title: Sklep upravnega odbora Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami z dne 28. Junija 2019 o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja centra EMCDDA

text:
                  16.1.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 12/29

         SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EVROPSKEGA CENTRA ZA SPREMLJANJE DROG IN ZASVOJENOSTI Z DROGAMI
         z dne 28. Junija 2019
         o notranjih pravilih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja centra EMCDDA
         UPRAVNI ODBOR CENTRA EMCDDA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) in zlasti člena 25 Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (2) ter zlasti členov 6 in 9 Uredbe,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 29. maja 2019 in navodil Evropskega nadzornika za varstvo podatkov glede člena 25 nove uredbe in notranjih pravil,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Center EMCDDA opravlja svoje dejavnosti v skladu z navedeno Uredbo Sveta (ES) št. 1920/2006.

                     (2)

                     V skladu s členom 25(1) Uredbe (EU) 2018/1725 bi morale omejitve pri uporabi členov 14 do 22, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, če njegove določbe ustrezajo pravicam in obveznostim iz členov 14 do 22, temeljiti na notranjih pravilih, ki jih sprejme center EMCDDA, kadar ta ne temeljijo na pravnih aktih, sprejetih na podlagi Pogodb.

                     (3)

                     Ta notranja pravila, vključno z določbami o oceni potrebnosti in sorazmernosti omejitve, se ne bi smela uporabljati, kadar pravni akt, sprejet na podlagi Pogodb, določa omejitev pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

                     (4)

                     Če center EMCDDA opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

                     (5)

                     Center EMCDDA lahko v okviru svojega upravnega delovanja izvaja upravne poizvedbe, disciplinske postopke, predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdeluje primere prijavljanja nepravilnosti, (uradne in neuradne) postopke v zvezi z nadlegovanjem, notranje in zunanje pritožbe, opravlja notranje revizije, izvaja preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskave v zvezi z notranjo (informacijsko-tehnološko) varnostjo.

                     (6)

                     Center EMCDDA obdeluje več vrst osebnih podatkov, vključno z zanesljivimi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivimi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).

                     (7)

                     Center EMCDDA, ki ga zastopa direktor, ima vlogo upravljavca podatkov ne glede na nadaljnje prenose vloge upravljavca znotraj centra EMCDDA, da se odrazijo operativne pristojnosti za posebne postopke obdelave osebnih podatkov.

                     (8)

                     Osebni podatki so varno shranjeni v elektronskem okolju ali na papirju, kar preprečuje nezakonit dostop ali prenos podatkov osebam, ki nimajo potrebe po seznanitvi z njimi. Osebni podatki, ki se obdelujejo, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo, za obdobje, določeno v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu osebnih podatkov ali evidencah centra EMCDDA.

                     (9)

                     Ta notranja pravila bi se morala uporabljati za vse postopke obdelave, ki jih center EMCDDA izvaja pri opravljanju upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, postopkov za prijavljanje nepravilnosti, (uradnih in neuradnih) postopkov za primere nadlegovanja, obdelovanja notranjih in zunanjih pritožb, notranjih revizij, preiskav, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, ter preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

                     (10)

                     Uporabljati bi se morala za postopke obdelave, izvedene pred začetkom zgoraj navedenih postopkov, med temi postopki in med spremljanjem nadaljnjih ukrepov v zvezi z izidom teh postopkov. Vključevati bi morala tudi pomoč in sodelovanje, ki ju center EMCDDA zagotavlja nacionalnim organom in mednarodnim organizacijam zunaj svojih upravnih preiskav.

                     (11)

                     Če se uporabljajo ta notranja pravila, mora center EMCDDA utemeljiti, zakaj so omejitve nujno potrebne in sorazmerne v demokratični družbi, ter spoštovati bistvo temeljnih pravic in svoboščin.

                     (12)

                     Center EMCDDA mora v tem okviru v kar največjem obsegu spoštovati temeljne pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, med zgoraj navedenimi postopki, zlasti pravice v zvezi s pravico do zagotavljanja informacij, dostopa in popravka, pravico do izbrisa, omejitve obdelave, pravico do obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil, kot je določeno v Uredbi (EU) 2018/1725.

                     (13)

                     Vendar je lahko center EMCDDA dolžen omejiti informacije posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, in druge pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da zaščiti zlasti lastne preiskave, preiskave in postopke drugih javnih organov ter pravice drugih oseb, ki so povezane s preiskavami ali drugimi postopki.

                     (14)

                     Center EMCDDA lahko tako informacije omeji, da zaščiti preiskavo ter temeljne pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

                     (15)

                     Center EMCDDA bi moral redno spremljati, ali se uporabljajo pogoji, ki upravičujejo omejitev, in odpraviti omejitev, če se ne uporabljajo več.

                     (16)

                     Upravljavec bi moral pooblaščeno osebo za varstvo podatkov obveščati ob preložitvi in med revizijami –

               SPREJEL TA SKLEP:

            Člen 1
            Predmet urejanja in področje uporabe

               1.   Ta sklep določa pravila v zvezi s pogoji, pod katerimi sme center EMCDDA v okviru svojih postopkov iz odstavka 2 omejiti uporabo pravic iz členov 14 do 21, 35 in 36 ter člena 4 navedene uredbe, na podlagi člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   V okviru upravnega delovanja centra EMCDDA se ta sklep uporablja za postopke obdelave osebnih podatkov, ki jih center EMCDDA izvaja za namene: opravljanja upravnih preiskav, disciplinskih postopkov, predhodnih dejavnosti v zvezi s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF, obdelovanja postopkov za prijavljanje nepravilnosti, (uradnih in neuradnih) postopkov v zvezi z nadlegovanjem, obdelovanja notranjih in zunanjih pritožb, izvajanja notranjih revizij, preiskav, ki jih izvaja pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725, in preiskav v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo interno ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU)..

               3.   Vrsti zadevnih podatkov sta zanesljivi podatki („objektivni“ podatki, kot so identifikacijski podatki, kontaktni podatki, strokovni podatki, upravni podatki, podatki, ki so bili prejeti iz posebnih virov, elektronski komunikacijski in prometni podatki) in/ali nezanesljivi podatki („subjektivni“ podatki, povezani s primerom, kot so utemeljitev, vedenjski podatki, ocene, podatki o učinkovitosti in vodenju ter podatki, povezani s predmetom urejanja postopka ali dejavnosti).

               4.   Če center EMCDDA opravlja svoje naloge v zvezi s pravicami posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725, prouči, ali velja katera od izjem iz navedene uredbe.

               5.   Ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa lahko omejitve veljajo za naslednje pravice: zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, pravica do dostopa, popravka, izbrisa, omejitve obdelave obveščanja posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varstva osebnih podatkov ali do zaupnosti sporočil.

            Člen 2
            Natančnejša ureditev upravljavca in zaščitni ukrepi

               1.   Zaščitni ukrepi, ki so vzpostavljeni za preprečevanje kršitev varstva osebnih podatkov, uhajanj ali nedovoljenega razkritja, so naslednji:

                           (a)

                           dokumenti v papirni obliki se hranijo v zavarovanih omaricah in so dostopni le pooblaščenemu osebju;

                           (b)

                           vsi elektronski podatki se hranijo v varni IT-aplikaciji v skladu z varnostnimi standardi centra EMCDDA in v posebnih elektronskih mapah, dostopnih samo pooblaščenemu osebju; ustrezne ravni dostopa se odobrijo za vsak primer posebej;

                           (c)

                           podatkovna zbirka je zaščitena z geslom v sistemu enotne prijave ter samodejno povezana z uporabniško identifikacijsko kodo in geslom. Zamenjava uporabnikov je strogo prepovedana. Elektronski zapisi morajo biti varno shranjeni z namenom varovanja zaupnosti in zasebnosti podatkov, ki jih vsebujejo;

                           (d)

                           vse osebe, ki imajo dostop do podatkov, zavezuje obveznost zaupnosti.

               2.   Upravljavec postopkov obdelave je center EMCDDA, ki ga zastopa direktor, ki lahko funkcijo upravljavca prenese. Osebe, na katere se nanašajo osebni podatki, se obvesti o pooblaščenem upravljavcu prek obvestil ali evidenc o varstvu podatkov, objavljenih na spletišču in/ali intranetu centra EMCDDA.

               3.   Obdobje hrambe osebnih podatkov iz člena 1(3) ni daljše, kot je potrebno in primerno za namene, za katere se podatki obdelujejo. V nobenem primeru ne presega obdobja hrambe, določenega v obvestilih o varstvu podatkov, izjavah o varstvu podatkov ali evidencah iz člena 5(1).

               4.   Če center EMCDDA meni, da mora uporabiti omejitev, se pretehta tveganje za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti v primerjavi s tveganjem za pravice in svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in tveganjem preklica učinka preiskav ali postopkov centra EMCDDA, na primer z uničenjem dokazov. Tveganja za pravice in svoboščine posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, so povezana zlasti s tveganjem izgube ugleda ter tveganjem za pravico do obrambe in pravico do izjave, vendar nanje niso omejena.

            Člen 3
            Omejitve

               1.   Center EMCDDA lahko kakršno koli omejitev uporabi samo za zaščito:

                           (a)

                           preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, vključno z varovanjem pred grožnjami javni varnosti in njihovim preprečevanjem;

                           (b)

                           drugih pomembnih ciljev v splošnem javnem interesu Unije ali države članice, zlasti ciljev skupne zunanje in varnostne politike Unije ali pomembnega gospodarskega ali finančnega interesa Unije ali države članice, vključno z denarnimi, proračunskimi in davčnimi zadevami, javnim zdravjem in socialno varnostjo;

                           (c)

                           notranje varnosti institucij in organov Unije, vključno z varnostjo njihovih elektronskih komunikacijskih omrežij;

                           (d)

                           varstva neodvisnosti sodstva in sodnega postopka;

                           (e)

                           preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in pregona kršitev etike v zakonsko urejenih poklicih;

                           (f)

                           spremljanja, pregledovanja ali urejanja, povezanega, lahko tudi zgolj občasno, z izvajanjem javne oblasti v primerih iz točk (a) do (c);

                           (g)

                           varstva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali pravic in svoboščin drugih.

               2.   Center EMCDDA lahko kot posebno uporabo namenov iz odstavka 1 uporablja omejitve v zvezi z osebnimi podatki, ki se izmenjujejo s službami Komisije ali drugimi institucijami Unije, organi, agencijami in uradi, pristojnimi organi držav članic ali tretjih držav ali mednarodnih organizacij, v naslednjih okoliščinah:

                           (a)

                           če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili službe Komisije ali druge institucije, organi, agencije in uradi Unije na podlagi drugih aktov iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 ali v skladu s poglavjem IX navedene uredbe ali ustanovitvenimi akti drugih institucij, organov, agencij in uradov Unije;

                           (b)

                           če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko omejili pristojni organi držav članic na podlagi aktov iz člena 23 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali v skladu z nacionalnimi ukrepi za prenos členov 13(3), 15(3) ali 16(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

                           (c)

                           če bi izvrševanje teh pravic in obveznosti lahko ogrozilo sodelovanje centra EMCDDA s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami pri izvajanju njegovih nalog.

                     Pred uporabo omejitev v okoliščinah iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se center EMCDDA posvetuje z ustreznimi službami Komisije, institucijami, organi, agencijami ali uradi Unije ali pristojnimi organi držav članic, razen če center EMCDDA jasno ugotovi, da je uporaba omejitve določena z enim od aktov iz navedenih točk.

               3.   Vse omejitve so potrebne in sorazmerne, pri čemer se upoštevajo tveganja za pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter se spoštuje bistvo temeljnih pravic in svoboščin v demokratični družbi.

               4.   Če se prouči uporaba omejitve, se na podlagi sedanjih pravil opravi preskus potrebnosti in sorazmernosti. Dokumentira se s sporočilom o notranji oceni za namene odgovornosti za vsak primer posebej.

               5.   Omejitve se odpravijo takoj, ko okoliščine, ki jih upravičujejo, ne veljajo več. Zlasti kadar se šteje, da izvajanje omejene pravice ne bi več izničilo učinka naložene omejitve ali škodljivo vplivalo na pravice ali svoboščine drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

            Člen 4
            Pregled, ki ga opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov

               1.   Center EMCDDA svojo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov nemudoma obvesti vsakič, kadar upravljavec omeji uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ali omejitev podaljša v skladu s tem sklepom. Upravljavec pooblaščeni osebi za varstvo podatkov zagotovi dostop do evidence, ki vsebuje oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve, ter dokumentira vključenost pooblaščene osebe za varstvo podatkov v različne postopke.

               2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko od upravljavca pisno zahteva, da pregleda uporabo omejitev. Upravljavec pisno obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov o rezultatu zahtevanega pregleda.

               3.   Upravljavec obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, ko je omejitev odpravljena.

            Člen 5
            Zagotavljanje informacij posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki

               1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do informacij v okviru naslednjih postopkov obdelave:

                           (a)

                           izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

                           (b)

                           predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

                           (c)

                           postopki za prijavo nepravilnosti;

                           (d)

                           (uradni in neuradni) postopki za primere nadlegovanja;

                           (e)

                           obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

                           (f)

                           notranje revizije;

                           (g)

                           preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

                           (h)

                           preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo notranje ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

                     Center EMCDDA v obvestila o varstvu podatkov, izjave o varstvu podatkov ali evidence v smislu člena 31 Uredbe (EU) 2018/1725, ki so objavljeni na njegovem spletišču in/ali na intranetu ter s katerimi posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o njihovih pravicah v okviru določenega postopka, vključi informacije v zvezi z morebitno omejitvijo teh pravic. Informacije zajemajo navedbo pravic, ki se lahko omejijo, razloge in morebitno trajanje.

               2.   Poleg tega center EMCDDA brez poseganja v določbe odstavka 3, kjer je to sorazmerno, brez nepotrebnega odlašanja in v pisni obliki posebej obvesti vsakega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki je zadevna obravnavana oseba v določenem postopku obdelave, o njegovih pravicah glede trenutnih in prihodnjih omejitev.

               3.   Če center EMCDDA omeji, v celoti ali delno, zagotavljanje informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, iz odstavka 2, navede razloge za omejitev ter pravno podlago v skladu s členom 3 tega sklepa, vključno z oceno potrebnosti in sorazmernosti omejitve.
               Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se registrirajo. Na zahtevo so na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

               4.   Omejitev iz odstavka 3 se uporablja, dokler obstajajo razlogi, ki jo upravičujejo.
               Kadar razlogi za omejitev ne veljajo več, center EMCDDA posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, zagotovi informacije o glavnih razlogih, na katerih temelji uporaba omejitve. Hkrati center EMCDDA posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, obvesti o tem, da lahko kadar koli vloži pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali da lahko uveljavlja pravno sredstvo na Sodišču Evropske unije.
               Center EMCDDA pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne poizvedbe, postopka ali preiskave. Nato upravljavec spremlja potrebo po ohranitvi kakršnih koli omejitev vsakih šest mesecev.

            Člen 6
            Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa

               1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do dostopa v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in sorazmerno:

                           (a)

                           izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

                           (b)

                           predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

                           (c)

                           postopki za prijavo nepravilnosti;

                           (d)

                           (uradni in neuradni) postopki za primere nadlegovanja;

                           (e)

                           obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

                           (f)

                           notranje revizije;

                           (g)

                           preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

                           (h)

                           preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo notranje ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

                     Če posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, zahtevajo dostop do svojih osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru enega ali več določenih primerov ali posebnega postopka obdelave, EMCDDA v skladu s členom 17 Uredbe (EU) 2018/1725 svojo oceno zahteve omeji le na te osebne podatke.

               2.   Če center EMCDDA v celoti ali delno omeji pravico do dostopa iz člena 17 Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme naslednje ukrepe:

                           (a)

                           zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na zahtevo obvesti o uporabljeni omejitvi in o glavnih razlogih za to ter o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov ali uveljavljanja pravnega sredstva na Sodišču Evropske unije;

                           (b)

                           v notranji oceni navede razloge za omejitev, vključno z oceno potrebnosti, sorazmernosti omejitve in njenega trajanja.

                     Zagotavljanje informacij iz točke (a) se lahko preloži, opusti ali zavrne, če bi se s tem izničil učinek omejitve v skladu s členom 25(8) Uredbe (EU) 2018/1725.
               Center EMCDDA pregleda uporabo omejitve vsakih šest mesecev od njenega sprejetja in ob zaključku zadevne preiskave. Nato upravljavec spremlja potrebo po ohranitvi kakršnih koli omejitev vsakih šest mesecev.

               3.   Evidenca in po potrebi dokumenti, ki vsebujejo temeljna dejstva in pravne elemente, se registrirajo. Na zahtevo so na voljo Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

            Člen 7
            Pravica do popravka, izbrisa in omejitve obdelave

               1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do popravka, izbrisa in omejitve v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

                           (a)

                           izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

                           (b)

                           predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

                           (c)

                           postopki za prijavo nepravilnosti;

                           (d)

                           (uradni in neuradni) postopki za primere nadlegovanja;

                           (e)

                           obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

                           (f)

                           notranje revizije;

                           (g)

                           preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

                           (h)

                           preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo notranje ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

               2.   Če center EMCDDA v celoti ali delno omeji uporabo pravice do popravka, izbrisa in omejitve obdelave iz člena 18 ter členov 19(1) in 20(1) Uredbe (EU) 2018/1725, sprejme ukrepe iz člena 6(2) tega sklepa in registrira evidenco v skladu s členom 6(3) tega sklepa.

            Člen 8
            Obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov in zaupnost elektronskih sporočil

               1.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do obveščanja o kršitvi varnosti osebnih podatkov v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

                           (a)

                           izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

                           (b)

                           predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

                           (c)

                           postopki za prijavo nepravilnosti;

                           (d)

                           (uradni in neuradni) postopki za primere nadlegovanja;

                           (e)

                           obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

                           (f)

                           notranje revizije;

                           g)

                           preiskave, ki jih opravi pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 45(2) Uredbe (EU) 2018/1725;

                           (h)

                           preiskave v zvezi z (informacijsko-tehnološko) varnostjo, ki se izvajajo notranje ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

               2.   V ustrezno utemeljenih primerih in pod pogoji, določenimi v tem sklepu, lahko upravljavec omeji pravico do zaupnosti elektronskih sporočil v okviru naslednjih postopkov obdelave, kadar je to potrebno in ustrezno:

                           (a)

                           izvedba upravnih preiskav in disciplinskih postopkov;

                           (b)

                           predhodne dejavnosti, povezane s primeri morebitnih nepravilnosti, ki se prijavijo uradu OLAF;

                           (c)

                           postopki za prijavo nepravilnosti;

                           (d)

                           uradni postopki za primere nadlegovanja;

                           (e)

                           obdelava notranjih in zunanjih pritožb;

                           (f)

                           preiskave v zvezi z varnostjo, ki se izvajajo notranje ali z zunanjim sodelovanjem (npr. CERT-EU).

               3.   Če center EMCDDA omeji obveščanje posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o kršitvi varnosti osebnih podatkov ali zaupnosti elektronskih sporočil iz členov 35 in 36 Uredbe (EU) 2018/1725, v skladu s členom 5(3) tega sklepa registrira in evidentira razloge za omejitev. Uporablja se člen 5(4) tega sklepa.

            Člen 9
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 28. junija 2019

                  Za Upravni odbor

                  Predsednica

               Laura D’ARRIGO

            (1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

            (2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 1.

            (3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

            (4)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).


Odločba Komisije z dne 20/11/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9531 - ASSICURAZIONI GENERALI / SEGURADORAS UNIDAS / ADVANCECARE) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 09/01/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9636 - AMERICAN SECURITIES / LINDSAY GOLDBERG / AECOM MANAGEMENT SERVICES) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 09/01/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9667 - BLACKROCK GROUP / RAFFLES / KELLAS GROUP) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep (EU) 2020/33 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2020 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

text:
                  17.1.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 14/1

         SKLEP (EU) 2020/33 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 15. januarja 2020
         o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
         v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Odnosi med Uunijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Jordanija je 24. novembra 1997 podpisala Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum), ki je začel veljati 1. maja 2002. Na podlagi Pridružitvenega sporazuma sta Unija in Jordanija v 12-letnem prehodnem obdobju postopoma vzpostavili območje proste trgovine. Poleg tega je začel leta 2007 veljati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzajemnih ukrepih liberalizacije in spremembi Pridružitvenega sporazuma med ES in Jordanijo ter nadomestitvi prilog I, II, III in IV in protokolov št. 1 in 2 k navedenemu sporazumu (3). Leta 2010 sta se Unija in Jordanija dogovorili o partnerstvu naprednega statusa, ki razširja področje sodelovanja. Protokol med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (4) je bil parafiran decembra 2009, veljati pa je začel 1. julija 2011. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje sta se nadalje razvijala v okviru Pridružitvenega sporazuma, prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija in enotnega okvira podpore, sprejetega za obdobje 2017–2020.

                     (2)

                     Jordanija je od leta 2011 začela več političnih reform za okrepitev parlamentarne demokracije in pravne države. Ustanovila je ustavno sodišče in neodvisno volilno komisijo, jordanski parlament pa je sprejel več pomembnih zakonov, vključno z zakonom o volitvah, zakonom o političnih strankah ter zakonoma o decentralizaciji in občinah. Poleg tega so bile sprejete zakonodajne izboljšave v zvezi z neodvisnostjo sodstva in pravicami žensk.

                     (3)

                     Gospodarstvo Jordanije je utrpelo veliko škodo zaradi dolgotrajnih konfliktov v regiji, zlasti v sosednjima Iraku in Siriji. Ti regionalni nemiri imajo negativen vpliv na zunanje prihodke in izčrpavajo javne finance. Učinek na turizem in dotok neposrednih tujih naložb je bil negativen, trgovinske poti pa so bile blokirane daljša obdobja. Ločeno od tega je bil več let moten pretok zemeljskega plina iz Egipta, zaradi česar je nastala potreba po pridobivanju energije iz drugih virov z višjimi stroški. Poleg tega na gospodarstvo Jordanije vpliva velik pritok sirskih beguncev, ki povečuje pritisk na njen fiskalni položaj, javne storitve in infrastrukturo.

                     (4)

                     Avgusta 2016 so se jordanski organi in Mednaordni denarni sklad (MDS) dogovorili o drugem programu za gospodarsko prilagoditev, podprtem s triletnim instrumentom za povečanje financiranja v višini 723 milijonov USD, ki je nasledil triletni aranžma „stand-by“ v višini 2 000 milijonov USD, ki je potekal med letoma 2012 in 2015. Maja 2019 je bil program instrumenta za povečanje financiranja podaljšan do marca 2020.

                     (5)

                     Unija je decembra 2016 sprejela drugi program makrofinančne pomoči (5) (MFA-II) v višini 200 milijonov EUR v obliki posojil kot odgovor na prošnjo Jordanije marca 2016 in po zaključku prvega programa makrofinančne pomoči v višini 180 milijonov EUR, ki je bil izveden leta 2015. MFA-II je sledil zavezi, ki je bila izražena na konferenci „Podpora Siriji in regiji“, ki je potekala 4. februarja 2016 v Londonu, kjer je Unija državam, ki jih je begunska kriza najbolj prizadela, vključno z Jordanijo, obljubila finančno podporo v višini 2 390 milijonov EUR v obdobju 2016–2017. Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-II, je začel veljati 19. septembra 2017. Prvi obrok MFA-II je bil izplačan 17. oktobra 2017, drugi obrok pa 21. junija 2019 po izvedbi dogovorjenih ukrepov politike.

                     (6)

                     Sklep (EU) 2016/2371je vključeval skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, v kateri se je Komisija glede na fiskalne izzive in izredne razmere, s katerimi se Jordanija sooča zaradi prisotnosti velikega števila Sircev (1,3 milijona po podatkih jordanskih organov), zavezala, da bo po potrebi po uspešnem zaključku MFA-II predložila nov predlog za razširitev in povečanje makrofinančne pomoči Jordaniji, če bodo izpolnjeni običajni predpogoji za to vrsto pomoči, vključno s posodobljeno oceno Komisije o potrebah Jordanije po zunanjem financiranju.

                     (7)

                     Med leti 2017 in 2019 so dolgotrajna nestabilnost v regiji, visoka izpostavljenost nihanjem cen nafte in povečanje stroškov izposojanja za trge v razvoju na svetovni ravni še naprej negativno vplivali na gospodarstvo Jordanije. Zaradi tega se je gospodarska rast znova upočasnila, brezposelnost se je znatno povečala, pobiranje davkov se je zmanjšalo in pojavile so se nove fiskalne potrebe ter potrebe po zunanjem financiranju.

                     (8)

                     V teh težavnih razmerah sta Unija in mednarodna skupnost pozneje večkrat ponovno izrazili svojo zavezanost podpori Jordanije, zlasti na bruseljski konferenci o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2017, seji Pridružitvenega sveta EU-Jordanija julija 2017 in bruseljski konferenci II o podpori prihodnosti Sirije in regije aprila 2018. Na konferenci „Londonska pobuda“, ki je potekala februarja 2019, in na bruseljski konferenci III, ki je potekala marca 2019, je mednarodna in regionalna skupnost donatorjev, vključno z Unijo, ponovno potrdila svoje namere, da podpre prizadevanja Jordanije za ohranjanje makroekonomske stabilnosti in povečanje možnosti za rast.

                     (9)

                     Od začetka krize v Siriji leta 2011 je Unija Jordaniji namenila več kot 2 100 milijonov EUR v okviru različnih instrumentov, vključno s 380 milijoni EUR v okviru dveh programov makrofinančne pomoči, da bi ji pomagala ohranjati gospodarsko stabilnost ter politično in gospodarsko reformo ter obravnavati humanitarne, razvojne in varnostne potrebe Jordanije. Poleg tega je Evropska investicijska banka Jordaniji dodelila približno 486 milijonov EUR v projektnih posojilih.

                     (10)

                     Jordanija je julija 2019 zaradi še vedno slabih gospodarskih razmer in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

                     (11)

                     Po uspešnem zaključku pregleda drugega programa MDS 6. maja 2019 sta MDS in Jordanija začela pogovore o nasledniku programa MDS po marcu 2020, ko naj bi se aranžma v okviru instrumenta za povečanje financiranja zaključil.

                     (12)

                     Ker je Jordanija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

                     (13)

                     Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, ki je namenjena obravnavanju takojšnjh potreb upravičenke po zunanjem financiranju in bi morala podpreti izvajanje programa politike, ki vsebuje odločne takojšnje ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, namenjene kratkoročnemu izboljšanju plačilnobilančnega položaja.

                     (14)

                     Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno znatna vrzel v financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, se makrofinančna pomoč Unije Jordaniji v trenutnih izjemnih okoliščinah šteje za ustrezen odziv na prošnjo Jordanije Uniji za podporo njeni gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpirla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Jordanije.

                     (15)

                     Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

                     (16)

                     Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva njeno zmožnost, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določitvi zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki dvostranskih in večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Jordaniji, in dodana vrednost vključenosti Unije na splošno.

                     (17)

                     Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije z glavnimi načeli in cilji različnih področij zunanjega delovanja, z ukrepi, sprejetimi v okviru teh področij, in z drugimi ustreznimi politikami Unije.

                     (18)

                     Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati pri usklajevanju zunanje politike Unije in zagotavljanju njene doslednosti.

                     (19)

                     Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

                     (20)

                     Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanje novih delovnih mest in fiskalna konsolidacija. Komisija in ESZD bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje posebnih ciljev makrofinančne pomoči Unije.

                     (21)

                     Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z njeno makrofinančno pomočjo, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufije, korupcije in vsh drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter boj proti tem pojavom. Poleg tega bi moral sporazum o posojilu, ki se sklene med Komisijo in jordanskimi organi, vsebovati določbe, ki pooblaščajo Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), da izvaja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, v skladu z določbami in postopki, določenimi v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (7), Komisijo in Računsko sodišče pa, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem.

                     (22)

                     Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

                     (23)

                     Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč Unije, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

                     (24)

                     Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi Evropski parlament in Svet lahko spremljala izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s to pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

                     (25)

                     Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

                     (26)

                     Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za ukrepe, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev te pomoči uporabljati navedeni postopek pregleda –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Unija da Jordaniji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 500 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Jordanije. Pomoč pomaga pokriti plačilnobilančne potrebe Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.

               2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije Jordaniji se zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih ustanov in jih nato posodi Jordaniji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme preseči 15 let.

               3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Jordanijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v Pridružitvenem sporazumu.
               Komisija Evropski parlament in Svet redno obvešča o razvoju dogodkov glede makrofinančne pomoči Unije, vključno v zvezi z izplačili, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.

               4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).

               5.   Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo glede na začetne napovedi, Komisija v skladu s členom 7(2) zmanjša znesek pomoči, pomoč začasno prekine ali ukine.

            Člen 2

               1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.

               2.   Komisija in ESZD spremljata izpolnjevanje predpogoja, določenega v odstavku 1, v celotnem obdobju makrofinančne pomoči Unije.

               3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (9).

            Člen 3

               1.   Komisija se v skladu s členom 7(2) z jordanskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, pri čemer se osredotoči na strukturne reforme in zdrave javne finance, od katerih je odvisna makrofinančna pomoč Unije. Ti pogoji gospodarske politike in finančni pogoji se določijo v memorandumu o soglasju, ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, morajo biti skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in programi strukturnih reform, ki jih Jordanija izvaja ob podpori MDS.

               2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.

               3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanski organi (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu).

               4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.

            Člen 4

               1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.

               2.   Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (10).

               3.   Komisija se odloči za izplačilo obrokov, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

                           (a)

                           predpogoj, določen v členu 2(1);

                           (b)

                           trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju programa politike, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

                           (c)

                           zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

                     Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.

               4.   Kadar pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za takšno začasno prekinitev ali ukinitev.

               5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača centralni banki Jordanije. V skladu z določbami, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.

            Člen 5

               1.   Najemanje in dajanje posojil, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe rokov zapadlosti ali izpostavljena tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali drugemu poslovnemu tveganju.

               2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za vključitev klavzule o predčasnem odplačilu v posojilne pogoje, pri čemer mora biti ustrezna klavzula vključena tudi v pogoje za najemanje posojil.

               3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Jordanija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturira ustrezne finančne pogoje. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.

               4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

               5.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o vsakem razvoju dogodkov v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.

            Člen 6

               1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

               2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.

               3.   Sporazum o posojilu vsebuje določbe, ki:

                           (a)

                           zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, da se je financiranje iz proračuna Unije uporabljalo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

                           (b)

                           zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti z določitvijo posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (12), Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013. V ta namen ima OLAF izrecno pooblastilo za izvajanje preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, vključno z digitalnimi forenzičnimi operacijami in razgovori;

                           (c)

                           izrecno pooblaščajo Komisijo (OLAF) ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

                           (d)

                           izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

                           (e)

                           zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo ali korupcijo ali kakršno koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije;

                           (f)

                           zagotavljajo, da vse stroške, ki jih ima Unija in se nanašajo na najemanje in dajanje posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.

               4.   Komisija pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančne ureditve, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Jordanije, ki so relevantni za pomoč.

            Člen 7

               1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

               2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

            Člen 8

               1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V poročilu:

                           (a)

                           oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

                           (b)

                           oceni gospodarske razmere in obete za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politike iz člena 3(1);

                           (c)

                           navede povezavo med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Jordanije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

               2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.

            Člen 9
            Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Strasbourgu, 15. januarja 2020

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D.M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednica

               N. BRNJAC

            (1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 19. decembra 2019.

            (2)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

            (3)  UL L 41, 13.2.2006, str. 3.

            (4)  UL L 177, 6.7.2011, str. 3.

            (5)  Sklep (EU) 2016/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji (UL L 352, 23.12.2016, str. 18).

            (6)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

            (7)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

            (8)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

            (9)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

            (10)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

            (11)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

            (12)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2020/244 z dne 20. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije

text:
                  25.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 52/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/244
         z dne 20. januarja 2020
         o sklenitvi Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Unije
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 37 in člena 31(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2) ter členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
         ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/123 (2) je bil 21. decembra 2015 podpisan Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

                     (2)

                     Sporazum pomeni pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju Unije v Srednji Aziji. Sporazum bo s krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih zagotovil podlago za bolj učinkovito dvostransko sodelovanje z Republiko Kazahstan.

                     (3)

                     Sporazum bi bilo treba odobriti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sporazum o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani se odobri v imenu Unije (3).

            Člen 2
            Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pristojno(-e), da v imenu Unije predloži(-jo) uradno obvestilo iz člena 281(1) Sporazuma, s čimer se izrazi soglasje Unije, da jo Sporazum zavezuje (4).

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 20. januarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Odobritev z dne 12. decembra 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2016/123 z dne 26. oktobra 2015 o podpisu Sporazuma o okrepljenem partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, v imenu Evropske unije, in o njegovi začasni uporabi (UL L 29, 4.2.2016, str. 1).

            (3)  Besedilo Sporazuma je bilo objavljeno v UL L 29, 4.2.2016, str. 3, hkrati s sklepom o podpisu.

            (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/249 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/903 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.)

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/1

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/249
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/903 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (*)

         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 4. avgusta 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1338 (1) o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu in imenovanju Natalije apostolove kot PPEU na Kosovu.

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/903 (2) o podaljšanju mandata PPEU na Kosovu. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU na Kosovu bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih šest mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 31. avgusta 2020.

                     (4)

                     PPEU na Kosovu bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/903 se spremeni:

                        (1)

                        člen 1 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 1

                           Posebni predstavnik Evropske unije
                           Mandat Natalije APOSTOLOVE kot posebne predstavnice Evropske unije (PPEU) na Kosovu se podaljša do 31. avgusta 2020. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 31. avgusta 2020 je 1 650 000 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 15. junija 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (*)  To poimenovanje ne posega v stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/1338 z dne 4. avgusta 2016 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/2052 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (UL L 212, 5.8.2016, str. 109).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/903 z dne 25. junija 2018 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (UL L 161, 26.6.2018, str. 7).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/250 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1248 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/3

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/250
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1248 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 18. septembra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1248 (1) o imenovanju Susanne TERSTAL kot posebne predstavnice Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (2)

                     Mandat PPEU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021.

                     (3)

                     PPEU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/1248 se spremeni:

                        (1)

                        člen 1 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 1

                           Posebni predstavnik Evropske unije
                           Mandat Susanne TERSTAL kot posebne predstavnice Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu se podaljša do 28. februarja 2021. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021 je 1 182 524,33 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 30. novembra 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/1248 z dne 18. septembra 2018 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (UL L 235, 19.9.2018, str. 9).


title: Sklep (EU) 2020/263 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2020 o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga (prenovitev)

text:
                  27.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 58/43

         SKLEP (EU) 2020/263 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 15. januarja 2020
         o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskega blaga
         (prenovitev)
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
         v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Potrebnih je več sprememb Odločbe št. 1152/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno odločbo prenoviti.

                     (2)

                     Direktiva Sveta (EU) 2020/262 (4) določa, da blago, ki se giba med ozemlji držav članic pod režimom odloga plačila trošarine, spremlja dokument, ki ga izpolni pošiljatelj.

                     (3)

                     Uredba Komisije (ES) št. 684/2009 (5) določa strukturo in vsebino spremnega dokumenta, navedenega v Direktivi (EU) 2020/262 , ter postopek za njegovo uporabo.

                     (4)

                     Da bi se izboljšala preverjanja in omogočila poenostavitev gibanja trošarinskega blaga v Uniji, je bil z Odločbo št. 1152/2003/ES vzpostavljen računalniško podprti sistem.

                     (5)

                     Za spremljanje gibanja trošarinskega blaga je potrebno nadaljnje vzdrževanje in razvoj računalniško podprtega sistema, da se državam članicam omogoči v realnem času pridobivati informacije o takih gibanjih in opravljati potrebna ročna in samodejnega preverjanja, vključno s preverjanji med gibanjem trošarinskega blaga v smislu poglavij IV in V Direktive (EU) 2020/262 in poglavja IV Uredbe Sveta (EU) št. 389/2012 (6).

                     (6)

                     Sprememba, razširitev in delovanje računalniško podprtega sistema bi morala omogočiti gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine znotraj Unije ter gibanje trošarinskega blaga, ki je že bilo sproščeno v porabo na ozemlju ene države članice in ki se giba na ozemlje druge države članice, da bi se dostavilo v komercialne namene.

                     (7)

                     Namen spremembe in razširitve računalniško podprtega sistema je povečati vidike notranjega trga gibanja trošarinskega blaga. Vsi fiskalni vidiki v zvezi z gibanjem trošarinskega blaga bi morali biti obravnavani v okviru sprememb Direktive (EU) 2020/262 ali Uredbe (EU) št. 389/2012. Ta sklep ne vpliva na pravno podlago kakršnih koli prihodnjih sprememb Direktive (EU) 2020/262 ali Uredbe (EU) št. 389/2012.

                     (8)

                     Opredeliti je treba delitev med komponentami računalniško podprtega sistema, ki so komponente Unije, in tistimi, ki niso komponente Unije, kakor tudi dolžnosti Komisije in držav članic glede razvoja in uvedbe sistema. V tem smislu bi morala Komisija, ob pomoči pristojnega odbora, imeti glavno vlogo pri usklajevanju, organizaciji in upravljanju sistema.

                     (9)

                     Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja ukrepov, ki so potrebni za spremembo, razširitev in delovanje računalniško podprtega sistema, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

                     (10)

                     Treba bi bilo vzpostaviti ureditev za vrednotenje izvajanja računalniško podprtega sistema za spremljanje trošarinskega blaga.

                     (11)

                     Preden bo nova razširitev računalniško podprtega sistema pripravljena za izvajanje in glede na probleme, ki so se pojavili, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami in ob upoštevanju stališč zadevnih gospodarskih panog raziskati, ali so kateri izmed sedanjih sistemov, ki temeljijo na papirnih dokumentih, še vedno ustrezni.

                     (12)

                     Stroški računalniško podprtega sistema bi se morali razdeliti med Unijo in države članice.

                     (13)

                     Zaradi velikosti in zahtevnosti računalniško podprtega sistema morajo tako Unija kot države članice zagotoviti človeške in finančne vire za razvoj in uvedbo sistema. Države članice bi morale pri razvoju nacionalnih komponent uporabljati načela, predpisana za elektronske vladne sisteme, in bi morale gospodarske subjekte obravnavati na enak način kot na drugih področjih, kjer so vzpostavljeni računalniški sistemi. Zlasti bi morale gospodarskim subjektom, predvsem malim in srednje velikim podjetjem, ki delujejo v tem sektorju, omogočiti uporabo nacionalnih komponent z najnižjimi možnimi stroški in spodbujati vse ukrepe, katerih cilj je ohranjanje njihove konkurenčnosti.

                     (14)

                     Ker cilja tega sklepa, in sicer zagotovitve podlage za upravljanje nadaljnje samodejnosti postopkov, ki jih določa zakonodaja Unije s področja trošarin, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zagotavljanja pravilnega delovanja notranjega trga lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Ta sklep določa upravljanje sprememb, razširitev in delovanja računalniško podprtega sistema, ki se uporablja za gibanje in nadzor trošarinskega blaga iz člena 1(1) Direktive (EU) 2020/262 (v nadaljnjem besedilu: računalniško podprti sistem).

               2.   Namen računalniško podprtega sistema je:

                           (a)

                           dovoliti elektronsko prenašanje administrativnih dokumentov, določenih v Direktivi (EU) 2020/262 in Uredbi (EU) št. 389/2012, ter izboljšati preverjanja;

                           (b)

                           izboljšati delovanje notranjega trga s poenostavitvijo gibanja trošarinskega blaga znotraj Unije in s tem, da se državam članicam zagotovi možnost spremljanja tokov v realnem času in izvajanja potrebnih preverjanj, kadar je to potrebno.

            Člen 2
            Dejavnosti, povezane z začetkom razširitve računalniško podprtega sistema, se začnejo do 10. februarja 2021.

            Člen 3

               1.   Računalniško podprti sistem je sestavljen iz komponent Unije in komponent, ki niso komponente Unije.

               2.   Komisija zagotovi, da je pri delu s komponentami Unije računalniško podprtega sistema pozornost namenjena čim večji ponovni uporabi obstoječih sistemov in zagotavljanju, da je računalniško podprti sistem združljiv z drugimi ustreznimi računalniško podprtimi sistemi Komisije in države članice, s ciljem oblikovati integrirani niz računalniško podprtih sistemov za nadzor tako gibanja trošarinskega blaga znotraj Unije kakor tudi gibanja trošarinskega blaga in blaga, ki je zavezano drugim dajatvam in bremenitvam, ki prihaja iz tretjih držav ali gre v tretje države.

               3.   Komponente računalniško podprtega sistema, ki so komponente Unije, so skupne specifikacije, tehnični izdelki, storitve skupnega komunikacijskega omrežja / omrežja skupnega sistemskega vmesnika ter storitve koordinacije, ki jih uporabljajo vse države članice, razen katerih koli variant ali posebnosti katerih koli takih storitev, namen katerih je izpolnjevanje nacionalnih zahtev.

               4.   Komponente računalniško podprtega sistema, ki niso komponente Unije, so nacionalne specifikacije, nacionalne zbirke podatkov, ki so del računalniško podprtega sistema, omrežne povezave med komponentami Unije in komponentami, ki niso komponente Unije, ter katera koli programska oprema ali oprema, za katero država članica meni, da je potrebna za polno uporabo računalniško podprtega sistema v vsej njeni upravi.

            Člen 4

               1.   Komisija usklajuje spremembe, razširitve in delovanje komponent računalniško podprtega sistema, ki so komponente Unije, in tistih, ki niso komponente Unije, zlasti:

                           (a)

                           infrastrukture in orodij, ki so potrebni za zagotavljanje notranjih povezav računalniško podprtega sistema in splošne interoperabilnosti;

                           (b)

                           razvoja varnostne politike najvišjega možnega standarda, da se prepreči nedovoljen dostop do podatkov in zagotovi integriteta računalniško podprtega sistema;

                           (c)

                           instrumentov za izkoriščanje podatkov za boj proti goljufijam.

               2.   Za doseganje ciljev iz odstavka 1 Komisija sklene potrebne pogodbe za spremembo in razširitev komponent računalniško podprtega sistema, ki so komponente Unije, in v sodelovanju z državami članicami, združenimi v odboru iz člena 7(1), pripravi glavni načrt in načrte upravljanja, ki so potrebni za spremembo, razširitev in delovanje računalniško podprtega sistema.
               V glavnem načrtu in v načrtih upravljanja se podrobno navedejo začetne in redne naloge, ki jih mora opravljati Komisija in vsaka država članica. V načrtih upravljanja se podrobno navedejo datumi zaključka za naloge, potrebne za izvedbo vsakega projekta, določenega v glavnem načrtu.

            Člen 5

               1.   Države članice do datuma, navedenega v načrtih upravljanja iz člena 4(2), zaključijo začetne in redne naloge, ki so jim bile dodeljene.
               Komisiji poročajo o rezultatih vsake naloge in o datumu njenega zaključka. Komisija o tem obvesti odbor iz člena 7(1).

               2.   Države članice ne ukrepajo v zvezi s spremembo, razširitvijo ali delovanjem računalniško podprtega sistema na način, ki bi lahko vplival na njegove notranje povezave in splošno interoperabilnost ali njegovo delovanje kot celoto.
               Kateri koli ukrep, ki ga država članica želi sprejeti in ki bi lahko vplival na notranje povezave in splošno interoperabilnost računalniško podprtega sistema ali delovanje tega sistema kot celote, se sprejme s predhodnim soglasjem Komisije.

               3.   Države članice redno obveščajo Komisijo o vseh ukrepih, ki so jih sprejele, da bi svojim pristojnim upravam omogočile polno uporabo računalniško podprtega sistema. Komisija nato o tem obvesti odbor iz člena 7(1).

            Člen 6
            Komisija sprejme izvedbene akte za vzpostavitev ukrepov, ki so potrebni za spremembo, razširitev in delovanje računalniško podprtega sistema v zvezi z zadevami iz člena 4(1) in drugega pododstavka člena 5(2). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2). Ti izvedbeni akti ne vplivajo na določbe Unije v zvezi s pobiranjem in preverjanjem posrednih davkov ali upravnim sodelovanjem in vzajemno pomočjo v zadevah posredne obdavčitve.

            Člen 7

               1.   Komisiji pomaga Odbor za trošarine. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

               2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

            Člen 8

               1.   Komisija preveri, če se ukrepi, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, izvajajo pravilno in v skladu z določbami tega sklepa.
               V sodelovanju z državami članicami, združenimi v odboru iz člena 7(1), redno spremlja različne faze razvoja in uvedbe računalniško podprtega sistema z namenom, da ugotovi, ali so bili zastavljeni cilji doseženi, in izdaja smernice, kako povečati učinkovitost dejavnosti, povezanih z izvajanjem računalniško podprtega sistema.

               2.   Do 10. februarja 2025 in nato vsakih pet let Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju in delovanju računalniško podprtega sistema.
               V poročilu se med drugim določijo metode in merila, ki se uporabljajo za poznejše vrednotenje delovanja računalniško podprtega sistema.

            Člen 9
            Države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, Komisija obvešča o razvoju in uvedbi računalniško podprtega sistema in če želijo, lahko sodelujejo v testih, ki bodo izvedeni.

            Člen 10

               1.   Stroški spremembe in razširitve računalniško podprtega sistema se razdelijo med Unijo in države članice v skladu z odstavkoma 2 in 3.

               2.   Unija krije stroške načrtovanja, pridobitve, namestitve in vzdrževanja komponent Unije računalniško podprtega sistema ter redne stroške delovanja komponent Unije, ki so nameščene v prostorih Komisije ali v prostorih podizvajalca, ki ga določi Komisija.

               3.   Države članice nosijo stroške spremembe, razširitve in delovanja komponent računalniško podprtega sistema, ki niso komponente Unije, in redne poslovne stroške komponent Unije, ki so nameščene v njihovih prostorih ali v prostorih podizvajalca, ki ga določi zadevna država članica.

            Člen 11

               1.   Letno dodeljena proračunska sredstva, vključno z dodeljenimi proračunskimi sredstvi za uporabo in delovanje računalniško podprtega sistema po izvedbenem obdobju, odobri proračunski organ v mejah finančnega načrta iz Uredbe (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

               2.   Države članice ocenijo in dajo na voljo proračun in človeške vire, ki so potrebni za izpolnjevanje njihovih obveznosti, opisanih v členu 5. Komisija in države članice zagotovijo kadrovske, proračunske in tehnične vire, potrebne za spremembo, razširitev, delovanje in nadaljnji razvoj računalniško podprtega sistema.

            Člen 12
            Odločba št. 1152/2003/ES se razveljavi.
            Sklicevanje na razveljavljeno odločbo se šteje za sklicevanje na ta sklep in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

            Člen 13
            Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Člen 14
            Ta sklep je naslovljen na države članice.

            V Strasbourgu, 15. januarja 2020

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednica

               N. BRNJAC

            (1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 108.

            (2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 19. decembra 2019.

            (3)  Odločba št. 1152/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o informatizaciji gibanja in nadzora trošarinskih izdelkov (UL L 162, 1.7.2003, str. 5).

            (4)  Direktiva Sveta (EU) 2020/262 z dne 19. decembra 2019 o določitvi splošnega režima za trošarino (glej stran 4 tega Uradnega lista).

            (5)  Uredba Komisije (ES) št. 684/2009 z dne 24. julija 2009 o izvajanju Direktive Sveta 2008/118/ES v zvezi z računalniškimi postopki za gibanje trošarinskega blaga pod režimom odloga plačila trošarine (UL L 197, 29.7.2009, str. 24).

            (6)  Uredba Sveta (EU) št. 389/2012 z dne 2. maja 2012 o upravnem sodelovanju na področju trošarin in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2073/2004 (UL L 121, 8.5.2012, str. 1).

            (7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

            (8)  Uredba (EU) št. 1286/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi akcijskega programa za izboljšanje delovanja sistemov obdavčitve v Evropski uniji za obdobje 2014–2020 (Fiscalis 2020) in razveljavitvi Odločbe št. 1482/2007/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 25).

            PRILOGA

               KORELACIJSKA TABELA

                        Odločba št. 1152/2003/ES

                        Ta sklep

                        Člen 1

                        Člen 1

                        Člen 2, prvi odstavek

                        –

                        Člen 2, drugi odstavek

                        Člen 2

                        Člen 3

                        Člen 3

                        Člen 4

                        Člen 4

                        Člen 5

                        Člen 5

                        Člen 6

                        Člen 6

                        Člen 7(1)

                        Člen 7(1)

                        Člen 7(2)

                        Člen 7(2)

                        Člen 7(3)

                        –

                        Člen 8(1)

                        Člen 8(1)

                        Člen 8(2)

                        –

                        Člen 8(3)

                        Člen 8(2)

                        Člen 9

                        Člen 9

                        Člen 10

                        Člen 10

                        Člen 11(1), prvi pododstavek

                        –

                        Člen 11(1), drugi pododstavek

                        Člen 11(1)

                        Člen 11(2)

                        Člen 11(2)

                        –

                        Člen 12

                        Člen 12

                        Člen 13

                        Člen 13

                        Člen 14

                        –

                        Priloga