title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/727 z dne 10. aprila 2015 o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 (ECB/2015/17)

text:
               6.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/36

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/727
   z dne 10. aprila 2015
   o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 (ECB/2015/17)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1163/2014 Evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2014 o nadomestilih za nadzor (ECB/2014/41) (1) ter zlasti člena 9 in člena 16(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska centralna banka (ECB) mora določiti skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračunajo z izdajo obvestil o nadomestilih za vsako kategorijo nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin ter navedeno informacijo objaviti na svoji spletni strani do 30. aprila zadevnega obdobja zaračunavanja nadomestila.

               (2)

               Obvestilo o nadomestilu za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila, tj. od novembra do decembra 2014, je treba izdati skupaj z obvestilom o nadomestilu za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015. Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, zaračunanih v letu 2015, bi moral zato odražati izdatke ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami, ki so ji nastali od novembra 2014.

               (3)

               Navedeni izdatki obsegajo predvsem stroške, ki so neposredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. nadzor nad pomembnimi subjekti, pregled nadzora nad manj pomembnimi subjekti ter opravljanje horizontalnih nalog in specializiranih storitev. Vključeni so tudi stroški, ki so posredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, npr. storitve, ki jih opravljajo podporne službe ECB, vključno z upravljanjem prostorov in človeških virov ter storitvami informacijske tehnologije.

               (4)

               Za izračun letnega nadomestila za nadzor, ki se plača v zvezi z vsakim nadzorovanim subjektom ali nadzorovano skupino, se skupni stroški razdelijo na dva dela: za pomembne subjekte in skupine ter za manj pomembne subjekte in skupine. Stroški se razdelijo na podlagi izdatkov, dodeljenih upoštevnim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti.

               (5)

               Izdatki v zvezi z nalogami bančnega nadzora, ki so nastali Evropski centralni banki v prvem obdobju zaračunavanja nadomestila in se povrnejo preko nadomestil za nadzor, so bili vključeni v letne računovodske izkaze ECB za leto 2014 (2).

               (6)

               Ocenjeni letni izdatki za obdobje zaračunavanja nadomestila v letu 2015 so izpeljani iz odobrenega proračuna ECB, ob upoštevanju vseh sprememb ocenjenih letnih izdatkov ECB, ki so bili znani v času priprave tega sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov, ki so vsebovane v Uredbi (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (3) in v Uredbi (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41).
   Člen 2
   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015
   1.   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za prvo obdobje zaračunavanja nadomestila in za leto 2015 znaša 325 986 085 EUR, kar ustreza dejanskim stroškom ECB v novembru in decembru 2014 in oceni letnih stroškov ECB za leto 2015, ki so navedeni v Prilogi I k temu sklepu.
   2.   Vsaka kategorija nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin plača skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, kot je določen v Prilogi II k temu sklepu.
   Člen 3
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 29. aprila 2015.

      V Frankfurtu na Majni, 10. aprila 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 311, 31.10.2014, str. 23.

      (2)  Objavljeni februarja 2015 na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

      (3)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

      PRILOGA I

                  (EUR)

                  2014

                  2015

                  Skupaj

                  Plače in zaslužki

                  18 456 945

                  151 665 635

                  170 122 580

                  Najemnina in vzdrževanje stavb

                  2 199 243

                  22 563 517

                  24 762 760

                  Drugi izdatki iz poslovanja

                  9 316 824

                  121 783 921

                  131 100 745

                  Skupaj

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

      PRILOGA II

                  (EUR)

                  2014

                  2015

                  Skupaj

                  Nadomestila za nadzor

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

                  od tega:

                  Nadomestila, ki se zaračunajo pomembnim subjektom ali pomembnim skupinam

                  25 622 812

                  264 068 941

                  289 691 753

                  Nadomestila, ki se zaračunajo manj pomembnim subjektom ali manj pomembnim skupinam

                  4 350 200

                  31 944 132

                  36 294 332


title: European Parliament decision electing the nominated Commission

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0064(01)

Uradni list 201 E , 18/08/2005 str. 0115 - 0115

		P6_TA(2004)0064Volitve Komisije (Sklep)Sklep Evropskega parlamenta o izvolitvi predlagane KomisijeEvropski parlament,- ob upoštevanju člena 214(2) PES in člena 127(2) Pogodbe Euratom,- ob upoštevanju člena 99 svojega Poslovnika,- ob upoštevanju Sklepa 2004/536/ES [1] Sveta, zbranega na ravni voditeljev držav in vlad, z dne 29. junija 2004 o imenovanju Joséja Manuela Durãa Barrosa za predsednika Komisije,- ob upoštevanju svojega Sklepa z dne 22. julija 2004 [2] o izvolitvi g. Joséa Manuela Durăa Barrosa za predsednika Komisije,- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/642/ES, Euratom [3] z dne 13. septembra 2004 o kandidatih, ki jih namerava imenovati za člane Komisije, sprejetega v medsebojnem soglasju z novoizvoljenim predsednikom Komisije,- ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/753/ES, Euratom [4] z dne 5. novembra 2004 o kandidatih, ki jih namerava imenovati za člane Komisije, sprejetega v medsebojnem soglasju z novoizvoljenim predsednikom Komisije,- ob upoštevanju predstavitev kandidatov za člane Komisije, ki so pred pristojnimi parlamentarnimi odbori potekale med 27. septembrom in 11. oktobrom 2004 ter med 15. in 16. novembrom 2004,- ob upoštevanju posvetovanj med konferenco predsednikov in novoizvoljenim predsednikom Komisije, ki so potekala 21. oktobra 2004 in 5. novembra 2004,- ob upoštevanju posvetovanj konference predsednikov 16. novembra 2004,- ob upoštevanju izjav, ki jih je novoizvoljeni predsednik podal na plenarnem zasedanju 26. in 27. oktobra 2004 ter 17. in 18. novembra 2004;1. izvoli Komisijo za mandat od 22. novembra 2004 do 31. oktobra 2009;2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu.[1] UL L 236, 7.7.2004, str. 15.[2] Zapisnik s tega dne, P6_PV(2004)07-22, točka 8.2.[3] UL L 294, 17.9.2004, str. 30.[4] UL L 333, 9.11.2004, str. 12.--------------------------------------------------


title: Odločba Nadzornega organa EFTE št. 144/05/COL z dne 17. junija 2005 o petdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, tako da je poglavje 17a: kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov ponovno veljavno

text:
               10.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 294/9

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 144/05/COL
   z dne 17. junija 2005
   o petdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči, tako da je poglavje 17a: kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov ponovno veljavno
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu;
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) ter zlasti člena 24, člena 5(2)(b) Sporazuma in člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu;
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo;
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte objavlja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata ta sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno;
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (4);
   KER je Komisija Evropskih skupnosti (5)11. decembra 2004 objavila sporočilo o podaljšanju Sporočila o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov (6);
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor;
   KER so bila pravila, ki ustrezajo Sporočilu o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov, upoštevana v poglavju 17A smernic o državni pomoči;
   KER je poglavje 17A smernic o državni pomoči prenehalo veljati 31. decembra 2004;
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru;
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ Efte po posvetovanju s Komisijo ES sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Komisija ES;
   PO POSVETOVANJU s Komisijo ES;
   OB SKLICEVANJU, da se je Nadzorni organ Efte posvetoval z državami Efte v dopisih o tej temi z Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško z dne 22. aprila 2005 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da je poglavje 17A o kratkoročnem zavarovanju izvoznih kreditov ponovno veljavno. Ponovno veljavno poglavje 17A smernic o državni pomoči bo veljavno do 31. decembra 2005. Poglavje 17A smernic o državni pomoči vsebuje Priloga k tej odločbi (7).

               2.

               Ta odločba se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

               3.

               Države Efte se obvesti z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo.

               4.

               V skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP se Komisija ES obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo.

               5.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 17. junija 2005

            Za Nadzorni organ Efte

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Bernd HAMMERMANN

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

      (3)  V nadaljnjem besedilu smernice o državni pomoči.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ Efte 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1 in v Dopolnilu EGP k UL 32, 3.9.1994, nazadnje spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 371/04/COL, objavljeno v UL L 63, 10.3.2005, str. 29 in Dopolnilu EGP k UL 11, 10.3.2005; v nadaljnjem besedilu „smernice o državni pomoči“.

      (5)  V nadaljnjem besedilu Komisija ES.

      (6)  Sporočilo Komisije o podaljšanju Sporočila Komisije državam članicam skladno s členom 93(1) Pogodbe ES za uporabo členov 92 in 93 Pogodbe glede kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov, objavljeno v UL C 307, 11.12.2004, str. 12.

      (7)  Priloga k tej odločbi ni objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Za popolno besedilo poglavja 17A smernic o državni pomoči, ki ne vsebuje sprememb, glej objavo v UL L 120, 23.4.1998, str. 27.


title: Sklep Sveta in Komisije z dne 31. maja 1999 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0593

Uradni list L 229 , 31/08/1999 str. 0001 - 0002

		Sklep Sveta in Komisijez dne 31. maja 1999o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani(1999/593/ES, ESPJ, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE INKOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STAob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2) ter členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133 in 308, v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti člena 95 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta [1],po posvetovanju s Posvetovalnim odborom ESPJ in s privoljenjem Sveta,ob upoštevanju soglasja Sveta, danega v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,(1) ker bo sklenitev Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani, podpisanega 21. junija 1996 v Firencah, prispevala k doseganju ciljev Evropskih skupnosti;(2) ker je namen tega sporazuma krepiti vezi, vzpostavljene zlasti s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovini in trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim 18. decembra 1989 in sprejetim s Sklepom 90/116/EGS [2];(3) ker nekatere obveznosti, določene v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki so izven obsega trgovinske politike Skupnosti, vplivajo ali bi utegnile vplivati na ureditev, določeno z akti, ki jih je Skupnost sprejela na področjih pravice do ustanavljanja, prevoza in obravnave podjetij;(4) ker omenjeni Sporazum Evropski skupnosti nalaga določene obveznosti glede pretoka kapitala in plačil med Skupnostjo in Republiko Uzbekistan;(5) ker naj bi se poleg tega, v obsegu, v katerem Sporazum vpliva na Direktivo Sveta 90/434/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve za združitve, delitve, prenose sredstev in zamenjave kapitalskih deležev družb iz različnih držav članic [3], in Direktivo Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve v primeru matičnih in odvisnih družb iz različnih držav članic [4], ki temeljita na členu 94 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta člen uporabljal kot pravna podlaga;(6) ker nekatere določbe omenjenega sporazuma Skupnosti nalagajo obveznosti na področju opravljanja storitev, ki presegajo okvir čezmejnih storitev;(7) ker za nekatere določbe omenjenega sporazuma, ki jih mora izvajati Skupnost, Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne predvideva posebnih pooblastil in ker se je torej treba ravnati po členu 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,SKLENILA:Člen 1Sporazum o partnerstvu in sodelovanju o partnerstvu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani skupaj s Protokolom, deklaracijami in izmenjavo pisem so s tem potrjeni v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Evropske skupnosti za atomsko energijo.Besedila so priložena temu sklepu.Člen 21. Stališče, ki ga mora Skupnost zavzeti v okviru Sveta za sodelovanje in v okviru Odbora za sodelovanje, ko Svet za sodelovanje pooblasti Odbor za sodelovanje za nastopanje, določi Svet na predlog Komisije ali, kjer je to primerno, Komisija, vsak v skladu z ustreznimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Evropske skupnosti za atomsko energijo.2. V skladu s členom 79 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju Svetu za sodelovanje predseduje predsednik Sveta in predstavi stališče Skupnosti. V skladu s poslovnikom Odboru za sodelovanje predseduje predstavnik Komisije in predstavi stališče Skupnosti.3. Odločitev o objavi priporočil Sveta za sodelovanje in Odbora za sodelovanje v Uradnem listu Evropskih skupnosti za vsak primer posebej sprejmeta Svet in Komisija.Člen 3Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 101 Sporazuma. Predsednik Komisije da takšno obvestilo v imenu Evropske skupnosti za premog in jeklo ter Evropske skupnosti za atomsko energijo.V Bruslju, 31. maja 1999Za KomisijoJ. SanterPredsednikZa SvetPredsednikO. Schily[1] UL C 175, 21.6.1999, str. 432.[2] UL L 68, 15.3.1990, str. 1.[3] UL L 225, 20.8.1990, str. 1.[4] UL L 225, 20.8.1990, str. 6.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/1424 z dne 4. avgusta 2017 v podporo dejavnostim OVSE za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem in konvencionalnim strelivom ter njunega prekomernega kopičenja v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Gruziji

text:
               5.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 204/82

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1424
   z dne 4. avgusta 2017
   v podporo dejavnostim OVSE za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem in konvencionalnim strelivom ter njunega prekomernega kopičenja v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Gruziji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je na zasedanju 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva ter trgovini z njim (v nadaljnjem besedilu: strategija EU o osebnem in lahkem orožju). V strategiji EU o osebnem in lahkem orožju je poudarjeno, da se je za čim večje zmanjšanje nevarnosti, ki jo predstavljata nedovoljena trgovina z osebnim in lahkim orožjem ter njegovo prekomerno kopičenje, treba še posebej posvetiti ogromnim količinam osebnega in lahkega orožja, nakopičenim v nekaterih delih vzhodne in jugovzhodne Evrope, in potem, po katerih se to orožje razširja na konfliktnih območjih.

               (2)

               Eden od ciljev strategije EU o osebnem in lahkem orožju je podpirati učinkovito večstransko sodelovanje, tako da bi na mednarodni in regionalni ravni ali na ravni Unije in njenih držav članic oblikovali mehanizme za preprečevanje ponudbe in destabilizirajočega širjenja osebnega in lahkega orožja ter pripadajočega streliva. V akcijskem programu v sklopu strategije EU o osebnem in lahkem orožju je kot ena od regionalnih organizacij, s katerimi bi bilo treba razviti sodelovanje, navedena tudi Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).

               (3)

               Strategija EU o osebnem in lahkem orožju vsebuje posebne določbe o podpori ukrepom OVSE za boj proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter pripadajočim strelivom in za uničenje presežnih zalog v državah, ki sodelujejo v OVSE. Unija si zlasti dejavno prizadeva za zmanjšanje presežnih zalog osebnega in lahkega orožja ter konvencionalnega streliva, ki so dediščina hladne vojne v Vzhodni Evropi, ter pri tem sodeluje z OVSE, ki so jo zadevne sodelujoče države zaprosile za pomoč.

               (4)

               Sodelujoče države v OVSE so leta 2000 sprejele dokument OVSE o osebnem in lahkem orožju, s katerim so se zavezale k boju proti nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem z vseh vidikov. V tem dokumentu so poudarjene tudi možne destabilizirajoče posledice prekomernega kopičenja osebnega in lahkega orožja ter nezadovoljivega upravljanja in varnosti zalog tega orožja za nacionalno, regionalno in mednarodno varnost.

               (5)

               Sodelujoče države v OVSE so zatem leta 2003 sprejele dokument OVSE o zalogah konvencionalnega streliva, v katerem so priznale nevarnost, ki jo prekomerno kopičenje konvencionalnega streliva predstavlja z vidika varnosti in zaščite. Za obvladovanje te nevarnosti so sklenile uvesti konkreten postopek za zagotavljanje pomoči za uničenje odvečnega konvencionalnega streliva in/ali izboljšanje praks glede upravljanja in varnosti zalog.

               (6)

               V dokumentih OVSE o osebnem in lahkem orožju ter zalogah konvencionalnega streliva je uničenje opredeljeno kot najbolj zaželen način za odstranitev odvečnega osebnega in lahkega orožja ter konvencionalnega streliva.

               (7)

               Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Gruzija sta leta 2016 na forumu OVSE za varnostno sodelovanje na podlagi dokumentov OVSE o osebnem in lahkem orožju ter zalogah konvencionalnega streliva zaprosili sodelujoče države v OVSE za pomoč pri zagotavljanju večje varnosti osebnega in lahkega orožja ter uničevanju konvencionalnega streliva.

               (8)

               Unija je dejavnosti OVSE pred tem podpirala prek Sklepa Sveta 2012/662/SZVP (1). Na podlagi tega sklepa, ki se je prenehal izvajati leta 2015, so se financirale dejavnosti, kot so uničevanje odvečnih zalog osebnega in lahkega orožja, zagotavljanje večje varnosti in boljšega upravljanja zalog orožja, razvijanje ustreznih orodij za evidentiranje orožja ter zagotavljanje boljšega nadzora nad prenosom konvencionalnega orožja.

               (9)

               Svet je 19. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2356 (2). Nova faza projekta Centra jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem (SEESAC) se bo opirala na dosežke Sklepa Sveta 2013/730/SZVP (3), hkrati pa bo ohranjen celosten pristop k boju zoper grožnjo, ki jo v tej regiji predstavlja osebno in lahko orožje. V okviru tega projekta bodo potekala zlasti prizadevanja za usklajevanje s pobudami v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, namenjenimi krepitvi zmogljivosti policije za upravljanje zalog —

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Unija si v spodbudo miru in varnosti ter učinkovitemu multilateralizmu na regionalni in svetovni ravni prizadeva za uresničevanje naslednjih ciljev:

               —

               krepitev miru in varnosti v sosedstvu Unije z zmanjševanjem grožnje, ki jo predstavljata nedovoljena trgovina z osebnim in lahkim orožjem in konvencionalnim strelivom ter njuno prekomerno kopičenje na območju, ki ga pokriva OVSE,

               —

               podpora učinkovitemu multilateralizmu na regionalni ravni s podpiranjem ukrepov OVSE za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem in konvencionalnim strelivom ter njunega prekomernega kopičenja.

         2.   Unija bo za uresničitev ciljev iz odstavka 1 izvedla naslednja ukrepa:

               —

               zmanjšanje nevarnosti nedovoljenega širjenja osebnega in lahkega orožja v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji,

               —

               odstranitev odvečnega streliva v Gruziji.

         Projekta navedena v tem odstavku sta podrobno opisana v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je zadolžen sekretariat OVSE.
   3.   Sekretariat OVSE svoje naloge opravlja pod odgovornostjo VP. V ta namen se VP o vsem potrebnem dogovori s sekretariatom OVSE.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 1 353 878,52 EUR.
   2.   Odhodki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen s sekretariatom OVSE sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju se določi, da sekretariat OVSE poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije, sorazmerno njegovemu obsegu.
   4.   Komisija si prizadeva sporazum o financiranju iz odstavka 3 skleniti v čim krajšem času po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi sekretariat OVSE. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga opravi Svet. Komisija poroča o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po datumu sklenitve sporazumov o financiranju iz člena 3(3). Vendar pa ta sklep preneha veljati šest mesecev po datumu začetka njegove veljavnosti, če navedeni sporazumi o financiranju do takrat ne bodo sklenjeni.

      V Bruslju, 4. avgusta 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Sklep Sveta 2012/662/SZVP z dne 25. oktobra 2012 o podpori ukrepom za zmanjšanje nevarnosti nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem ter njegovega prekomernega kopičenja na območju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) (UL L 297, 26.10.2012, str. 29).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2356 z dne 19. decembra 2016 v podporo dejavnostim SEESAC za razorožitev in nadzor nad oborožitvijo v Jugovzhodni Evropi v okviru strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini z osebnimi in lahkim orožjem in pripadajočim strelivom (UL L 348, 21.12.2016, str. 60)

      (3)  Sklep Sveta 2013/730/SZVP z dne 9. decembra 2013 v podporo dejavnostim SEESAC za razorožitev in nadzor nad oborožitvijo v Jugovzhodni Evropi v okviru strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja in pripadajočega streliva (UL L 332, 11.12.2013, str. 19).

      PRILOGA
      1.   Ozadje
      Leta 2016 sta dve državi, sodelujoči v OVSE – nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in Gruzija – zaprosili za pomoč pri dejavnostih, povezanih z zagotavljanjem večje varnosti osebnega in lahkega orožja ter odstranjevanjem odvečnega konvencionalnega streliva.
      Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je leta 2016 sporočila, da potrebuje pomoč za izboljšanje fizične in informacijske varnosti skladišč z osebnim in lahkim orožjem in strelivom na 15 mejnih policijskih postajah in v enem regionalnem uradu za obmejne zadeve. V prošnji je bila poleg tega izpostavljena potreba po okrepitvi zmogljivosti ministrstva za notranje zadeve (MNZ) za izboljšanje postopkov za upravljanje zalog službenega orožja. Misija OVSE v Skopju zagotavlja stalno podporo MNZ na varnostnem področju z omogočanjem skupnih čezmejnih vaj, organizacijo usposabljanj za boj proti organiziranemu kriminalu, nadzorovanjem zelene meje, izvajanjem dejavnosti za prepoznavanje obrazov in profiliranja. MNZ je na podlagi obstoječega sodelovanja z misijo OVSE v Skopju slednjo opredelilo kot partnerico pri izboljšavah na področju varnosti in krepitvi zmogljivosti.
      Gruzijsko ministrstvo za obrambo je po koncu hladne vojne podedovalo velike zaloge konvencionalnega streliva iz sovjetskih časov. Nekaj teh zalog se je zmanjšalo s pomočjo nacionalnih prizadevanj, pa tudi v okviru mednarodnih in dvostranskih projektov pomoči. V obdobju 2005–2013 so bili tako zaključeni trije projekti za odstranitev vodenih in nevodenih raket ob podpori Agencije NATO za vzdrževanje in oskrbo in Ministrstva za zunanje zadeve ZDA. OVSE in Program Združenih narodov za razvoj (UNDP) sta v letih 2007, 2011 in 2012 zagotavljala tudi podporo projektom, namenjenim uporabi, obdelavi in odstranitvi preostalih presežnih zalog vodenih in nevodenih letalskih raket ter njihovih nevarnih sestavnih delov. OVSE je poleg tega v obdobju 2012–2016 zagotavljala pomoč pri odstranjevanju kasetnega streliva, bomb in artilerijskih izstrelkov.
      Gruzija je leta 2016 na forumu OVSE za varnostno sodelovanje vložila novo zaprosilo za pomoč pri odstranitvi 461 ton presežnih zalog konvencionalnega streliva, med katerimi je 121 ton artilerijskih izstrelkov in 340 ton bomb. Čeprav OVSE trenutno ni prisotna na terenu v Gruziji, je v preteklosti že uspešno sodelovala pri izvajanju projektov odstranjevanja streliva v tej državi. OVSE in Gruzija sta z razvojem „Programa za demilitarizacijo zastarelega, odpisanega in obsoletnega streliva, ki se nahaja v vojaških bazah v Gruziji“ vzpostavili okvir za sodelovanje. Sekretariat OVSE in Gruzija sta aprila 2014 podpisala memorandum o soglasju, ki ureja dodatne podrobnosti v zvezi z izvajanjem omenjenega programa.
      V sklopu nadaljnjega uspešnega izvajanja Sklepa 2012/662/SZVP je poudarek v sedanjih projektih na nadaljnji krepitvi nacionalnega nadzora nad osebnim in lahkim orožjem in strelivom ter pomoči nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Gruziji pri uresničevanju njunih mednarodnih zavez na tem področju.
      2.   Splošni cilj
      Okrepiti varnost v jugovzhodni Evropi in Zakavkazju z zmanjšanjem ogroženosti zaradi nenadzorovanega širjenja osebnega in lahkega orožja ter konvencionalnega streliva.
      3.   Opis projektov
      Projekti temeljijo na preteklih in sedanjih dejavnostih, s katerimi si OVSE prizadeva zmanjšati odvečne zaloge, izboljšati varnost ter preprečiti krajo osebnega in lahkega orožja in streliva, s tem pa prispevajo k boju proti terorizmu, saj državam, ki sodelujejo v OVSE, omogočajo, da prekinejo enega od virov oskrbe terorističnih mrež.
      3.1   Projekt 1: zmanjšanje nevarnosti nedovoljenega širjenja osebnega in lahkega orožja v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji
      3.1.1   Cilj
      Povečati zmogljivosti MNZ nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za varovanje zalog osebnega in lahkega orožja in streliva ter tako zmanjšati nevarnost nedovoljenega širjenja tega orožja in streliva, med drugim v teroristične namene.
      3.1.2   Opis
      MNZ je v prošnji za pomoč, ki jo je naslovilo na OVSE, navedlo, da je na 15 mejnih policijskih postajah in v enem regionalnem uradu za obmejne zadeve varnost skladišč osebnega in lahkega orožja ter streliva vprašljiva. Po napadu na mejno policijsko postajo v bližini kraja Gošince aprila 2015, v katerem je bilo ukradeno orožje in strelivo, je bil opravljen celovit pregled varnosti skladišč osebnega in lahkega orožja na mejnih policijskih postajah. V odgovor na prošnjo za pomoč je misija OVSE v Skopju ocenila potrebe, pri čemer je tudi obiskala vseh 15 mejnih policijskih postaj in regionalni urad za obmejne zadeve. V zvezi z varnostjo osebnega in lahkega orožja na teh postajah je opredelila vrsto izzivov; med drugim je ugotovila, de je treba izboljšati fizično varnost obstoječih skladišč in postopke evidentiranja, bolje usposobiti osebje za upravljanje službenega in zaseženega osebnega in lahkega orožja ter povečati zmogljivosti MNZ, da bo lahko preprečilo širjenje osebnega in lahkega orožja iz svojih zalog.
      3.1.3   Pričakovani rezultati
      Misija OVSE v Skopju s to dejavnostjo nadaljuje prizadevanja za okrepitev zmogljivosti MNZ za boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu. Projekt bo pripomogel k naslednjih konkretnim rezultatom:

                  Rezultat 1: večja fizična in informacijska varnost zalog osebnega in lahkega orožja na 15 mejnih policijskih postajah in v enem regionalnem uradu za obmejne zadeve.
                  Kazalniki:

                              —

                              bolje fizično in informacijsko varovana skladišča osebnega in lahkega orožja na 15 mejnih policijskih postajah in enem regionalnem uradu za obmejne zadeve.

                  Rezultat 2: večja zmogljivost MNZ za upravljanje zalog osebnega in lahkega orožja.
                  Kazalniki:

                              —

                              razviti standardni operativni postopki za upravljanje službenega orožja,

                              —

                              organizacija enega usposabljanja za inštruktorje,

                              —

                              izvedba 16 usposabljanj na kraju samem na 15 mejnih policijskih postajah in v enem regionalnem uradu za obmejne zadeve.

            3.1.4   Skupina za izvajanje projektov
      V skupini za izvajanje projektov bosta koordinator projekta kazenskega pregona in projektni pomočnik. Skupina bo odgovorna za upravljanje celotnega cikla projekta, vključno z vzpostavitvijo pravnega okvira ter okvira za upravljanje, spremljanje in preverjanje, pa tudi za učinkovito doseganje rezultatov pri projektu in poročanje o njem.
      3.1.5   Dejavnosti
      3.1.5.1   Razpisna dokumentacija
      Dokumentacija za javni razpis za varnostne izboljšave na 15 mejnih policijskih postajah in enem regionalnem uradu za obmejne zadeve bo temeljila na specifikacijah za konstrukcijsko zasnovo, kot je določeno v nacionalnih predpisih in skladno z najboljšimi praksami OVSE glede skladišč osebnega in lahkega orožja ter zalog konvencionalnega streliva. Misija OVSE v Skopju bo pri enem od podjetij naročila pripravo specifikacij za konstrukcijsko zasnovo. Izbrani izvajalec bo pripravil vso ustrezno dokumentacijo za konstrukcijsko zasnovo ter jo predložil misiji OVSE v Skopju in MNZ, pri čemer bo poskrbel, da jo bodo med seboj uskladili in odobrili vsi nacionalni regulativni organi ter da bo skladna s pravili in postopki OVSE.
      3.1.5.2   Varnostne izboljšave
      Misija OVSE v Skopju bo pripravila potrebno dokumentacijo za odprt konkurenčni razpisni postopek ter izvedla razpis za gradbena dela in dobavo varnostne informacijske opreme v skladu s pravili in predpisi OVSE. Izbrani pogodbenik bo izvedel varnostne ukrepe v skladu z odobreno konstrukcijsko zasnovo. Skupina za izvajanje projektov bo organizirala spremljanje in tehnični nadzor izvajanja varnostnih ukrepov ter preverjanje njihove skladnosti z zadevnimi tehničnimi zahtevami.
      3.1.5.3   Priprava standardnih operativnih postopkov za ravnanje s službenim orožjem in strelivom
      Skupina za izvajanje projektov bo ustanovila delovno skupino, v kateri bodo predstavniki OVSE in ustreznih oddelkov MNZ, med drugim nacionalna točka za osebno in lahko orožje, enota za uporabo, kriptologijo in televizijo zaprtega kroga, oddelek za upravljanje gradnje, pravni oddelek, sektor za obmejne zadeve in migracije ter urad za javno varnost. Delovna skupina se bo štirikrat sestala s ciljem, da razvije standardne operativne postopke, pri čemer ji bosta pomagala nacionalni in mednarodni strokovnjak. Ta skupina bo osebju MNZ svetovala in mu dajala navodila, kako standardizirano uporabljati nova tehnična in informacijska orodja.
      3.1.5.4   Usposabljanje
      Skupina za izvajanje projektov bo vodila pripravo priročnika za usposabljanje o novih standardnih operativnih postopkih, kar bo vključevalo zaposlitev strokovnjaka, ki bo ta priročnik pripravil, natisnil in razdelil ustreznemu osebju MNZ, ter prevod v angleški jezik. Angleški izvodi bodo poslani drugim operacijam OVSE na terenu in sekretariatu OVSE, da bi zagotovili prepoznavnost in gradivo za morebitne potrebe v prihodnosti.
      Skupina za izvajanje projektov bo organizirala usposabljanje za inštruktorje, ki se ga bo udeležilo 30 izbranih predstavnikov iz štirih regionalnih uradov za obmejne zadeve in osmih sektorjev za notranje zadeve, ki bodo tam izpopolnili svoje znanje o uporabi novih varnostnih in informacijskih sistemov v prenovljenih skladiščih. Usposobljeni inštruktorji bodo nato v svojih regionalnih centrih in sektorjih izvedli usposabljanje na ravni države, s čimer bo poskrbljeno za nadaljevanje te dejavnosti.
      3.1.5.5   Prepoznavnost Unije
      Cilj dejavnosti za večjo prepoznavnost bo seznanjanje javnosti z dejstvom, da Unija s sodelovanjem v dejavnostih, ki jih izvaja OVSE, podpira zmanjšanje nevarnosti širjenja orožja in streliva. Dogodki, namenjeni prepoznavnosti, bodo usmerjeni v seznanjanje izbranih ciljnih skupin in širše javnosti z izvajanjem konkretnih dejavnosti v okviru projekta, učinkom teh dejavnosti na zmanjševanje ogroženosti zaradi nenadzorovanega širjenja orožja in na splošno stabilnost v regiji. Dejavnosti za večjo prepoznavnost bodo izvedene v skladu s projektnim načrtom za prepoznavnost. Predvideno je oblikovanje več vrst gradiva za prepoznavnost, s katerim naj bi ciljnim skupinam predstavili rezultate projekta. To gradivo naj bi vključevalo samostoječe plakate, transparente, letake, fotografski in video material ter promocijo rezultatov na zadevnih dogodkih.
      3.2   Projekt 2: odstranitev odvečnega streliva v Gruziji
      3.2.1   Cilj
      Podpora procesu izboljševanja upravljanja zalog streliva v Gruziji z odstranitvijo 461 ton odvečnega streliva.
      3.2.2   Opis
      Gruzija je leta 2016 zaprosila za pomoč pri odstranitvi 461 ton odvečnega konvencionalnega streliva v skladu s „Programom za demilitarizacijo zastarelega, odpisanega in obsoletnega streliva, ki se nahaja v vojaških bazah v Gruziji“ (v nadaljnjem besedilu: program). Sekretariat OVSE bo v okviru nadaljnjih ukrepov po zaključku projektov OVSE, izvedenih v letih 2007, 2011–2012 in 2014–2016, Gruziji pomagal povečati zmogljivosti za upravljanje zalog streliva.
      3.2.3   Pričakovani rezultati
      Rezultat 1: varno in okoljsko neškodljivo zmanjšanje razpoložljivega odvečnega konvencionalnega streliva.
      Kazalniki:

                  —

                  odstranitev 461 ton odvečnega streliva,

                  —

                  podpisan partnerski dogovor o izvajanju,

                  —

                  zaposlitev projektnega osebja,

                  —

                  oblikovanje programa za zagotavljanje kakovosti,

                  —

                  četrtletno poročilo o napredku,

                  —

                  četrtletno okoljsko poročilo.

            3.2.4   Skupina za izvajanje projektov
      Skupino za izvajanje projektov bodo sestavljali projektni vodja, projektni pomočnik ter en lokalni in dva mednarodna svetovalca. Projektni vodja bo uradnik OVSE, ki bo to delo opravljal v okviru obstoječe pogodbene funkcije. S projektnim pomočnikom ter lokalnim in mednarodnima svetovalcema bodo sklenjene pogodbe v skladu z veljavnimi pravili in predpisi OVSE. Skupina bo odgovorna za vzpostavitev pravnega okvira ter okvira za upravljanje, spremljanje in preverjanje, ki bo omogočal učinkovito doseganje projektnih rezultatov in izvajanje programa za zagotavljanje kakovosti.
      3.2.5   Izvajalski partner
      Gruzija je izvajanje dejavnosti v okviru programa zaupala državnemu vojaškemu znanstveno-tehničnemu centru ( DELTA). DELTA ima v Gruziji izključne pravice za demilitarizacijo in uničenje streliva, ki mu jih je leta 2005 podelilo gruzijsko ministrstvo za obrambo z odlokom št. 321. DELTA je od tedaj izvajalski partner, ki ga kot podizvajalca najemajo vse mednarodne organizacije, vključene v dejavnosti v podporo odstranitvi streliva, med drugim Nato, UNDP in OVSE. Leta 2016 je DELTA tako zaključila projekt, ki ga je podprla OVSE in v okviru katerega je bilo odstranjenih 620 ton letalskih raket, bomb in artilerijskih izstrelkov.
      3.2.6   Dejavnosti
      3.2.6.1.   Odstranitev odvečnega streliva
      DELTA je opravila raziskavo o strelivu, ki bi ga bilo treba odstraniti, ter pripravila tehnologijo, navodila in dokumentacijo za odstranitev. Poleg tega je začela postopek prevoza 340 ton odvečnih bomb iz skladišč do lokacije v Phonichali, kjer bodo uničene, izvedla usposabljanje za projektno osebje in začela postopek demontiranja. Eksplozivne sestavine bodo uničene z detonacijo v odprti jami na strelišču Vaziani. 121 ton artilerijskih izdelkov bo uničenih na lokaciji Dedoplitskaro. DELTA spremlja okoljske učinke operacij za uničenje streliva, tako da izvaja mesečne teste.
      3.2.6.2   Prepoznavnost Unije
      Dejavnosti za večjo prepoznavnost bodo usmerjene v seznanjanje izbranih ciljnih skupin in širše javnosti z izvajanjem operacij za odstranjevanje streliva in njihovim učinkom na povečanje zmogljivosti za upravljanje zalog streliva v Gruziji.
      4.   Upravičenci
      Neposredni upravičenci projektov bodo nacionalne institucije nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Gruzije, pristojne za varnost in upravljanje osebnega in lahkega orožja ter streliva. Projektne dejavnosti so skladne z nacionalnimi strategijami o osebnem in lahkem orožju ter strelivu, pa tudi z mednarodnimi zavezami obeh držav. Prebivalci obeh držav, prebivalci jugovzhodne Evrope, Zakavkazja in Unije, ki so ogroženi zaradi širitve osebnega in lahkega orožja ter streliva, bodo prav tako imeli neposredne koristi od projektnih dejavnosti.
      5.   Trajanje
      Skupno naj bi se projekti izvajali 36 mesecev.
      6.   Subjekt, zadolžen za tehnično izvajanje
      Za celotno tehnično izvajanje tega sklepa bo zadolžen sekretariat OVSE.
      7.   Usmerjevalni odbor
      V usmerjevalnem odboru za ta projekt bosta predstavnik visokega predstavnika in subjekt, zadolžen za izvajanje, iz točke 6 te priloge. Usmerjevalni odbor bo redno in vsaj vsakih šest mesecev pregledal izvajanje tega sklepa, pri čemer bo uporabil tudi elektronska sredstva sporazumevanja.
      8.   Poročanje
      Sekretariat OVSE bo pripravil četrtletna opisna poročila, da bi preučili napredek pri doseganju projektnih rezultatov. Sekretariat OVSE bo predložil letna opisna in finančna poročila, končno poročilo pa v šestih mesecih po zaključku izvajanja.
      9.   Predvideni skupni stroški projektov in finančni prispevek Unije
      Predvideni skupni stroški projektov znašajo 1 353 878,52 EUR.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1656 z dne 27. aprila 2017 o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/203

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1656
   z dne 27. aprila 2017
   o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015 z odgovori organa (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0072/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (4), zlasti člena 64,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0079/2017),

               1.

               odobri zaključni račun Evropskega bančnega organa za proračunsko leto 2015;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropskega bančnega organa, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 72.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Sveta z dne 13. maja 2011 o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

text:
               6.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/1

         SKLEP SVETA
   z dne 13. maja 2011
   o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani
   (2011/398/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

               (2)

               Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

               (3)

               Ta pogajanja so se zaključila in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 9. decembra 2009.

               (4)

               Protokol je bil podpisan v imenu Unije dne 11. februarja 2011.

               (5)

               Protokol je treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se potrdi v imenu Unije.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v skladu s členom 23 Protokola poda uradno obvestilo v imenu Unije (2).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

      V Bruslju, 13. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

      (2)  Datum začetka veljavnosti Protokola bo objavil Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.
    ---documentbreak---

               6.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/3

         PROTOKOL
   med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani
   EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: „Unija“
   na eni strani
   ter
   HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA, v nadaljnjem besedilu „Jordanija“
   na drugi strani
   STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   POGLAVJE I

      CILJ IN PODROČJE UPORABE

   Člen 1
   Cilj
   Cilj tega protokola je izogibanje in reševanje morebitnih trgovinskih sporov med pogodbenicama, da se, kjer je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.
   Člen 2
   Uporaba Protokola
   1.   Določbe tega protokola se uporabljajo za vse razlike pri razlagi in uporabi določb naslova II (z izjemo člena 23) Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum), razen če je izrecno določeno drugače (1). Za spore v zvezi z uporabo in razlago drugih določb Pridružitvenega sporazuma se uporablja njegov člen 97.
   2.   Postopki iz tega protokola se uporabijo, če pridružitveni svet spora ne uspe rešiti 60 dni po tem, ko mu je bil spor posredovan v skladu s členom 97 Pridružitvenega sporazuma.
   3.   Za namene odstavka 2 se šteje, da je spor rešen, če pridružitveni svet sprejme sklep, kot je določeno v členu 97(2) Pridružitvenega sporazuma, ali če izjavi, da spor ne obstaja več.
   POGLAVJE II

      POSVETOVANJA IN MEDIACIJA

   Člen 3
   Posvetovanja
   1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti vse razlike glede razlage in uporabe določb iz člena 2 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve.
   2.   Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži drugi pogodbenici, kopijo pa pošlje pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, v katerem opredeli sporni ukrep in določbe Pridružitvenega sporazuma, ki se po njenem mnenju uporabljajo.
   3.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se posvetovanja opravijo v 40 dneh od datuma prejema zahtevka na ozemlju pogodbenice, proti kateri je pritožba vložena. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 60 dneh od prejema zahtevka, razen če se pogodbenici strinjata o nadaljevanju posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupna in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
   4.   Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka in se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.
   5.   Če se pogodbenica, kateri je predložen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odzove v 10 delovnih dneh od datuma njegovega prejema, ali če se posvetovanja ne opravijo v rokih iz odstavka 3 oziroma 4, ali če po zaključenih posvetovanjih ni bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zaprosi za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5.
   Člen 4
   Mediacija
   1.   Če posvetovanja ne dajo sporazumne rešitve, se lahko pogodbenici z vzajemnim dogovorom zatečeta k mediatorju. Vsak zahtevek za mediacijo mora biti predložen v pisni obliki pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, ter vzajemno dogovorjene pristojnosti in naloge pri mediaciji. Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z razumevanjem preučila zahtevek za mediacijo.
   2.   Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma prejema zahtevka za mediacijo ne sporazumeta o mediatorju, predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere mediatorja iz skupine posameznikov, ki so na seznamu iz člena 19 in niso državljani nobene od pogodbenic. Izbor se opravi v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka za mediacijo. Mediator bo sklical sejo s pogodbenicama najpozneje 30 dni po tem, ko je bil izbran. Mediator prejme prispevke vsake od pogodbenic najpozneje 15 dni pred srečanjem in lahko od pogodbenic, strokovnjakov ali tehničnih svetovalcev zahteva dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Mediator mnenje uradno sporoči najpozneje 45 dni po tem, ko je bil izbran.
   3.   Mnenje mediatorja lahko vključuje priporočilo o tem, kako rešiti spor skladno z določbami iz člena 2. Mnenje mediatorja ni zavezujoče.
   4.   Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo rokov iz odstavka 2. Mediator se za spremembo teh rokov lahko odloči tudi na zahtevo katere koli od pogodbenic glede na posebne težave zadevne pogodbenice ali zapletenost primera.
   5.   Postopki v zvezi z mediacijo, zlasti mnenje mediatorja ter vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupni in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
   6.   Če se pogodbenici strinjata, se lahko postopki v zvezi z mediacijo nadaljujejo med arbitražnim postopkom.
   7.   Zamenjava mediatorja je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
   POGLAVJE III

      POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

      ODDELEK I

         Arbitražni postopek

   Člen 5
   Začetek arbitražnega postopka
   1.   Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanji iz člena 3 ali mediacijo iz člena 4, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.
   2.   Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se predloži v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, ter pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Pogodbenica pritožnica v svojem zahtevku opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako tak ukrep krši določbe iz člena 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata se predloži najpozneje 18 mesecev od datuma prejema zahtevka za posvetovanje, brez poseganja v pravice pogodbenice pritožnice, da o istem vprašanju v prihodnosti zahteva nova posvetovanja.
   Člen 6
   Ustanovitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni svet sestavljajo trije arbitri.
   2.   V 10 delovnih dneh od datuma, ko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, prejme zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.
   3.   Kadar se pogodbenici ne moreta sporazumeti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednike pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njihovega pooblaščenca, da vse tri člane izbere z žrebom s seznama, sestavljenega na podlagi člena 19, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica pritožnica, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed oseb, ki sta jih pogodbenici izbrali za opravljanje funkcije predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega sveta, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku.
   4.   Predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njihov pooblaščenec izberejo arbitre v petih delovnih dneh od zahtevka iz odstavka 3 katere koli od pogodbenic.
   5.   Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so trije arbitri izbrani.
   6.   Zamenjava arbitra je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
   Člen 7
   Vmesno poročilo senata
   Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 120 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Obe pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh od njegove objave. Ugotovitve zaključnega poročila arbitražnega senata vključujejo razpravo o argumentih, predloženih na vmesni stopnji.
   Člen 8
   Odločitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 150 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če predsednik arbitražnega senata meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora o tem pisno obvestiti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 180 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.
   2.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 75 dneh od datuma svoje ustanovitve. Pod nobenim pogojem to ne sme trajati več kot 90 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v 10 dneh od svoje ustanovitve.
   3.   Na zahtevo obeh pogodbenic arbitražni senat kadar koli začasno prekine svoje delo, in sicer za dobo, o kateri se dogovorita pogodbenici in ne presega 12 mesecev, ter ga na zahtevo pogodbenice pritožnice po izteku te dogovorjene dobe nadaljuje. Če pogodbenica pritožnica ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega senata pred iztekom dogovorjenega obdobja prekinitve, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega senata ne vplivata na pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku o isti zadevi.

      ODDELEK II

         Izpolnitev odločitve

   Člen 9
   Izpolnitev odločitve arbitražnega senata
   Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenici pa si bosta prizadevali za soglasje glede obdobja za izpolnitev odločitve.
   Člen 10
   Razumno obdobje za izpolnitev odločitve
   1.   Najpozneje v 30 dneh po tem, ko pogodbenici prejmeta uradno obvestilo o odločitvi arbitražnega senata, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.
   2.   Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh po tem, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka.
   3.   Razumno obdobje se lahko podaljša po vzajemnem dogovoru pogodbenic.
   Člen 11
   Preučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata
   1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred iztekom razumnega časovnega obdobja uradno obvesti drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb o vseh morebitnih ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.
   2.   Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ukrepov, o katerih sta bili uradno obveščeni v skladu z odstavkom 1, ali glede njihove neskladnosti z določbami iz člena 2, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva mora vsebovati opredelitev konkretnega spornega ukrepa in razlago, zakaj je ta ukrep neskladen z določbami iz člena 2. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 90 dneh od datuma predložitve zahtevka. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka.
   Člen 12
   Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve
   1.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata uradno ne obvesti pred iztekom razumnega obdobja, ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, o katerem je bil uradno obveščen v skladu s členom 11(1), ni skladen z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 2, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predložiti ponudbo za začasno nadomestilo. Pogodbenica pritožnica lahko zahteva takšno ponudbo tudi pred iztekom razumnega obdobja.
   2.   Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata po členu 11, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 2, je pogodbenica pritožnica upravičena, da se po uradnem obvestilu drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 2, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pri sprejemanju takšnih ukrepov pogodbenica pritožnica upošteva njihov učinek na gospodarstvo pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba. Pogodbenica pritožnica lahko začasno opustitev izvede 10 delovnih dni po datumu prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če je slednja zahtevala arbitražo po odstavku 3.
   3.   Če pogodbenica, proti kateri je pritožba vložena, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi arbitražni senat. Takšna zahteva mora biti uradno sporočena drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb pred iztekom obdobja 10 delovnih dni iz odstavka 2. Po tem ko arbitražni senat po potrebi zaprosi za mnenja strokovnjakov, svojo odločitev glede ravni začasne opustitve obveznosti uradno sporoči pogodbenicama in institucionalnemu organu za trgovinska vprašanja v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, in vsaka opustitev mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.
   4.   Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 2, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kakor je določeno v členu 13, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.
   Člen 13
   Preučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti
   1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb uradno obvesti o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico pritožnico preneha.
   2.   Če pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti sporočenega ukrepa z določbami iz člena 2, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Odločitev arbitražnega senata se sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka. Če arbitražni svet odloči, da je kakršen koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, v skladu z določbami iz člena 2, se opustitev obveznosti zaključi.

      ODDELEK III

         Skupne določbe

   Člen 14
   Sporazumna rešitev
   Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v okviru tega protokola. O takšni rešitvi uradno obvestita pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ter arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat zaključi svoje delo in postopek se konča.
   Člen 15
   Postopkovna pravila
   1.   Postopke za reševanje sporov iz poglavja III tega protokola urejajo postopkovna pravila arbitraže, ki so priložena temu protokolu.
   2.   Vsa zasedanja arbitražnega senata so v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže odprta za javnost, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
   Člen 16
   Splošne informacije in tehnični nasveti
   1.   Na lastno pobudo ali na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat pridobi informacije, ki so po njegovem mnenju za postopek arbitražnega senata ustrezne. Arbitražni senat ima zlasti pravico pridobiti ustrezno mnenje strokovnjakov. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe.
   2.   Zainteresirane osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže.
   Člen 17
   Pravila razlage
   Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 2 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 2.
   Člen 18
   Sklepi in odločitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni svet si vsestransko prizadeva za sprejemanje sklepov s soglasjem. Če sklepov kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se ločena odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo.
   2.   Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi se navedejo ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporaba zadevnih določb Pridružitvenega sporazuma ter osnovna načela, ki so bila podlaga sprejetim ugotovitvam in sklepom. Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij.
   POGLAVJE IV

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 19
   Seznami arbitrov
   1.   Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega protokola oblikuje seznam najmanj 15 oseb, ki so pripravljene opravljati vlogo arbitrov in so zanjo primerne. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb zagotavlja, da se seznam vedno vodi na tej ravni.
   2.   Arbitri so strokovno usposobljeni in imajo izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado katere koli od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja, priloženim temu protokolu.
   3.   Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb lahko izdela dodaten seznam najmanj 15 posameznikov, ki imajo področno strokovno znanje iz posebnih zadev, ki jih zajema ta pridružitveni sporazum. Če se uporabi postopek izbire iz člena 6(2), lahko predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb seznam področij uporabi ob soglasju obeh pogodbenic.
   Člen 20
   Razmerje do obveznosti STO
   1.   Uporaba določb o reševanju sporov iz tega protokola ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom za reševanje sporov.
   2.   Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu s tem protokolom ali Sporazumom STO, ne more sprožiti postopka reševanja spora glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva pri obeh razsodiščih za popravo kršitve obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s Pridružitvenim sporazumom in Sporazumom STO. V tem primeru velja, da po začetku postopka za reševanje spora, pogodbenica ne vloži zahtevka za popravo enake kršitve obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne pride do ugotovitev v zvezi z zahtevkom za popravo kršitve te obveznosti.
   3.   Za namene odstavka 2 velja, da:

               —

               se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 Dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov, ter zaključijo, ko organ za reševanje sporov sprejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členoma 16 in 17(14) Dogovora o reševanju sporov,

               —

               se postopki za reševanje sporov v okviru tega protokola začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5(1), ter zaključijo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v skladu s členom 8.

         4.   Nobena določba tega protokola pogodbenici ne preprečuje uporabe opustitve obveznosti, ki jo odobri Organ STO za poravnavo sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti v skladu s tem protokolom.
   Člen 21
   Roki
   1.   Vsi roki iz tega protokola, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.
   2.   Kakršen koli rok iz tega protokola se lahko spremeni z vzajemnim dogovorom pogodbenic. Pogodbenici z razumevanjem obravnavata zahtevke za podaljšanje kakršnih koli rokov zaradi težav katere koli od pogodbenic pri izpolnjevanju zahtev postopkov iz tega protokola. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopkih, pri čemer upošteva različne stopnje razvoja pogodbenic.
   Člen 22
   Ponovni pregled in sprememba Protokola
   1.   Po začetku veljavnosti tega protokola in njegovih prilog lahko pridružitveni svet kadar koli ponovno pregleda njihovo izvajanje, da se odloči o njihovem nadaljevanju, spremembi ali zaključku.
   2.   Pri tem ponovnem pregledu se lahko odloči za možnost, da skliče pritožbeni organ, skupen več evro-mediteranskim sporazumom.
   3.   Pridružitveni svet se lahko odloči za spremembo tega protokola in njegovih prilog.
   Člen 23
   Začetek veljavnosti
   Ta protokol pogodbenici odobrita v skladu s svojimi lastnimi postopki. Veljati začne prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so postopki iz tega odstavka zaključeni.

      Ta protokol je sestavljen v Bruslju, dne enajstega februarja leta dva tisoč enajst v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Хашемитско кралство Йордания
         Por el Reino Hachemí de Jordania
         Za Jordánské hášimovské království
         For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
         Für das Haschemitische Königreich Jordanien
         Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
         Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
         For the Hashemite Kingdom of Jordan
         Pour le Royaume hachémite de Jordanie
         Per il Regno hashemita di Giordania
         Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
         Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
         A Jordán Hásimita Királyság részéről
         Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
         Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
         W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
         Pelo Reino Hachemita da Jordânia
         Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
         Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
         Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
         Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
         För Hashemitiska konungariket Jordanien

      (1)  Določbe tega protokola ne vplivajo na člen 34 Protokola glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja.
   PRILOGI

                  PRILOGA I:

               POSTOPKOVNA PRAVILA ARBITRAŽE

                  PRILOGA II:

               KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE


title: Sklep Sveta (EU) 2015/1098 z dne 19. junija 2015 o ugotovitvi, da Združeno kraljestvo v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 ni sprejelo učinkovitih ukrepov

text:
               8.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 180/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1098
   z dne 19. junija 2015
   o ugotovitvi, da Združeno kraljestvo v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009 ni sprejelo učinkovitih ukrepov
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)

               V skladu z odstavkom 4 Protokola (št. 15) o nekaterih določbah, ki se nanašajo na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, za Združeno kraljestvo ne velja obveznost izogibanja čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju iz člena 126(1) PDEU, razen če prevzame euro. Odstavek 5 navedenega protokola določa, da si mora Združeno kraljestvo prizadevati, da bi se izognilo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (3)

               Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 (1), sprejeto z namenom spodbuditve hitrega zmanjšanja čezmernih javnofinančnih primanjkljajev.

               (4)

               Svet je 8. julija 2008 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES) ugotovil, da v Združenem kraljestvu obstaja čezmerni primanjkljaj (2), ter v skladu s členom 104(7) PES in členom 3 Uredbe (ES) št. 1467/97 državi izdal priporočila, naj si prizadeva odpraviti čezmerni primanjkljaj najpozneje do proračunskega leta 2009/2010. Svet je za sprejetje učinkovitih ukrepov tudi določil rok, 8. januar 2009 (3).

               (5)

               V skladu z določbami člena 104(8) PES je Svet 27. aprila 2009 sklenil, da Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 8. julija 2008 (4).

               (6)

               Svet je ob upoštevanju, da je proračunski položaj Združenega kraljestva v letu 2009/2010 posledica izvajanja ukrepov v višini približno 1,5 % BDP, ki so bili ustrezen odgovor na evropski načrt za oživitev gospodarstva, in prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev v skladu s sklepom, za Združeno kraljestvo izdal 2. decembra 2009 revidirano priporočilo v skladu s členom 126(7) PDEU, v katerem je priporočil, naj Združeno kraljestvo čezmerni primanjkljaj odpravi do leta 2014/2015. Združenemu kraljestvu je bilo priporočeno, naj za verodostojno in vzdržno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod 3 % BDP: (a) izvede fiskalne ukrepe v letu 2009/2010, kot so bili načrtovani v proračunu za leto 2009, in se izogne drugim ukrepom, ki prispevajo k slabšanju javnih financ, ter v letu 2010/2011 začne konsolidacijo za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost do leta 2014/2015; (b) v ta namen zagotovi povprečni letni fiskalni napor v višini 1,75 % BDP v obdobju med letoma 2010/2011 in 2014/2015, kar naj bi prispevalo tudi k temu, da se delež bruto javnega dolga začne spet zniževati in dovolj hitro približa referenčni vrednosti s ponovnim doseganjem ustrezne ravni primarnega presežka; (c) podrobneje določi dodatne ukrepe, ki so potrebni za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015, če to omogočajo ciklični pogoji, in pospeši zmanjševanje primanjkljaja, če se izkaže, da so gospodarske in proračunske razmere boljše od trenutno pričakovanih. Svet je v svojem priporočilu z dne 2. decembra 2009 kot rok za sprejetje učinkovitih ukrepov v skladu s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 določil 2. junij 2010.

               (7)

               Komisija je 6. julija 2010 ugotovila, da je na podlagi napovedi Komisije iz pomladi 2010 Združeno kraljestvo sprejelo učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, in menila, da zato ni potrebno nadaljnje ukrepanje v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

               (8)

               Nova ocena ukrepov, ki jih je sprejelo Združeno kraljestvo za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015 v odgovor na priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) Pogodbe z dne 2. decembra 2009, je privedla do naslednjih ugotovitev:

                           —

                           Združeno kraljestvo je zaradi svetovne gospodarske in finančne krize v letu 2008/2009 doživelo velik upad realne rasti BDP, kar je vplivalo tudi na javne finance. Javnofinančni primanjkljaj je v letu 2009/2010 narasel na 10,9 % BDP. To je bilo v veliki meri posledica upada prihodkov in višjih odhodkov za socialno varnost zaradi krčenja gospodarske aktivnosti ter spodbujevalnih ukrepov, ki jih je vlada napovedala za leto 2009/2010. Združeno kraljestvo je izvedlo konsolidacijski načrt, ki je bil osredotočen predvsem na zmanjševanje porabe in s katerim se je začel primanjkljaj zmanjševati.

                           —

                           Leta 2010/2011 je javnofinančni primanjkljaj znašal 9,1 % BDP. Ukrepi, ki jih je izvedlo Združeno kraljestvotega leta, so izhajali iz predproračunskega poročila 2009, napovedanega decembra, iz marca sprejetega proračuna ter drugega izrednega proračuna, sprejetega junija po splošnih volitvah. Oktobra 2010 je bil objavljen tudi pregled porabe. Na splošno so bili ukrepi zgoščeni proti koncu obdobja in usmerjeni na zmanjšanje porabe, ne pa na povečanje davkov. V obdobju do leta 2014/2015 marca sprejeti proračuni, jesenske napovedi in pregledi porabe niso bistveno spremenili prvotnih konsolidacijskih načrtov. Program, izveden v petih letih, je bil osredotočen na znatna zmanjšanja resorske porabe, zamrznitve plač in zmanjšanje porabe za socialno varstvo. Glavni napovedani davčni ukrepi so vključevali povečanje standardne stopnje DDV, uvedbo in povečanje bančne dajatve, višje prispevke za socialno varnost, znižanje stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, povečanje dohodninskih olajšav, zmanjšanje stopnje dajatve na alkohol in ukrepe za preprečevanje izogibanja davkom. Od leta 2012/2013 so na višino primanjkljaja ugodno vplivali tudi prenosi dividend iz Banke Anglije prek programa za nakup sredstev. Zaradi izvajanja konsolidacijskega načrta se je nominalni primanjkljaj vsako leto zmanjšal, in sicer na 7,7 % BDP v letu 2011/2012, na 7,6 % BDP v letu 2012/2013, na 5,9 % BDP v letu 2013/2014 in na 5,2 % BDP v letu 2014/2015. Strukturni primanjkljaj je znašal 7,0 % BDP v letu 2010/2011, 5,9 % BDP v letih 2011/2012 in 2012/2013, 4,6 % BDP v letu 2013/2014 in 4,7 % BDP v letu 2014/2015.

                           —

                           Povprečni strukturni napor med letoma 2010/2011 in 2014/2015 je znašal 0,7 % BDP. Po prilagoditvi zaradi učinka popravkov potencialne rasti proizvodnje med sedanjo napovedjo in napovedjo, na kateri so temeljila priporočila Sveta z dne 2. decembra 2009, ter zaradi učinka gibanja prihodkov v primerjavi s standardno elastičnostjo pri rasti BDP je povprečni letni prilagojeni strukturni napor v celotnem obdobju ocenjen na 1,1 % BDP, kar je nižje od 1,75 % letnega povprečnega fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet.

                           —

                           Ocenjeni kumulativni obseg diskrecijskih ukrepov za konsolidacijo javnih financ, določenih med predproračunskim poročilom 2009 in jesensko napovedjo 2014 znaša približno 3,5 % BDP med letoma 2010/2011 in 2014/2015.

                           —

                           Bruto javni dolg se je med postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem še naprej povečeval in v letu 2014/2015 dosegel 88,4 % BDP. Pri tem poslabšanju deleža dolga je bil glavni dejavnik nominalni primanjkljaj, pa tudi intervencije v finančnem sektorju.

               (9)

               To je privedlo do ugotovitve, da Združeno kraljestvo kljub sprejetemu in izvedenemu programu za konsolidacijo javnih financ ni odpravilo čezmernega primanjkljaja do leta 2014/2015. Poleg tega Združeno kraljestvo ni izvajalo priporočenega fiskalnega napora v višini 1,75 %, kot je priporočil Svet 2. decembra 2009. Odziv Združenega kraljestva na priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009 ni bil zadosten –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Združeno kraljestvo ni sprejelo učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2009.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

      V Luxembourgu, 19. junija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

      (2)  Odločba Sveta 2008/713/ES z dne 8. julija 2008 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Združenem kraljestvu (UL L 238, 5.9.2008, str. 5).

      (3)  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Združeno kraljestvo, so na voljo na naslovu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (4)  Odločba Sveta 2009/409/ES z dne 27. aprila 2009 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe, ali je Združeno kraljestvo na podlagi Priporočila Sveta z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 104(7) sprejelo učinkovite ukrepe (UL L 132, 29.5.2009, str. 11).