title: Odločba Komisije št. 2730/2000/ESPJ z dne 14. decembra 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o dokončnem pobiranju začasne uvedene dajatve

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000S2730

Uradni list L 316 , 15/12/2000 str. 0030 - 0041

		Odločba Komisije št. 2730/2000/ESPJz dne 14. decembra 2000o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o dokončnem pobiranju začasne uvedene dajatveKOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo,ob upoštevanju Odločbe Komisije št. 2277/96/ESPJ z dne 28. novembra 1996 o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti za premog in jeklo [1], kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije št. 1000/1999/ESPJ [2] in zlasti člena 9 Odločbe,ob upoštevanju naslednjega:A. POSTOPEK(1) Komisija je z Odločbo Komisije št. 1238/2000/ESPJ [3] ("začasna Odločba") uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm, ki se uvršča v oznako KN ex27040019 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ("LRK").B. NADALJNJI POSTOPEK(2) Po obvestilu o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je odločilo za uvedbo začasnih ukrepov, so številne zainteresirane strani predložile pisna stališča, s katerimi so izrazile svoja mnenja o začasni ugotovitvi. V skladu s členom 6(5) Odločbe št. 2277/96/ESPJ ("osnovna Odločba") so imele strani, ki so to zahtevale, priložnost, da so izrazile svoje mnenje.(3) Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh podatkov, za katere je menila, da so potrebni za dokončne ugotovitve. Vse zainteresirane strani, ki sodelujejo v preiskavi, so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti uvedbo dokončne protidampinške dajatve in dokončnega pobiranja varščin, položenih za začasne dajatve. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem naj po obvestilu podajo stališča.(4) Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer se je to štelo za primerno.(5) Po pregledu začasnih ugotovitev na podlagi podatkov, zbranih od sprejetja začasne Odločbe, je bilo sklenjeno, da je treba glavne ugotovitve, kot so določene v navedeni odločbi, potrditi, kolikor niso spremenjene s premisleki, izraženimi v tej odločbi.C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK1. Zadevni izdelek(6) Zadevni izdelek je bil opredeljen v začasni Odločbi kot koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm, ki se uvršča v oznako KN ex27040019 in s poreklom iz LRK. Ta izdelek, splošno znan kot talilni koks, se proizvaja v različnih kategorijah predvsem z različno stalno vsebnostjo ogljika in v različnih velikostih grude. Ugotovljeno je bilo, da so imele vse kategorije iste osnovne fizične, tehnične in kemične značilnosti in isto uporabo kot agent izgorevanja za uporabo v kupolastih pečeh za proizvodnjo litega železa, kamene volne, cinka in svinca [4].(7) Talilni koks se je razlikoval od drugih koksov, ki se uvršča v isto oznako KN po velikosti, kajti koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm je veljal za edino primerno velikost za uporabo v kupolastih pečeh zaradi svoje zgorevalne toplote in moči prenašati breme brez loma. Za koks s premerom pod 80 mm, splošno znan kot plavžni koks, pa je bilo ugotovljeno, da za te uporabe ni primeren. Plavžni koks se uporablja v plavžih za proizvodnjo jekla in za druge namene kot so proizvodnja kemikalij in sladkorja.(8) Po uvedbi začasnih ukrepov so nekatere zainteresirane strani trdile, da obstajajo primeri, kljub jasni ločnici 80 mm, ko so bile uvožene velikosti kosov plavžnega koksa nad 80 mm do največ 100 mm. V zvezi s tem so bili podani podatki, ki kažejo, da so nekateri carinski organi uporabljali začasne protidampinške dajatve tako za talilni koks kot za plavžni koks v kosih s premerom nad 80 mm.(9) Treba je opozoriti, da je bil preiskovani izdelek talilni koks in ne plavžni koks. Poleg tega ima plavžni koks v kosih s premerom nad 80 mm na splošno nižjo moč in zato ni namenjen uporabi v kupolastih pečeh za proizvodnjo litega železa, kamene volne ali topljenje cinka in svinca. Treba je opozoriti, da je bil v skladu s podatki zainteresiranih strank v toku preiskave v tistih primerih, kjer se koks v kosih s premerom nad 80 mm do največ 100 mm uvaža skupaj s koksom v kosih s premerom 80 mm ali manj, ta koks namenjen uporabi v plavžih in se na splošno ni mogel uporabljati v kupolastih pečeh.(10) Zaradi navedenih razlogov je treba zadevni izdelek razjasniti in opredeliti ob upoštevanju, po eni strani, njegovih fizičnih značilnosti, to se pravi koks iz črnega premoga v kosih nad 80 mm največjega premera, in po drugi strani njegove uporabe, se pravi vrste, ki se uporablja v kupolastih pečeh za proizvodnjo litega železa in kamene volne kot tudi za topljenje cinka in svinca. Zato je treba pojasniti, da plavžnega koksa, čeprav v kosih s premerom nad 80 mm do 100 mm, ki se uvozi skupaj s koksom v kosih s premerom 80 mm ali manj, ta postopek ne zajema.(11) Kitajski izvozniki/proizvajalci in eden od uvoznikov Skupnosti so trdili, da je bil zadevni izdelek, uvožen iz LRK med obdobjem preiskave ("OP") (1. julij 1998 do 30. junij 1999), polgotovi talilni koks, ki bi se lahko štel za gotovi talilni koks samo po prebiranju. Uvoznik Skupnosti je trdil, da prebiranje ne služi samo ločevanju kosov v komercialnih velikostih (nad 80 mm) od manjših delcev (80 mm ali manj), kot je navedeno v uvodni izjavi 13 začasne Odločbe, ampak je tudi faza mehanske stabilizacije, ki je namenjena lomljenju počenih delov talilnega koksa. Ker je to poslednji bistveni korak v proizvodni verigi, ki dodaja znatno vrednost, se je trdilo, da prebiranje v Skupnosti zadostuje za spremembo porekla talilnega koksa, uvoženega iz LRK. Navajalo se je, da to podpira tudi znatno prilagajanje za stroške prebiranja, ki ga je Komisija odobrila pri izračunu nelojalno nižje cene.(12) Ta trditev se ni štela za upravičeno. Mehansko prebiranje je obdelava, v kateri se deli koksa ločujejo na velikosti ali razrede velikosti, ne da bi pri tem kakorkoli spreminjali osnovne kemične ali fizične značilnosti, ki se podedujejo iz koksnih premogov, uporabljenih za surovine, in načina proizvodnje. Talilni koks mora biti prebran pred končno industrijsko uporabo, da bi pridobili zaželeno velikost ali razred velikosti za kupolasto peč. Običajno se prebiranje opravi takoj po koksanju, ker pa talilni koks utrpi nekaj naravnega poslabšanja med natovarjanjem, prevozom in raztovarjanjem, se ga pogosto ponovno prebere po prevozu po morju. V zvezi s tem se ne more šteti, da s prebiranjem tak talilni koks pridobi lastne značilnosti in lastno sestavo, ki je ni imel pred tem postopkom. Zato se ne more zaključiti, da je neprebran talilni koks na meji Skupnosti polgotov izdelek.(13) Poleg tega se je ugotovilo, da je prebiranje predstavljalo v povprečju manj kot 4 % uvozne cene cif in da je odobrena prilagoditev pri izračunu nelojalno nižje cene vključevala ne samo strošek prebiranja, ampak tudi vse prodajne in finančne stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo. Zato ni mogoče zaključiti, da je celotni znesek odobrene prilagoditve pri izračunu nelojalno nižje cene pokazatelj dodane vrednosti izdelka po uvozu za namen določitve porekla blaga. Glede na navedeno ni mogoče trditi, da prebiranje v Skupnosti daje zadevnemu izdelku poreklo iz Skupnosti.(14) Zato se lahko zaključi, da je zadevni izdelek talilni koks s poreklom iz LRK, se pravi, koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm vrste, ki se uporablja v kupolastih pečeh za proizvodnjo litega železa, kamene volne, cinka in svinca. Zaključi se tudi, da so vse kategorije talilnega koksa en izdelek, ker imajo vse iste osnovne fizične in kemične značilnosti in isto uporabo.2. Podoben izdelek(15) Eden od uporabnikov je trdil, da talilni koks Skupnosti ni podoben zadevnemu izdelku, ker je slednji slabše kakovosti. V podporo tej trditvi je navajal, da prehod z enega na drugega ni mogoč brez precejšnjih in dragih sprememb v tehnični opremi, kar vodi k precejšnjim stroškom. Nekateri uporabniki so tudi navajali, da je zadevni izdelek nižje kakovosti in se ga lahko uporablja le z mešanjem s tistim iz Skupnosti, kar dokazuje, da nista podobna izdelka.(16) Najprej je treba spomniti, da razlike v kakovosti nimajo vpliva na opredelitev podobnega izdelka, če osnovne fizične in kemične lastnosti ostanejo iste in sta oba izdelka zamenljiva. To zadevo izrecno obravnavajo uvodne izjave 19 do 21 začasne Odločbe. Vprašanje kakovosti je bilo tudi vir očitno nasprotujočih si izjav, predvsem s strani livarn. Nekatere izmed njih so trdile, da niso mogle uporabljati kitajskega talilnega koksa zaradi slabše kakovosti, druge pa so trdile, da je bil kitajski talilni koks boljši od tistega, ki je bil proizveden v Skupnosti. Poleg tega to protislovje enostavno kaže, da čeprav obstajajo nekatere splošno sprejete omejitve kemičnih in fizičnih značilnosti za talilni koks, so končni uporabniki sposobni izbrati najprimernejši talilni koks za svoje namene ali pa prilagoditi svojo opremo, da ustreza določenemu talilnemu koksu. To potrjuje dejstvo, da so končni uporabniki prešli iz talilnega koksa, proizvedenega v Skupnosti, na talilni koks, proizveden na Kitajskem, in v nekaterih primerih nazaj na v Skupnosti proizveden koks. Obstaja torej jasna zamenljivost teh izdelkov in argument glede potrebe po precejšnjih in dragih spremembah tehnične opreme ni prepričljiv in ga je treba zavreči. Da oba izdelka tekmujeta drug z drugim dokazuje tudi dejstvo, da se uporabniki odločajo za nakup enega ali drugega glede na njegovo ceno. Dejstvo, da nekateri uporabniki ne bi mogli zamenjati izdelkov, ne razveljavi tega zaključka.(17) Glede na navedeno se potrdijo zaključki iz uvodnih izjav 18 do 23 začasne Določbe.D. DAMPING1. Tržno-gospodarski status(18) Podjetje, ki je zahtevalo tržno-gospodarski status ("MES"), je ugovarjalo sklepu Komisije, da njegovi računovodski izkazi niso skladni z zahtevami člena 2(7)(c), druga alinea, osnovne Odločbe. Podjetje je trdilo, da Komisija ni raziskala, ali so bili računovodski izkazi podjetja dovolj zanesljivi, da se uporabijo kot temelj za oblikovanje posamezne stopnje dampinga.(19) Kot je navedeno v uvodni izjavi 26 začasne Odločbe, je preiskava jasno razkrila, da računovodski izkazi podjetja niso ustrezno odražali finančnega položaja podjetja med OP, in sicer glede evidenc prodaje. Komisija je ugotovila, da se računovodski izkazi niso vodili redno in dosledno, kar je pomenilo, da so bili na splošno nezanesljivi in niso bili skladni z mednarodnimi računovodskimi standardi. Ker je to merilo za ugotovitev, ali zadevni izvoznik deluje pod pogoji tržnega gospodarstva ali ne, je morala Komisija zavreči zahtevo po tržno-gospodarskemu statusu v skladu s temeljno Odločbo. Podjetje ni predložilo nobenega nadaljnjega dokaza, ki bi lahko pokazal, da so bili njegovi računovodski izkazi kljub vsemu v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Zaradi tega in v odsotnosti vseh podatkov, ki bi dokazovali, da je bil predhodni sklep Komisije napačen, so potrjene začasne ugotovitve.2. Posamezna obravnava(20) Isto podjetje je trdilo, da je Komisija napačno zaključila, da ni bilo pravno in stvarno neodvisno od države in da Komisija ni dokazala obstoja tveganja izogibanja protidampinškim ukrepom, če bi mu bila zagotovljena individualna obravnava. V zvezi s tem je nadalje trdilo, da se je podjetje dogovorilo za vse prodajne pogodbe neposredno s svojimi strankami v Skupnosti in da je imelo polni nadzor nad temi posli. Končno je trdilo, da se odsotnost odgovora na vprašalnik s strani njegovega matičnega podjetja v Hong Kongu ne bi smela šteti za pomanjkljivost.(21) Komisija je ugotovila, da so izvozno prodajo podjetja vsaj deloma nadzorovali kitajski organi zaradi dejstva, da podjetje ni moglo izvoziti zadevnega izdelka v svojem imenu, ampak se je moralo zanesti na podjetja v lasti države, ki imajo dovoljenje za izvoz. Poleg tega je preiskava razkrila, da podjetje ni imelo popolnoma prostih rok pri določanju izvoznih cen zaradi tega, ker se je od njega zahtevalo plačilo agencijske pristojbine podjetju v lasti države. Dejstvo, da so bile prodajne pogodbe dogovorjene neposredno s strankami v Skupnosti, se ni moglo upoštevati samo po sebi kot zadostno, da bi dokazali potrebno neodvisnost od državnih organov. Zaradi dejstva, da je država imela vsaj delni nadzor nad izvozno prodajo podjetja, je bilo tveganje izogibanja dajatvi za vso državo jasno prisotno in podjetju ni bilo mogoče zagotoviti individualne obravnave.(22) Preiskava je razkrila, da je bilo matično podjetje v Hong Kongu očitno vključeno v trženje zadevnega izdelka in v pospeševanje izvoznih poslov. Vendar je treba opomniti, da dejstvo, ali je matično podjetje predložilo samostojen odgovor na vprašalnik Komisije ali ne, ni moglo spremeniti sklepov v uvodnih izjavah 20 in 21, namreč da izvoznik v LRK ni mogel pokazati, da je bil dovolj neodvisen od države, da bi bil upravičen do individualne obravnave. Začasne ugotovitve v uvodnih izjavah 32 in 34 začasne Odločbe so torej potrjene.3. Izvozna cena(23) Kitajski izvozniki so ugovarjali metodologiji Komisije za izračun stroškov pomorskega prevoza in zavarovanja ("stroški cif") glede njihove izvozne prodaje in so trdili, da bi bilo treba za vse izvozne prodaje uporabiti isti znesek stroškov cif, to se pravi, bodisi stroške cif, kot jih sporočajo proizvajalci izvozniki ali stroške cif, kot jih izračuna Komisija na podlagi dejanskih preverjenih stroškov cif, ki jih je predložil eden od glavnih uvoznikov.(24) Za namen določitve začasne stopnje dampinga in v primerih, kjer so bili posli opravljeni na podlagi franko na ladijski krov ("fob"), je Komisija izračunala stroške cif na podlagi dejansko preverjenih stroškov cif, ki jih je predložil eden od glavnih uvoznikov. V primerih pa, ko je bila prodaja opravljena na podlagi cif, so bili uporabljeni stroški cif, ki jih je sporočil zadevni izvoznik. Za namen določitve dokončne stopnje dampinga in po prejetih pripombah je Komisija ponovno preučila ta pristop. Ugotovljeno je bilo, da so bili stroški cif, ki jih je sporočil zadevni izvoznik, v primerih, kjer je bila prodaja opravljena na podlagi cif, dejansko precenjeni in jih je treba prezreti. Posledično in ker ni bil predložen noben dokaz, ki bi kazal, da so dejanski stroški cif navedenega uvoznika nezanesljivi ali nepravilni, je Komisija menila, da jih je ustrezno uporabiti za vse sporočene kitajske izvozne posle.4. Primerjava4.1 Transportni stroški(25) Eden od kitajskih izvoznikov je trdil, da bi se glede na bližino podjetja do pristanišča morali uporabiti njegovi lastni transportni stroški, da bi izračunali cene fob v Združenih državah Amerike ("ZDA"), ki so jih ohranili kot primerljivo državo. Druga dva kitajska izvoznika sta zahtevala, da se uporabi povprečje transportnih stroškov tretjega izvoznika in stroški notranjega prevoza iz primerljive države.(26) Stroški in cene v državi brez tržnega gospodarstva so popačeni zaradi vpliva države in zato niso v vlogi običajnih tržnih signalov. To velja tudi za transportne stroške in zato niso bili uporabljeni dejanski transportni stroški kitajskega izvoznika, ampak dejanski preverjeni transportni stroški, ki so bremenili proizvajalce v primerljivi državi. Argument, da je navedene stroške za enega kitajskega proizvajalca preverila Komisija v okviru preiskave MES, je nepomemben, ker v tej preiskavi ni bila zagotovljena tržno-gospodarska obravnava. Zato je bilo treba zavrniti predlog, da se uporabi transportni strošek, ki bremeni navedenega izvoznika.(27) Komisija je nadalje preiskovala ustreznost primerjave normalne vrednosti in izvozne cene na podlagi fob. V tej zvezi je bilo upoštevano dejstvo, da je v nekaterih primerih razdalja med tovarnami in pristaniščem v državi izvoznici precejšnja. Za namen dokončne določitve se je torej zdelo primerno spremeniti osnovo primerjave v franko tovarna. Izvozna cena je bila ustrezno prilagojena in v odsotnosti vseh drugih zanesljivih podatkov v tej zvezi se je uporabil najnižji dejanski strošek notranjega prevoza na domačem tržišču ZDA kot osnova za izračun prilagoditve.4.2 Proizvodni proces(28) Kitajski izvozniki so ponovili svojo zahtevo po prilagoditvi zaradi razlik v proizvodnem procesu. Trdili so, da je manj kapitalsko intenziven kot tisti, ki ga uporabljajo v primerljivi državi, in to zaradi uporabe naprednejših peči v ZDA.(29) Glede razlik v proizvodnem procesu med državo z netržnim gospodarstvom in odgovarjajočo primerljivo državo pa je stališče Komisije, da odobri prilagoditev za primerjalne prednosti. Vendar pa taka nadomestila ni mogoče dati selektivno za nekatere stroškovne elemente, ki morda na splošno ne zagotavljajo reprezentativne slike.4.3 Primerjalne prednosti(30) Kitajski izvozniki so ponovili svojo zahtevo po prilagoditvi zaradi naravnih primerjalnih prednosti nasproti primerljivi državi glede dostopa do surovin. V tej zvezi so izvozniki navedli, da se normalna vrednost primerljive države ne bi bila smela uporabiti kot taka za primerjavo z izvozno ceno zaradi dejstva, da ima LRK največje zaloge premoga na svetu, ki omogočajo učinkovito rudarjenje in je zato vplivala na ceno surovin in posledično na ceno talilnega koksa. Poleg tega so kitajski izvozniki navajali, da imajo kitajski proizvajalci lahek dostop do surovin zaradi površinskega kopa v primerjavi z ZDA, kjer se premog v glavnem koplje pod zemljo.(31) Komisija je nadalje podrobno preiskala, ali imajo kitajski proizvajalci naravne primerjalne prednosti v primerjavi s proizvajalci iz ZDA ali ne. V tej zvezi je preiskava razkrila, prvič, da imajo v nasprotju s trditvami največje zaloge premoga na svetu ZDA. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da ZDA na široko uporabljajo površinski kop in da je količina površinskega kopa verjetno enaka kot v LRK. Poleg tega je preiskava razkrila, da se v LRK izvaja tudi podzemni kop. V zaključku je bilo torej ugotovljeno, da imata ZDA in LRK podoben dostop do surovin in da imata obe državi iste primerjalne prednosti. Prilagoditev posledično ni bila upravičena. Komisija potrjuje začasne ugotovitve v tej zvezi, določene v uvodni izjavi 51 začasne Odločbe in ponovno potrjuje, da je bila na podlagi temeljne Odločbe izbira ZDA kot primerljive države v tem postopku najprimernejša in najbolj smiselna izbira.4.4 Provizija(32) Eden od kitajskih izvoznikov je zahteval, da se plačane provizije ne bi smelo odšteti od izvozne cene. Zahteva je bila sprejeta in izvozne cene so bile ustrezno prilagojene.5. Stopnja dampinga(33) Kot je objavljeno v uvodni izjavi 58 začasne Odločbe, se je raven sodelovanja kitajskih proizvajalcev/izvoznikov še nadalje raziskala in je bilo ugotovljeno, da dosega 57,8 % celotne izvožene količine talilnega koksa v Skupnost med OP. Treba je opozoriti, da se je glede na to, da ločeni podatki Eurostata o uvozu talilnega koksa niso bili na voljo, za osnovo izračuna ravni sodelovanja vzela količina uvoženega talilnega koksa kot so jo prikazali in preverili sodelujoči uvozniki.(34) Pri izračunu enotne stopnje dampinga za vso državo je zatorej Komisija morala upoštevati visoko raven nesodelovanja, da ne bi nagradila nesodelujočih strani. V tej zvezi je bila stopnja dampinga, ki je odgovarjala najvišji stopnji, ki jo je za vzorčen posel določilo eno od sodelujočih podjetij v LRK, pripisana nesodelujočim proizvajalcem/izvoznikom. Enotna stopnja dampinga za vso državo je bila nato izračunana kot tehtana povprečna stopnja, določena za sodelujoče proizvajalce/izvoznike in stopnja, določena za nesodelujoče proizvajalce/izvoznike.(35) Dokončna enotna stopnja dampinga za vso državo, izražena v odstotku izvozne cene cif na meji Skupnosti, je presegala 60 %.E. INDUSTRIJA SKUPNOSTI(36) Ker nobena od zainteresiranih strani ni podala nobenih navedb glede začasne opredelitve industrije Skupnosti, se potrdijo sklepi v uvodnih izjavah 60 do 65 začasne Odločbe.F. ŠKODA1. Predhodna opomba(37) Preučitev gibanj, ki so primerni za določitev škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 1995 do konca OP.(38) Ena od zainteresiranih strani je trdila, da je izbira leta 1995 kot začetnega leta za zbiranje podatkov izkrivila analizo škode. Navedla je, da je bilo to leto izredno dobro za industrijo Skupnosti zaradi velikega povpraševanja, medtem ko bi uporaba leta 1994 kot začetnega leta pokazala, da je bil položaj industrije Skupnosti med OP na isti ravni kot v letu 1994 in zato ni utrpel škode.(39) Treba je opomniti, da je namen preiskave škode ovrednotiti učinek dampinškega uvoza na gospodarski položaj industrije Skupnosti med OP. Da bi naredili tako analizo, se ugotovijo gibanja za številne pokazatelje na podlagi podatkov v zvezi s številom let pred OP. Namen te analize ni narediti končno analizo, ampak bolj oceniti gibanja v celotnem upoštevanem obdobju, da bi določili, ali položaj industrije Skupnosti med OP lahko velja za škodljivega. Tako bi, glede na položaj industrije Skupnosti med OP, prišlo do ugotovitev o škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti med OP, ne glede na to, ali se za izhodišče šteje leto 1994 ali 1995.2. Navidezna poraba Skupnosti(40) Ker o navidezni porabi na trgu Skupnosti ni bilo prejetih nobenih novih navedb, se potrdijo sklepi iz uvodni izjav 66 do 67 začasne Odločbe.3. Uvoz s poreklom iz LRK3.1 Količina zadevnega uvoza, tržni delež, delež proizvodnje in spreminjanje cen zadevnega uvoza(41) V odsotnosti novih navedb glede uvozne količine in tržnega deleža dampinškega uvoza se potrdijo dejstva in ugotovitve, navedene v uvodnih izjavah 68 do 72 začasne Odločbe.3.2 Nelojalno nižanje cen(42) Ena od zainteresiranih strank je trdila, da bi bilo treba za izračun nelojalno nižjih cen na lojalni podlagi cene, ki jih zaračuna industrija Skupnosti, primerjati s prodajnimi cenami uvoznika, prilagojenimi spodnji kurilni vrednosti zaradi nižje določene vsebnosti ogljika in investicijam, ki so potrebne za uporabo kitajskega talilnega koksa.(43) Treba je opomniti, da je bila razlika pri kurilni vrednosti že ustrezno upoštevana pri izračunu nelojalno nižjih cen (glej uvodno izjavo 74 začasne Odločbe). Poleg tega podatki, ki so jih predložile zainteresirane strani, kažejo, da ni potrebna namenska oprema za uporabo zadevnega izdelka ali izdelka iz Skupnosti. Tako zadevni izdelek kot talilni koks Skupnosti se lahko uporabljata v vseh kupolastih pečeh, celo če je treba kupolasto peč prilagoditi za različne kategorije uporabljenega talilnega koksa ne glede na njegovo poreklo. Ta zahteva zato ni primerna.(44) Trdilo se je, da prilagoditev kitajskih cen zaradi nižje stalne vsebnosti ogljika ni zadovoljivo odražala razlik v fizičnih značilnostih med zadevnim izdelkom in talilnim koksom Skupnosti. Zato se je predlagalo, da bi morala tržna vrednost te razlike temeljiti na penalih, določenih v pogodbah za preseganje dogovorjenih najvišjih ravni v vsaki izmed teh postavk.(45) Podatki, ki so jih predložile zainteresirane strani, kažejo, da prodaja talilnega koksa na splošno temelji na pogodbah, kjer obe strani določita najnižje/najvišje ravni za vsebnost pepela, vlage in nehlapnih snovi, določita penale, ki bodo veljali, če se prekoračijo te omejitve, in dogovorita cene. Zato je običajno, da se plača ista cena za talilni koks različnih kategorij, če se postavljene omejitve ne presežejo. Poleg tega so izvozne cene, ki so jih navedli kitajski proizvajalci izvozniki v svojih izvoznih poslih, uporabljene pri izračunu nelojalno nižjih cen, tiste pred uporabo vseh pogodbenih penalov. Glede na navedeno se šteje za neprimerno, da se razlika v vsebnosti pepela, vlage in/ali nehlapne snovi med zadevnim izdelkom in talilnim koksom Skupnosti vrednoti na pogodbenih penalih.(46) Ena od zainteresiranih strank je trdila, da bi bilo za primerjavo zadevnega izdelka in talilnega koksa Skupnosti na isti ravni trgovine treba prilagoditi kitajske uvozne cene, da bi vsebovale ne samo prodajne in finančne stroške, ki bremenijo nepovezane uvoznike, ampak tudi njihove stopnje dobička.(47) Ta zahteva se šteje za upravičeno za primerjavo obeh izdelkov na isti ravni trgovine. Zato bi morala prilagoditev, opravljena na začasni ravni za prodajne in finančne stroške, ki bremenijo uvoznike v Skupnosti, vsebovati tudi stopnjo dobička, ki jo dosežejo nepovezani uvozniki na svojo prodajo zadevnega izdelka. Ta prilagoditev je bila opravljena na podlagi tehtane povprečne donosnosti, ki so jo navedli sodelujoči nepovezani uvozniki med OP, 7,2 %.(48) Na podlagi tega se zaključi, da se je med OP kitajski talilni koks prodajal v Skupnosti po cenah, ki so bile nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti, če se izrazijo v odstotku slednjih, za 25,7 %.4. Položaj industrije Skupnosti(49) V odsotnosti vseh pripomb se potrdijo začasne ugotovitve glede zalog, obsega prodaje in tržnega deleža (rasti), investicij, zaposlovanja in produktivnosti.4.1 Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti(50) Eden od uporabnikov je trdil, da zmanjšanje proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti iz začasne Odločbe nista posledica porasta v obsegu uvoza zadevnega izdelka, ampak tehničnih faktorjev. Da bi to trditev podprl, je poudaril, da je bila količina proizvedenega talilnega koksa odvisna od porabljenega časa koksanja: z daljšim časom koksanja bi se proizvedlo več talilnega koksa, vendar pa bi bila izkoriščenost zmogljivosti talilnega koksa ustrezno zmanjšana. Prav tako je trdil, da je lahko glede na to, da proizvodnja talilnega koksa proizvede okoli 10 % odpadkov ("koksov odpadek") in vsaj 10-15 % koksa v kosih s premerom pod 80 mm, dejanski obseg proizvodnje industrije Skupnosti za 100 % nominalno zmogljivost samo 75 %. Končno je trdil, da bi se dejanska zmogljivost industrije Skupnosti zmanjšala za 1,3-1,5 % letno, če se stroji ne bi stalno posodabljali.(51) Glede na oceno proizvodne zmogljivosti je bilo ugotovljeno, da je velikost talilnega koksa sorazmerna ne samo s časom koksanja (daljši kot je čas koksiranja, višji je donos talilnega koksa), ampak tudi z mešanico (posebna mešanica posameznega proizvajalca iz koksnega premoga in antifrakturantov) in s temperaturo peči (višja temperatura omogoča krajši čas koksanja), ki se uporabljajo pri proizvodnji. Poleg tega je ocena proizvodne zmogljivosti za industrijo Skupnosti temeljila na enotni formuli, ki je upoštevala največji vnos koksnega premoga na peč, obratovalne dni v letu (365), število potiskov (iztovarjanje peči) dnevno, donos nehlapnih snovi koksnega premoga, pretvorjenih v koksarniški plin med koksanjem in tudi velikost donosa. Glede stalnega posodabljanja strojev je to vzrok za letne investicije industrije Skupnosti kot je razloženo v uvodni izjavi 91 začasne Odločbe. Glede na navedeno pa je trditev, da je upad proizvodnje in izkoriščenosti zmogljivosti neodvisen od učinka dampinškega uvoza, treba zavrniti in potrditi sklepe v uvodnih izjavah 78 do 81 začasne Odločbe.4.2 Prodajne cene in faktorji, ki vplivajo na prodajne cene, vključno s plačami(52) Glede gibanja tehtanega povprečja cen na enoto in stroškov na enoto sta se lahko opredelili dve fazi, ena med 1995 in 1997 in druga med 1997 in OP. V prvi fazi so cene industrije Skupnosti narasle za 6 %, kar sovpada s porastom cen surovin. V drugi fazi so se cene industrije Skupnosti znižale za več kot pa cene surovin, medtem ko so stroški na enoto narasli zaradi znižanja izkoriščenosti zmogljivosti. V teh okoliščinah cene industrije Skupnosti niso mogle narasti do zadostne ravni, ki bi pokrivala stroške med letom 1997 in OP.(53) Glede stroškov proizvodnje sta bili opredeljeni dve fazi: Med letoma 1995 in 1997 so se ti proizvodni stroški kljub porastu v stroških (predvsem surovin) lahko prenesli na prodajne cene in zato je industrija Skupnosti ostala donosna. Vendar pa se je med letom 1997 in OP izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti znižala in zato so se morali stalni stroški, ki v taki industriji zajemajo vse stroške razen surovin, razporediti po upadajoči proizvodnji, kar je imelo za posledico naraščanje stroškov na enoto. Poleg tega so se obseg prodaje in prodajne cene industrije Skupnosti znižali. Kombinirani učinek porasta stroškov in upada obsega prodaje (- 8 %) in cen (- 7 %) so bile knjižene izgube industrije Skupnosti v višini – 5.5 % med OP.(54) Predvsem glede stroškov dela pa se je strošek na enoto dela zvišal kot posledica upada proizvedenih enot, kljub znižanju v absolutnem smislu med letom 1997 in OP.4.3 Donosnost, denarni tok, donos naložbe in sposobnost pridobiti kapital(55) Treba je opozoriti, da so se ugotovitve v uvodni izjavi 89 začasne Odločbe glede donosnosti industrije Skupnosti znova preučile, da bi upoštevali računsko napako, do katere je prišlo na začasni stopnji. Donosnost industrije Skupnosti je prav tako sledila zgoraj navedenima fazama: med letoma 1995 in 1997 je donosnost ostala pozitivna, (9,4 % v letu 1995, 14,1 % v letu 1996 in 8,1 % v letu 1997), medtem ko se je leta 1998 donosnost znižala na 1,3 % in nato na izgube, ki so znašale - 5,5 % med OP.(56) Denarni tok se je razvijal iz indeksa 100 leta 1995 na 141 leta 1996, na 96 leta 1997, na 33 leta 1998 in na – 16 med OP. Gibanje prikazuje, da se je položaj industrije Skupnosti v smislu denarnega toka med letom 1997 in OP močno poslabšal.(57) Glede donosa naložb in sposobnosti pridobivanja kapitala je dobiček pred odmero davka med letoma 1995 in 1997, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti, zadostoval za kritje naložb v nova sredstva. V letu 1998 in med OP pa ustvarjeni dobički niso mogli kriti naložb v nova sredstva.4.4 Višina dejanske stopnje dampinga(58) Glede vpliva višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se ob obsegu in cenah uvoza iz LRK ta vpliv ne more šteti za zanemarljivega.5. Sklep o škodi(59) Na podlagi dejstev in vidikov iz uvodnih izjav 50 do 58 se lahko jasno zaključi, da je bil položaj industrije Skupnosti med OP škodljiv. Predvsem je industrija Skupnosti utrpela izgube zaradi upada svojega obsega prodaje in prodajnih cen, skupaj s porastom v stroških na enoto kot posledico znižanja izkoriščenosti zmogljivosti. Začasne ugotovitve v uvodni izjavi 98 začasne Odločbe glede znatne škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, so potrjene.G. VZROK ŠKODE(60) V začasni Odločbi je bilo sklenjeno, da obstajajo močni dokazi za vzročno povezavo med dampinškim kitajskim uvozom in ugotovljeno znatno škodo. Ugotovljeno je bilo, da se je obseg kitajskega uvoza povečal za 63 % v obravnavanem obdobju in je njegov tržni delež narastel od 17,3 % leta 1995 na 27,9 % med OP, čeprav je poraba ostala stabilna. Porast tržnega deleža kitajskega uvoza je odgovarjal enakemu upadu tržnega deleža industrije Skupnosti. Poleg tega so cene kitajskega uvoza znatno nelojalno znižale cene industrije Skupnosti med OP (25,7 %). Porast kitajskega uvoza je sovpadal z znižanjem obsega prodaje in izkoriščenosti zmogljivosti industrije Skupnosti, s čimer je prispeval k zvišanju stroškov na enoto, kar je vodilo do precejšnjih izgub med OP (- 5,5 %).(61) Številne zainteresirane strani so trdile, da na spreminjanje cen in stroškov industrije Skupnosti ni vplival kitajski uvoz, ampak cene glavne surovine, koksnega premoga. Eden od uporabnikov je predvsem trdil, da je cena koksnega premoga, uvoženega iz ZDA, bistveno narasla v tem času, zlasti kot rezultat povečane vrednosti ameriškega dolarja, ki je ni bilo mogoče kompenzirati z znižanjem prevoznih stroškov. Vendar pa dokazila niso bila predložena.(62) V zvezi s cenami koksnega premoga kot je določeno v uvodni izjavi 119 začasne Odločbe, pa so se cene surovin zvišale med letoma 1995 in 1997 in potem znižale med letom 1997 in OP. Čeprav se je vrednost ECU/EUR v primerjavi z ameriškim dolarjem v obravnavanem obdobju znižala, pa je bilo ugotovljeno, da so se tako cene fob koksnega premoga iz ZDA kot prekoatlantski prevozni stroški znižali ter tako kompenzirali učinke povečane vrednosti ameriškega dolarja od leta 1997 naprej.(63) Poleg tega so se prodajne cene talilnega koksa Skupnosti med letom 1997 in OP znižale za več kot pa je znašalo znižanje v ceni na enoto surovin. Na tej podlagi je sklep v uvodni izjavi 120 začasne Odločbe, da so se prodajne cene industrije Skupnosti zniževale hitreje kot pa so se zniževale cene surovin, potrjen.(64) Eden od proizvajalcev-izvoznikov je tudi trdil, da kitajski uvoz ne bi mogel povzročiti škode industriji Skupnosti, saj je donosnost industrije Skupnosti med letoma 1995 in 1996 narasla, medtem ko so bile kitajske uvozne cene v istem obdobju na najnižji ravni.(65) V tej zvezi je treba najprej opozoriti, da je treba med OP vzpostaviti vzročno povezavo med dampinškim uvozom in položajem industrije Skupnosti Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bilo gibanje kitajskih uvoznih cen med letoma 1995 in 1997 povezano z izboljšano stabilnostjo kakovosti zadevnega izdelka. Končno je bilo ugotovljeno, da so se med OP kitajske cene znižale in občutno spodbijale cene industrije Skupnosti, kar je imelo za posledico občutno povečanje obsega kitajskega uvoza med OP.(66) V zaključek in ker niso bili ugotovljeni nobeni drugi možni dejavniki škode, niti niso bili predloženi nobeni drugi nadaljnji argumenti glede vzročne povezave med dampinškim uvozom s poreklom iz LRK in znatno škodo, se potrdijo začasne ugotovitve o vzroku škode v uvodnih izjavah 99 do 127 začasne Odločbe.H. INTERES SKUPNOSTI1. Predhodne opombe(67) Treba je opozoriti na navedeno v uvodnih izjavah 128 do 184 začasne Odločbe, da so se upoštevali vsi različni interesi, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov in industrijskih uporabnikov. Komisija je začasno sklenila, da ni utemeljenih razlogov, da ne bi uvedli protidampinških ukrepov proti dampinškemu uvozu s poreklom iz LRK.2. Vpliv ukrepov na industrijo Skupnosti(68) Ker nobena stran ni predložila nobenih novih dejstev ali argumentov glede vpliva protidampinških ukrepov na industrijo Skupnosti, se potrdijo ugotovitve v uvodnih izjavah 135 do 145 začasne Odločbe.3. Vpliv ukrepov na uvoznike/trgovce(69) Eden od uvoznikov je trdil, da interesi uvoznikov/trgovcev niso bili primerno ovrednoteni. Predvsem je trdil, da čeprav je zadevni izdelek majhen del celotne dejavnosti uvoznikov/trgovcev, ima občuten pozitivni učinek na njihove celotne stroške in promet zaradi ekonomije obsega uvoza večjih količin različnih vrst premogovih izdelkov, vključno s talilnim koksom. Trdil je tudi, da ni ustreznih alternativnih virov dobave za kitajski talilni koks.(70) Najprej je treba opozoriti, da je vsaka ekonomija obsega, ki se lahko pripiše uvozu zadevnega izdelka, posledica dampinga, ki ga izvajajo kitajski proizvajalci-izvozniki. Poleg tega majhen odstotek celotnega premogovnega posla, na katerega vpliva uvedba protidampinških ukrepov na talilni koks (manj kot 2,5 % celotnega prometa), izniči možnost resničnega ogrožanja bistvenih ekonomij obsega.(71) Glede alternativnih virov dobave pa je treba opozoriti, da cilj uvedbe protidampinških ukrepov ni preprečiti uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ampak odstraniti učinke izkrivljanja trgovine škodljivega dampinga in ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco. Poleg tega ni verjetno, da bi uvozniki/trgovci nehali uvažati iz LRK glede na investicije, izvedene v LRK, in glede na kakovost zadevnega izdelka. Končno pa uvozniki/trgovci trgujejo tudi s talilnim koksom, ki ga proizvede industrija Skupnosti.(72) Zato se potrdijo sklepi v uvodnih izjavah 146 do 151 začasne Odločbe v zvezi z verjetnim vplivom protidampinških ukrepov na uvoznike/trgovce.4. Vpliv ukrepov na uporabnike4.1 Predhodne opombe(73) Na začasni stopnji preiskave so se preučili verjetni učinki uvedbe/neuvedbe protidampinških ukrepov na podlagi utemeljenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči uporabniki, vključno z velikim proizvajalcem kamene volne in številnimi livarnami.(74) Nekateri uporabniki so trdili, da podatki, ki so bili uporabljeni za preučitev vpliva protidampinških dajatev na livarne, niso bili reprezentativni. Učinki uvedbe ukrepov na uporabnike so se dodatno preučili na podlagi dodatnih podatkov, prejetih od naslednjih uporabnikov:proizvajalcev kamene volne- Partek Paroc Oy, Helsinki, Finska,livarn:- CFFC-Pamco Industries SA, Pariz, Francija,- Chamberlin & Hill plc, Walsall, Združeno kraljestvo,- Cradley Castings Ltd, Cradley, Združeno kraljestvo,- Darcast Components Ltd, Smethwick, Združeno kraljestvo,- Eisengießerei Kronach Karl Sperber GmbH, Kronach, Nemčija,- FASS SA, Sancerre, Francija,- Fonderia de Montorso Spa, Vicenza, Italija,- Fonderies franco-belges SA, Merville, Francija,- Fucoli SA, Coimbra, Portugalska,- Godin SA, Guise, Francija,- Guss Komponenten GmbH, Hall in Tirol, Avstrija,- Jones and Champbell Ltd, Larbert, Združeno kraljestvo.- Piret SA, Gilly, Belgija,- Römheld & Moelle GmbH, Mainz, Nemčija,- Sachs Gießerei GmbH, Kitzingen, Nemčija,- Tiroler Röhren- und Metallwerke AG, Hall in Tirol, Avstrija,- V. Luzuriaga-Tafalla SA, Tafalla, Španija,talilnice svinca- Tudor SA, Madrid, Španija.4.2 Proizvajalci kamene volne(75) Končni sklepi glede vpliva protidampinških ukrepov na proizvajalce kamene volne temeljijo na podatkih, ki jih je predložil Rockwool International A/S, Kopenhagen, Danska, v imenu štirih hčerinskih podjetij v skladu z navedenim v uvodni izjavi 132 začasne Odločbe, in Partek Paroc Oy, Helsinki, Finska.(76) Ugotovljeno je bilo, da talilni koks predstavlja 2,8 % celotnih stroškov proizvodnje proizvajalcev kamene volne, katerih donosnost se je povečala z 6,5 % v letu 1997 na 7,9 % v letu 1998.(77) Trdilo se je, da bo verjetno industrija Skupnosti, v nasprotju z začasnimi ugotovitvami, povečala svoje cene za polni znesek uvedene protidampinške dajatve.(78) Podatki, ki jih posredujejo zainteresirane strani, kažejo, da so cene proizvajalcev Skupnosti v glavnem ostale na isti ravni kot med OP, saj se pogajanja o cenah običajno vodijo letno na koncu leta. V pogajanjih za leto 2001 se razpravlja o povečanjih cen. Ta povečanja se lahko delno pripišejo uvedbi protidampinških ukrepov, vendar tudi zvišanju stroškov industrije Skupnosti. Pričakovana korist za industrijo Skupnosti od uvedbe protidampinških ukrepov je v obliki povečane proizvodnje in prodaje, ki ima za posledico zmanjšanje stroškov na enoto, kar omogoča industriji Skupnosti, da si znova pridobi donosnost.(79) V vsakem primeru bi bilo največje hipotetično povišanje stroškov proizvajalcev kamene volne okoli 1 %, tudi ob predpostavki, da industrija Skupnosti poveča svoje cene za celoten znesek dajatve. Če bi prišlo do tega in ob predpostavki, da vse druge postavke stroškov ostanejo enake, bi povišanje stroškov proizvajalcev kamene volne, ki je posledica uvedbe protidampinških ukrepov v skladu z navedenim, zahtevalo največje povišanje cen manj kot 1 %, da bi ohranili enako raven donosnosti.(80) Ponovno je bilo poudarjeno, da bodo proizvajalci kamene volne prisiljeni premestiti proizvodne obrate, da bi se izognili zmanjšanju donosnosti, če se uvedejo protidampinški ukrepi, ker posledičnih zvišanj stroškov ni mogoče prenesti na končne uporabnike.(81) Treba je omeniti, da je na trgu kamene volne temeljnega pomena, da se proizvajalci nahajajo blizu svojih industrijskih uporabnikov in da so prožni pri proizvodnji, da bi zadovoljili povpraševanju in storitvam. Glede na navedene ugotovitve o verjetnih učinkih protidampinških ukrepov in značaj trga kamene volne v uvodni izjavi 79, se šteje za malo verjetno, da bi tak porast cen talilnega koksa imel za posledico premestitev proizvodnje izven Skupnosti.(82) Glede na navedeno se potrdijo sklepi v uvodnih izjavah 153 do 166 začasne Odločbe, da uvedba protidampinških ukrepov za kitajski talilni koks po pričakovanjih ne bo znatno vplivala na gospodarski položaj proizvajalcev kamene volne.4.3. Livarne(83) V uvodni izjavi 175 začasne Odločbe je Komisija izjavila, da bo še dodatno pregledala donosnost livarn v okviru dokončne ugotovitve na podlagi dodatnih podatkov, ki jih predložijo zainteresirane strani po razkritju začasnih ugotovitev.(84) Sklepi, navedeni v uvodnih izjavah 88 in 89 temeljijo na vseh utemeljenih podatkih, ki jih je preskrbelo 22 livarn različnih velikosti glede prometa, zaposlovanja in donosnosti. Nahajajo se v osmih državah članicah (Združeno kraljestvo, Belgija, Avstrija, Portugalska, Nemčija, Francija, Italija in Španija) in proizvajajo širok izbor odlitkov za glavne sektorje končne uporabe kot so avtomobilska industrija (npr. motorni sklopi in servo krmiljenje), strojna industrija (npr. črpalke in puhala), ter tudi gradbena industrija (na primer dovod in odvod vode). Glede na navedeno se podatki, ki so jih posredovale te družbe, štejejo za dovolj reprezentativne za položaj livarn.(85) Odbor združenj evropskih livarn (CAEF) je trdil, da interes livarn na začasni stopnji ni bil primerno ovrednoten. Predvsem je trdil, da livarne, ki so sodelovale na začasni stopnji in katerih podatki so se ohranili za to analizo, proizvajajo v glavnem izdelke z visoko dodano vrednostjo, ki ustvarjajo stopnjo dobička precej nad industrijskim povprečjem in so zato nereprezentativne za položaj te industrijske panoge. CAEF je to domnevo podprl s predložitvijo podatkov o donosnosti nekaterih posameznih livarn in tudi ocen, ki so jih posredovala združenja državnih livarn, ki so trdila, da je treba slednje uporabiti za oceno vpliva protidampinških ukrepov na celotni sektor livarn in da je treba podatke, ki jih posredujejo posamezna podjetja, prezreti.(86) V tej zvezi je treba poudariti, da podatki, ki so jih predložila združenja državnih livarn, temeljijo na ocenah in/ali se nanašajo tudi na livarne, ki ne uporabljajo talilnega koksa. Poleg tega podatki, ki so se uporabili za analizo učinka protidampinških ukrepov na livarne, izvirajo iz livarn različnih velikosti v številnih državah članicah in proizvajajo odlitke za različno končno uporabo. Poleg tega so bili podatki, ki so jih posredovala ta podjetja, ustrezno utemeljeni, namreč z revidiranimi računi. V zvezi z navedenim ni videti primerno spregledati podatke, ki so jih posredovale sodelujoče livarne in namesto njih uporabiti podatke, ki so jih posredovala združenja državnih livarn.(87) CAEF je ponovil svoj argument, da bi uvedba protidampinških ukrepov imela za posledico povečanje stroškov za livarne. Tako povečanje stroškov, ki jih livarne ne morejo prenesti na svoje uporabnike, bi pomenilo zmanjšanje dobičkov, ki bi jih bilo treba kompenzirati z zmanjšanjem zaposlenih, to pa bi bilo občutnejše kot pa pri industriji talilnega koksa Skupnosti. Poudarilo je tudi, da bi vsako povečanje cen talilnega koksa vplivalo na konkurenčnost livarn.(88) Ker je bilo ugotovljeno, da talilni koks predstavlja 1,8 % celotnih stroškov proizvodnje livarn, ima lahko uvedba protidampinške dajatve za posledico največje hipotetično povečanje stroškov livarn manj kot 0,8 %. To je bilo izračunano celo ob predpostavki, da uvozniki prenesejo dajatev v celoti naprej in da industrija Skupnosti zviša svoje cene za celotni znesek dajatve.(89) Zato je malo verjetno, da bi ocenjeno povečanje proizvodnih stroškov livarn ogrozilo njihovo donosnost. Da bi pravilno presodili tak vpliv stroškov, je treba opozoriti, da se je med letoma 1997 in 1998 povprečna cena na tono odlitkov povečala za 4 %. Ker so proizvodni stroški livarn ostali nespremenljivi, se je njihovo tehtano povprečje donosnosti povečalo s 4,4 % v letu 1997 na 7,4 % v letu 1998. Poleg tega se je treba zavedati, da se morajo livarne spopadati z nihanji pri svojih glavnih stroškovnih postavkah kot so cene odpadnega železa, namreč surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji litega železa, ter tudi nihanji pri deviznih tečajih. Posledično je verjetno negativni učinek ukrepov na proizvodne stroške livarn, donosnost, konkurenčnost ali zaposlovanje, če sploh obstaja, zelo omejen.(90) Ta dodatna analiza je potrdila, da so sklepi, ki jih je sprejela Komisija v uvodni izjavi 176 začasne Odločbe, namreč da vpliv protidampinških ukrepov verjetno ne bo občutno vplival na gospodarski položaj livarn Skupnosti, potrjeni.4.4 Topilnica cinka ali svinca(91) En odgovor je bil prejet od podjetja, ki uporablja talilni koks v lastni proizvodnji svinca in svinčevih zlitin, ki se uporabljajo v njegovem proizvodnem obratu za akumulatorje. Ker ta proizvajalec topi svinec v lastnem postopku, pokazatelji kot so stroški, cene in donosnost niso bili na voljo za dejavnost v zvezi s topljenjem svinca. Podatkov, ki jih je posredovalo to podjetje, zato ni bilo mogoče upoštevati za oceno vpliva uvedbe protidampinškega ukrepa.5. Drugi argumenti v zvezi z interesom Skupnosti(92) Uporabniki so trdili, da bi lahko vsaka sprememba sedanje strukture preskrbe imela za posledico splošno pomanjkanje v preskrbi, ker industrija Skupnosti ni sposobna oskrbovati celotnega trga Skupnosti. Trdilo se je, da je uvedba začasnih protidampinških ukrepov že vodila do pomanjkanja v preskrbi na trgu Skupnosti in do povečanja cen, kar je negativno vplivalo na položaj uporabnikov v Skupnosti.(93) Najprej je treba opozoriti, da je verjetno, da bi se v odsotnosti protidampinških ukrepov položaj industrije Skupnosti še naprej slabšal, kar bi vodilo v srednje ali dolgoročno zapiranje podjetij, kot je navedeno v uvodnih izjavah 177 do 180 začasne Odločbe. Ta sklep je bil dosežen predvsem glede na izgubo tržnega deleža in poslabšanja donosnosti industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Ta položaj bi imel za posledico omejitev virov preskrbe, kar bi lahko vodilo v pomanjkanje v preskrbi in tudi v zmanjšanje učinkovite konkurenčnosti na trgu Skupnosti.(94) Drugič je malo verjetno, da bo uvoz iz LRK izginil s trga Skupnosti kot posledica uvedbe protidampinških ukrepov. Ta sklep je bil dosežen predvsem glede na investicije, ki so jih izvedli uvozniki/trgovci Skupnosti, poti preskrbe, ki so že vzpostavljene v LRK, kakovost zadevnega izdelka in dejstvo, da industrija Skupnosti ni sposobna preskrbovati celotnega trga Skupnosti.(95) Poleg tega podatki, ki so na voljo Komisiji, kažejo, da je do nekaterih pomanjkanj kitajskega talilnega koksa prišlo po začetku protidampinškega postopka in pred uvedbo začasnih ukrepov zaradi vzrokov, ki so nepovezani s protidampinškim postopkom. V resnici so bile v skladu s temi podatki omejene dobave kitajskega talilnega koksa posledica pomanjkanja tovornih vagonov za prevoz talilnega koksa iz notranjosti Kitajske do pristanišč in pomanjkanja premoga za koksanje v LRK, kar je vodilo do določenega povečanja cen. Znižana proizvodnja ali celo opustitev industrije Skupnosti bi v takih okoliščinah poudarila odvisnost trga Skupnosti od kitajskega talilnega koksa.6. Sklep o interesu Skupnosti(96) Po temeljitem pregledu vseh posredovanih argumentov se sklene, da ni utemeljenih razlogov, da ne bi uvedli protidampinške ukrepe v pričujočem primeru. Zato se potrdijo sklepi, določeni v uvodnih izjavah 128 do 184 začasne Odločbe.I. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI(97) Glede na sklepe, dosežene v zvezi z dampingom, škodo, povzročitvijo škode in interesom Skupnosti, je pomembno sprejeti dokončne protidampinške ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki bi jo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz s poreklom iz LRK.1. Raven odpravljanja škode(98) V začasni Odločbi in za določitev ravni dajatve se je upoštevala ugotovljena stopnja dampinga in dajatev, potrebna za odpravljanje škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz. Zato je bilo začasno določeno, da odpravljanje take škode zahteva povečanje cen kitajskega uvoza na neškodljivo raven. Ta neškodljiva cena je temeljila na primerjavi cen dampinškega uvoza in neškodljive cene industrije Skupnosti. Slednja je bila izračunana z dodajanjem izpada dobička med OP in primerne stopnje dobička povprečnim prodajnim cenam industrije Skupnosti. Stopnja dobička 9,6 % na prodajo pred obdavčitvijo se je zdela primerna ob upoštevanju zneska, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala v odsotnosti dampinga.(99) Nekatere zainteresirane strani so dvomile o primernosti uporabljene stopnje dobička in njeni upravičenosti. Trdile so, da je bila stopnja dobička, ki jo je industrija Skupnosti dosegla leta 1996, izjemna in da bi bila primernejša stopnja dobička, ki jo je dosegla industrija Skupnosti leta 1995 ali leta 1997.(100) Določitev ravni odpravljanja škode se je ponovno preučila glede na revidirane ugotovitve o donosnosti. Ugotovljeno je bilo, da bi bila stopnja dobička 10,5 % na prodajo donosnost, ki bi jo industrija Skupnosti lahko dosegla v odsotnosti dampinškega uvoza. To je bilo tehtano povprečje stopnje dobička, ki jo je industrija Skupnosti dosegla med letoma 1995 in 1997 pred povečanim tržnim prodorom kitajskega uvoza.(101) Kitajske uvozne cene kot so prilagojene za izračun nelojalno nižjih cen, so se za OP primerjale s tehtanim povprečjem neškodljivih cen industrije Skupnosti. Razlika se je nato izrazila kot odstotek celotne cif uvozne vrednosti. Za namen izračuna stopnje škode za vso državo se je upoštevala nizka raven sodelovanja in ista metodologija kot je opisana v uvodni izjavi 34. Dokončna stopnja škode za vso državo je znašala 43,6 %.2. Oblika in raven dokončnega ukrepa(102) Ker je stopnja škode pod ugotovljeno stopnjo dampinga, je treba dokončno dajatev določiti na raven stopnje škode, določene na 43,6 %.(103) Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov in odvračali vsako absorpcijo protidampinškega ukrepa skozi znižanje izvoznih cen, je bilo ugotovljeno, da je treba dajatev uvesti v obliki posebnega zneska na tono. Ta znesek je posledica uporabe stopnje škode pri izvoznih cenah, ki se uporabljajo pri izračunu odpravljanja ravni škode med OP. Zato dajatev znaša 32,6 EUR na tono.(104) Po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov so nekateri kitajski izvozniki, ki so sodelovali v preiskavi, ponudili izjave v smislu člena 8(1) osnovne Odločbe. Vendar teh izjav ni bilo mogoče sprejeti, ker niso vsebovale potrebnih jamstev kitajskih organov, da bodo omogočali ustrezno spremljanje. V teh okoliščinah je treba uvesti posebno dajatev na ravni dokončno ugotovljene škode. Vendar je treba opozoriti, da bi ukrep lahko spremenili, če bi prišlo do spremembe v okoliščinah, tako da bi bili izpolnjeni pogoji za sprejem izjave.J. POBIRANJE ZAČASNE DAJATVE(105) Glede na razjasnitev obsega izdelka po uvedbi začasnih ukrepov je treba varščine, položene za začasno protidampinško dajatev, dokončno pobrati za ves uvoz razen v tistih primerih, kjer je za uvoz prijavljen koks iz črnega premoga v kosih nad 80 mm, skupaj s koksom iz črnega premoga manjše velikosti, v primeru katerih je treba sprostitivarščine, položene za začasne protidampinške dajatve –SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 11. Razen kot je predvideno v odstavku 3, se dokončna protidampinška dajatev uvede na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih nad 80 mm največjega premera, ki se uvršča v oznako KN ex27040019 (oznaka TARIC 2704001910) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.2. Znesek protidampinške dajatve je enak stalnemu znesku 32,6 EUR na tono suhe neto teže.3. V primerih, kjer je blago, prijavljeno za sprostitev v prosti promet, mešanica koksa kot je opisano v odstavku 1 skupaj s koksom iz črnega premoga v kosih manjše velikosti, se količina koksa za protidampinško dajatev v odstavku 2 določi v skladu s členi 68 do 70 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 [5]. Vendar pa se protidampinška dajatev ne uporablja za tako mešanico koksovih kosov, kjer je določeno, da največji premer koksovih kosov, ki so del blaga, prijavljenega za sprostitev v prosti promet, ne presega 100 mm.4. Razen če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe glede carinskih dajatev.5. V primerih, kjer je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti promet, in je zato dejansko plačana ali plačljiva cena porazdeljena za določitev carinske vrednosti na podlagi člena 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 [6], se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi navedenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki odgovarja porazdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.Člen 2Varščine, položene za začasno protidampinško dajatev, uvedeno z Odločbo št. 1238/2000/ESPJ, se dokončno poberejo v višini dokončno uvedene dajatve na uvoz koksa iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.Položene varščine, ki presegajo višino dokončne protidampinške dajatve, se sprostijo.V primerih, kjer je bil koks iz črnega premoga v kosih s premerom nad 80 mm prijavljen za uvoz skupaj s koksom iz črnega premoga v kosih manjše velikosti, se sprostijo varščine, položene za začasno protidampinško dajatev.Člen 3Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Ta odločba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.V Bruslju, 14. decembra 2000Za KomisijoPascal LamyČlan Komisije[1] UL L 308, 29.11.1996, str. 11.[2] UL L 122, 12.5.1999, str. 35.[3] UL L 141, 15.6.2000, str. 9.[4] Komisija je ugotovila, da je izraz "cinkov svinec", uporabljen v začasni Odločbi, stvarna napaka in ga je treba popraviti v "cink in svinec".[5] UL L 302, 19.10.1992, str. 1.[6] UL L 253, 11.10.1993, str. 40.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/627 z dne 21. aprila 2016 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi

text:
               22.4.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 106/23

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/627
   z dne 21. aprila 2016
   o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. aprila 2013 sprejel Sklep 2013/184/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi.

               (2)

               Svet je 28. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/666 (2) o podaljšanju omejevalnih ukrepov do 30. aprila 2016.

               (3)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2013/184/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 30. aprila 2017.

               (4)

               Sklep 2013/184/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 3 Sklepa 2013/184/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 3
      Ta sklep se uporablja do 30. aprila 2017. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, se ta sklep podaljša ali ustrezno spremeni.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 21. aprila 2016

            Za Svet

            Predsednik

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  Sklep Sveta 2013/184/SZVP z dne 22. aprila 2013 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in razveljavitvi Sklepa 2010/232/SZVP (UL L 111, 23.4.2013, str. 75).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/666 z dne 28. aprila 2015 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi (UL L 110, 29.4.2015, str. 14).


title: Sklep Komisije z dne 22. oktobra 1998 o ustanovitvi strokovnih skupin za pomoč Komisiji pri vsebini in usmeritvi ključnih ukrepov na področju raziskav in tehnološkega razvoja (notificiran pod dokumentarno številko K(1998) 3120)Besedilo velja za EGP.

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31998D0610

Uradni list L 290 , 29/10/1998 str. 0057 - 0060

		Sklep Komisijez dne 22. oktobra 1998o ustanovitvi strokovnih skupin za pomoč Komisiji pri vsebini in usmeritvi ključnih ukrepov na področju raziskav in tehnološkega razvoja(notificiran pod dokumentarno številko K(1998) 3120)(Besedilo velja za EGP)(98/610/ES, Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ker Komisija želi vse raziskovalce (vključno z uporabniki) bolj vključiti v oblikovanje politike, da bi dosegla večjo preglednost politike raziskav in tehnološkega razvoja Skupnosti in da bi ji omogočila igrati bolj strateško vlogo;ker bi zato morali oblikovati strokovne skupine, ki bi Komisiji svetovale o vsebini in smernicah ključnih ukrepov, ki so zajeti v odločbah Sveta o posebnih programih, ki se nanašajo na izvajanje Petega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti [1] in Petega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za raziskovalne dejavnosti in dejavnosti usposabljanja [2] (v nadaljnjem besedilu "posebni programi"); ker morajo biti po Odločbi ti ključni ukrepi po potrebi združeni zaradi področij, ki jih pokrivajo;ker s tem v zvezi strokovne skupine pomagajo opredeliti celotno strategijo za izvajanje ključnih ukrepov ali skupin ključnih ukrepov in dajejo pomembne zaključke na povsem pregleden način;ker morajo biti člani teh skupin zaradi narave dela ugledne osebnosti, izbrane iz široke ponudbe kandidatov, in primerno usposobljeni za zadevno delo;ker mora sestava teh strokovnih skupin predstavljati vse, ki so vključeni v raziskave; ker si je treba prizadevati za uravnoteženo sodelovanje žensk in moških;ker morajo biti te strokovne skupine ustanovljene in njihove naloge opredeljene,SKLENILA:Člen 1Ustanovijo se naslednje strokovne skupine:- skupina "Dejavniki zdravja, prehrane in okolja",- skupina "Nadzor nalezljivih bolezni",- skupina "Celična tovarna",- skupina "Staranje populacije",- skupina "Trajnostno kmetijstvo, ribištvo, gozdarstvo, vključno z integriranim razvojem podeželja",- skupina "Informacijska družba",- skupina "Inovativni izdelki, postopki in organizacija",- skupina za "Trajnostno mobilnost in intermodalnost",- skupina "Nove perspektive v aeronavtiki",- svetovalna skupina "Tehnologije kopenskega prometa in pomorske tehnologije",- skupina "Trajnostno upravljanje in kakovost vode" in "Trajnostno upravljanje morskega ekosistema",- skupina "Globalne spremembe, podnebje in biotska raznovrstnost",- skupina "Mesto prihodnosti in kulturna dediščina",- skupina "Čistejši energetski sistemi" in "Gospodarna in učinkovita energija",- skupina "Izboljšanje socialno-ekonomske baze znanja",- skupina "Nadzorovana termonuklearna fuzija",- skupina "Jedrska fisija",za svetovanje Komisiji o vsebini in smernicah ključnih ukrepov ali skupin ključnih ukrepov, ki so zajeti s posebnimi programi.Člen 2Vsaka strokovna skupina:- predlaga smernice za opredelitev delovnih programov (vključno s programiranjem razpisov za predloge, meril ocenjevanja posrednih RTR ukrepov in, kadar je mogoče, z določanjem izmerjenih ali znanstveno dokazanih ter tehnično-ekonomskih ciljev za doseganje namenov ključnih ukrepov ali skupin ključnih ukrepov),- predložijo pripombe glede strateške narave in izkoriščanja dela, ki ga je treba izvesti, ter glede analize rezultatov, z upoštevanjem možnih sprememb delovnih programov.Člen 31. Vsako strokovno skupino ustanovi Komisija, tako da z upoštevanjem geografskega porekla in področja delovanja njenih članov (industrija in storitve, raziskave in inovacije, uporabniki, javni upravni organi in socialno-ekonomski krogi) zagotovi uravnoteženo sestavo. Kolikor je mogoče, si Komisija tudi prizadeva zagotoviti uravnoteženo sodelovanje žensk in moških.2. Način izbiranja članov strokovnih skupin je skupaj s posebnim programom, ključnimi ukrepi in skupinami ključnih ukrepov, s katerimi se te skupine povezujejo, določen v Prilogi.Člen 41. Člane strokovnih skupin Komisija imenuje osebno za dve leti. To imenovanje se lahko obnovi le enkrat za največ dve leti.Člani skupin ostanejo na svojih položajih do zamenjave ali do obnovitve mandata.Kadar član ne more več učinkovito prispevati k delu navedene skupine, postane član programskega odbora ali odstopi; Komisija po postopku iz Priloge določi zamenjavo za preostanek mandata.2. Imena članov strokovnih skupin so objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti.3. Članom strokovnih skupin se v skladu z veljavnimi predpisi Komisije povrnejo stroški potovanj in dnevnice.4. Komisija izmed članov posamezne strokovne skupine določi predsednika in podpredsednika te skupine. Podpredsednik in predsednik ne smeta biti istega geografskega porekla ali iz istega področja delovanja.V Bruslju, 22. oktobra 1998Za KomisijoÉdith CressonČlanica Komisije[1] KOM(1998) 305 končni.[2] KOM(1998) 306 končni.--------------------------------------------------PRILOGAA. Postopek izbiranja članov strokovnih skupin1. Zaradi ustanovitve strokovnih skupin za ključne ukrepe ali skupine ključnih ukrepov iz oddelka B mora Komisija preučiti vloge:- ki jih je Komisija že prejela v drugih postopkih,- ki so jih vložile države članice ali pridružene države,- ki jih je prejela po objavi razpisa v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Vloge lahko vložijo vlagatelji sami ali ustanove, kjer so zaposleni. Vloge znanstvenih, trgovinskih/poklicnih ali industrijskih organizacij ali tistih, ki delajo v javno dobro, bodo prav tako sprejete, če je to v soglasju s predlagano osebo.Vloge morajo biti vložene v enem od uradnih jezikov Evropskih skupnosti. Vloge vključujejo dokazila o strokovni usposobljenosti in visokem nivoju sposobnosti vlagatelja (npr. podroben življenjepis).2. Za imenovanje članov strokovnih skupin Komisija oceni vse vloge po naslednjih izbirnih merilih:- vlagateljeva usposobljenost na enem ali več zadevnih področjih,- vlagateljeva usposobljenost obravnavati znanstvena in tehnološka pričakovanja v luči politike Skupnosti,- vlagateljeva predanost dolžnosti.Na podlagi te ocene Komisija imenuje člane skupin skladno z določbami iz člena 3(1) Sklepa in z oddelkom B Priloge.Člani, ki jih tako imenuje Komisija, so lahko člani le ene skupine.B. Posebni programi, ključni ukrepi ali skupine ključnih ukrepov, s katerimi so povezane svetovalne skupineProgram | Ključni ukrep ali skupina ključnih ukrepov, ki jih mora pokrivati strokovna skupina | Strokovna skupina |"Kvaliteta življenja in upravljanje z življenjskimi viri" | "Dejavniki zdravja, prehrane in okolja" | "Dejavniki zdravja, prehrane in okolja" |"Nadzor nalezljivih bolezni" | "Nadzor nalezljivih bolezni" |"Celična tovarna" | "Celična tovarna" |"Staranje prebivalstva" | "Staranje prebivalstva" |"Trajnostno kmetijstvo, ribištvo, gozdarstvo, vključno z integriranim razvojem podeželja" | "Trajnostno kmetijstvo, ribištvo, gozdarstvo, vključno z integriranim razvojem podeželja" |"Uporabnikom prijazna informacijska družba" | "Sistemi in storitve za državljane""Nove metode dela in elektronsko poslovanje""Vsebina večpredstavnosti in orodja""Osnovne tehnologije in infrastrukture" | "Informacijska družba" |"Konkurenčna in trajnostna rast" | "Inovativni izdelki, postopki in organizacija" | "Inovativni izdelki, postopki in organizacija" |"Trajnostna mobilnost in intermodalnost" | "Trajnostna mobilnost in intermodalnost" |"Nove perspektive v aeronavtiki" | "Nove perspektive v aeronavtiki" |"Kopenski transport in pomorske tehnologije" | "Kopenski transport in pomorske tehnologije" |"Ohranjanje ekosistema" | "Trajnostno upravljanje in kvaliteta vode" in "Trajnostno upravljanje morskega ekosistema" | "Trajnostno upravljanje in kvaliteta vode" in "Trajnostno upravljanje morskega ekosistema" |"Globalne spremembe, podnebje in biotska raznovrstnost" | "Globalne spremembe, podnebje in biotska raznovrstnost" |"Mesto prihodnosti in kulturna dediščina" | "Mesto prihodnosti in kulturna dediščina" |"Čistejši energijski sistem" in "Gospodarna in učinkovita energija" | "Čistejši energijski sistem" in "Gospodarna in učinkovita energija" |"Izboljšanje človeškega raziskovalnega potenciala" | "Izboljšanje socialno-ekonomske baze znanja" | "Izboljšanje socialno-ekonomske baze znanja" |"Ohranjanje ekosistema (Euratom)" | "Nadzorovana termonuklearna fuzija" | "Nadzorovana termonuklearna fuzija" |"Jedrska fisija" | "Jedrska fisija" |--------------------------------------------------


title: 2006/550/ES: Sklep Sveta z dne  9. junija 2006  o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               8.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 217/16

         SKLEP SVETA
   z dne 9. junija 2006
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2006/550/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti, s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

               (3)

               Sporazum bi bilo treba s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklepa Sveta o njegovi sklenitvi.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljavnosti Sporazuma se le-ta začasno uporablja od prvega dne prvega meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.

      V Luxembourgu, 9. junija 2006

            Za Svet

            Predsednik

         H. GORBACH

    ---documentbreak---

               8.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 217/17

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA
   na drugi strani
   (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) STA SE –
   OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z nekaterimi vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB PRIZNAVANJU, da bi se morale določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s to zakonodajo, z namenom vzpostaviti trdno pravno podlago za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in ohraniti stalnost takih zračnih prevozov,
   OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena vplivati na skupni obseg zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Splošne določbe
   1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.
   2.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.
   3.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
   Člen 2
   Določitev s strani države članice
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   2.   Ob prejemu določitve s strani države članice Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

               (iii)

               je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje neposredno v lasti države članice ali bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

         3.   Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav.

         Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
   Člen 3
   Pravice v zvezi s predpisanim nadzorom
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).
   2.   Kjer država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali ohranitvi varnostnih standardov in za operativno dovoljenje navedenega letalskega prevoznika.
   Člen 4
   Obdavčitev letalskega goriva
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe iz členov, navedenih v Prilogi II(d).
   2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državam članicam, da uvedejo davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju te države članice in drugim krajem na ozemlju te države članice ali na ozemlju druge države članice.
   Člen 5
   Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti
   1.   Določbe v odstavku 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).
   2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določeni s strani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravlja znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.
   Člen 6
   Priloge k Sporazumu
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 7
   Revizija ali sprememba
   Pogodbenici lahko ta sporazum kadarkoli sporazumno revidirata ali spremenita.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti in začasna uporaba
   1.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.
   2.   Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se ne uporabljajo začasno, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore od začetka njihove veljavnosti ali začasne uporabe.
   Člen 9
   Prenehanje veljavnosti
   1.   V primeru prenehanja veljavnosti sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.
   2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
      V Luxembourgu, devetega junija leta dva tisoč šest, sestavljeno v dveh izvodih v uradnih jezikih pogodbenic.

   PRILOGA I
   Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

               (a)

               Sporazumi o zračnem prevozu med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali so se začasno uporabljali:

                           —

                           Sporazum med Avstrijsko zvezno vlado in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Gradcu dne 8. novembra 1996 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Avstrijo“),

                           —

                           Sporazum med Belgijsko vlado in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Bruslju dne 22. oktobra 1998 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Belgijo“);
                           v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Bruslju dne 5. oktobra 1998,

                           —

                           Sporazum med Češkoslovaško republiko in Federativno ljudsko republiko Jugoslavijo o zračnem prevozu, podpisan v Beogradu dne 28. februarja 1956 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Češko“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Kraljevine Danske in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Kopenhagnu dne 20. marca 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Dansko“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Zvezne republike Nemčije in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Skopju dne 16. julija 2002 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Nemčijo“),

                           —

                           Sporazum med Madžarsko vlado in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Budimpešti dne 11. maja 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Madžarsko“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Italijanske republike in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Skopju dne 3. februarja 1997 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Italijo“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Kraljevine Nizozemske in Makedonsko vlado o zračnem prevozu med njunima ozemljema in preko njunih ozemelj, podpisan v Skopju dne 6. februarja 1997 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Nizozemsko“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Slovaške republike in Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, podpisan v Bratislavi dne 15. maja 2002 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Slovaško“),

                           —

                           Sporazum med Republiko Slovenijo in Republiko Makedonijo o rednem zračnem prometu, podpisan v Ohridu dne 24. marca 1992 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Slovenijo“),
                           spremenjen dne 20. julija 1992 in dne 6. novembra 1992,

                           —

                           Sporazum med Vlado Španije in Makedonsko vlado o zračnem prevozu, podpisan v Skopju dne 2. marca 1999 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Španijo“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Kraljevine Švedske in Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, podpisan v Kopenhagnu dne 20. marca 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Švedsko“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, podpisan v Skopju dne 1. oktobra 1999 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Združenim kraljestvom“).

               (b)

               Parafirani ali podpisani sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in se niso začasno uporabljali:

                           —

                           Sporazum med Vlado Republike Estonije in Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, parafiran dne 4. novembra 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum z Estonijo“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Francoske republike in Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, parafiran v Parizu dne 11. februarja 2002 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Francijo“),

                           —

                           Sporazum med Vlado Republike Poljske in Vlado Republike Makedonije o zračnem prevozu, parafiran v Varšavi dne 14. junija 2000 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum s Poljsko“);
                           v zvezi s tem sporazumom je treba upoštevati tudi Memorandum o soglasju, podpisan v Varšavi dne 14. junija 2000.

         PRILOGA II
   Seznam členov sporazumov iz členov 2 do 5 tega sporazuma, navedenih v Prilogi I tega sporazuma

               (a)

               Določitev s strani države članice:

                           —

                           člen 3 Sporazuma z Avstrijo,

                           —

                           člen 2 Sporazuma s Češko,

                           —

                           člen 3(4) Sporazuma z Dansko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma z Estonijo,

                           —

                           člen 3(2)(a) Sporazuma s Francijo,

                           —

                           člen 3(4) Sporazuma z Nemčijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma z Madžarsko,

                           —

                           člen 4(4) Sporazuma z Italijo,

                           —

                           člen 4(4) Sporazuma z Nizozemsko,

                           —

                           člen 3(4) Sporazuma s Poljsko,

                           —

                           člen 3(5) Sporazuma s Slovaško,

                           —

                           člen 6 Sporazuma s Slovenijo,

                           —

                           člen 3(4) Sporazuma s Španijo,

                           —

                           člen 3(4) Sporazuma s Švedsko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma z Združenim kraljestvom.

               (b)

               Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma z Avstrijo,

                           —

                           člen 5(1)(d) Sporazuma z Belgijo,

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma z Dansko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma z Estonijo,

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma s Francijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma z Nemčijo,

                           —

                           člen 5(1)(d) Sporazuma z Madžarsko,

                           —

                           člen 5(1)(a) Sporazuma z Italijo,

                           —

                           člen 5(1)(c) Sporazuma z Nizozemsko,

                           —

                           člen 4(1)(c) Sporazuma s Poljsko,

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma s Slovaško,

                           —

                           člen 7 Sporazuma s Slovenijo,

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma s Španijo,

                           —

                           člen 4(1)(a) Sporazuma s Švedsko,

                           —

                           člen 5 Sporazuma z Združenim kraljestvom.

               (c)

               Predpisani nadzor:

                           —

                           člen 16 Sporazuma z Estonijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma s Francijo,

                           —

                           člen 12 Sporazuma z Nemčijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma z Madžarsko,

                           —

                           člen 14 Sporazuma z Nizozemsko,

                           —

                           člen 17 Sporazuma s Poljsko,

                           —

                           člen 15 Sporazuma s Slovaško,

                           —

                           člen 13 Sporazuma s Španijo.

               (d)

               Obdavčitev letalskega goriva:

                           —

                           člen 8 Sporazuma z Avstrijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma z Belgijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma s Češko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma z Dansko,

                           —

                           člen 9 Sporazuma z Estonijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma s Francijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma z Nemčijo,

                           —

                           člen 11 Sporazuma z Madžarsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma z Italijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma z Nizozemsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma s Poljsko,

                           —

                           člen 9 Sporazuma s Slovaško,

                           —

                           člen 9 Sporazuma s Slovenijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma s Španijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma s Švedsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma z Združenim kraljestvom.

               (e)

               Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

                           —

                           člen 12 Sporazuma z Avstrijo,

                           —

                           člen 13 Sporazuma z Belgijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma s Češko,

                           —

                           člen 11 Sporazuma z Dansko,

                           —

                           člen 14 Sporazuma z Estonijo,

                           —

                           člen 14 Sporazuma s Francijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma z Nemčijo,

                           —

                           člen 14 Sporazuma z Madžarsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma z Italijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma z Nizozemsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma s Poljsko,

                           —

                           člen 13 Sporazuma s Slovaško,

                           —

                           člen 13 Sporazuma s Slovenijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma s Španijo,

                           —

                           člen 11 Sporazuma s Švedsko,

                           —

                           člen 7 Sporazuma z Združenim kraljestvom.

         PRILOGA III
   Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

               (a)

               Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (b)

               Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (c)

               Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (d)

               Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu).


title: 2009/525/ES,Euratom: Sklep sveta z dne 7. julija 2009 o imenovanju britanskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               8.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/3

      SKLEP SVETA

   z dne 7. julija 2009
   o imenovanju britanskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2009/525/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa 2006/651/ES, Euratom (1),
   ob upoštevanju predloga vlade Združenega kraljestva,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je zaradi odstopa Marge CAREY sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Dörthe WEIMANN,SKUPINA II (delodajalci), se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010, imenuje za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. julija 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. BORG

      (1)  UL L 269, 28.9.2006, str. 13.


title: Sklep Sveta z dne 18. septembra 2006 o zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               5.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 240/1

      SKLEP SVETA

   z dne 18. septembra 2006
   o zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   (2006/C 240/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju seznamov predlaganih oseb, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic za svoje predstavnike in Komisija za predstavnike organizacij delavcev in delodajalcev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 6. marca 2003 in 29. aprila 2004 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 6. marca 2003 do 5. marca 2006.

               (2)

               Člane upravnega odbora tega centra je treba imenovati za obdobje treh let —

         SKLENIL:
   Edini člen
   Kot člani upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za obdobje od 18. septembra 2006 do 17. septembra 2009 imenujejo naslednji:
   I.   PREDSTAVNIKI VLAD

               Belgija (sistem menjavanja)

               Flamska skupnost – ga. Micheline SCHEYS
               Francoska skupnost – g. Alain DISEUR

               Češka republika

               g. Miroslav PROCHAZKA

               Danska

               g. Villy Hovard PEDERSEN

               Nemčija

               g. Peter THIELE

               Estonija

               g. Kalle TOOM

               Grčija

               g. Stavrou STAVROS

               Španija

               ga. Pilar GÓMEZ MUÑOZ

               Francija

               g. Pierre LE DOUARON

               Irska

               g. Patrick HAYDEN

               Italija

               dr. Andrea MONTANINO

               Ciper

               g. Michael PHYSENTZIDES

               Latvija

               g. Gunars KRUSTS

               Litva

               g. Romualdas PUSVAŠKIS

               Luksemburg

               g. Gilbert ENGEL

               Madžarska

               ga. Ildikó MODLÁNÉ GÖRGÉNYI

               Malta

               g. Paul A. ATTARD

               Nizozemska

               dr. M.J.W.T. NOLLEN

               Avstrija

               g. Peter KREIML

               Poljska

               g. Krzysztof KAFEL

               Portugalska

               ga. Maria da Conceição AFONSO

               Slovenija

               ga. Elizabeta SKUBER OSTERMAN

               Slovaška

               g. Juraj VANTUCH

               Finska

               ga. Tarja RIIHIMÄKI

               Švedska

               ga. Carina LINDÉN

               Združeno kraljestvo

               ga. Pauline CHARLES

         II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Belgija

               g. Jean-Paul Delcroix

               Češka republika

               g. Langer Radovan

               Danska

               g. Erik Schmidt

               Nemčija

               g. Hans-Detlev Küller

               Estonija

               ga. Kaja Toomsalu

               Grčija

               g. Georgios Dassis

               Španija

               ga. Mar Rodríguez Torres

               Francija

               g. Jean-Claude Quentin

               Irska

               g. Peter Rigney

               Italija

               ga. Mietta Timi

               Ciper

               g. Nicos Nicolaou

               Latvija

               g. Beata Jakubova

               Litva

               ga. Tatjana Babrauskiene

               Luksemburg

               ga. Renata Santini

               Madžarska

               ga. Gabriella Lipka Baski

               Malta

               g. Joseph P. DeGiovanni

               Nizozemska

               g. Bart Bruggeman

               Avstrija

               g. Alexander Prischl

               Poljska

               g. Bogdan Olszewski

               Portugalska

               g. Joaquim Joao Dias da Silva

               Slovenija

               g. Gregor Miklič

               Slovaška

               g. Dusan Harvan

               Finska

               g. Petri Lempinen

               Švedska

               g. Johannes Hylander

               Združeno kraljestvo

               g. Paul Mackney

         III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Belgija

               g. Jan Delfosse

               Češka republika

               g. Pavel Chejn

               Danska

               g. Henrik Bach Mortensen

               Nemčija

               ga. Barbara Dorn

               Estonija

               g. Tarmo Kriis

               Grčija

               g. Evangelos Boumis

               Španija

               g. Juan Menéndez

               Francija

               g. Bernard Falck

               Irska

               ga. Jenny Hayes

               Italija

               g. Claudio Gentili

               Ciper

               g. George Pantelides

               Latvija

               ga. Marina Pankova

               Litva

               ga. Laura Sirvydiene

               Luksemburg

               g. Paul Krier

               Madžarska

               g. Zoltán Pete

               Malta

               g. Emanuel Said

               Nizozemska

               g. J.W. van den Braak

               Avstrija

               g. Gerhard Riemer

               Poljska

               g. Josef Jacek Hordejuk

               Portugalska

               g. José Sanchez Ramirez

               Slovenija

               g. Samo Hribar Milič

               Slovaška

               g. Daniel Hrdina

               Finska

               ga. Tarja Tuominen

               Švedska

               ga. Karin Thapper

               Združeno kraljestvo

               g. Anthony Thompson

      V Bruslju, 18. septembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. KORKEAOJA

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

      (2)  UL C 186, 6.8.2003, str. 1 in UL C 116, 30.4.2004, str. 14.


title: Sklep Sveta in Komisije z dne 19. decembra 1994 o sklenitvi Evropskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0907

Uradni list L 357 , 31/12/1994 str. 0001 - 0001 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 35 str. 0003  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 35 str. 0003

		Sklep Sveta in Komisijez dne 19. decembra 1994o sklenitvi Evropskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani(94/907/ESPJ, ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE,KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STAob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 238 v povezavi s členom 228(2) drugi stavek in (3) drugi pododstavek,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101,ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta [1],ker je treba sprejeti Evropski sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani, podpisan v Bruslju 1. februarja 1993,SKLENILA:Člen 1Evropski sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani skupaj s Protokoli, izmenjavo pisem in izjavami se sprejme v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo in Evropske skupnosti za atomsko energijo.Besedila iz prvega odstavka so priloga temu sklepu.Člen 21. Stališče Skupnosti v Pridružitvenem svetu v skladu z ustreznimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti določi Svet na predlog Komisije ali, kjer je to primerno, Komisija.2. V skladu s členom 107 sporazuma iz člena 1 Pridružitvenemu svetu predseduje predsednik Sveta, ki predstavi stališče Skupnosti. V skladu s svojim poslovnikom Pridružitvenemu odboru predseduje predstavnik Komisije, ki predstavi stališče Skupnosti.Člen 3Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti izda uradno obvestilo, predvideno v členu 125 sporazuma iz člena 1. V imenu Evropske skupnosti za premog in jeklo in Evropske skupnosti za atomsko energijo izda tako uradno obvestilo predsednik Komisije.V Bruslju, 19. decembra 1994Za SvetPredsednikK. KinkelZa KomisijoJ. DelorsPredsednik[1] UL C 315, 23.11.1993, str. 103.--------------------------------------------------