title: 2013/692/EU: Sklep Sveta z dne 19. novembra 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Slovaškem

text:
               29.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 319/7

         SKLEP SVETA
   z dne 19. novembra 2013
   o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Slovaškem
   (2013/692/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 in poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

               (5)

               Slovaška je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o podatkih iz registrov vozil.

               (6)

               Slovaška je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

               (7)

               Na Slovaškem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je belgijsko-nizozemska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati iz vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa v zvezi s podatki iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Slovaška za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. novembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

text:
               27.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 70/4

         SKLEP SVETA
   z dne 17. februarja 2015
   o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov
   (2015/C 70/04)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 235/2008/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/42/EU (2), s katerim je bil s 23. marcem 2012 Thomas WIESER imenovan za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let.

               (2)

               Zato je treba imenovati novega predsednika, ki mandat nastopi po izteku mandata, ki se je pričel 23. marca 2012. Zaradi uskladitve vseh mandatov novih članov organa bi moral novi predsednik mandat nastopiti s 1. februarjem 2015.

               (3)

               Člen 3(3) Sklepa št. 235/2008/ES določa, da predsednik ne sme biti član niti nacionalnega statističnega organa niti Komisije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Martti HETEMÄKI je s 1. februarjem 2015 imenovan za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 17.

      (2)  Sklep Sveta 2012/42/EU z dne 24. januarja 2012 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (UL L 24, 27.1.2012, str. 11).


title: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1720/1999/ES z dne 12. julija 1999 o sprejemu niza dejavnosti in ukrepov za zagotavljanje medobratovalnosti in dostopa do čezevropskih omrežij za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D1720

Uradni list L 203 , 03/08/1999 str. 0009 - 0013

		Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1720/1999/ESz dne 12. julija 1999o sprejemu niza dejavnosti in ukrepov za zagotavljanje medobratovalnosti in dostopa do čezevropskih omrežij za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA)EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STAob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 156 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe [4],(1) ker je Svet v svoji resoluciji z dne 20. junija 1994 [5] poudaril potrebo po usklajevanju glede izmenjave informacij med upravami;(2) ker je Svet v svoji resoluciji z dne 21. novembra 1996 [6] uvedel nove prednostne naloge politike glede informacijske družbe;(3) ker je Komisija v svojem sporočilu z dne 19. julija 1994 predlagala akcijski načrt za informacijsko družbo;(4) ker je Komisija predlagala akcijski načrt za enotni trg;(5) ker je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 12. junija 1997 [7] pozval Evropsko unijo in države članice, naj v naslednjem desetletju sprejmejo ukrepe glede razvoja in uporabe novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT);(6) ker sta Evropski parlament in Svet v Odločbi št. 2717/95/ES [8] sprejela vrsto smernic za razvoj Evro-ISDN kot čezevropskega omrežja;(7) ker sta Evropski parlament in Svet v Odločbi št. 1336/97/ES [9] sprejela vrsto smernic za čezevropska telekomunikacijska omrežja;(8) ker je Svet v svojem priporočilu z dne 7. aprila 1995 o merilih za vrednotenje varnosti skupne informacijske tehnologije (ITSEC) [10] priporočil uporabo meril za vrednotenje varnosti v okviru programov za vrednotenje in certificiranje;(9) ker je za ustanovitev ekonomske in monetarne unije, izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti ter podpore komuniciranju med institucijami in organi Skupnosti treba vzpostaviti komunikacijske sisteme z integriranimi podatki med upravami, v nadaljnjem besedilu "telematska omrežja";(10) ker morajo taka omrežja povezovati obstoječe in prihodnje informacijske sisteme uprav držav članic in Skupnosti po vsej Evropi in so to zato čezevropska telekomunikacijska omrežja za uprave;(11) ker je za učinkovito povezovanje takih informacijskih sistemov potrebna najvišja stopnja medobratovalnosti med različnimi sistemi in njihovimi komponentami;(12) ker je bistvenega pomena čim bolj povečati uporabo standardov, javnorazpoložljivih specifikacij in aplikacij v javni domeni, da se zagotovi brezhibna medobratovalnost za doseganje ekonomije obsega in povečanje koristi takih omrežij;(13) ker bo izboljšani vmesnik z javnimi upravami spodbujal državljane Evropske unije k izkoriščanju prednosti informacijske družbe;(14) ker je odstranitev ovir za komunikacijo med javnimi upravami in zasebnim sektorjem pomemben dejavnik pri razvoju in konkurenčnost industrije Skupnosti;(15) ker je Skupnost uporabnica ali upravičenka navedenih telematskih omrežij, ki podpirajo politike in dejavnosti Skupnosti, komunikacijo med institucijami ter ekonomsko in monetarno unijo;(16) ker je vzpostavitev takih omrežij dolžnost Skupnosti in držav članic;(17) ker se je za učinkovito porabo finančnih sredstev Skupnosti treba izogniti nepotrebnemu množenju opreme, ponavljanju raziskav in različnih pristopov;(18) ker so lahko skupna orodja in metode za aplikacije sektorskih omrežij med drugim povezana z upravljanjem in razširjanjem dokumentov, zbiranjem podatkov, večjezikovnimi uporabniškimi vmesniki in varnostjo elektronskih komunikacij;(19) ker se stroškovna učinkovitost, odzivnost, fleksibilnost in prilagodljivost tehnološkim spremembam pri vzpostavljanju in delovanju takih omrežij najlaže dosežejo s tržno usmerjenim pristopom, pri čemer se v okolju z več ponudniki dobavitelji izbirajo na konkurenčni podlagi;(20) ker morajo vsi ukrepi za zagotavljanje medobratovalnosti med omrežji in dostopa do njih ohranjati razumno ravnotežje med izpolnjevanjem skupnih zahtev in ohranjanjem nacionalnih posebnosti;(21) ker je torej treba izvajati posebne horizontalne dejavnosti in ukrepe za zagotavljanje medobratovalnosti med takimi omrežji;(22) ker v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, določenima v členu 5 Pogodbe, države članice ne morejo ustrezno izvajati takih horizontalnih dejavnosti in ukrepov in je ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa mogoče laže doseči na ravni Skupnosti; ker predlagani ukrep ne presega potrebnega za doseganje navedenega cilja;(23) ker je za izvajanje Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru in pridružitvenih sporazumov z Evropsko skupnostjo potrebna visoka stopnja medobratovalnosti znotraj in med ustreznimi telematskimi omrežji;(24) ker imajo telematska omrežja in elektronska komunikacija po svoji naravi mednarodno razsežnost;(25) ker so ukrepi, namenjeni zagotavljanju medobratovalnosti telematskih omrežij med upravami, skladni s prednostnimi nalogami, sprejetimi v zvezi s smernicami za čezevropska telekomunikacijska omrežja;(26) ker so se dejavnosti izvajale po Sklepu Sveta 95/468/ES z dne 6. novembra 1995 glede prispevka Skupnosti za telematsko izmenjavo podatkov med upravami v Skupnosti (IDA) [11]; ker je Sodišče Evropskih skupnosti 28. maja 1998 razveljavilo Sklep 95/468/ES; ker so se ohranili učinki ukrepov, ki jih je Komisija sprejela na podlagi tega sklepa, preden ga je Sodišče razveljavilo;(27) ker ta sklep vzpostavlja finančni okvir, na katerega bi se moral v smislu točke 1 izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 6. marca 1995 [12] sklicevati organ za izvajanje proračuna za namene letnega proračunskega postopka,SKLENILA:Člen 1Področje uporabe in cilji1. Skupnost deluje na področju čezevropskih telematskih omrežij za uprave in izvaja ukrepe iz tega sklepa z naslednjimi cilji:(a) doseganje visoke stopnje medobratovalnosti znotraj različnih upravnih sektorjev in med njimi in, kadar je to primerno, z zasebnim sektorjem, med telematskimi omrežji, vzpostavljenimi v državah članicah ter med Skupnostjo in državami članicami, da se nudi podpora vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije ter da se izvajajo politike in dejavnosti Skupnosti iz členov 3 in 4 Pogodbe, pri čemer se upoštevajo dejavnosti, ki že potekajo v obstoječih programih Skupnosti ali države članice;(b) približevanje takih omrežij skupnemu telematskemu vmesniku med Skupnostjo in državami članicami;(c) doseganje bistvenih koristi za uprave držav članic in Skupnost z racionalizacijo postopkov, zmanjševanjem vzdrževanja, pospeševanjem uporabe novih omrežij in izboljšav, doseganjem v celoti varne in zanesljive izmenjave podatkov, kakor tudi doseganje večje stroškovne učinkovitosti, odzivnosti, fleksibilnosti in prilagodljivosti tehnološkim spremembam in razvoju trga pri vzpostavljanju in delovanju takih omrežij;(d) razširitev koristi takih omrežij iz prejšnjega odstavka na industrijo Skupnosti in državljane Evropske unije;(e) pospeševanje širjenja najboljše prakse in spodbujanje razvoja inovativnih telematskih rešitev v upravah.2. Ta sklep je sestavni del programa IDA.Člen 2Opredelitve pojmovV tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:(a) "telematsko omrežje": obsežni podatkovno-komunikacijski sistem, ki ga sestavljajo fizična infrastruktura in povezave ter storitvene in aplikacijske plasti, ki so vgrajene v vrh te infrastrukture in s tem omogočajo elektronsko izmenjavo informacij med organizacijami in posamezniki;(b) "sektorsko omrežje": čezevropsko telematsko omrežje za uprave ali nabor storitev in aplikacij, posvečenih izvajanju ali administrativni podpori točno določene politike Skupnosti, dejavnosti ali cilja, v nadaljnjem besedilu "upravni sektor";(c) "generične storitve": funkcionalnosti telematskega omrežja, ki izpolnjujejo zahteve običajnega uporabnika, kot so zbiranje podatkov, širjenje podatkov, izmenjava podatkov in varnost. Lastnosti vsake storitve se jasno opredelijo in povežejo z zajamčeno ravnjo kakovosti.Člen 3Horizontalne dejavnosti in ukrepi1. Za doseganje ciljev iz člena 1 Skupnost izvaja horizontalne dejavnosti in ukrepe, predvidene s členi 4 do 10, za podporo sektorskim omrežjem in skladu z delovnim programom IDA.2. Za vsako dejavnost ali ukrep, predviden po tem sklepu, delovni program IDA po potrebi vsebuje:- popoln opis nameravanih dejavnosti, vključno z njihovimi cilji, obsegom, utemeljitvijo in možnimi upravičenci, kakor tudi predvidene stroške in koristi,- popoln opis funkcionalnosti in tehničnega pristopa,- podroben načrt za njegovo izvajanje z natančno navedbo posameznih nalog in njihovega zaporedja.3. Izvajanje horizontalnih dejavnosti in ukrepov vključuje študije in prikaze izvedljivosti, ustanovitev delovnih skupin strokovnjakov iz držav članic in Skupnosti ter po potrebi nabavo blaga in storitev za Skupnost.4. Izvajanje horizontalnih dejavnosti in ukrepov temelji na primernih rezultatih, doseženih z drugimi ustreznimi dejavnostmi Skupnosti, zlasti z raziskovalnimi programi in programi tehnološkega razvoja Skupnosti, ter dejavnostmi Skupnosti na področju čezevropskih telekomunikacijskih omrežij.5. Horizontalne dejavnosti in ukrepi se sklicujejo na evropske standarde ali javno razpoložljive specifikacije, kot so, po potrebi, odprti internetni standardi, da se zagotovi visoka stopnja medobratovalnosti med sistemi držav članic in sistemi Skupnosti znotraj upravnih sektorjev in med njimi ter z zasebnim sektorjem. Upoštevajo se smernice in podporna orodja na področju standardizacije javnih naročil za sisteme in storitve informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT).Člen 4Generične storitve1. Skupnost sprejme vse potrebne ukrepe, da se sektorskim omrežjem na konkurenčni podlagi v okolju z več ponudniki omogoči možnost ustrezne izbire skupnih generičnih storitev, ki izpolnjujejo zahteve sektorskih uporabnikov. Ti ukrepi po potrebi vključujejo nadaljevanje primernih ukrepov, sprejetih po Sklepu 95/468/ES.2. Z namenom, da se uporabnikom sektorskega omrežja omogoči opredelitev tehničnih zahtev in da na voljo ustrezna izbira skupnih generičnih storitev, ki izpolnjujejo zahteve sektorskih uporabnikov, Skupnost zlasti:(a) opredeli arhitekturne smernice za sektorska omrežja, zasnovane tako, da se zagotovi medobratovalnost med različnimi fizičnimi infrastrukturami in storitvami;(b) opredeli in objavi specifikacije generičnih storitev, ki jih navadno zahtevajo telematska omrežja med upravami, vključno s kakovostjo storitve in ustreznimi zahtevami za medobratovalnost, ki jih nalaga konkurenčno okolje z več ponudniki;(c) opredeli oziroma natanko določi ustrezne standardne vmesnike, da tako spodbudi prenosljivost in ponovljivost razvoja aplikacij;(d) opredeli in uvede mehanizem, s katerim se lahko ocenjuje in objavlja stopnja medobratovalnosti med storitvami, ki jih ponujajo ponudniki telematskih storitev;(e) zagotavlja trajen razvoj skupnih zahtev in neprekinjeno spremljanje telematskih storitev, ki jih ponujajo navedeni ponudniki.Člen 5Skupna orodja in tehnikeSkupnost zagotovi, da se skupna orodja in tehnike za aplikacije sektorskih omrežij pridobijo na trgu ali pa se razvijejo, če trg ne more zadovoljivo podpirati zahtev, z namenom znižati skupne stroške, povezane z razvojem aplikacij, racionalizirati in izboljšati tehnične rešitve, skrajšati čas, potreben za uvedbo operacijskih sistemov ter racionalizacijo vzdrževanja sistemov.Za ta namen Skupnost v okviru sektorskih omrežij opredeli in natančno določi osnovne in ponavljajoče se funkcionalnosti, ki lahko tvorijo podlago za skupna orodja in tehnike ali module.Spodbuja tudi, da sektorska omrežja razvijajo in uporabljajo taka skupna orodja in tehnike ter module; še zlasti zagotavlja razširjanje ustreznih rešitev, razvitih v okviru sektorskega omrežja.Člen 6Medobratovalnost vsebine informacij1. Skupnost spodbuja medobratovalnost v smislu vsebine informacij, ki se izmenjujejo znotraj upravnih sektorjev in med njimi ter z zasebnim sektorjem. V ta namen, in ob upoštevanju pravnih in varnostnih zahtev sektorskih uporabnikov ter njihovih zahtev glede zaščite podatkov in zaupnosti, Skupnost sprejme ustrezne ukrepe in zlasti:(a) podpira prizadevanja uprav držav članic za zagotavljanje takšne medobratovalnosti, poenostavlja upravne postopke in izboljšuje pretok informacij;(b) usklajuje zahteve sektorskih omrežij za izmenjavo formatiranih informacij in zagotavljanje širitve primernih rešitev;(c) spremlja primerni tehnološki razvoj na področju elektronskih podatkovnih komunikacij, vključno z inovativnimi mehanizmi zbiranja in predstavljanja podatkov, raziskovanje njihovega vpliva ter spodbujanje njihovega sprejetja v sektorska omrežja.2. Za namen odstavka 1 so bolj zaželene rešitve, ki omogočajo medobratovalnost med različnimi formati sporočil, kar pa ne izključuje razvoj usklajenih formatov sporočil. Upošteva se jezikovna raznolikost v Skupnosti.Prednost imajo tudi rešitve, ki zasebnemu sektorju omogočajo, da brez težav vključuje upravne zahteve v poslovne procese.Člen 7Referenčne pravne in varnostne prakseBrez vpliva na pooblastila in posebne obveznosti držav članic na področjih, vključenih v ta člen, Skupnost sodeluje pri odkrivanju ovir, ki motijo tekočo izmenjavo podatkov med uporabniki omrežja, in zagotavlja ustrezno stopnjo varnosti v okviru sektorskih omrežij. Skupnost zlasti:(a) v sodelovanju z državami članicami opredeli referenčne pravne in varnostne prakse za čezevropsko izmenjavo podatkov med upravami ter med upravami in zasebnim sektorjem, da se pospeši skupni pristop;(b) izda primerna priporočila v podporo prizadevanjem držav članic pri izvajanju teh praks iz (a) znotraj lastnih upravnih okolij;(c) glede sektorskih omrežij in v skladu s praksami iz (a) zagotavlja: prepoznavanje evidentne vrednosti izmenjanih podatkov v upravnem okolju Skupnosti; uvedbo metodologije za zaščito osebnih podatkov; opredelitev pravic in odgovornosti uporabnikov; zaupnost, integriteto, avtentifikacijo in nezatajljivost izmenjanih informacij, kot tudi ukrepe za nadzor dostopa do omrežij;(d) opredeli in analizira različne stopnje varnosti, odvisno od vrste in namena sektorskih omrežij;(e) oblikuje smernice in zagotavlja skupne rešitve za izbiro in uporabo orodij, komponent in sistemov, ki zagotavljajo ugotovljene stopnje varnosti.Člen 8Zagotavljanje in obvladovanje kakovostiOb upoštevanju rezultatov podobnih dejavnosti Skupnost opredeli, izvaja in nenehno dopolnjuje točno določen, dosleden in integriran program kakovosti, ki se uporablja za horizontalne dejavnosti in ukrepe po tem sklepu ter projekte skupnega interesa po Odločbi št. 1719/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o nizu smernic, vključno z opredelitvijo projektov skupnega interesa, za čezevropska omrežja za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA) [13]. Navedeni program kakovosti vključuje potrebne dejavnosti za:(a) izboljšanje načina ugotavljanja zahtev uporabnikov in specifikacij projektov;(b) izboljšanje kakovosti rezultatov projektov v smislu skladnosti s specifikacijami projektov in izpolnjevanja pričakovanj uporabnikov;(c) zagotavljanje, da pridobljene izkušnje temeljijo na učenju in se razširjajo s pomočjo širjenja najboljše prakse, opisane v členu 10.Člen 9Medobratovalnost z nacionalnimi in regionalnimi pobudamiPri izvajanju programa IDA si Skupnost, kadar je to primerno, prizadeva omogočati medobratovalnost in medsebojno bogatenje s podobnimi nacionalnimi in regionalnimi pobudami, ki se nanašajo na izmenjavo podatkov med upravami v državah članicah.Člen 10Razširjanje najboljše prakse1. Skupnost zagotavlja usklajevanje in izmenjavo stališč, znanja in izkušenj znotraj sektorskih omrežij in med njimi za vzpodbuditev širšega sprejema dobrih in inovativnih rešitev.2. Upošteva se jezikovna raznolikost v Skupnosti. Skupnost zagotovi splošno ozaveščanje o dosežkih in koristih programa IDA, razširjanje smernic in priporočil IDA ter usklajevanje zahtev in izkušenj uporabnikov z organi za standardizacijo in pobudami Skupnosti na področju standardizacije.Člen 11Izvajanje1. Komisija izvaja dejavnost Skupnosti iz členov 3 do 10.2. Deldelovnega programa IDA, ki se nanaša na izvajanje tega sklepa in ga Komisija izdela za celotno obdobje izvajanja ter se pregleda najmanj dvakrat na leto, se odobri na podlagi njegove skladnosti z ustreznimi določbami členov 3 do 10 v skladu s postopkom, določenim v členu 12.3. Splošna pravila in postopki za doseganje tehnične in upravne medobratovalnosti se sprejmejo skladu s postopkom, določenim v členu 12.4. Postopek, določen v členu 12, se uporablja tudi v zvezi z odobritvijo razčlenitve letnih proračunskih izdatkov po tem sklepu. Postopek se prav tako uporablja za predloge kakršnih koli proračunskih sprememb, ki presegajo 250000 EUR za projekt v enem letu.5. Tehnične specifikacije javnih razpisov, ki se izdajo pri izvajanju tega sklepa, se za pogodbene vrednosti, ki presegajo 500000 EUR, opredelijo v sodelovanju z državami članicami.Člen 12Postopki odbora1. Komisiji pomaga odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije. Odbor se imenuje Odbor za telematiko med upravami (TAC).Predstavnik Komisije odboru predloži osnutek predvidenih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga predsednik lahko določi glede na nujnost zadeve. Pri sklepih, ki jih mora na predlog Komisije sprejeti Svet, mnenje poda večina, kot je določena v členu 205(2) Pogodbe. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način, določen z navedenim členom. Predsedujoči ne glasuje.Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar, če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, Komisija to takoj sporoči Svetu. V tem primeru:Komisija preloži uporabo ukrepov, o katerih se je odločila, za tri mesece od datuma tega sporočila;Svet lahko v roku iz prejšnjega pododstavka s kvalificirano večino odloči drugače.2. O izvajanju tega sklepa Komisija vsako leto poroča odboru TAC.Člen 13Ocena1. Komisija v sodelovanju z državami članicami vsaki dve leti oceni izvajanje tega sklepa.2. Z oceno se ugotovita napredek in trenutni status horizontalnih dejavnosti in ukrepov, predvidenih v tem sklepu.Glede na izdatke, ki jih ima Skupnost, se prav tako preučijo koristi, ki jih horizontalne dejavnosti in ukrepi prinašajo Skupnosti, državam članicam, industriji Skupnosti in državljanom Evropske unije, ter opredelijo področja za morebitne izboljšave in preveri sinergija z drugimi dejavnostmi Skupnosti na področju čezevropskih telekomunikacijskih omrežij.3. Komisija predloži svojo oceno Evropskemu parlamentu in Svetu, takoj ko jo preuči TAC. Komisija predloži tudi vse primerne predloge za spremembo tega sklepa. Ocene se pošljejo najpozneje do predlogov proračuna za leta 2001, 2003 oziroma 2005.Člen 14Razširitev na EGP in pridružene države1. Program IDA se lahko odpre za sodelovanje držav Evropskega gospodarskega prostora in pridruženih držav srednje in vzhodne Evrope ter Cipra v okviru njihovih sporazumov z Evropsko skupnostjo, v zvezi s horizontalnimi dejavnostmi in ukrepi po tem sklepu.2. Med izvajanjem tega sklepa se po potrebi spodbuja sodelovanje z državami nečlanicami in mednarodnimi organizacijami ali organi.Člen 15Finančni okvirFinančni okvir za dejavnosti Skupnosti po tem sklepu za obdobje 1998-2000 znaša 33,1 milijona EUR.Letna proračunska sredstva odobri organ za izvajanje proračuna v mejah finančne perspektive.Člen 16Začetek veljavnostiTa sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Veljati začne na dan objave in se uporablja do 31. decembra 2004.V Bruslju, 12. julija 1999Za Evropski parlamentPredsednikJ. M. Gil-roblesZa SvetPredsednikS. Niinistö[1] UL C 54, 21.2.1998, str. 12 in UL C 10, 14.1.1999, str. 8.[2] UL C 214, 10.7.1998, str. 33.[3] UL C 251, 10.8.1998, str. 1.[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 18. novembra 1998 (UL C 379, 7.12.1998, str. 74), Skupno stališče Sveta z dne 21. decembra 1998 (UL C 55, 25.2.1999, str. 15) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. aprila 1999 (UL C 219, 30.7.1999). Sklep Sveta z dne 21. junija 1999.[5] UL C 181, 2.7.1994, str. 1.[6] UL C 376, 12.12.1996, str. 1.[7] UL C 200, 30.6.1997, str. 196.[8] UL L 282, 24.11.1995, str. 16.[9] UL L 183, 11.7.1997, str. 12.[10] UL L 93, 26.4.1995, str. 27.[11] UL L 269, 11.11.1995, str. 23.[12] UL C 102, 4.4.1996, str. 4.[13] UL L 203, 3.8.1999, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep št. 1298/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o vzpostavitvi akcijskega programa Erasmus Mundus 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Besedilo velja za EGP)

text:
               19.12.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/83

      SKLEP št. 1298/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 16. decembra 2008
   o vzpostavitvi akcijskega programa Erasmus Mundus 2009–2013 za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 149(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   po posvetovanju z Odborom regij,
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je uvedel program za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008).

               (2)

               Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (4) je vzpostavila instrument za predpristopno pomoč, Uredba (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavila Evropski instrument sosedstva in partnerstva, Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) je vzpostavila instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, Uredba Sveta (ES) št. 1934/2006 (7) je vzpostavila instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom; Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (8) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum o partnerstvu AKP-ES“), in Notranji sporazum o vzpostavitvi financiranja pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje od leta 2008 do 2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in izvajanjem finančnih pomoči, namenjenih čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporabljajo določbe četrtega dela Pogodbe ES (9) (v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum AKP-ES“) pa urejata Evropski razvojni sklad.

               (3)

               Novi program Erasmus Mundus temelji na logiki odličnosti v skladu s programom za obdobje 2004–2008. Zaradi ponujenega kakovostnega študija in sprejema ter sistema konkurenčnih štipendij na svetovni ravni privablja najboljše študente iz tretjih držav.

               (4)

               Med pogajanji o instrumentih zunanje pomoči in Medinstitucionalnem sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (10) so Evropski parlament, Svet in Komisija dosegli več dogovorov o demokratičnem nadzoru in skladnosti zunanjih ukrepov, ki so navedeni v deklaraciji št. 4, priloženi Medinstitucionalnemu sporazumu.

               (5)

               Bolonjska deklaracija, ki so jo dne 19. junija 1999 podpisali ministri za šolstvo iz 29 evropskih držav, je vzpostavila medvladni postopek, namenjen vzpostavitvi „Evropskega visokošolskega prostora“ do leta 2010, ki ima na ravni Skupnosti aktivno podporo. Na zasedanju v Londonu dne 17. in 18. maja 2007 je 45 ministrov za visoko šolstvo iz držav, sodelujočih pri bolonjskem procesu, sprejelo strategijo „Evropski visokošolski prostor v svetovnem okviru“ in v tem smislu za leto 2009 kot prednostne naloge določilo izboljšane informacije o evropskem visokošolskem prostoru ter izboljšano priznavanje visokošolskih kvalifikacij v drugih delih sveta.

               (6)

               Evropski Svet je na izrednem zasedanju dne 23. in 24. marca 2000 v Lizboni postavil strateški cilj, naj Evropska unija postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, Svet za izobraževanje, mlade in kulturo pa povabil k splošnemu premisleku o konkretnih ciljih izobraževalnih sistemov za prihodnost, ki naj bodo osredotočeni na zadeve in prednostne naloge skupnega pomena ob spoštovanju narodne raznolikosti. Svet je dne 12. februarja 2001 sprejel poročilo o konkretnih ciljih sistemov izobraževanja in usposabljanja za prihodnost. Nato je dne 14. junija 2002 sprejel podroben delovni program nadaljnjega spremljanja izvajanja teh ciljev, ki zahteva podporo na ravni Skupnosti. Evropski Svet je na zasedanju v Barceloni dne 15. in 16. marca 2002 postavil cilj, v skladu s katerim bi sistemi izobraževanja in usposabljanja Unije do leta 2010 postali svetovna referenca za kakovost.

               (7)

               Sporočili Komisije z dne 20. aprila 2005 in 10. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje intelektualnega potenciala Evrope: omogočiti univerzam, da bodo v najvišji meri prispevale k Lizbonski strategiji“ in „Uresničevanje agende za posodobitev univerz: izobraževanje, raziskave in inovacije“, Resolucija Sveta z dne 23. novembra 2007 o posodobitvi univerz za pospeševanje konkurenčnosti Evrope v svetovnem gospodarstvu znanja ter Uredba (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (11) poudarjajo potrebo evropskih visokošolskih ustanov po premagovanju njihove razdrobljenosti in združevanju moči v prizadevanju za večjo kakovost poučevanja in raziskovanja ter po večji usklajenosti s spreminjajočimi se potrebami trga dela. Evropski svet je na zasedanju v Bruslju 15. in 16. junija 2006 podprl potrebo po posodobitvi evropskega visokošolskega izobraževanja.

               (8)

               Vmesna poročila o vrednotenju obstoječega programa Erasmus Mundus in odprto javno posvetovanje o prihodnosti programa so poudarili pomembnost ciljev in akcij trenutnega programa in izrazili željo po nadaljevanju z določenimi prilagoditvami, kot je razširitev programa na doktorsko raven, intenzivnejše vključevanje visokošolskih ustanov v tretjih državah in potreb teh držav v program ter zagotavljanje več sredstev za evropske udeležence v programu.

               (9)

               Večja kakovost evropskega visokošolskega izobraževanja, spodbujanje razumevanja med narodi, pa tudi prispevanje k trajnostnemu razvoju visokošolskega izobraževanja v tretjih državah, preprečevanje bega možganov in dajanje prednosti ranljivim skupinam prebivalstva so cilji programa sodelovanja visokošolskega izobraževanja, namenjenega tretjim državam. Najučinkovitejše sredstvo za dosego teh ciljev v programu odličnosti so zelo strnjeni študijski programi na podiplomski ravni, glede akcije v zvezi s partnerstvi Erasmus Mundus (akcija 2) pa tudi partnerstva s tretjimi državami za vse študijske programe, štipendije za najbolj nadarjene študente in projekti za povečanje privlačnosti evropskega visokošolskega izobraževanja v svetu na vseh stopnjah študija. Natančneje rečeno, akcija v zvezi s skupnimi programi Erasmus Mundus (akcija 1) in akcija 2 bi morali biti usmerjeni v izpolnjevanje ciljev odličnosti, medtem ko bi moralo biti doseganje razvojnih ciljev zajeto izključno v akciji 2. Komisija bi morala pri oceni programa nameniti posebno pozornost učinkom, ki bi jih program lahko imel z vidika bega možganov.

               (10)

               Da bi imeli upravičenci programa zagotovljen kakovosten sprejem in bivanje, bi si morale države članice prizadevati za kar največjo preprostost svojih vizumskih postopkov. Komisija bi morala poskrbeti, da bi bile vse tozadevne spletne strani in informacije o kontaktnih osebah v državah članicah zbrane na spletni strani Erasmus Mundus.

               (11)

               Treba je pospešiti boj proti vsem oblikam izključevanja, vključno z rasizmom, ksenofobijo in vsem oblikam diskriminacije ter okrepiti prizadevanja Skupnosti za spodbujanje dialoga in razumevanja med kulturami na svetovni ravni. Zaradi socialne razsežnosti visokošolskega izobraževanja kakor tudi idealov demokracije in spoštovanja človekovih pravic, vključno z enakostjo med moškimi in ženskami, ki jo spodbuja, mobilnost na tem področju posamezniku omogoča, da se spozna z novimi kulturnimi in socialnimi okolji ter lažje razume druge kulture. Pri uresničevanju teh ciljev se spoštujejo pravice in upoštevajo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (12), zlasti člen 21(1) Listine.

               (12)

               Spodbujanje poučevanja in učenja jezikov ter jezikovne različnosti bi moralo biti prednostna naloga ukrepanja Skupnosti na področju visokošolskega izobraževanja. Poučevanje in učenje jezikov sta v zvezi s tretjimi državami še posebej pomembna, tudi za evropske študente, ki gredo v te države.

               (13)

               V obdobju 2004–2008 so štipendije za posamezne države, financirane z instrumenti zunanjega sodelovanja Komisije, dopolnjevale štipendije Erasmus Mundus z namenom povečanja števila upravičenih študentov, ki prihajajo iz določenih tretjih držav, kot so Kitajska, Indija, države zahodnega Balkana ali države AKP, na študij v Evropo. Ob upoštevanju ciljev akademske odličnosti programa, določene v tem sklepu, in kar se da uravnotežene geografske zastopanosti upravičencev bi se v obdobju 2009–2013 lahko predvidele podobne priložnosti v skladu s političnimi prednostnimi nalogami, pravili in postopki zadevnih instrumentov zunanjega sodelovanja.

               (14)

               Skupnost mora pri vseh svojih dejavnostih stremeti k odpravi neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami, kakor je predvideno v členu 3(2) Pogodbe.

               (15)

               Dostopnost je treba razširiti na osebe iz prikrajšanih skupin in se aktivno odzivati na posebne učne potrebe oseb s posebnimi potrebami pri izvajanju vseh delov programa, vključno z uporabo višjih dotacij, da bi ponazorili dodatne stroške udeležencev s posebnimi potrebami.

               (16)

               Ta sklep v skladu s členom 149 Pogodbe ne vpliva na nacionalne pravne okvire in postopke, ki se med drugim nanašajo na ustanovitev in priznavanje visokošolskih ustanov.

               (17)

               Da bi se izboljšalo oglaševanje programa znotraj in zunaj meja Evropske unije ter bolj poglobljeno dosegalo njegove cilje ob hkratnem razširjanju njegovih rezultatov, je treba izvajati celostno politiko obveščanja državljanov s ciljem, da se jih pravočasno in podrobno obvesti o vsaki izvedeni akciji in možnostih, ki jih ponuja program, ter jasno predstavi postopke, ki jih je treba upoštevati. Politika obveščanja, zlasti preko visokošolskih ustanov, ki sodelujejo v programu, je še posebej pomembna predvsem v državah, kjer je stopnja udeležbe v programu nizka.

               (18)

               Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (13) in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (14), ki ščiti finančne interese Skupnosti, je treba uporabljati v skladu z načeli preprostosti ter doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, ob upoštevanju ciljev akademske odličnosti programa in spoštovanju zahtevane sorazmernosti med obsegom sredstev in administrativnim bremenom, ki ga predstavlja njihova uporaba.

               (19)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki pomenijo prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15) za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

               (20)

               Ob upoštevanju ciljev akademske odličnosti programa bi bilo treba ukrepe, potrebne za izvajanje akcije 1 in akcije v zvezi s spodbujanjem visokošolskega izobraževanja (akcija 3), sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). Ukrepe, potrebne za izvajanje akcije 2, bi bilo treba sprejeti v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006, Uredbo (ES) št. 1638/2006, Uredbo (ES) št. 1905/2006 in Uredbo (ES) št. 1934/2006, kakor tudi s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES ter Notranjim sporazumom AKP-ES.

               (21)

               Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj so za to potrebna večstranska partnerstva, večstranska mobilnost in izmenjava podatkov med Skupnostjo in tretjimi državami, in jih zaradi narave potrebnih akcij in ukrepov lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Vzpostavitev programa
   1.   Ta sklep vzpostavlja program – „Erasmus Mundus“ (v nadaljnjem besedilu „program“) – za spodbujanje kakovosti evropskega visokošolskega izobraževanja in medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami na eni strani ter za omogočanje razvoja tretjih držav na področju visokošolskega izobraževanja na drugi strani. Program bi bilo treba izvajati ob upoštevanju ciljev akademske odličnosti in kar se da uravnotežene geografske zastopanosti upravičencev.
   2.   Program se izvaja v obdobju, ki se začne 1. januarja 2009 in konča 31. decembra 2013. Vendar se pripravljalni ukrepi, vključno s sklepi Komisije v skladu s členom 7, lahko izvajajo od začetka veljavnosti tega sklepa.
   3.   Program podpira in dopolnjuje akcije, ki so jih prevzele in sprejele države članice, pri čemer se v celoti upošteva njihova odgovornost za vsebino izobraževanja in organizacijo sistemov izobraževanja in usposabljanja ter njihova kulturna in jezikovna raznolikost.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   Za namene tega sklepa:

               1.

               „visokošolsko izobraževanje“ pomeni vse vrste študijskih programov ali skupin študijskih programov, usposabljanj ali usposabljanj za raziskovanje po srednješolskem izobraževanju, ki jih pristojni nacionalni organ prizna kot izobraževanje, ki pripada visokošolskemu sistemu;

               2.

               „visokošolska ustanova“ pomeni katero koli ustanovo, ki zagotavlja visokošolsko izobraževanje in ki jo pristojni nacionalni organ prizna kot ustanovo, ki pripada visokošolskemu sistemu;

               3.

               „študent prve stopnje“ pomeni osebo, ki je vpisana v visokošolski program prve stopnje in bo po dokončanem programu pridobila prvo visokošolsko diplomo;

               4.

               „magistrski študent“ (študent druge stopnje) pomeni osebo, ki je vpisana v visokošolski program druge stopnje in je že pridobila prvo visokošolsko diplomo ali ima v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso priznano enako raven znanja;

               5.

               „doktorski kandidat“ (kandidat tretje stopnje) pomeni raziskovalca na začetku kariere, ki se začne na datum pridobitve diplome, ki mu daje formalno pravico za začetek doktorskega študija;

               6.

               „podoktorski raziskovalec“ pomeni izkušenega raziskovalca z doktoratom ali ki ima najmanj tri leta raziskovalnih izkušenj s polnim delovnim časom, vključno z obdobjem raziskovalnega usposabljanja na raziskovalnem centru, ustanovljenem v skladu z nacionalnim pravom in prakso, po pridobitvi diplome, ki mu daje formalno pravico za začetek doktorskega študija, ki ga nudi visokošolska ustanova;

               7.

               „akademik“ pomeni osebo z izjemnimi akademskimi in/ali strokovnimi izkušnjami, ki predava ali opravlja raziskave na visokošolski ustanovi ali raziskovalnem centru, ustanovljenem v skladu z nacionalnim pravom in prakso;

               8.

               „zaposleni v visokošolskem izobraževanju“ pomeni vse osebe, ki po svojih dolžnostih sodelujejo v izobraževalnem procesu, povezanem z visokošolskim izobraževanjem;

               9.

               „evropska država“ pomeni državo, ki je država članica ali ki sodeluje v programu v skladu s členom 9. „Evropski“ v povezavi s posameznikom pomeni osebo, ki je državljan ali rezident katere koli evropske države. „Evropski“ v povezavi z ustanovo pomeni ustanovo, ki se nahaja v kateri koli evropski državi;

               10.

               „tretja država“ pomeni državo, ki ni evropska država. „Tretja država“ v povezavi s posameznikom pomeni osebo, ki ni ne državljan ne rezident evropske države. „Tretja država“ v povezavi z ustanovo pomeni ustanovo, ki se ne nahaja v evropski državi. Države, ki sodelujejo v akcijskem programu na področju vseživljenjskega učenja, vzpostavljenim s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), se ne obravnavajo kot tretje države za namene izvajanja akcije 2;

               11.

               „magistrski program“ (druga stopnja) pomeni visokošolski program druge stopnje po prvi diplomi ali enaki ravni znanja ter vodi k magistrskemu naslovu, ki ga nudi visokošolska ustanova;

               12.

               „doktorski program“ (tretja stopnja) pomeni visokošolski študijski program, povezan z raziskovanjem po visokošolski diplomi in s katerim se pridobi doktorska diploma, ki jo nudi visokošolska ustanova ali – v državah članicah, v katerih je to v skladu z nacionalnim pravom in prakso – raziskovalni center;

               13.

               „mobilnost“ pomeni fizično preselitev v drugo državo zaradi študija, delovne prakse, raziskovanja, drugih dejavnosti učenja ali poučevanja ali raziskovanja ali sorodnih administrativnih dejavnosti, ustrezno podprto, če je le mogoče, s pripravljalnimi tečaji v jeziku gostitelja;

               14.

               „dvojne ali večkratne diplome“ pomenijo dve nacionalni diplomi ali več, ki jih izdata dve visokošolski ustanovi ali več in so uradno priznane v državah, kjer se te ustanove nahajajo;

               15.

               „skupna diploma“ pomeni posamezno diplomo, ki jo izdata najmanj dve visokošolski ustanovi, ki ponujata celosten program, in je uradno priznana v državah, kjer se te ustanove nahajajo;

               16.

               „podjetje“ pomeni katero koli podjetje, ki se ukvarja z gospodarsko dejavnostjo v javnem ali zasebnem sektorju ne glede na velikost, pravni status ali gospodarski sektor, v katerem deluje, vključno s socialno ekonomijo.

         Člen 3
   Splošni in posebni cilji programa
   1.   Splošni cilji programa so spodbujati evropsko visokošolsko izobraževanje, prispevati k razširitvi in izboljšanju poklicnih možnosti za študente in omogočati medkulturno razumevanje s sodelovanjem s tretjimi državami, v skladu s cilji skupne zunanje politike EU in tako prispevati k trajnostnemu razvoju tretjih držav na področju visokošolskega izobraževanja.
   2.   Posebni cilji programa so:

               (a)

               spodbujati strukturno sodelovanje med visokošolskimi ustanovami in spodbujati ponudbo visokokakovostnega visokošolskega izobraževanja kot resnično evropsko dodano vrednost, ki bo privlačno tako v Evropski uniji kot onstran njenih meja, z namenom ustvarjanja centrov odličnosti;

               (b)

               prispevati k vzajemni bogatitvi družb in v ta namen razvijati kvalificiranost moških in žensk, da bodo imeli primerne kompetence zlasti za trg dela in bodo odprtega duha ter z mednarodnimi izkušnjami, s spodbujanjem mobilnosti za najbolj nadarjene študente in akademike iz tretjih držav, da bi pridobili kvalifikacije in/ali izkušnje v Evropski uniji, ter mobilnosti najbolj nadarjenih evropskih študentov in akademikom v tretje države;

               (c)

               prispevati k razvoju človeških virov in zmogljivosti za mednarodno sodelovanje visokošolskih ustanov v tretjih državah s povečanimi tokovi mobilnosti v Evropski uniji in tretjih državah;

               (d)

               izboljšati dostopnost ter okrepiti profil in razpoznavnost evropskega visokošolskega izobraževanja v svetu, kakor tudi njegovo privlačnost za državljane tretjih držav in evropske državljane.

         3.   Komisija zagotavlja, da nobena skupina državljanov tretjih držav ali evropskih državljanov ni izločena ali v slabšem položaju.
   Člen 4
   Akcije programa
   1.   Splošni in posebni cilji programa iz člena 3 se uresničujejo z naslednjimi akcijami:

               (a)

               Akcija 1: skupni programi Erasmus Mundus (magistrski in doktorski programi) izjemne akademske kakovosti, vključno s programom štipendiranja;

               (b)

               Akcija 2: partnerstva Erasmus Mundus med evropskimi visokošolskimi ustanovami in visokošolskimi ustanovami tretjih držav kot osnova za strukturirano sodelovanje, izmenjave in mobilnost na vseh ravneh visokošolskega izobraževanja, vključno s programom štipendiranja;

               (c)

               Akcija 3: promocija evropskega visokošolskega izobraževanja z ukrepi, ki povečujejo privlačnost evropskih držav kot destinacije za izobraževanje in centra odličnosti v svetovnem merilu.

         Več podrobnosti o akcijah je zajetih v Prilogi.
   2.   Glede akcije 2 se določbe tega sklepa uporabljajo samo, v kolikor so skladne z določbami zakonodajnega akta, na podlagi katerega je predvideno financiranje v skladu s členom 12(2).
   3.   Uporabijo se lahko naslednje vrste pristopov, ki se lahko po potrebi kombinirajo:

               (a)

               s podporo za razvoj visokokakovostnih skupnih izobraževalnih programov in omrežij sodelovanja, ki olajšajo izmenjavo izkušenj in dobre prakse;

               (b)

               z okrepljeno podporo mobilnosti oseb, izbranih na podlagi meril akademske odličnosti, zlasti iz tretjih držav v evropske države, na področju visokošolskega izobraževanja, ob upoštevanju načela enakosti med moškimi in ženskami in želje po kar se da uravnoteženi geografski porazdelitvi ter omogočanju dostopanja do programa v skladu z načeli enakih možnosti in nediskriminacije;

               (c)

               s spodbujanjem jezikovnih spretnosti in znanja, če le možno tako, da se študentom zagotovi možnost učenja vsaj dveh jezikov, ki se govorita v državah, v katerih so visokošolske ustanove, in spodbujanjem razumevanja različnih kultur;

               (d)

               s podporo pilotnih projektov, ki temeljijo na nadnacionalnih partnerstvih in so namenjeni razvoju inovacij in kakovosti v visokošolskem izobraževanju, zlasti možnostim za spodbujanje partnerstev med akademsko sfero in gospodarstvom;

               (e)

               s podporo analize in spremljanja trendov v visokošolskem izobraževanju in njegovega razvoja z mednarodne perspektive.

         4.   Program predvideva ukrepe za tehnično podporo, vključno s študijami, srečanji strokovnjakov, pa tudi informacijami in objavami, neposredno povezanimi z doseganjem ciljev programa.
   5.   Komisija zagotovi čim širše posredovanje informacij o dejavnostih in napredku programa, zlasti prek spletne strani Erasmus Mundus.
   6.   Komisija lahko po preučitvi prijav na razpise za zbiranje predlogov in/ali javne razpise zagotovi podporo za akcije iz tega člena. Komisija lahko ukrepe, sprejete v skladu z odstavkom 4, po potrebi izvaja neposredno v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002. O tem redno obvešča Evropski parlament in odbor iz člena 8(1) tega sklepa.
   Člen 5
   Dostop do programa
   Na podlagi pogojev in režima za izvajanje, opredeljenih v Prilogi, ter ob upoštevanju opredelitev pojmov v členu 2 je program namenjen:

               (a)

               visokošolskim ustanovam;

               (b)

               študentom v visokošolskem izobraževanju na vseh ravneh, vključno z doktorskimi kandidati;

               (c)

               podoktorskim raziskovalcem;

               (d)

               akademikom;

               (e)

               zaposlenim v visokošolskem izobraževanju;

               (f)

               drugim javnim ali zasebnim organom, dejavnim na področju visokošolskega izobraževanja, v skladu z nacionalnim pravom in prakso;

               (g)

               podjetjem;

               (h)

               raziskovalnim centrom.

         Člen 6
   Naloge Komisije in držav članic
   1.   Komisija:

               (a)

               zagotovi učinkovito in pregledno izvajanje akcij Skupnosti, ki so zajete v programu, v skladu s Prilogo, kar zadeva akcijo 2 pa s pravnimi instrumenti iz člena 7(1), in ob upoštevanju ciljev programa glede akademske odličnosti pri izboru upravičencev do sredstev iz programa;

               (b)

               upošteva dvostransko sodelovanje s tretjimi državami, ki ga izvajajo države članice;

               (c)

               išče sinergije in po potrebi razvija skupne dejavnosti z drugimi programi in dejavnostmi Skupnosti na področju visokošolskega izobraževanja in raziskovanja;

               (d)

               z določitvijo pavšalnih zneskov štipendij zagotovi, da se upoštevajo stroški vpisa in ocenjeni stroški študija;

               (e)

               se posvetuje z evropskimi združenji in organizacijami, pristojnimi za področje visokošolskega izobraževanja, o vprašanjih, do katerih pride ob izvajanju programa, in odbor iz člena 8(1) obvesti o rezultatih posvetovanj;

               (f)

               svoje delegacije v tretjih državah redno obvešča o vseh informacijah v zvezi s programom, ki bi bile lahko koristne za javnost.

         2.   Države članice:

               (a)

               sprejmejo potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovitega izvajanja programa na ravni držav članic in vključijo vse zadevne udeležence izobraževanja v skladu z nacionalno prakso, in si prizadevajo, da sprejmejo takšne ukrepe, ki utegnejo biti primerni za odpravo vsakršnih pravnih in administrativnih ovir, vezanih posebej na programe izmenjave med evropskimi državami in tretjimi državami. Države članice bi morale poskrbeti, da študentje in ustanove prejmejo natančne in jasne informacije za olajšanje njihovega sodelovanju v programu;

               (b)

               imenujejo ustrezne strukture za tesno sodelovanje s Komisijo;

               (c)

               spodbujajo potencialne sinergije z drugimi programi Skupnosti in morebitnimi podobnimi nacionalnimi pobudami, sprejetimi na ravni držav članic.

         3.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi:

               (a)

               ustrezne informacije, obveščanje javnosti in spremljanje v zvezi z akcijami, ki jih podpira program;

               (b)

               razširjanje rezultatov akcij, ki se izvajajo v okviru programa;

               (c)

               okrepitev komunikacijske strategije za tisti del javnosti v evropskih državah, ki bi ga to lahko zanimalo, in spodbudi partnerstva med univerzami, socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami z namenom razvijati program.

         Člen 7
   Izvedbeni ukrepi
   1.   Za vse ukrepe, ki so potrebni za izvajanje akcije 2, veljajo postopki iz Uredbe (ES) št. 1085/2006, Uredbe (ES) št. 1638/2006, Uredbe (ES) št. 1905/2006 in Uredbe (ES) št. 1934/2006 ter Sporazuma o partnerstvu AKP-ES. Komisija o sprejetih ukrepih redno obvešča odbor iz člena 8(1).
   2.   V skladu z upravljalnim postopkom iz člena 8(2) in v skladno z načeli, splošnimi smernicami in izbirnimi merili iz Priloge se sprejmejo naslednji ukrepi, potrebni za izvajanje programa in drugih akcij iz tega sklepa:

               (a)

               letni načrt dela, vključno s prednostnimi nalogami;

               (b)

               letni proračun, porazdelitev sredstev med različne akcije programa in okvirni zneski štipendij;

               (c)

               uporaba splošnih smernic za izvajanje programa, vključno z izbirnimi merili, kot so opisana v Prilogi;

               (d)

               izbirni postopki, vključno s sestavo in notranjim poslovnikom izbirne komisije;

               (e)

               režim za spremljanje in ocenjevanje programa ter za razširjanje in prenos rezultatov.

         3.   Odločitve o izbiri sprejme Komisija, ki o tem v roku dveh delovnih dni obvesti Evropski parlament in odbor iz člena 8(1).
   Člen 8
   Postopek v odboru
   1.   Komisiji pomaga odbor.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
   Člen 9
   Enakopravno sodelovanje drugih držav v programu
   Program je odprt za udeležbo:

               (a)

               držav Efta, ki so članice EGP, v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP;

               (b)

               držav kandidatk, ki imajo predpristopno strategijo, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti;

               (c)

               držav zahodnega Balkana, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami, ki urejajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti;

               (d)

               Švicarske konfederacije, pod pogojem, da je s to državo sklenjen dvostranski sporazum, ki predvideva njeno udeležbo.

         Člen 10
   Horizontalna vprašanja
   Pri izvajanju programa se zagotovi, da program v celoti prispeva k širjenju horizontalnih politik Skupnosti, zlasti:

               (a)

               s krepitvijo na znanju temelječega evropskega gospodarstva in družbe, odpiranjem številnejših delovnih mest glede na cilje Lizbonske strategije ter s prispevanjem k večji konkurenčnosti Evropske unije v svetovnem merilu, njeni trajnostni gospodarski rasti in večji socialni koheziji;

               (b)

               s spodbujanjem kulture, znanja in sposobnosti za miren in trajen razvoj v Evropi raznolikosti;

               (c)

               s spodbujanjem zavesti o pomembnosti kulturne in jezikovne različnosti v Evropi, kakor tudi o nujnosti boja proti rasizmu in ksenofobiji, ter s promocijo medkulturnega izobraževanja;

               (d)

               z zagotavljanjem rešitev za študente s posebnimi potrebami in zlasti s pomočjo za spodbujanje njihovega vključevanja v redne postopke visokošolskega izobraževanja, kakor tudi s promocijo enakih možnosti za vse;

               (e)

               s spodbujanjem enakosti med moškimi in ženskami ter prispevanjem k odpravljanju vseh oblik diskriminacije na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

               (f)

               s spodbujanjem razvoja v tretjih državah.

         Člen 11
   Usklajenost in dopolnjevanje z drugimi politikami
   1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi celovito usklajenost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami, instrumenti in akcijami Skupnosti, zlasti s programom vseživljenjskega učenja, Sedmim okvirnim programom za raziskave, razvojno politiko, programi zunanjega sodelovanja, pridružitveni sporazumi AKP in Evropskim skladom za vključevanje državljanov tretjih držav.
   2.   Komisija redno obvešča Evropski parlament in odbor iz člena 8(1) o pobudah Skupnosti, sprejetih na ustreznih področjih, zagotovi učinkovito povezavo in, kjer je primerno, skupne akcije med programom ter programi in dejavnostmi na področju visokošolskega izobraževanja, ki se izvajajo v okviru sodelovanja Skupnosti s tretjimi državami, vključno z dvostranskimi sporazumi, in pristojnimi mednarodnimi organizacijami.
   Člen 12
   Financiranje
   1.   Finančna sredstva za izvajanje akcij 1 in 3 in s tem povezanimi ukrepi za tehnično podporo iz člena 4(4) se za obdobje 2009–2013 določi na 493 690 000 EUR.
   2.   Finančna sredstva za izvajanje akcije 2 in povezanih ukrepov za tehnično podporo iz člena 4(4) za obdobje, opredeljeno v členu 1(2), se določi v skladu s pravili, postopki in cilji, določenimi v Uredbi (ES) št. 1085/2006, Uredbi (ES) št. 1638/2006, Uredbi (ES) št. 1905/2006 in Uredbi (ES) št. 1934/2006, kakor tudi v Sporazumu o partnerstvu AKP-ES.
   3.   Letna proračunska sredstva, dodeljena v skladu z letnim proračunskim postopkom, odobri organ za izvajanje proračuna v mejah finančnega okvira.
   Člen 13
   Spremljanje in vrednotenje
   1.   Komisija redno spremlja program v sodelovanju z državami članicami. Rezultati procesa spremljanja in vrednotenja tega in prejšnjega programa se uporabljajo pri izvajanju programa. Takšno spremljanje vključuje analizo geografske porazdelitve upravičencev programa po akciji in državi, poročila in sporočila iz odstavka 3 in posebne dejavnosti.
   2.   Program redno ocenjuje Komisija, ki upošteva cilje iz člena 3, vpliv programa kot celote in dopolnjevanje med akcijami programa in tistimi, ki se izvajajo v okviru posameznih politik, instrumentov in akcij Skupnosti.
   3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:

               (a)

               vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikih izvajanja programa najpozneje 31. marca drugega leta po dejanskem začetku novih predavanj, uvedenih na podlagi programa;

               (b)

               sporočilo o nadaljevanju programa najpozneje 30. januarja 2012;

               (c)

               naknadno poročilo o oceni za nazaj najpozneje 31. decembra 2015.

         Člen 14
   Prehodne določbe
   1.   Akcije, ki se začnejo izvajati 31. decembra 2008 ali prej na podlagi Sklepa št. 2317/2003/ES, se vodijo v skladu z določbami omenjenega sklepa, razen če bo odbor, ustanovljen z navedenim sklepom, nadomeščen z odborom iz člena 8(1) tega sklepa.
   2.   Akcije, ki se začnejo izvajati 31. decembra 2008 ali prej na podlagi postopkov, določenih v pravnih instrumentih iz člena 7(1), se vodijo v skladu z določbami teh instrumentov.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 16. decembra 2008

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednica

         B. LE MAIRE

      (1)  UL C 204, 9.8.2008, str. 85.

      (2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 16. decembra 2008.

      (3)  UL L 345, 31.12.2003, str. 1.

      (4)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

      (5)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

      (6)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

      (7)  UL L 405, 30.12.2006, str. 41.

      (8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (9)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (10)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (11)  UL L 97, 9.4.2008, str. 1.

      (12)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

      (13)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (14)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (15)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (17)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

      PRILOGA
      AKCIJE SKUPNOSTI (SPLOŠNE SMERNICE IN IZBIRNA MERILA), IZBIRNI POSTOPKI IN FINANČNE DOLOČBE
      Vse akcije iz programa se izvajajo v skladu s splošnimi smernicami in izbirnimi merili, kot so opisani v tej prilogi.
      AKCIJA 1:   SKUPNI PROGRAMI ERASMUS MUNDUS
      A.   MAGISTRSKI PROGRAMI ERASMUS MUNDUS
      1.   Skupnost izbere magistrske programe izjemne akademske kakovosti, ki se za namene programa imenujejo „magistrski programi Erasmus Mundus“.
      2.   Za namene programa magistrski programi Erasmus Mundus sledijo naslednjim splošnim smernicam in izbirnim merilom:

                  (a)

                  vključujejo visokošolske ustanove iz najmanj treh evropskih držav;

                  (b)

                  lahko vključujejo visokošolske ustanove ali druge pristojne partnerje, kot so raziskovalni centri, iz tretjih držav;

                  (c)

                  izvajajo študijski program, ki vključuje študijsko obdobje v vsaj dveh sodelujočih visokošolskih ustanovah iz točke (a);

                  (d)

                  kjer je ustrezno, spodbujajo prakso kot del študijskega programa;

                  (e)

                  imajo vgrajene mehanizme za priznanje študijskih obdobij, opravljenih v partnerskih ustanovah, ki temeljijo na evropskem sistemu prenašanja in zbiranja kreditnih točk ali so združljivi z njim;

                  (f)

                  privedejo do podelitve skupnih in/ali dvojnih ali večkratnih diplom sodelujočih ustanov, ki jih priznavajo ali akreditirajo evropske države. Spodbujajo se programi, ki se zaključijo s podelitvijo skupnih diplom;

                  (g)

                  vzpostavljajo strožje postopke samoocenjevanja in vsebujejo dogovor o medsebojnem ocenjevanju zunanjih strokovnjakov (iz evropskih ali tretjih držav) za zagotovitev nadaljnje visoke kakovosti magistrskih programov;

                  (h)

                  imajo rezervirano najmanjše število mest za in gostijo študente iz evropskih in tretjih držav, ki prejemajo finančno podporo v okviru programa;

                  (i)

                  določajo pregledne skupne pogoje za sprejem, pri katerih se med drugim ustrezno upoštevajo vprašanja enakosti med spoloma in druga vprašanja enakosti ter jim omogočajo dostop v skladu z načeli enakih možnosti in nediskriminacije;

                  (j)

                  se prosto odločajo glede uvedbe stroškov vpisa, ob upoštevanju nacionalne zakonodaje in sporazuma, sklenjenega med povezanimi partnerji iz točk (a) in (b);

                  (k)

                  vsebujejo dogovor o ravnanju v skladu s pravili, ki veljajo za izbirni postopek štipendistov (študentov in akademikov);

                  (l)

                  vzpostavijo ustrezen režim, da bi se olajšal dostop za študente iz evropskih in tretjih držav ter gostiteljstvo teh študentov (informacijske zmogljivosti, namestitev, pomoč pri vizumih itd.). Komisija svoje delegacije v tretjih državah redno obvešča o vseh spremembah v zvezi s programom;

                  (m)

                  brez poseganja v jezik pouka zagotavljajo uporabo vsaj dveh evropskih jezikov, ki se govorita v državah članicah, v katerih so visokošolske ustanove, vključene v magistrski program Erasmus Mundus, in po potrebi omogočajo pripravljalno jezikovno usposabljanje in pomoč za študente, zlasti s tečaji, ki jih organizirajo zadevne ustanove.

            3.   Magistrski programi Erasmus Mundus se izberejo za petletno obdobje ob uporabi letnega postopka podaljšanja, ki temelji na poročanju o napredku.
      4.   Magistrski programi Erasmus Mundus, izbrani na podlagi programa Erasmus Mundus 2004–2008, se v okviru akcije 1 nadaljujejo do konca obdobja, za katero so bili izbrani, ob uporabi letnega postopka podaljšanja, ki temelji na poročanju o napredku.
      B.   DOKTORSKI PROGRAM ERASMUS MUNDUS
      1.   Skupnost izbere doktorske programe izjemne akademske kakovosti, ki se za namene programa imenujejo „doktorski programi Erasmus Mundus“.
      2.   Za namene programa doktorski programi Erasmus Mundus sledijo naslednjim splošnim smernicam in izbirnim merilom:

                  (a)

                  vključujejo visokošolske ustanove iz najmanj treh evropskih držav in po potrebi druge pristojne partnerje za zagotovitev inovacij in zaposljivosti;

                  (b)

                  lahko vključujejo visokošolske ustanove ali druge ustrezne partnerje, kot so raziskovalni centri, iz tretjih držav;

                  (c)

                  izvajajo doktorski program, ki vključuje študijsko in raziskovalno obdobje v vsaj dveh sodelujočih visokošolskih ustanovah iz točke (a);

                  (d)

                  spodbujajo prakso kot del doktorskega programa in partnerstva med akademsko sfero in gospodarstvom;

                  (e)

                  imajo vgrajene mehanizme za priznanje študijskih in raziskovalnih obdobij, opravljenih v partnerskih ustanovah;

                  (f)

                  privedejo do podelitve skupnih in/ali dvojnih ali večkratnih diplom sodelujočih ustanov, ki jih priznavajo ali akreditirajo evropske države. Spodbujajo se programi, ki se zaključijo s podelitvijo skupnih diplom;

                  (g)

                  vzpostavljajo strožje postopke samoocenjevanja in vsebujejo dogovor o medsebojnem ocenjevanju zunanjih strokovnjakov (iz evropskih ali tretjih držav, delajo pa v evropskih) za zagotovitev nadaljnje visoke kakovosti doktorskih programov;

                  (h)

                  imajo rezervirano najmanjše število mest za in gostijo evropske doktorske kandidate in doktorske kandidate iz tretjih držav, ki prejemajo finančno podporo v okviru programa;

                  (i)

                  določajo pregledne skupne pogoje za sprejem, pri katerih se med drugim ustrezno upoštevajo vprašanja enakosti med spoloma in druga vprašanja enakosti ter omogočajo dostop v skladu z načeli enakih možnosti in nediskriminacije;

                  (j)

                  se prosto odločajo glede uvedbe stroškov vpisa v skladu z nacionalno zakonodajo in sporazumom, sklenjenim med povezanimi ustanovami iz točk (a) in (b);

                  (k)

                  vsebujejo dogovor o ravnanju v skladu s pravili, ki veljajo za izbirni postopek doktorskih kandidatov;

                  (l)

                  vzpostavijo ustrezen režim, da bi se olajšal dostop za evropske doktorske kandidate in doktorske kandidate iz tretjih držav ter gostiteljstvo teh študentov (informacijske zmogljivosti, namestitev, pomoč pri vizumih itd.);

                  (m)

                  lahko predlagajo uporabo pogodb o zaposlitvi za doktorske kandidate kot nadomestilo za štipendijo, če to dovoljuje nacionalno pravo;

                  (n)

                  brez poseganja v jezik pouka zagotavljajo uporabo vsaj dveh evropskih jezikov, ki se govorita v državah članicah, v katerih so visokošolske ustanove, vključene v doktorski program Erasmus Mundus, in po potrebi omogočajo pripravljalno jezikovno usposabljanje in pomoč za študente, zlasti s tečaji, ki jih organizirajo zadevne ustanove.

            3.   Doktorski programi Erasmus Mundus se izberejo za petletno obdobje ob uporabi letnega postopka podaljšanja, ki temelji na poročanju o napredku. To obdobje lahko vključuje leto pripravljalnih dejavnosti pred zaposlovanjem doktorskih kandidatov.
      C.   ŠTIPENDIJE
      1.   Skupnost lahko zagotovi štipendije za čas celotnega študija magistrskim študentom in doktorskim kandidatom iz tretjih držav in Evrope ter kratkoročne štipendije za akademike iz tretjih držav in evropske akademike. Da bi bil program privlačnejši za državljane tretjih držav, je znesek štipendij za čas celotnega študija, namenjen magistrskim študentom in doktorskim kandidatom iz tretjih držav (štipendije kategorije A), višji od zneska, namenjenega magistrskim študentom in doktorskim kandidatom iz Evrope (štipendije kategorije B).

                  (a)

                  Skupnost lahko zagotovi štipendije kategorije A za čas celotnega študija magistrskim študentom in doktorskim kandidatom iz tretjih držav, ki so bili sprejeti v magistrske programe Erasmus Mundus in doktorske programe Erasmus Mundus s konkurenčnim postopkom. Te štipendije so namenjene študiju na evropskih visokošolskih ustanovah, vključenih v magistrske programe Erasmus Mundus ali doktorske programe Erasmus Mundus. Štipendije kategorije A se ne odobrijo študentom iz tretjih držav, ki so v zadnjih petih letih svoje glavne dejavnosti (študij, delo itd.) izvajali več kot dvanajst mesecev v kateri koli evropski državi.

                  (b)

                  Skupnost lahko zagotovi štipendije kategorije B za čas celotnega študija magistrskim študentom in doktorskih kandidatom iz Evrope, ki so bili sprejeti v magistrske programe Erasmus Mundus in doktorske programe Erasmus Mundus s konkurenčnim postopkom. Te štipendije so namenjene študiju na visokošolskih ustanovah, vključenih v magistrske programe Erasmus Mundus. Štipendije kategorije B se dodelijo le študentom iz tretjih držav, ki ne morejo zaprositi za štipendije kategorije A.

                  (c)

                  Skupnost lahko zagotovi kratkoročne štipendije akademikom iz tretjih držav, ki obiskujejo magistrske programe Erasmus Mundus, da bi opravljali pedagoško delo in raziskovalne naloge ter znanstveno delo v evropskih visokošolskih ustanovah, ki sodelujejo v magistrskih programih Erasmus Mundus.

                  (d)

                  Skupnost lahko zagotovi kratkoročne štipendije evropskim akademikom, ki obiskujejo visokošolske ustanove tretjih držav, vključene v magistrske programe Erasmus Mundus, da bi opravljali pedagoško delo in raziskovalne naloge ter znanstveno delo v visokošolskih ustanovah tretjih držav, ki sodelujejo v magistrskih programih Erasmus Mundus.

                  (e)

                  Skupnost zagotovi, da visokošolske ustanove pri dodeljevanju štipendij uporabljajo pregledna merila, ki med drugim vključujejo tudi načeli enakih možnosti in nediskriminacije.

            2.   Štipendije so na voljo magistrskim študentom in doktorskim kandidatom iz Evrope in iz tretjih držav, pa tudi akademikom, kakor so opredeljeni v členu 2.
      3.   Študentje, ki prejmejo štipendijo, so o tem, kje bodo najprej pričeli s študijem, obveščeni takoj, ko je sprejeta odločitev o dodelitvi štipendije.
      4.   Osebe, ki so prejele štipendijo za magistrske programe Erasmus Mundus, so upravičene tudi do prejemanja štipendije za doktorske programe Erasmus Mundus.
      5.   Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da nobena oseba ne prejme finančne podpore za enak namen v več kakor enem programu Skupnosti. Natančneje, osebe, ki so prejemale štipendijo Erasmus Mundus, niso upravičene do prejemanja pomoči Erasmus za enak magistrski ali doktorski program Erasmus Mundus v okviru programa vseživljenjskega učenja. Prav tako osebe, ki so upravičene do pomoči v okviru posebnega programa „Ljudje“ (dejavnosti Marie Curie) Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (1), niso upravičene do prejemanja pomoči Erasmus Mundus za enako študijsko ali raziskovalno obdobje.
      AKCIJA 2:   PARTNERSTVA ERASMUS MUNDUS
      1.   Skupnost izbere partnerstva izjemne akademske kakovosti, ki se za namene programa imenujejo „partnerstva Erasmus Mundus“. Partnerstva sledijo splošnemu in posebnim ciljem iz člena 3, v kolikor so ti skladni s pravno podlago, na kateri temelji financiranje.
      2.   Za namene programa in v skladu s pravno podlago, s katero je utemeljeno financiranje, partnerstva Erasmus Mundus:

                  (a)

                  vključujejo najmanj pet visokošolskih ustanov iz najmanj treh različnih evropskih držav in več visokošolskih ustanov v določenih tretjih državah, ki ne sodelujejo v programu vseživljenjskega učenja in jih je treba opredeliti v letnem razpisu za zbiranje predlogov;

                  (b)

                  izvajajo partnerstvo kot podlago za prenos znanja in izkušenj;

                  (c)

                  organizirajo izmenjavo študentov, izbranih na podlagi meril akademske odličnosti, na vseh ravneh visokošolskega izobraževanja (od študentov prve stopnje do podoktorskih raziskovalcev), akademikov in zaposlenih v visokošolskem izobraževanju za različno dolga obdobja mobilnosti, vključno z možnostjo obdobij prakse;

                  (d)

                  imajo vgrajene mehanizme za medsebojno priznanje študijskih in raziskovalnih obdobij, opravljenih v partnerskih ustanovah, ki temeljijo na evropskem sistemu prenašanja in zbiranja kreditnih točk ali so združljivi z njim ali ki temeljijo na primerljivih sistemih v tretjih državah;

                  (e)

                  uporabljajo instrumente za mobilnost, razvite v okviru programa Erasmus, kot so priznavanje prejšnjih študijskih obdobij, sporazum o učenju in prepis ocen;

                  (f)

                  določajo pregledne pogoje za dodelitev pomoči za mobilnost, pri katerih se med drugim ustrezno upoštevajo vprašanja enakosti med spoloma in druga vprašanja enakosti ter jezikovne spretnosti, in ki omogočajo dostop v skladu z načeli enakih možnosti in nediskriminacije;

                  (g)

                  vsebujejo dogovor o spoštovanju pravil, ki veljajo za izbirni postopek štipendistov (študentov, akademikov in osebja v visokošolskem izobraževanju);

                  (h)

                  vzpostavijo ustrezen režim, da bi se olajšal dostop za evropske študente in študente iz tretjih držav ter gostiteljstvo teh študentov, akademikov in osebja v visokošolskem izobraževanju (informacijske zmogljivosti, namestitev, pomoč pri vizumih itd.);

                  (i)

                  brez poseganja v jezik pouka zagotavljajo uporabo jezikov, ki se govorijo v državah članicah, v katerih so visokošolske ustanove, vključene v partnerstvo Erasmus Mundus, in po potrebi pripravljalno jezikovno usposabljanje in pomoč za štipendiste, zlasti s tečaji, ki jih organizirajo zadevne ustanove;

                  (j)

                  izvajajo nadaljnje partnerske dejavnosti, kot so dvojne diplome, razvoj skupnega učnega načrta, prenos najboljših praks itd.;

                  (k)

                  če so ukrepi financirani po Uredbi (ES) št. 1905/2006 ali Sporazumu o partnerstvu AKP-ES, spodbujajo državljane tretjih držav, da se po končanem študiju ali raziskavah vrnejo v svojo državo in tako prispevajo h gospodarskemu razvoju in blaginji teh držav.

            3.   Komisija s pomočjo svojih delegacij po posvetovanju s pristojnimi organi v zadevnih tretjih državah določi nacionalne in regionalne prednostne naloge v skladu s potrebami določene tretje države oziroma držav, ki jih zadevajo partnerstva.
      4.   Partnerstva Erasmus Mundus se izberejo za triletno obdobje ob uporabi letnega postopka podaljšanja, ki temelji na poročanju o napredku.
      5.   Štipendije so na voljo študentom iz evropskih in tretjih držav, pa tudi akademikom, kakor je opredeljeno v členu 2.
      6.   Komisija pri dodeljevanju štipendij v okviru te akcije podpira socialno-ekonomsko prikrajšane skupine in prebivalce v ranljivem položaju, vendar brez poseganja v pogoje preglednosti iz odstavka 2(f).
      7.   Komisija sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da nobena oseba ne prejme finančne podpore za enak namen v več kakor enem programu Skupnosti. Natančneje, osebe, ki so prejele štipendijo Erasmus Mundus, niso upravičene do prejemanja pomoči Erasmus za enako obdobje mobilnosti v okviru programa vseživljenjskega učenja. Prav tako osebe, ki so upravičene do pomoči v okviru prej omenjenega posebnega programa „Ljudje“, niso upravičene do prejemanja pomoči Erasmus Mundus za enako študijsko ali raziskovalno obdobje.
      8.   Partnerstva, izbrana v okviru programa Erasmus Mundus – področje zunanjega sodelovanja (prejšnje ime te akcije za akcijo 2), se v okviru navedene akcije nadaljujejo do konca obdobja, za katero so bili izbrana, ob upoštevanju letnega postopka podaljšanja, ki temelji na poročanju o napredku.
      AKCIJA 3:   SPODBUJANJE EVROPSKEGA VISOKOŠOLSKEGA IZOBRAŽEVANJA
      1.   V okviru akcije 3 lahko Skupnost podpre dejavnosti, namenjene izboljšanju privlačnosti, profila in razpoznavnosti evropskega visokošolskega izobraževanja ter dostopnosti do njega. Dejavnosti prispevajo k ciljem programa in se nanašajo na mednarodno razsežnost vseh vidikov visokošolskega izobraževanja, kot so spodbujanje, dostopnost, zagotavljanje kakovosti, priznavanje kreditnih točk, priznavanje evropskih kvalifikacij v tujini in medsebojno priznavanje kvalifikacij v sodelovanju s tretjimi državami, razvoj učnega načrta, mobilnost, kakovost storitev itd. Dejavnosti lahko vključujejo spodbujanje programa in njegovih rezultatov.
      2.   Ustanove, ki izpolnjujejo pogoje, lahko v skladu s členom 5(f) vključujejo javne ali zasebne organizacije, dejavne na področju visokošolskega izobraževanja. Dejavnosti se izvajajo znotraj projektov, ki vključujejo organizacije iz najmanj treh različnih evropskih držav, in lahko vključujejo organizacije iz tretjih držav.
      3.   Dejavnosti so lahko v različnih oblikah (konference, seminarji, delavnice, študije, analize, pilotni projekti, nagrade, mednarodna omrežja, izdelava gradiv za objavo, razvoj orodij informacijske in komunikacijske tehnologije itd.) in lahko potekajo kjer koli v svetu. Komisija zagotovi čim širše posredovanje informacij o dejavnostih in napredku programa Erasmus Mundus, zlasti prek večjezičnega informacijskega portala Erasmus Mundus, ki bi moral biti prepoznavnejši in dostopnejši.
      4.   S promocijskimi dejavnostmi naj se vzpostavijo povezave med visokošolskim izobraževanjem in raziskovanjem ter visokošolskim izobraževanjem in zasebnim sektorjem v evropskih in tretjih državah ter po možnosti izkoristijo potencialne sinergije.
      5.   Pristojni nacionalni organi v sodelovanju z visokošolskimi ustanovami, ki sodelujejo v programu, izvajajo celostno politiko obveščanja javnosti. Ta politika je namenjena pravočasnemu in podrobnemu obveščanje ter pojasnjevanju postopkov, ki jih je treba upoštevati, pri čemer imajo glavno prednost slabše zastopane regije.
      6.   Skupnost lahko po potrebi podpre strukture, imenovane v skladu s členom 6(2)(b), v njihovih prizadevanjih za spodbujanje programa ter širjenje njegovih rezultatov na nacionalni in svetovni ravni.
      7.   Skupnost podpre združenje vseh diplomantov (iz evropskih ali tretjih držav) magistrskih programov Erasmus Mundus in doktorskih programov Erasmus Mundus.
      UKREPI ZA TEHNIČNO PODPORO
      Celotna finančna sredstva programa lahko pokrivajo tudi izdatke, povezane s strokovnjaki, izvajalsko agencijo, obstoječimi pristojnimi organi v državah članicah in, če je potrebno, z drugimi oblikami tehnične in upravne pomoči, h katerim se Komisija pri izvajanju programa lahko zateče. To lahko vključuje zlasti študije, sestanke, dejavnosti informiranja, objave, dejavnosti spremljanja, kontrolne in revizijske dejavnosti, dejavnosti vrednotenja, izdatke za računalniške mreže za izmenjavo informacij ter druge izdatke, ki so neposredno potrebni za izvajanje programa in doseganja njegovih ciljev.
      IZBIRNI POSTOPKI
      Pri izbirnih postopkih se upoštevajo naslednje določbe:

                  (a)

                  predloge na podlagi akcije 1 izbere Komisija s pomočjo izbirne komisije, sestavljene iz zelo uglednih osebnosti iz akademskega sveta, ki zastopajo različnost visokošolskega izobraževanja v Evropski uniji, predseduje pa ji oseba, ki jo komisija izvoli. Izbirna komisija zagotovi, da magistrski in doktorski programi Erasmus Mundus izpolnjujejo najvišjo akademsko kakovost, pri čemer vseeno upošteva potrebo po kar se da uravnoteženi geografski zastopanosti. V času trajanja programa potekajo prizadevanja za uravnoteženo zastopanost različnih področij študija. Komisija pred predložitvijo predlogov izbirni komisiji organizira ocenjevanje na evropski ravni vseh veljavnih predlogov neodvisnih akademskih strokovnjakov. Vsakemu magistrskemu in doktorskemu programu Erasmus Mundus se dodeli določeno število štipendij, ki jih eden ali več upravnih organov magistrskih in doktorskih programov izplača izbranim posameznikom. Izbor magistrskih študentov, doktorskih kandidatov in akademikov na podlagi meril akademske odličnosti in po posvetovanju s Komisijo opravijo ustanove, ki sodelujejo v magistrskih in doktorskih programih Erasmus Mundus. Akcija 1 je sicer namenjena predvsem študentom iz tretjih držav, vendar je odprta tudi za evropske študente. Del izbirnih postopkov za magistrske in doktorske programe Erasmus Mundus je posvetovanje s strukturami, imenovanimi v skladu s členom 6(2)(b);

                  (b)

                  predloge v okviru akcije 2 bo izbrala Komisija v skladu s pravili, predpisanimi v Uredbi (ES) št. 1085/2006, Uredbi (ES) št. 1638/2006 in Uredbi (ES) št. 1905/2006 ter Sporazumu o partnerstvu AKP-ES in Notranjem sporazumu AKP-ES;
                  Poleg tega Komisija brez poseganja v določbe uredb in sporazumov iz prvega pododstavka zagotovi, da predlogi za partnerstvo Erasmus Mundus izpolnjujejo najvišje standarde akademske kakovosti in zagotavljajo kar se da uravnoteženo geografsko zastopanost. Izbor študentov in akademikov po posvetovanju s Komisijo in na podlagi meril akademske odličnosti opravijo ustanove, ki sodelujejo v partnerstvu. Akcija 2 je namenjena predvsem študentom iz tretjih držav. Vseeno pa bi morala mobilnost vključevati tudi evropske državljane, saj bi to vodilo v vzajemno bogatitev;

                  (c)

                  predloge v okviru akcije 3 izbere Komisija;

                  (d)

                  Komisija nemudoma obvesti odbor iz člena 8(1) o vseh odločitvah o izboru.

            FINANČNE DOLOČBE
      1.   Pavšalne dotacije, stroški na enoto in nagrade
      Pavšalne dotacije in/ali stroški na enoto, določeni s členom 181(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, se lahko uporabijo v primeru vseh akcij iz člena 4.
      Pavšalne dotacije se lahko uporabijo do največ 25 000 EUR na partnerja v okviru pogodbe o finančni podpori. Kombinirajo se lahko do največ 100 000 EUR in/ali se uporabijo v povezavi s stroški na enoto.
      Komisija lahko podeli nagrade, povezane z dejavnostmi znotraj okvira programa.
      2.   Partnerski sporazumi
      Kadar so akcije programa v skladu s členom 163 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 financirane s sredstvi subvencij okvirnih partnerstev, so taka partnerstva lahko izbrana in financirana za petletno obdobje, ob uporabi enostavnega obnovitvenega postopka.
      3.   Javne visokošolske ustanove ali organizacije
      Komisija vse visokošolske ustanove in organizacije, ki jih navedejo države članice in ki so v zadnjih dveh letih nad 50 % svojih letnih prihodkov prejele iz javnih virov ali jih nadzorujejo javna telesa ali njihovi predstavniki, šteje za ustrezno finančno, poklicno in upravno usposobljene ter finančno stabilne za izvajanje projektov v okviru programa. Od njih se ne zahteva predložitev nadaljnjih dokazil o takšni usposobljenosti in stabilnosti. Takšne ustanove ali organizacije so lahko na podlagi pete alinee člena 173(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 oproščene zahtev v zvezi z revizijo.
      4.   Poklicne kompetence in kvalifikacije vlagateljev
      Komisija se lahko v skladu s členom 176(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 odloči, ali imajo določene kategorije upravičencev poklicne kompetence in kvalifikacije, potrebne za izvedbo predlagane akcije ali delovnega programa.
      5.   Določbe v zvezi z bojem proti goljufijam
      V odločitvah Komisije, sprejetih na podlagi člena 7, v pogodbah in sporazumih, ki iz njih izvirajo, kakor tudi v sporazumih s sodelujočimi tretjimi državami se predvidijo zlasti nadzor in finančna kontrola, ki ju opravi Komisija (ali njen pooblaščenec), vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), in revizije, ki jih opravi Računsko sodišče, po potrebi tudi na kraju samem.
      Upravičenec dotacije poskrbi, da je spremna dokumentacija, ki jo imajo partnerji ali člani, po potrebi na voljo Komisiji.
      Komisija lahko opravi revizijo uporabe dotacije, ki jo opravijo neposredno njeni uslužbenci ali kateri koli usposobljeni zunanji organ po njeni izbiri. Takšne revizije se lahko izvajajo ves čas trajanja sporazuma in v obdobju petih let od datuma zaključka projekta. Če je primerno, lahko Komisija na podlagi revizijskih ugotovitev sprejme odločitev o vračilu.
      Uslužbenci Komisije in zunanje osebje, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezen dostop, potreben za opravljanje takih revizij, zlasti do prostorov upravičenca in vseh podatkov, vključno s podatki v elektronski obliki.
      Računsko sodišče in OLAF imata enake pravice kot Komisija, predvsem kar zadeva pravico do dostopa.
      Poleg tega lahko Komisija izvede nadzor na kraju samem in preglede v okviru programa v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (2).
      Za akcije Skupnosti, katerih financiranje ureja ta sklep, nepravilnost iz člena 1(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (3) pomeni vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti ali vsako kršenje pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropske unije ali sredstva, ki jih upravlja.

         (1)  UL L 54, 22.2.2007, str. 91.

         (2)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

         (3)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.


title: 2008/42/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 10. decembra 2007 o imenovanju italijanskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               15.1.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 11/5

      SKLEP SVETA

   z dne 10. decembra 2007
   o imenovanju italijanskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2008/42/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa 2006/524/ES, Euratom z dne 11. julija 2006 o imenovanju čeških, nemških, estonskih, španskih, francoskih, italijanskih, latvijskih, litovskih, luksemburških, madžarskih, malteških, avstrijskih, slovenskih in slovaških članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je zaradi odstopa g. Paola BEDONIJA sprostilo eno mesto italijanskega člana omenjenega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Maurizio REALE se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, kjer zamenja g. Paola BEDONIJA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. decembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         L. AMADO

      (1)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1470 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek IV – Sodišče Evropske unije

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/134

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1470
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2014 (COM(2015) 377 – C8-0202/2015) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0123/2016),

               1.

               podeli razrešnico sodnemu tajniku Sodišča Evropske unije glede izvrševanja proračuna Sodišča Evropske unije za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Sodišču Evropske unije, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 51, 20.2.2014.

      (2)  UL C 377, 13.11.2015, str. 1.

      (3)  UL C 373, 10.11.2015, str. 1.

      (4)  UL C 377, 13.11.2015, str. 146.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: 2011/50/EU: Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

text:
               28.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 25/1

         SKLEP SVETA IN PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA
   z dne 15. oktobra 2010
   o podpisu Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi
   (2011/50/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2), v povezavi s členom 218, odstavkoma (5) in (7), ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Unije in držav članic v pogajanjih dosegla Sporazum o skupnem zračnem prostoru z Gruzijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

               (2)

               Sporazum je bil parafiran 5. marca 2010.

               (3)

               Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi Unija in države članice morale podpisati in začasno uporabljati, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

               (4)

               Treba je določiti postopke za odločanje, če je ustrezno, o načinu prekinitve začasne uporabe Sporazuma. Določiti je treba tudi ustrezne postopke za sodelovanje Unije in držav članic v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 22 Sporazuma, in v postopkih za reševanje sporov, določenih v členu 23 Sporazuma, ter za izvajanje nekaterih določb Sporazuma v zvezi z varovanjem in varnostjo –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis
   1.   Podpis Sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, pod pogojem, da Svet sprejme sklep o sklenitvi Sporazuma (1).
   2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 2
   Začasna uporaba
   Do začetka veljavnosti Sporazuma Unija in države članice v skladu z njihovimi veljavnimi notranjimi postopki in/ali domačo zakonodajo začasno uporabljajo Sporazum od prvega dneva v mesecu, ki sledi datumu zadnje note, s katero se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo Sporazuma.
   Člen 3
   Skupni odbor
   1.   V Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 22 Sporazuma, Evropsko unijo in države članice zastopajo predstavniki Komisije in držav članic.
   2.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic v okviru Skupnega odbora glede sprememb Priloge III ali Priloge IV Sporazuma v skladu s členom 26(2) Sporazuma ter zadev, ki so v izključni pristojnosti EU, vendar ne zahtevajo sprejetja sklepa s pravnim učinkom, določi Komisija, Svet in države članice pa o njem vnaprej uradno obvesti.
   3.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti EU, sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, razen če veljavni postopki glasovanja, določeni v Pogodbah EU, ne določajo drugače.
   4.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, sprejme Svet soglasno na predlog Komisije ali držav članic, razen če država članica v roku enega meseca po sprejetju tega stališča Generalni sekretariat Sveta obvesti, da lahko soglaša s sklepom Skupnega odbora le, če z njim soglašajo njena zakonodajna telesa.
   5.   Stališče Unije in držav članic v Skupnem odboru predstavi Komisija, razen v zadevah, ki so v izključni pristojnosti držav članic, kjer stališče predstavi predsedstvo Sveta ali, če Svet tako odloči, Komisija.
   Člen 4
   Reševanje sporov
   1.   V postopkih za reševanje sporov iz člena 23 Sporazuma Unijo in države članice zastopa Komisija.
   2.   Sklep o začasnem preklicu uporabe koristi na podlagi člena 23 Sporazuma sprejme Svet na podlagi predloga Komisije. Svet odloča s kvalificirano večino.
   3.   O vsakem drugem ustreznem ukrepu glede zadev, ki so v pristojnosti EU, sprejetem v skladu s členom 23 Sporazuma, odloči Komisija s pomočjo posebnega odbora predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Obveščanje Komisije
   1.   Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o kakršni koli odločitvi, da zavrnejo, prekinejo, začasno prekličejo ali omejijo pooblastilo gruzijske letalske družbe, ki jo nameravajo sprejeti v skladu s členom 5 Sporazuma.
   2.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 14 (Varnost v letalstvu) Sporazuma.
   3.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 15 (Varovanje v letalstvu) Sporazuma.

      V Luxembourgu, 15. oktobra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCHOUPPE

      (1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.