title: Sklep Sveta (EU) 2020/509 z dne 3. aprila 2020 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji

text:
                  8.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 110/58

         SKLEP SVETA (EU) 2020/509
         z dne 3. aprila 2020
         o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(6) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Romunija,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

                     (2)

                     Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

                     (3)

                     Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 PDEU, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 (1) (ki je del Pakta za stabilnost in rast), določa sprejetje odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol št. 12 o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, določa nadaljnje določbe v zvezi z izvajanjem postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo navedenih določb.

                     (4)

                     Člen 126(5) PDEU določa, da mora Komisija, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo, na zadevno državo članico nasloviti svoje mnenje in o tem ustrezno obvestiti Svet. Komisija je na podlagi svojega poročila, sprejetega v skladu s členom 126(3) PDEU, in ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora, sprejetega v skladu s členom 126(4) PDEU, ugotovila, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato na Romunijo 4. marca 2020 naslovila zadevno mnenje in o tem obvestila Svet (3).

                     (5)

                     V skladu s členom 126(6) PDEU Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, in po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Romunije je Svet na podlagi te celovite ocene ugotovil naslednje.

                     (6)

                     Glede na podatke, ki so jih romunski organi sporočili 30. septembra 2019 in jih je nato potrdil Eurostat, je primanjkljaj sektorja država v Romuniji leta 2018 dosegel 3 % bruto domačega proizvoda (BDP), dolg sektorja država pa je znašal 35 % BDP. Ob upoštevanju popravljenih številk BDP, ki jih je romunski nacionalni statistični urad najavil po objavi Eurostatovega sporočila za javnost, sta se ti razmerji rahlo spremenili, tako da je primanjkljaj v letu 2018 znašal 2,9 % BDP, dolg pa 34,7 % BDP. Za leto 2019 je bil v sporočenih podatkih načrtovan primanjkljaj sektorja država v višini 2,8 % BDP.

                     (7)

                     Vlada je 10. decembra 2019 sprejela fiskalno-proračunsko strategijo za obdobje 2020–2022 (v nadaljnjem besedilu: fiskalna strategija), v skladu s katero je ciljni primanjkljaj sektorja država v letu 2019 znašal 3,8 %. To presega referenčno vrednost 3 % BDP iz PDEU in ni blizu nje. Preseganje referenčne vrednosti iz PDEU leta 2019 tudi ni izjemno, saj ni posledica izrednega dogodka ali resnega upada gospodarske aktivnosti v smislu PDEU in Pakta za stabilnost in rast. Zimska napoved Komisije iz leta 2020 predvideva realno rast BDP v višini 3,9 % v letu 2019 in 3,8 % v letu 2020, medtem ko naj bi bila proizvodna vrzel okoli nič. Enkratne postavke so v letu 2019 znašale 0,1 % BDP, in sicer zaradi povračila okoljske takse za avtomobile. Načrtovano preseganje referenčne vrednosti PDEU za namene PDEU in Pakta za stabilnost in rast ni začasno. Zimska napoved Komisije iz leta 2020, razširjena z javnofinančnimi spremenljivkami, predvideva primanjkljaj sektorja država v višini 4 % BDP v letu 2019, 4,9 % v letu 2020 in 6,9 % v letu 2021. Napovedano povečanje primanjkljaja je večinoma posledica znatnega povečanja pokojnin. Poleg tega vlada v fiskalni strategiji napoveduje, da bo primanjkljaj sektorja država ostal nad referenčno vrednostjo PDEU v letih 2020 in 2021, saj naj bi primanjkljaj znašal 3,6 % v letu 2020 in 3,4 % v letu 2021. Merilo glede primanjkljaja, določeno v PDEU, na prvi pogled torej ni izpolnjeno.

                     (8)

                     Romunski dolg sektorja država je leta 2018 znašal 34,7 % BDP. Tako fiskalna strategija kot zimska napoved Komisije iz leta 2020, razširjena z javnofinančnimi spremenljivkami, napovedujeta, da naj bi se dolg sektorja država do leta 2021 povečal, vendar naj bi ostal pod referenčno vrednostjo iz PDEU. V skladu s fiskalno strategijo naj bi se dolg sektorja država v letu 2021 povečal na 37,8 % BDP. Komisija napoveduje večje povečanje, in sicer na 41,9 % BDP v letu 2021. Merilo glede dolga, določeno v PDEU, je torej izpolnjeno.

                     (9)

                     Komisija je v skladu z zahtevami člena 126(3) PDEU v svojem poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU analizirala tudi vse pomembne dejavnike. Če razmerje javnega dolga v BDP ne presega referenčne vrednosti, se v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 pomembni dejavniki upoštevajo v korakih, ki so podlaga za sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja. Pri oceni spoštovanja merila glede primanjkljaja Romunije so bili upoštevani pomembni dejavniki, zlasti odsotnost učinkovitih ukrepov v odziv na priporočila Sveta v okviru postopka zaradi znatnega odklona od leta 2017, omejen napredek, ki ga je Romunija dosegla na področju strukturnih reform, in visoka tveganja za vzdržnost javnih financ, s katerim se Romunija sooča na srednji in dolgi rok. Navedeni dejavniki ne spreminjajo zaključka, da merilo glede primanjkljaja iz PDEU ni izpolnjeno –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Iz celovite ocene je razvidno, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj zaradi neizpolnjevanja merila glede primanjkljaja.

            Člen 2
            Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

            V Bruslju, 3. aprila 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

            (2)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

            (3)  Vsi dokumenti glede postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Romunijo so na voljo na spletni strani: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/romania_en.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/513 z dne 7. aprila 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/1869 o svetovalni misiji Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Iraq)

text:
                  8.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 113/38

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/513
         z dne 7. aprila 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/1869 o svetovalni misiji Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Iraq)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 16. oktobra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1869 (1) o svetovalni misiji Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Iraq).

                     (2)

                     Svet je 15. oktobra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1545 (2) o spremembi mandata EUAM Iraq in o njegovem podaljšanju do 17. aprila 2020.

                     (3)

                     Politični in varnostni odbor (PVO) je po strateškem pregledu EUAM Iraq priporočil, da se njen mandat spremeni in podaljša do 30. aprila 2022.

                     (4)

                     Sklep (SZVP) 2017/1869 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

                     (5)

                     EUAM Iraq bi morala imeti projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov. EUAM Iraq bi morala po potrebi usklajevati in olajševati projekte, ki jih izvajajo države članice in tretje države v okviru svoje pristojnosti na področjih, povezanih z EUAM Iraq, in v podporo njenim ciljem, ter zagotavljati svetovanje v zvezi s temi projekti.

                     (6)

                     EUAM Iraq se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2017/1869 se spremeni:

                        (1)

                        člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

                           „Člen 2
                           Cilji
                           Strateški cilji EUAM Iraq so:

                                       (1)

                                       svetovanje in strokovna pomoč iraškim oblastem na strateški ravni pri opredelitvi in določitvi zahtev za skladno izvajanje civilnih vidikov reforme varnostnega sektorja v okviru iraškega nacionalnega varnostnega programa in povezanih načrtov;

                                       (2)

                                       analiza, ocena in opredelitev možnosti na nacionalni, regionalni in provincialni ravni za nadaljnje ukrepanje Unije v podporo potrebam pri reformi sektorja civilne varnosti;

                                       (3)

                                       obveščanje in olajševanje načrtovanja in izvajanja s strani Unije in držav članic, ter

                                       (4)

                                       pomoč delegaciji Unije pri usklajevanju podpore Unije in držav članic na področju reforme sektorja civilne varnosti in s tem zagotavljanje skladnosti ukrepanja Unije.

                           Člen 3
                           Naloge
                           EUAM Iraq za izpolnjevanje ciljev iz člena 2 opravlja potrebne naloge v skladu s svojimi dokumenti za načrtovanje.“;

                        (2)

                        v členu 14 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

                           „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Iraq, za obdobje od 16. oktobra 2017 do 17. oktobra 2018 znaša 17 300 000 EUR.
                           Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Iraq, za obdobje od 18. oktobra 2018 do 17. aprila 2020 znaša 64 800 000 EUR.
                           Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Iraq, za obdobje od 18. aprila 2020 do 30. aprila 2022 znaša 79 500 000 EUR.
                           Referenčni finančni znesek za vsako morebitno nadaljnje obdobje določi Svet.“;

                        (3)

                        vstavi se naslednji člen:

                           „Člen 14a
                           Projektna enota

                              1.   EUAM Iraq ima projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov. EUAM IRAQ po potrebi usklajuje in olajšuje projekte, ki jih izvajajo države članice in tretje države v okviru svoje pristojnosti in ob ustreznem upoštevanju institucionalnega okvira Unije na področjih, povezanih z EUAM IRAQ, in v podporo njenim ciljem, ter zagotavlja svetovanje v zvezi s temi projekti.

                              2.   EUAM IRAQ sme za izvedbo projektov, za katere je ugotovljeno, da dosledno dopolnjujejo druge ukrepe EUAM IRAQ, zahtevati uporabo finančnih prispevkov držav članic ali tretjih držav, in sicer če je projekt:

                                          (a)

                                          predviden v finančnem izkazu tega sklepa ali

                                          (b)

                                          vključen v finančno izjavo v času mandata EUAM IRAQ s spremembo na zahtevo vodje misije.

                                    EUAM IRAQ s temi državami sklene dogovor, v katerem so urejeni zlasti posebni postopki za obravnavo pritožb tretjih strani v zvezi s škodo, nastalo zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM IRAQ pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo te države. Prispevajoče države se zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM IRAQ pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo te države, v nobenem primeru ne morejo sklicevati na odgovornost Unije ali visokega predstavnika.

                              3.   Finančne prispevke tretjih držav za projektno enoto mora odobriti PVO.“;

                        (4)

                        v členu 17 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
                        „Uporablja se do 30. aprila 2022.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 7. aprila 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1869 z dne 16. oktobra 2017 o svetovalni misiji Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Iraq) (UL L 266, 17.10.2017, str. 12).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/1545 z dne 15. oktobra 2018 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/1869 o svetovalni misiji Evropske unije v podporo reformi varnostnega sektorja v Iraku (EUAM Iraq) (UL L 259, 16.10.2018, str. 31).


title: Sklep Komisije z dne 25. marca 2020 o smernicah za upravljanje sredstev skupnega sklada za rezervacije 2020/C 131/03

text:
                  22.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 131/3

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 25. februarja 2020
         o smernicah za upravljanje sredstev skupnega sklada za rezervacije
         (2020/C 131/03)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
         ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 213(5) Uredbe,
         po posvetovanju z računovodjo Komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uporaba finančnih instrumentov, proračunskih jamstev in finančne pomoči omogoča uspešno in učinkovito uporabo proračunskih sredstev Unije. Zato je potrebno oblikovanje rezervacij za jamstvene sklade, da se zagotovi možna uporaba znatnega zneska odobritev plačil, kadar je to potrebno.

                     (2)

                     Komisija v skladu z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Uredbo (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (3) upravlja sredstva iz jamstvenega sklada Evropskega sklada za strateške naložbe in jamstvenega sklada Evropskega sklada za trajnostni razvoj. Evropska investicijska banka (EIB) v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (4) upravlja sredstva iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe.

                     (3)

                     Komisija predlaga uvedbo dveh novih celovitih proračunskih jamstev od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020. Jamstvo InvestEU v delnem skupnem razumevanju sozakonodajalcev glede predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (5) in jamstvo za zunanje delovanje v predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) (6). V skladu s členom 9(1) delnega skupnega razumevanja sozakonodajalcev glede predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU se lahko rezervacije za jamstvo InvestEU med drugim oblikujejo s prispevki držav članic. Na podlagi obstoječega jamstva EFSD in Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe bi bilo treba vzpostaviti jamstvo za zunanje delovanje, ki bi podpiralo operacije, krite s proračunskimi jamstvi, makrofinančno pomoč in posojila tretjim državam na podlagi Sklepa Sveta 77/270/Euratom (7). Saldo neto sredstev do 31. decembra 2020 v Jamstvenem skladu EFSD in Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe bi bilo treba prenesti v skupni sklad za rezervacije.

                     (4)

                     Rezervacije za kritje finančnih obveznosti, ki izhajajo iz finančnih instrumentov, proračunskih jamstev ali finančne pomoči, bi bilo treba hraniti v skupnem skladu za rezervacije. V skladu s členoma 211(4) in 212(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) bi moral biti skupni sklad za rezervacije sestavljen iz naslednjih sredstev: prispevkov iz splošnega proračuna Unije v skladu z veljavnimi uredbami in zlasti z uredbo o določitvi večletnega finančnega okvira in po preučitvi možnosti za prerazporeditve; obresti od naložb sredstev, ki se hranijo v skupnem skladu za rezervacije; zneskov, izterjanih od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v skladu s postopkom izterjave, določenim v sporazumu o jamstvu ali posojilu; prihodkov in vseh drugih plačil, ki jih Unija prejme v skladu s sporazumom o jamstvu ali posojilu; po potrebi denarnih prispevkov držav članic in tretjih strani k finančnim instrumentom Unije, proračunskim jamstvom ali finančni pomoči.

                     (5)

                     Sredstva skupnega sklada za rezervacije bi morala biti dodeljena oddelkom, ki bi ustrezali vsakemu prispevajočemu instrumentu. Upravljanje sredstev oddelkov kot ene velike skupine sredstev ima več prednosti. Zagotavlja operativno ekonomijo obsega pri upravljanju sredstev. Omogoča širše koristi razpršenosti sredstev, poleg tega pa je treba hraniti manj denarja in denarnih ustreznikov v skladu z dejansko stopnjo rezervacij iz člena 213 finančne uredbe.

                     (6)

                     Pravila, ki veljajo za oblikovanje rezervacij in skupni sklad za rezervacije, bi morala zagotavljati trden okvir notranje kontrole, da se doseže učinkovita in uspešna uporaba proračunskih sredstev EU ter zagotovi učinkovito upravljanje in porazdelitev sredstev.

                     (7)

                     Smernice za upravljanje sredstev skupnega sklada za rezervacije bi morale v celoti in takoj zagotoviti potrebno likvidnost za kritje vseh potrebnih odlivov, kot so unovčitve jamstev, ter omogočiti ohranitev kapitala v naložbenem obdobju sklada z visoko stopnjo zaupanja. Sredstva bi moral upravljati finančni upravitelj na podlagi naložbene strategije, izražene v obliki strateške naložbene strukture, ki odraža naložbene cilje in dovoljeno tveganje. Naložbena strategija bi se morala odražati v strateški referenčni vrednosti (v nadaljnjem besedilu: referenčna vrednost). Referenčno vrednost bi bilo treba določiti v skladu z dobrimi praksami v industriji.

                     (8)

                     Odstopanje od referenčne vrednosti v smislu naložbene strukture in/ali značilnosti tveganja portfelja bi moralo biti dovoljeno v okviru določenih omejitev, in sicer z namenom povečanja pričakovanih donosov. Kljub temu se razume, da lahko bistvene spremembe tržnih razmer ali drugi dejavniki, ki vplivajo na naložbeno okolje, povzročijo odstopanja od pričakovanih vrednosti portfelja.

                     (9)

                     Upravljanje sredstev bi se moralo izvajati z uporabo naložbenega spektra, ki zagotavlja ustrezno ravnotežje med tveganjem in donosom ter potrebno likvidnost portfelja. Izvedeni finančni instrumenti se ne bi smeli uporabljati za špekulativne namene. Merila za izbor sredstev bi morala v celoti upoštevati cilje Komisije v zvezi s krepitvijo okvira za trajnostno financiranje in socialno pravičnostjo. Okoljske, socialne in upravljavske naložbene prakse, še zlasti glede na sporočilo Komisije o evropskem zelenem dogovoru (8), postajajo vse pomembnejše, Komisija pa bi morala na tem področju dajati zgled.

                     (10)

                     Finančni upravitelj bi moral v skladu s pravili skrbnega in varnega poslovanja ohraniti minimalni znesek sredstev sklada v denarju ali denarnih ustreznikih (v nadaljnjem besedilu: likvidnostna rezerva), pri tem pa upoštevati napovedi plačil, ki jih pripravijo odredbodajalske službe za finančne instrumente, proračunska jamstva ali finančno pomoč v skladu s členom 212 in drugim pododstavkom člena 213(2) finančne uredbe.

                     (11)

                     Sprejetje in izvajanje naložbene strategije bi moralo potekati v okviru upravljavske strukture, ki bi zagotavljala neodvisnost funkcije upravljanja tveganj. Treba je jasno razmejiti vloge finančnega upravitelja in računovodje ter vloge služb Komisije, ki izvajajo finančne instrumente, proračunska jamstva ali finančno pomoč, povezane z različnimi oddelki skupnega sklada za rezervacije, na osebje katerih so bile prenesene ustrezne naloge, prenesene na odredbodajalca (v nadaljnjem besedilu: odredbodajalske službe).

                     (12)

                     Finančni upravitelj bi moral nadzirati izvajanje naložbene strategije v skladu s pravili in postopki, ki jih določi računovodja, pravili skrbnega in varnega poslovanja ter dobrim finančnim poslovodenjem. V skladu s členom 213(3) finančne uredbe mora finančni upravitelj tudi izračunati dejansko stopnjo rezervacij in letno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o skupnem skladu za rezervacije v skladu s členom 214 navedene uredbe.

                     (13)

                     Komisija je izdala sporočilo (9) Evropskemu parlamentu in Svetu na podlagi neodvisne ocene iz člena 212 finančne uredbe. Sporočilo potrjuje, da naj bi finančno upravljanje sredstev skupnega sklada za rezervacije izvajala Komisija.

                     (14)

                     Finančni upravitelj ne bi smel imeti nezdružljivih odgovornosti na podlagi finančne uredbe, in sicer bi morale biti te ločene od odgovornosti odredbodajalskih služb za prispevajoče instrumente ali odgovornosti računovodje.

                     (15)

                     Generalni direktorat za proračun je pridobil izkušnje pri upravljanju več naložbenih portfeljev ter ima vzpostavljen ustrezen upravljavski okvir in notranja pravila za zagotovitev učinkovitega finančnega upravljanja sredstev skupnega sklada za rezervacije. Do 31. decembra 2019 je iste naloge izvajal Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (v nadaljnjem besedilu: GD ECFIN). V skladu s sklepom predsednice Komisije z dne 1. decembra 2019 o organizaciji pristojnosti članov in članic Komisije (P(2019)1) je bil direktorat L „Zakladnica in finančne operacije“ GD ECFIN prerazporejen z GD ECFIN na Generalni direktorat za proračun, z izjemo ekipe, ki se ukvarja s poglobitvijo ekonomske in monetarne unije, ki ostaja v GD ECFIN. Zato je treba zagotoviti jasno razmejitev vloge finančnega upravitelja znotraj Komisije ter prenesti odgovornosti in naloge finančnega upravitelja na generalnega direktorja za proračun.

                     (16)

                     Na podlagi člena 212(3) finančne uredbe računovodja vzpostavi postopke, ki se uporabljajo za prihodke in odhodke ter – v dogovoru s finančnim upraviteljem – za sredstva in obveznosti v zvezi s skupnim skladom za rezervacije.

                     (17)

                     Odredbodajalske službe finančnih instrumentov, proračunskih jamstev ali finančne pomoči bi morale dejavno spremljati finančne obveznosti, za katere so odgovorne, in finančnega upravitelja obveščati o razvoju dogodkov enkrat letno, v primeru pomembnih sprememb pa brez odlašanja.

                     (18)

                     Komisija bi morala določiti, kako naj finančni upravitelj, računovodja in odredbodajalske službe izpolnjujejo svoje vloge in odgovornosti, kakor so določene v tem sklepu, ter opredeliti delovanje upravljavske strukture za upravljanje skupnega sklada za rezervacije. Z notranjim upravnim aktom in sporazumom o ravni storitve med finančnim upraviteljem in odredbodajalskimi službami bi bilo treba določiti dodatna pravila, ki so potrebna za uporabo tega sklepa.

                     (19)

                     Sredstva obstoječih Evropskega sklada za strateške naložbe in Evropskega sklada za trajnostni razvoj, za katera so ustrezni jamstveni skladi že obstajali, bi morala biti zajeta v dveh oddelkih skupnega sklada za rezervacije. Zato je treba razveljaviti ustrezne smernice za upravljanje sredstev za ta jamstvena sklada.

                     (20)

                     V skladu s členom 282(3)(g) finančne uredbe se določbe, s katerimi se vzpostavlja skupni sklad za rezervacije, uporabljajo od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020. Zato bi se moral ta sklep uporabljati od istega datuma –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Sredstva in prispevajoči instrumenti skupnega sklada za rezervacije

               1.   Skupni sklad za rezervacije ob upoštevanju členov 211(4) in 212(1) finančne uredbe hrani zlasti rezervacije naslednjih prispevajočih instrumentov, določenih v zakonodajnih aktih o vzpostavitvi naslednjih proračunskih jamstev in finančne pomoči:

                           (a)

                           jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe;

                           (b)

                           jamstvo Evropskega sklada za trajnostni razvoj in Jamstveni sklad za zunanje ukrepe.

               2.   Skupni sklad za rezervacije hrani tudi rezervacije dodatnih prispevajočih instrumentov, in sicer od začetka veljavnosti ustreznih določb predlaganih pravnih aktov o vzpostavitvi ustreznih proračunskih jamstev, finančnih instrumentov in finančne pomoči.

               3.   Poleg tega in ob upoštevanju člena 279(3) finančne uredbe se lahko na skupni sklad za rezervacije prenesejo rezervacije dodatnih prispevajočih instrumentov v denarju ali kot lastninska pravica do dovoljenih finančnih sredstev, zlasti rezervacije:

                           (a)

                           obstoječih finančnih instrumentov z velikim portfeljem aktivnih sredstev z enakim naložbenim spektrom, kot ga ima skupni sklad za rezervacije, kot je določeno v členu 8 te uredbe, če je to v skladu s členom 279(3) finančne uredbe;

                           (b)

                           drugih instrumentov politike Komisije, ki imajo velike portfelje aktivnih sredstev z enakim naložbenim spektrom, kot ga ima skupni sklad za rezervacije, kot je določeno v členu 8;

                           (c)

                           držav članic, ki zaprosijo za upravljanje morebitnega prispevka iz skladov za sredstva, dodeljena v okviru deljenega upravljanja, kot je določeno za namene oddelka države članice v okviru programa InvestEU.

               4.   Odredbodajalske službe o prenosu dodatnih rezervacij v skupni sklad za rezervacije iz odstavka 3 vnaprej obvestijo finančnega upravitelja in se o tem z njim dogovorijo.

               5.   Za vse obstoječe obveznosti, ki se ohranijo zunaj skupnega sklada za rezervacije v skladu s členom 279(3) finančne uredbe, še naprej veljajo že dogovorjene smernice in navodila za upravljanje sredstev.

            Člen 2
            Splošni cilj za upravljanje skupnega sklada za rezervacije

               1.   Skupni sklad za rezervacije se upravlja tako, da se zagotovi potrebna likvidnost za popolno in hitro kritje vseh zahtevanih odlivov in unovčitev jamstev ter ohranitev kapitala v naložbenem obdobju sklada z visoko stopnjo zaupanja.

               2.   Za dosego splošnega cilja iz odstavka 1 finančni upravitelj skupnega sklada za rezervacije upravlja sredstva v skladu s pravili skrbnega in varnega poslovanja, načeli dobrega finančnega poslovodenja ter pravili in postopki, ki jih določi računovodja Komisije.

               3.   Portfelj skupnega sklada za rezervacije se oblikuje tako, da se zagotovi visoka stopnja razpršenosti po skupinah dovoljenih sredstev, geografskimi območji, izdajatelji in roki zapadlosti, da je mogoče obvladovati nihanja v vrednosti portfelja.

            Člen 3
            Struktura in delovanje skupnega sklada za rezervacije

               1.   Sredstva skupnega sklada za rezervacije se dodelijo oddelkom, ki ustrezajo vsakemu prispevajočemu instrumentu iz člena 1.

               2.   Delež oddelkov se določi sorazmerno ter odraža prispevke sredstev vsakega prispevajočega instrumenta v skupni sklad za rezervacije in njihovo črpanje sredstev iz sklada.

               3.   Vse obveznosti, ki nastanejo pri osnovnih prispevajočih instrumentih, se izpolnijo s črpanjem sredstev iz skupnega sklada za rezervacije do deleža, ki ustreza zadevnemu oddelku. Kakršen koli presežek črpanja mora biti izjemen in začasen ter ga mora prispevajoči instrument poplačati v nominalnem znesku.

               4.   Če so sredstva v skupnem skladu za rezervacije, ki ustrezajo deležu ustreznega oddelka, izčrpana, Komisija od proračunskega organa zahteva potrebne odobritve za izpolnitev prevzetih obveznosti.

               5.   Komisija lahko v izjemnih primerih v skladu s členom 30(1)(g) finančne uredbe v svojem oddelku proračuna prerazporedi odobritve iz proračunske postavke proračunskega jamstva na proračunsko postavko drugega proračunskega jamstva v izjemnih primerih, ko oblikovane rezervacije v skupnem skladu za rezervacije slednjega ne zadoščajo za plačilo zahtevka za unovčitev jamstva ter pod pogojem, da se naknadno povrne znesek, ki je bil prerazporejen v skladu s postopkom iz člena 30(1)(g) finančne uredbe in člena 212(4) finančne uredbe.

               6.   V skladu s členom 211(7) finančne uredbe Komisija čim prej poroča proračunskemu organu, kadar vrednost deležev katerega koli oddelka pade pod 50 % predvidenih zneskov po uporabi dejanske stopnje rezervacij, in spet, kadar ta vrednost pade pod 30 % teh predvidenih zneskov.

            Člen 4
            Kritje unovčitev jamstev

               1.   Poravnava unovčitev jamstev, ki ustrezajo finančnim instrumentom, proračunskim jamstvom in finančni pomoči, ki jih krije skupni sklad za rezervacije (v nadaljnjem besedilu: unovčitve jamstev), zagotavlja sledljivost in evidentiranje teh prerazporeditev v okviru računovodskega sistema Komisije.

               2.   Unovčitve jamstev in drugi ustrezni zahtevki za plačilo se lahko krijejo z denarjem in/ali s prodajo sredstev iz skupnega sklada za rezervacije in/ali s pogodbami o začasni prodaji v okviru veljavnih omejitev tveganja.

               3.   Po prejemu zahtevka za unovčitev jamstva ali ustreznega zahtevka za plačilo, ki ga pošlje izvajalski partner, ali za ohranitev minimalnega zneska sredstev v denarju in denarnih ustreznikih znotraj likvidnostne rezerve v skladu s členom 212 in drugim pododstavkom člena 213(2) finančne uredbe pri osrednji zakladnici Komisije, odredbodajalska služba, odgovorna za prispevajoči instrument, izda nalog za dopolnitev sredstev, da se ponovno vzpostavi vrednost ustrezne vrstice likvidnostne rezerve. Zakladnica Komisije na podlagi teh nalogov za dopolnitev sredstev zahteva prerazporeditev zneskov na posebej za to ustvarjen račun za obdelavo teh zahtevkov za unovčitev jamstev ali zahtevkov za plačilo, od koder se dajo na voljo odredbodajalskim službam, ki jih lahko uporabijo za izvršitev plačil izvajalskim partnerjem.

               4.   Odredbodajalske službe sporočijo predhodne informacije o vseh unovčitvah jamstev ali ustreznih zahtevkih za plačilo takoj, ko so na voljo, da lahko finančni upravitelj ustrezno pripravi svoj odziv na te zahtevke za unovčitev jamstev in zahtevke za plačilo. Odredbodajalske službe za prispevajoče instrumente dejavno spremljajo finančne obveznosti, za katere so odgovorne, da pripravijo napovedi o prihodkih in v obsegu, kolikor je to mogoče, zagotovijo zgodnje obveščanje o pričakovanih zahtevkih za unovčitev jamstev.

               5.   Letno poročilo o delovanju skupnega sklada za rezervacije vključuje informacije o zahtevkih za unovčitev jamstev in ustreznih zahtevkih za plačilo, ki jih je pokril skupni sklad za rezervacije.

            Člen 5
            Naložbena strategija

               1.   Finančni upravitelj pripravi naložbeno strategijo za usmerjanje upravljanja sredstev skupnega sklada za rezervacije, da se dosežejo naložbeni cilji iz člena 2. Ta naložbena strategija je izražena v obliki strateške naložbene strukture, ki določa okvirne ciljne dodelitve za različne kategorije dovoljenih finančnih sredstev v portfelju.

               2.   Finančni upravitelj upošteva strateško naložbeno strukturo pri določitvi strateške referenčne vrednosti (v nadaljnjem besedilu: referenčna vrednost), s katero se primerja uspešnost skupnega sklada za rezervacije.

               3.   Naložbeno strategijo in referenčno vrednost predlaga finančni upravitelj in potrdi računovodja, in sicer po posvetovanju z odredbodajalskimi službami in v sodelovanju z njimi.

               4.   Naložbena strategija in referenčna vrednost se lahko spremenita v primeru ustrezno dokumentiranih in utemeljenih sprememb gospodarskih razmer, znatne spremembe potreb in položaja prispevajočih instrumentov ali bistvene spremembe ocen prilivov in odlivov. Postopek za spremembo naložbene strategije je enak postopku njenega prvotnega sprejetja. Naložbena strategija se določi ob upoštevanju naložbenega obdobja in dovoljenega tveganja skupnega sklada za rezervacije.

               5.   Naložbeno obdobje skupnega sklada za rezervacije odraža skupna naložbena obdobja različnih prispevajočih instrumentov ob upoštevanju časovnega profila proračunskih prispevkov in ocen prilivov in odlivov, ki jih zagotavljajo odredbodajalske službe, odgovorne za prispevajoče instrumente, pred oblikovanjem začetne naložbene strategije in na letni osnovi v obdobju izvajanja prispevajočega instrumenta ali v primeru pričakovanih bistvenih sprememb.

               6.   Finančni upravitelj opredeli dovoljeno tveganje skupnega sklada za rezervacije kot najvišji znesek izgub iz dejavnosti upravljanja sredstev, ki jih skupni sklad za rezervacije lahko sprejme. Dovoljeno tveganje se izrazi s parametri tveganja, kot je tvegana vrednost, ki se določi z zelo visoko stopnjo zaupanja, tako da je verjetnost, da bodo dejanske izgube višje od največjih pričakovanih izgub, zelo majhna.

            Člen 6
            Izvajanje naložbene strategije s strani finančnega upravitelja

               1.   Finančni upravitelj izvaja naložbeno strategijo ob upoštevanju smernic za upravljanje sredstev ter ustreznih predpisov in postopkov.

               2.   Finančni upravitelj nadzira delovanje postopkov, določenih v tem sklepu.

               3.   Finančni upravitelj poroča v skladu s členom 11.

               4.   Služba za upravljanje tveganj finančnega upravitelja poroča računovodji o vseh bistvenih vprašanjih v zvezi z dobrim in preudarnim finančnim upravljanjem sredstev.

               5.   Finančni upravitelj nadzira javno naročanje vseh ustreznih podpornih storitev (računovodstvo, analitika, rešitve trgovanja), ki so potrebne za zagotovitev učinkovitega izvajanja naložbene strategije.

               6.   Da se zagotovi uspešno in učinkovito izvajanje naložbene strategije, je finančni upravitelj pooblaščen za prenos določenih funkcij ali postopkov akreditiranim ponudnikom storitev, ki imajo vsa potrebna dovoljenja za opravljanje dodeljenih storitev. Dejavnosti, ki se lahko prenesejo, so:

                           (a)

                           vrednotenje in računovodstvo za sredstva in deleže oddelkov skupnega sklada za rezervacije;

                           (b)

                           hramba, skrbništvo in upravljanje sredstev skupnega sklada za rezervacije;

                           (c)

                           oblikovanje, vrednotenje in vzdrževanje indeksov referenčnih vrednosti, tržnih podatkov.

            Člen 7
            Merjenje uspešnosti in vrednotenje

               1.   Finančni upravitelj za skupni sklad za rezervacije pripravi vsaj mesečno čisto vrednost sredstev. Vse transakcije (prilivi/odlivi) se ob koncu meseca vrednotijo po čisti vrednosti sredstev.

               2.   Skupni dobički ali izgube iz naložb sredstev, kakor se odražajo v čisti vrednosti sredstev skupnega sklada za rezervacije, se dodelijo sorazmerno deležu oddelkov zadevnih finančnih instrumentov, proračunskih jamstev in finančne pomoči.

               3.   Vrednotenje portfelja se določi z metodami in postopki vrednotenja, ki jih predlaga finančni upravitelj in odobri računovodja. Te metode in postopki lahko vključujejo končne cene na trgu, zunanje ovrednotene cene, kotirane cene na delujočem trgu in, kadar te niso na voljo, notranje ali zunanje modele vrednotenja. Če so bila sredstva kupljena ali prodana, se uporabijo transakcijske cene.

               4.   Uspešnost portfelja se ovrednoti na podlagi poštene vrednosti, pri čemer se upoštevajo tržne cene instrumentov. Uspešnost portfelja se izračuna tako na absolutni podlagi kot tudi glede na referenčno vrednost, kot je določeno v členu 5.

               5.   Neposredni stroški upravljanja sredstev skupnega sklada za rezervacije se krijejo iz sredstev skupnega sklada za rezervacije. Ti stroški upravljanja sredstev vključujejo skrbniške pristojbine, zunanje revizijske stroške, stroške trgovanja in varovanja pred tveganjem, bančne stroške in stroške, povezane s transakcijami posojanja vrednostnih papirjev in drugimi operacijami, dovoljenimi v skladu s členom 8.

               6.   Stroški trgovalne infrastrukture, vključno s stroški podatkovnih storitev, ki so neposredno povezani z upravljanjem sredstev skupnega sklada za rezervacije, se lahko odštejejo od sredstev sklada.

            Člen 8
            Dovoljen naložbeni spekter

               1.   Skupni sklad za rezervacije vlaga samo v:

                           (a)

                           sredstva denarnega trga, denominirana v eurih;

                           (b)

                           vrednostne papirje s stalnim donosom;

                           (c)

                           regulirane kolektivne naložbe v dolžniški in lastniški kapital.

               2.   Skupni sklad za rezervacije pridobi izpostavljenost do teh skupin sredstev z naložbami v naslednje instrumente ali z opravljanjem naslednjih operacij:

                           (a)

                           depoziti;

                           (b)

                           instrumenti denarnega trga in skladi denarnega trga, ki zagotavljajo dnevno likvidnost, ki jih zajema Uredba (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta (10);

                           (c)

                           dolžniški instrumenti, kot so obveznice, menice in zapisi, ter listinjeni finančni instrumenti v skladu z merili za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje, določenimi v Uredbi (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

                           (d)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ki jih zajema Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), vključno s kotirajočimi investicijskimi skladi, ki vlagajo v lastniški kapital ali v dolžniške instrumente, pri katerih največje izgube ne morejo preseči vloženih zneskov;

                           (e)

                           pogodbe o začasni prodaji v skladu s členom 212(2) finančne uredbe;

                           (f)

                           pogodbe o začasnem nakupu;

                           (g)

                           operacije posojanja vrednostnih papirjev s priznanimi klirinškimi sistemi, kot sta Clearstream in Euroclear, ali z vodilnimi finančnimi institucijami, ki so specializirane za tovrstne operacije.

               3.   Izvedeni finančni instrumenti v obliki nestandardiziranih in standardiziranih terminskih pogodb in zamenjav se uporabljajo izključno za namene učinkovitega upravljanja portfelja, ne pa za špekulacije ali krepitev pozicij. Izvedeni finančni instrumenti se lahko uporabljajo za prilagoditev trajanja, ublažitev kreditnega ali drugega ustreznega tveganja ali spremembe dodeljevanja sredstev v skladu z naložbeno politiko.

               4.   Sredstva skupnega sklada za rezervacije se lahko vlagajo v pred tveganji zavarovane visoko likvidne obveznice, denominirane v ameriških dolarjih, ki jih izdajo državni in nadnacionalni subjekti izključno za namene razpršitve in izpostavljenosti drugi krivulji obrestne mere. Kakršno koli valutno tveganje se zavaruje, in sicer z ustrezno uporabo zamenjav ali drugih instrumentov za zavarovanje pred valutnimi tveganji, kot je določeno v odstavku 3.

               5.   Finančni upravitelj lahko, če se s tem strinja računovodja, razširi obseg dovoljenih naložb in vključi druge skupine sredstev in naložbene operacije, ki so v skladu z naložbeno strategijo in cilji, ter valute drugih razvitih gospodarstev, katerih sezname občasno objavi Mednarodni denarni sklad in za katere velja zavarovanje pred valutnimi tveganji. Vsaka odločitev o vključitvi novih skupin sredstev, naložbenih operacij ali valut razvitih gospodarstev se podpre s podrobno utemeljitvijo glede na skupino sredstev, operacijo ali valuto, in sicer v zvezi s tem, kako bodo razširjene naložbene možnosti povečale uspešnost skupnega sklada za rezervacije v smislu tveganj in donosa. To vključuje oceno operativnih zmogljivosti, potrebnih za podporo teh novih naložbenih možnosti.

            Člen 9
            Seznam dejavnosti, izključenih za naložbene namene iz etičnih ali moralnih razlogov

               1.   Finančni upravitelj ne sme zavestno vlagati sredstev skupnega sklada za rezervacije v vrednostne papirje, ki jih izdajo podjetja, za katera je bilo s pravnomočno sodbo ali pravnomočno upravno odločbo ugotovljeno, da se ukvarjajo z dejavnostmi, ki:

                           (a)

                           se štejejo za nezakonite ali prepovedane iz etičnih ali moralnih razlogov v skladu z regulativnim okvirom Unije ter mednarodnimi konvencijami in sporazumi;

                           (b)

                           so povezane z razvojem in proizvodnjo streliva in orožja ter trgovanjem z njim, prepovedanimi z veljavnim mednarodnim pravom.

               2.   Sredstva skupnega sklada za rezervacije se ne smejo vlagati v vrednostne papirje, ki jih izdajo podjetja, ki, kolikor je znano finančnemu upravitelju, ustvarijo več kot 25 % skupnih letnih prihodkov iz dejavnosti, navedenih v nadaljevanju:

                           (a)

                           dejavnosti iger na srečo (dejavnosti v zvezi s proizvodnjo, gradnjo, distribucijo, predelavo, trgovino ali programsko opremo);

                           (b)

                           proizvodov in dejavnosti, povezanih s tobakom (proizvodnja, distribucija, predelava in trgovina);

                           (c)

                           trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja ter s tem povezane infrastrukture, storitve in medijev.

            Člen 10
            Okoljski, socialni in upravljavski vidiki

               1.   Naložbena strategija skupnega sklada za rezervacije se izvaja v skladu s ciljem politike Unije, da se v največji možni meri spodbujata trajnostno financiranje in socialna pravičnost, pri čemer je treba ohraniti kapital skupnega sklada za rezervacije.

               2.   Izvajanje naložbene politike skupnega sklada za rezervacije mora biti v skladu z vso ustrezno zakonodajo, ki spodbuja okoljske, socialne in upravljavske finančne instrumente, ter mora upoštevati ustrezne standarde, sisteme, merila in postopke, določene v regulativnem okviru Unije.

               3.   Finančni upravitelj se posvetuje s strokovno skupino EU za trajnostno financiranje ali njeno naslednico o izvajanju okoljskih, socialnih in upravljavskih dejavnikov v naložbeni strategiji za skupni sklad za rezervacije.

               4.   Finančni upravitelj spremlja okoljski, socialni in upravljavski profil skupnega sklada za rezervacije in o njem redno poroča, tudi v letnem poročilu iz člena 11.

            Člen 11
            Poročila in računovodski izkazi skupnega sklada za rezervacije

               1.   Letno poročilo v skladu s členom 214(2) finančne uredbe vključuje ključne informacije o splošni sestavi portfelja, številu unovčitev, številu transakcij in uspešnosti v primerjavi z referenčno vrednostjo.

               2.   Letno poročilo obravnava splošno uspešnost skupnega sklada za rezervacije in morebiten pomemben razvoj dogodkov v zvezi z rezultati in operacijami skupnega sklada za rezervacije med letom.

               3.   Računovodja zagotovi pravočasno pripravo letnih računovodskih izkazov za sredstva, ki jih ima skupni sklad za rezervacije, in njihovo konsolidacijo v zaključnem računu Unije.

               4.   Finančni upravitelj računovodji na zahtevo predloži vse informacije in pomoč, da podpre izpolnitev te zahteve.

               5.   Finančni upravitelj pripravi mesečna poročila o tveganju in uspešnosti.

               6.   Finančni upravitelj na zahtevo računovodje, Evropskega parlamenta ali Sveta in Evropskega računskega sodišča zagotovi informacije o stanju in uspešnosti skupnega sklada za rezervacije.

            Člen 12
            Razveljavitev
            Sklep Komisije C(2016) 165 (13) in Sklep Komisije C(2017) 7693 (14) se razveljavita.

            Člen 13
            Prenos odgovornosti finančnega upravitelja
            Komisija prenese odgovornosti in naloge finančnega upravitelja na generalnega direktorja Generalnega direktorata za proračun z izjemo obveznosti poročanja iz člena 214(2) finančne uredbe.
            Generalni direktor Generalnega direktorata za proračun redno izvaja te odgovornosti in naloge ter komisarskemu kolegiju predloži vsa priporočila in poročila o delovanju skupnega sklada za rezervacije.

            Člen 14
            Datum začetka uporabe
            Ta sklep se uporablja od datuma začetka uporabe večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Komisijo

               Johannes HAHN

                  Član Komisije

            (1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

            (2)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1).

            (3)  Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (UL L 249, 27.9.2017, str. 1).

            (4)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (Kodificirana različica) (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

            (5)  Delno skupno razumevanje sozakonodajalcev glede predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2018) 439 final z dne 6. junija 2018).

            (6)  COM(2018) 460 final z dne 14. junija 2018.

            (7)  Sklep Sveta 77/270/Euratom z dne 29. marca 1977 o pooblastitvi Komisije za dodelitev Euratom posojil zaradi prispevanja k financiranju nuklearnih elektrarn (UL L 88, 6.4.1977, str. 9).

            (8)  COM(2019) 640 final z dne 11. decembra 2019.

            (9)  COM(2020) 130.

            (10)  Uredba (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o skladih denarnega trga (UL L 169, 30.6.2017, str. 8).

            (11)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).

            (12)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (prenovitev) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

            (13)  Sklep Komisije C(2016) 165 z dne 21. januarja 2016 o odobritvi smernic za upravljanje sredstev v jamstvenem skladu Evropskega sklada za strateške naložbe.

            (14)  Sklep Komisije C(2017) 7693 z dne 22. novembra 2017 o odobritvi smernic za upravljanje sredstev za jamstveni sklad Evropskega sklada za trajnostni razvoj in o spremembi Sklepa C(2005) 2992 o upravljanju neproračunskih finančnih operacij Evropske skupnosti (ES), Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom), Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji, nato pa sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.


title: Sklep Komisije (EU, Euratom) 2020/555 z dne 22. aprila 2020 o spremembi poslovnika Komisije

text:
                  22.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 127/1

         SKLEP KOMISIJE (EU, Euratom) 2020/555
         z dne 22. aprila 2020
         o spremembi poslovnika Komisije
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249 Pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Komisiji bi bilo treba omogočiti, da postopek odločanja tudi v izrednih razmerah poteka nemoteno.

                     (2)

                     Če se nekateri ali vsi člani Komisije zaradi izrednih razmer ne morejo osebno udeležiti seje Komisije, jih predsednik lahko pozove, naj uporabijo telekomunikacijske sisteme, ki omogočajo njihovo identifikacijo in učinkovito sodelovanje.

                     (3)

                     Za člane, ki za sodelovanje na seji Komisije uporabijo telekomunikacijske sisteme, bi se moralo za namene sklepčnosti šteti, da so prisotni.

                     (4)

                     Za overitev aktov, sprejetih na taki seji, se lahko podpis predsednika in generalnega sekretarja na sklepni beležki nadomesti z njunim pisnim soglasjem.

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Poslovnik Komisije (1) se spremeni:

                        (1)

                        v členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:
                        „Če se nekateri ali vsi člani Komisije zaradi izrednih razmer ne morejo osebno udeležiti seje Komisije, jih predsednik lahko pozove, naj uporabijo telekomunikacijske sisteme, ki omogočajo njihovo identifikacijo in učinkovito sodelovanje.“;

                        (2)

                        v členu 7 se doda naslednji pododstavek:
                        „Kadar predsednik uporabi drugi pododstavek člena 5(2), se za namene sklepčnosti šteje, da so člani Komisije, ki sodelujejo v posvetovanjih z uporabo telekomunikacijskih sistemov iz navedenega člena, prisotni.“;

                        (3)

                        v členu 10 se doda naslednji odstavek:

                           „4.   Kadar predsednik uporabi drugi pododstavek člena 5(2), se osebe iz odstavkov 1 do 3 lahko sodelujejo na sejah z uporabo telekomunikacijskih sistemov iz navedenega pododstavka.“;

                        (4)

                        v členu 17(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Ko predsednik uporabi drugi pododstavek člena 5(2) in kadar zaradi okoliščin sklepne beležke ni mogoče podpisati, lahko izrecno pisno soglasje predsednika in generalnega sekretarja Komisije, ki se priloži tej sklepni beležki, izjemoma nadomesti njuna podpisa.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 22. aprila 2020

                  Za Komisijo

                  Predsednica

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/556 z dne 21. aprila 2020 o podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji

text:
                  23.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 128/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/556
         z dne 21. aprila 2020
         o podaljšanju začasnega odstopanja od Poslovnika Sveta, uvedenega s Sklepom (EU) 2020/430, zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240(3) Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sklep Sveta (EU) 2020/430 (1) je uvedel enomesečno odstopanje od prvega pododstavka člena 12(1) Poslovnika Sveta (2) v zvezi z odločitvami o uporabi rednega pisnega postopka, kadar take odločitve sprejme Odbor stalnih predstavnikov vlad držav članic (Coreper). To odstopanje preneha veljati 23. aprila 2020.

                     (2)

                     Sklep (EU) 2020/430 določa, da lahko Svet navedeni sklep podaljša, če je to upravičeno zaradi nadaljevanja izjemnih okoliščin.

                     (3)

                     Izjemne okoliščine, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, se nadaljujejo, pri čemer še vedno veljajo številni izredni preventivni ukrepi in ukrepi za preprečevanje širjenja virusa, ki so jih sprejele države članice, zato je treba odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 podaljšati še za obdobje enega meseca –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Odstopanje iz člena 1 Sklepa (EU) 2020/430 se podaljša za obdobje enega meseca od 23. aprila 2020.

            Člen 2
            Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
            Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 21. aprila 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2020/430 z dne 23. marca 2020 o začasnem odstopanju od Poslovnika Sveta zaradi težav pri potovanjih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19 v Uniji (UL L 88 I, 24.3.2020, str. 1).

            (2)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/563 z dne 23. aprila 2020 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi

text:
                  24.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 130/25

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/563
         z dne 23. aprila 2020
         o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 22. aprila 2013 sprejel Sklep 2013/184/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi.

                     (2)

                     Na podlagi pregleda Sklepa 2013/184/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 30. aprila 2021.

                     (3)

                     Za eno uvrstitev na seznam so bile prejete posodobljene informacije.

                     (4)

                     Sklep 2013/184/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep 2013/184/SZVP se spremeni:

                        (1)

                        člen 12 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 12

                           Ta sklep se uporablja do 30. aprila 2021 in se redno pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“;

                        (2)

                        Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 23. aprila 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta 2013/184/SZVP z dne 22. aprila 2013 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in razveljavitvi Sklepa 2010/232/SZVP (UL L 111, 23.4.2013, str. 75).

            PRILOGA
            Vnos 3 na seznamu oseb in subjektov iz Priloge k Sklepu 2013/184/SZVP se nadomesti z naslednjim:

                           Ime

                           Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                           Razlogi

                           Datum uvrstitve na seznam

                           „3.

                           Than Oo

                           Datum rojstva: 12. oktober 1973
                           Spol: moški
                           Vojaška identifikacijska številka: BC 25723

                           Brigadni general Than Oo je bil poveljnik 99. divizije lahke pehote oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw) do maja 2018. V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v drugi polovici leta 2017 izvajala 99. divizija lahke pehote. Te kršitve vključujejo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                           25.6.2018“


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/564 z dne 23. aprila 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/298 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
                  24.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 130/27

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/564
         z dne 23. aprila 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/298 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. februarja 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2015/298 (1).

                     (2)

                     V drugem odstavku člena 5 Sklepa (SZVP) 2018/298 je za izvajanje dejavnosti iz člena 1 navedenega sklepa določeno obdobje 24 mesecev od datuma sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa.

                     (3)

                     Sporazum o financiranju s Pripravljalno komisijo Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) je bil podpisan 28. aprila 2018 in bo zato prenehal veljati 27. aprila 2020.

                     (4)

                     Izvršni sekretar Pripravljalne komisije CTBTO dr. Lassina ZERBO je 19. marca 2020 zaprosil za podaljšanje obdobja za izvajanje, določenega v Sklepu (SZVP) 2018/298, do 30. novembra 2020, in sicer zaradi novonastale svetovne krize zaradi COVID-19 in s tem povezane začasne prekinitve dejavnosti CTBTO, ki niso ključnega pomena.

                     (5)

                     Sklep (SZVP) 2018/298 bi bilo zato treba spremeniti.

                     (6)

                     Podaljšanje dejavnosti iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2018/298 do 30. novembra 2020 ne vpliva na vire –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Drugi odstavek člena 5 Sklepa (SZVP) 2018/298 se nadomesti z naslednjim:
            „Ta sklep preneha veljati 30. novembra 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 23. aprila 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/298 z dne 26. februarja 2018 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 56, 28.2.2018, str. 34).


title: Sklep upravnega odbora Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC) z dne 10. septembra 2019 o določitvi notranjih pravil glede omejitev določenih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru dejavnosti, ki jih izvaja Urad BEREC

text:
                  24.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 130/28

         SKLEP UPRAVNEGA ODBORA AGENCIJE ZA PODPORO BEREC-U (URAD BEREC)
         z dne 10. septembra 2019
         o določitvi notranjih pravil glede omejitev določenih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru dejavnosti, ki jih izvaja Urad BEREC
         UPRAVNI ODBOR JE –
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (1) in zlasti člena 36(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (2) (v nadaljnjem besedilu: „Uredba“) ter zlasti člena 25 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Urad BEREC lahko v okviru svojega delovanja izvaja administrativne poizvedbe, preddisciplinske in disciplinske postopke ter postopke začasne odstranitve z delovnega mesta na podlagi Priloge IX h Kadrovskim predpisom za uradnike Evropske unije in Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (3) ter v skladu s Sklepom MC/2012/3 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o določitvi splošnih izvedbenih določb o izvajanju administrativnih poizvedb in disciplinskih postopkov, kar pomeni obdelavo informacij, vključno z osebnimi podatki.

                     (2)

                     Člani osebja Urada BEREC morajo poročati o morebitnih nezakonitih dejavnostih, vključno z zlorabami ali korupcijo, ki škodijo interesom Unije, ali o ravnanju v zvezi z opravljanjem poklicnih nalog, ki lahko pomeni hudo kršenje obveznosti članov osebja Unije. To ureja Sklep št. MC/2018/11 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o določitvi smernic o prijavljanju nepravilnosti v Uradu BEREC.

                     (3)

                     Urad BEREC je določil politiko preprečevanja in učinkovite obravnave dejanskih ali potencialnih primerov psihološkega ali spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, kot je določena v Sklepu št. MC/2016/15 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o politiki o varstvu človekovega dostojanstva ter preprečevanju psihičnega in spolnega nadlegovanja.

                     (4)

                     V okviru zgoraj omenjenih dejavnosti Urad BEREC zbira in obdeluje pomembne informacije in več kategorij osebnih podatkov, vključno z identifikacijskimi podatki fizične osebe, kontaktnimi informacijami, poklicnimi vlogami in nalogami, informacijami o ravnanju in delovanju v zasebnem in poklicnem življenju ter finančnih podatkih. Urad BEREC deluje kot upravljavec podatkov.

                     (5)

                     Vzpostavljeni so ustrezni zaščitni ukrepi za varovanje osebnih podatkov in preprečevanje nenamernega ali nezakonitega dostopa do njih ali prenosa teh podatkov, ne glede na to, ali so shranjeni v fizičnem ali elektronskem okolju. Po obdelavi se podatki hranijo v skladu z veljavnimi pravili Urada BEREC o hrambi podatkov, kot so določeni v evidenci varstva osebnih podatkov na podlagi člena 31 Uredbe. Ob koncu obdobja hrambe so informacije v zvezi s primerom, vključno z osebnimi podatki, izbrisane, anonimizirane ali prenesene v zgodovinske arhive.

                     (6)

                     V tem okviru je Urad BEREC zavezan k izpolnitvi svoje obveznosti zagotavljanja informacij posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi s prej navedenimi dejavnostmi obdelave ter k spoštovanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot je navedeno v Uredbi.

                     (7)

                     Morda je treba pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo uskladiti s potrebami prej omenjenih dejavnosti ob sočasnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin drugih posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. V ta namen člen 25 Uredbe pod strogimi pogoji določa možnost omejitve uporabe členov 14 do 20, členov 35 in 36 ter člena 4, če se njegove določbe ujemajo s pravicami in obveznostmi, določenimi v členih 14 do 20. V tem primeru je treba sprejeti notranja pravila, po katerih lahko Urad BEREC v skladu z istim členom Uredbe te pravice omeji.

                     (8)

                     To lahko zlasti velja pri zagotavljanju informacij o obdelavi osebnih podatkov posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v fazi predhodne ocene administrativne poizvedbe, pred morebitno opustitvijo primera ali v fazi preddisciplinskega postopka. V določenih okoliščinah lahko predložitev takšnih informacij resno vpliva na zmožnost Urada BEREC, da učinkovito izvede poizvedbo, kadar na primer obstaja tveganje, da bi zadevna oseba uničila dokaze ali skušala vplivati na morebitne priče, preden so zaslišane. Poleg tega bi moral Urad BEREC morda zaščititi njihove pravice in svoboščine ter pravice in svoboščine drugih vpletenih oseb.

                     (9)

                     Lahko bi se izkazalo, da je treba zaščititi zaupnost priče ali prijavitelja kršitev, ki je prosil, da ostane nerazkrit. Da zaščiti pravice in svoboščine prijavitelja kršitev ter drugih vpletenih oseb, se Urad BEREC v takem primeru lahko odloči omejiti dostop do njihovih podatkov o identiteti, izjav in drugih osebnih podatkov.

                     (10)

                     Lahko bi se izkazalo, da je treba zaščititi zaupnost člana osebja, ki se je obrnil na zaupne svetovalce Urada BEREC v postopku prijave nadlegovanja. Da zaščiti pravice in svoboščine domnevne žrtve, domnevnega nadlegovalca in drugih vpletenih oseb, se Urad BEREC v takem primeru lahko odloči omejiti dostop do podatkov o identiteti, izjav in drugih osebnih podatkov.

                     (11)

                     Urad BEREC lahko uporabi omejitve le, če je pri njih upoštevano bistvo temeljnih pravic in svoboščin ter če so nujno potreben in sorazmeren ukrep v demokratični družbi. Urad BEREC mora utemeljiti razloge za te omejitve.

                     (12)

                     Na podlagi načela odgovornosti mora Urad BEREC voditi evidenco o uporabi omejitev.

                     (13)

                     Člen 25(6) Uredbe zavezuje upravljavca podatkov, da posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, obvesti o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitev, in o njihovi pravici do vložitve pritožbe pri ENVP.

                     (14)

                     V skladu s členom 25(8) Uredbe lahko Urad BEREC preloži, opusti ali zavrne posredovanje informacij o razlogih za uporabo omejitve posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, če bi to lahko na kakršen koli način izničilo učinek omejitve. Urad BEREC mora za vsak primer posebej oceniti, ali bi sporočanje omejitve izničilo njen učinek.

                     (15)

                     Urad BEREC mora omejitev odpraviti takoj, ko ni več pogojev, ki jo upravičujejo, in mora te pogoje redno ocenjevati.

                     (16)

                     Da zagotovi čim večjo zaščito pravic in svoboščin posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter v skladu s členom 44(1) Uredbe mora biti pooblaščena oseba za varstvo podatkov pravočasno obveščena o uporabljenih omejitvah in mora preveriti skladnost s tem sklepom.

                     (17)

                     Zgoraj navedene omejitve se uporabljajo brez poseganja v morebitno uporabo določb členov 16(5) in 17(4) Uredbe, ki se nanašata na pravico do informacij, če podatki niso pridobljeni od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in na pravico do dostopa posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

                     (18)

                     Posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov („ENVP“) je bilo opravljeno 27. maja 2019 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Vsebina in obseg
            Ta sklep določa pravila glede pogojev, pod katerimi lahko Urad BEREC na podlagi člena 25 Uredbe omeji uporabo členov 14 do 20, členov 35 in 36 ter člena 4 Uredbe.

            Člen 2
            Omejitve

               1.   V skladu s členom 25(1) Uredbe lahko Urad BEREC omeji uporabo členov 14 do 20, členov 35 in 36 ter člena 4 Uredbe, če so njegove določbe skladne s pravicami in obveznostmi, določenimi v členih 14 do 20, pri:

                           (a)

                           izvajanju administrativnih poizvedb, preddisciplinskih in disciplinskih postopkov ter postopkov začasne odstranitve z delovnega mesta na podlagi Priloge IX h Kadrovskim predpisom za uradnike Evropske unije in Pogojem za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije ter v skladu s Sklepom MC/2012/3 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o določitvi splošnih izvedbenih določb o izvajanju administrativnih poizvedb in disciplinskih postopkov, kar pomeni obdelavo informacij, vključno z osebnimi podatki. Ustrezne omejitve lahko temeljijo na členu 25(1)(c), (g) in (h) Uredbe;

                           (b)

                           zagotavljanju, da člani osebja Urada BEREC lahko zaupno poročajo o dejstvih, kadar menijo, da obstajajo resne nepravilnosti, v skladu s Sklepom št. MC/2018/11 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o določitvi smernic o prijavljanju nepravilnosti v Uradu BEREC. Ustrezne omejitve lahko temeljijo na členu 25(1)(h) Uredbe;

                           (c)

                           zagotavljanju, da lahko člani osebja Urada BEREC zaupno poročajo zaupnim svetovalcem v okviru postopka prijave nadlegovanja v skladu s Sklepom št. MC/2016/15 upravnega odbora Urada Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC) o politiki o varstvu človekovega dostojanstva ter preprečevanju psihičnega in spolnega nadlegovanja. Ustrezne omejitve lahko temeljijo na členu 25(1)(h) Uredbe;

               2.   V kategorije podatkov so vključeni identifikacijski podatki fizične osebe, kontaktne informacije, poklicne vloge in naloge, informacije o ravnanju in delovanju v zasebnem in poklicnem življenju ter finančni podatki.

               3.   Pri vseh omejitvah mora biti upoštevano bistvo temeljnih pravic in svoboščin, omejitve pa morajo biti nujen in sorazmeren ukrep v demokratični družbi.

               4.   Pred uporabo omejitev je treba za vsak primer posebej izvesti preizkus nujnosti in sorazmernosti. Omejitve morajo biti omejene na to, kar je nujno potrebno za doseganje določenih ciljev ob upoštevanju tveganj pri pravicah in svoboščinah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

               5.   Urad BEREC mora za namene odgovornosti vložiti evidenco, v kateri so opisani razlogi za uporabljene omejitve in v kateri je navedeno, kateri od razlogov, naštetih v odstavku 1, veljajo, ter rezultat preizkusa nujnosti in sorazmernosti. Ta evidenca mora biti del registra, ki je temu namenjen in mora biti na zahtevo dan na voljo ENVP. Redno mora biti na voljo poročilo o uporabi člena 25 Uredbe.

            Člen 3
            Tveganja pri pravicah in svoboščinah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki
            Ocena tveganj pri pravicah in svoboščinah posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki in katerih osebni podatki so lahko predmet omejitev, ter obdobje njihovega zadržanja sta navedena v evidenci ustreznih dejavnosti obdelav v skladu s členom 31 Uredbe in, če je to smiselno, v ustrezni oceni učinka v zvezi z varstvom podatkov na podlagi člena 39 Uredbe.

            Člen 4
            Obdobja hrambe in zaščitni ukrepi
            Urad BEREC uvede zaščitne ukrepe za preprečevanje zlorabe ali nezakonitega dostopa ali prenosa osebnih podatkov, za katere lahko veljajo omejitve. Ti zaščitni ukrepi vključujejo tehnične in organizacijske ukrepe in so po potrebi podrobno navedeni v notranjih sklepih, postopkih in izvedbenih pravilih Urada BEREC. Zaščitni ukrepi vključujejo:

                        (a)

                        ustrezno opredelitev vlog, odgovornosti in postopkovnih korakov;

                        (b)

                        če je smiselno, varno elektronsko okolje, ki nepooblaščenim osebam preprečuje nezakonit ali nenameren dostop do elektronskih podatkov ali njihov prenos;

                        (c)

                        če je smiselno, varno hrambo in obdelavo papirnih dokumentov;

                        (d)

                        ustrezno spremljanje omejitev in redno revizijo, ki mora biti opravljena vsaj vsakih šest mesecev. Revizijo je treba izvesti tudi takrat, ko se bistveni elementi zadevnega primera spremenijo. Omejitve je treba odpraviti takoj, ko okoliščin, zaradi katerih so bile omejitve upravičene, ni več.

            Člen 5
            Informacije za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in pregled, ki ga izvede ta oseba

               1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov Urada BEREC mora biti brez nepotrebnega odlašanja obveščena vsakič, ko so pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, omejene v skladu s tem sklepom, omogočen pa ji mora biti tudi dostop do evidence in vseh dokumentov, ki so podlaga za stvarne in pravne elemente.

               2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov Urada BEREC lahko zahteva pregled uporabe omejitve. Urad BEREC mora pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pisno obvestiti o rezultatu zahtevanega pregleda.

               3.   Vključitev pooblaščene osebe za varstvo podatkov Urada BEREC v postopek omejitev, vključno z izmenjavo informacij, mora biti dokumentiran v ustrezni obliki.

            Člen 6
            Obveščanje posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, o omejitvah njihovih pravic

               1.   Urad BEREC mora v obvestila o varstvu podatkov, objavljena na svojem spletnem mestu, vključiti splošne informacije za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, glede morebitnih omejitev pravic vseh posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, opisanih v členu 2(1) tega sklepa. Informacije morajo zajemati podatke o tem, katere pravice so lahko omejene, razloge za omejitev in njeno morebitno trajanje.

               2.   Poleg tega mora Urad BEREC vsakega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, posebej obvestiti o trenutnih ali prihodnjih omejitvah njihovih pravic brez nepotrebnega odlašanja in v pisni obliki, kot je navedeno v členih 7, 8 in 9 tega sklepa.

            Člen 7
            Pravica do informacij, ki se zagotovijo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in sporočanje o kršitvah podatkov

               1.   Kadar Urad BEREC v okviru dejavnosti, omenjenih v tem sklepu, v celoti ali delno omejuje pravice iz členov 14 do 16 in člena 35 Uredbe, morajo biti posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitve, in o svoji pravici do vložitve pritožbe pri ENVP, pa tudi o pravici do uveljavitve pravnega sredstva pri Sodišču Evropske unije.

               2.   Urad BEREC lahko preloži, opusti ali zavrne predložitev informacij o razlogih za omejitev iz odstavka 1, če bi to izničilo učinek omejitve. To oceno je treba izvesti pri vsakem primeru posebej.

            Člen 8
            Pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, do dostopa, popravka, izbrisa in omejitve obdelave

               1.   Kadar Urad BEREC v okviru dejavnosti, omenjenih v tem sklepu, v celoti ali delno omejuje pravico dostopa do osebnih podatkov, pravico do popravka, izbrisa in omejitve obdelave, kot so navedene v členih 17 do 20 Uredbe, mora zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na njegovo zahtevo obvestiti o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitve, in o možnosti vložitve pritožbe pri ENVP ali o pravici do uveljavitve pravnega sredstva pri Sodišču Evropske unije.

               2.   Urad BEREC lahko preloži, izpusti ali zavrne predložitev informacij o razlogih za omejitev, navedeno v odstavku 1, če bi to izničilo učinek omejitve. To oceno je treba izvesti pri vsakem primeru posebej.

            Člen 9
            Zaupnost elektronskih komunikacij

               1.   Urad BEREC lahko v izjemnih okoliščinah ter v skladu z določbami in utemeljitvami Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) omeji pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij, kot je navedena v členu 36 Uredbe. V tem primeru mora Urad BEREC podrobno navesti okoliščine, razloge, pomembna tveganja in s tem povezane zaščitne ukrepe v specifičnih notranjih pravilih.

               2.   Če Urad BEREC omejuje pravico do zaupnosti elektronskih komunikacij, mora zadevnega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, v svojem odgovoru na njegovo zahtevo obvestiti o glavnih razlogih, ki so podlaga za uporabo omejitve, in možnosti vložitve pritožbe pri ENVP ali o pravici do uveljavitve pravnega sredstva pri Sodišču Evropske unije.

               3.   Urad BEREC lahko preloži, izpusti ali zavrne predložitev informacij o razlogih za omejitev, navedeno v odstavkih 1 in 2, če bi to izničilo učinek omejitve. To oceno je treba izvesti pri vsakem primeru posebej.

            Člen 10
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Rigi, 10. septembra 2019

                  Za Agencijo za podporo BEREC-u

               Jeremy GODFREY

                  Predsednik upravnega odbora

            (1)  UL L 321, 17.12.2018, str. 1.

            (2)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

            (3)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

            (4)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).


title: Sklep Komisije z dne 25. marca 2020 o prenosu upravljanja prihodkov sklada za inovacije na Evropsko investicijsko banko 2020/C 133/05

text:
                  24.4.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 133/6

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 25. marca 2020
         o prenosu upravljanja prihodkov sklada za inovacije na Evropsko investicijsko banko
         (2020/C 133/05)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 10a(8) Direktive,
         ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/856 z dne 26. februarja 2019 o dopolnitvi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z delovanjem sklada za inovacije (2) in zlasti člena 20(3) Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3) in zlasti člena 62(1)(c)(iii) Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sklad za inovacije, ustanovljen s členom 10a(8) Direktive 2003/87/ES, je naslednik programa NER300. Podrobna pravila o delovanju sklada za inovacije so bila določena z Delegirano uredbo (EU) 2019/856.

                     (2)

                     Sklad za inovacije se bo med drugim financiral s prihodki iz 450 milijonov pravic, monetiziranih v skupnem dražbenem sistemu v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 (4). Pravice se bodo v prihodnjih letih postopoma prodajale na dražbi. Sklad za inovacije se financira tudi z delom neporabljenih sredstev programa NER300, ki se bodo nanj prenesla.

                     (3)

                     Člen 19(3) Uredbe (EU) 2019/856 navaja, da prihodki sklada za inovacije predstavljajo zunanje namenske prejemke v smislu člena 21 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Sklad bo te prihodke prejemal prek proračuna Unije.

                     (4)

                     Člen 3(c) v povezavi z uvodno izjavo 13 Delegirane uredbe (EU) 2019/856 navaja, da bi bilo treba prihodke sklada za inovacije, vključno s prihodki iz pravic, upravljati v skladu s cilji Direktive 2003/87/ES.

                     (5)

                     V uvodni izjavi 16 Delegirane uredbe (EU) 2019/856 je določeno, da bi se moral sklad za inovacije izvajati skladno z načeli dobrega finančnega poslovodenja, kot so določena v finančni uredbi.

                     (6)

                     V skladu s členom 24(1) Uredbe (EU) št. 1031/2010 (5) je Evropska investicijska banka (EIB) uradni dražitelj za pravice, ki bodo prodane na dražbi od leta 2021 za sklad za inovacije in sklad za modernizacijo, ki je bil tudi ustanovljen z Direktivo 2003/87/ES.

                     (7)

                     EIB je upravljala prihodke programa NER300. Neporabljena sredstva sklada NER300, ki jih trenutno upravlja EIB, je treba delno prenesti v sklad za inovacije. Zaželeno je, da se zagotovi kontinuiteta naložbenega procesa in omogoči optimalen prenos sredstev. Poleg tega je EIB z izvedbo programa NER300 pridobila dragocene izkušnje z izvajanjem strategije za upravljanje sredstev, ki upošteva s tem povezane delovne postopke v zvezi z denarjem.

                     (8)

                     EIB je bilo zaupano upravljanje prihodkov sklada za modernizacijo. Ker isti upravitelj sredstev upravlja tako sklad za inovacije kot tudi sklad za modernizacijo, je verjetno, da bodo nastale sinergije in ekonomija obsega.

                     (9)

                     Zato namerava Komisija na EIB prenesti naloge, povezane z upravljanjem prihodkov sklada za inovacije. V ta namen bi morali Komisija in EIB v skladu s členom 20(3) Delegirane uredbe (EU) 2019/856 skleniti sporazum, v katerem so določeni posebni pogoji, v skladu s katerimi naj bi EIB opravljala svoje naloge v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja iz finančne uredbe.

                     (10)

                     Navedeni sporazum bi moral vključevati zlasti posebne določbe glede: (i) podrobnih pravil o postopku monetizacije v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010; (ii) podrobnih pravil o prenosih sredstev, ki Komisiji omogočajo pravočasno izvajanje sklada za inovacije; (iii) izračuna provizij za upravljanje sredstev; (iv) pogostosti, vsebine in oblike poročanja; (v) računovodskih zahtev; (vi) naložbene strategije, ki se uporablja za upravljanje prihodkov sklada za inovacije –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Prenos upravljanja prihodkov sklada za inovacije na Evropsko investicijsko banko

               1.   Upravljanje prihodkov sklada za inovacije se prenese na Evropsko investicijsko banko (EIB) s pridržkom sklenitve sporazuma o prispevku iz člena 2.

               2.   EIB se zaupa upravljanje naslednjih prihodkov sklada za inovacije:

                           (a)

                           prihodkov iz pravic, monetiziranih v skupnem dražbenem sistemu v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010;

                           (b)

                           vseh sredstev, ki izhajajo iz prenosa v sklad za inovacije, vključno z neizplačanimi prihodki iz drugega razpisa za zbiranje predlogov programa NER300.

            Člen 2
            Sporazum o prispevku

               1.   Komisija in EIB skleneta sporazum o prispevku, ki določa posebne pogoje, v skladu s katerimi EIB opravlja svoje naloge v zvezi z upravljanjem prihodkov sklada za inovacije in monetizacijo pravic.

               2.   Sporazum o prispevku odraža potrebo po celovitem in preglednem sodelovanju Komisije in EIB. Določa podrobna pravila za zagotavljanje skladnosti z načeli dobrega finančnega poslovodenja, kot so določena v finančni uredbi. Ta pravila morajo prav tako biti skladna z veljavnimi upravnimi sporazumi, zlasti s finančnim in upravnim okvirnim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko investicijsko banko ter tristranskim sporazumom med Evropsko komisijo, Računskim sodiščem in Evropsko investicijsko banko.

               3.   Sporazum o prispevku določa zlasti:

                           (a)

                           podrobna pravila o monetizaciji pravic v skladu z Uredbo (EU) št. 1031/2010;

                           (b)

                           podrobna pravila o prenosu sredstev med EIB in Komisijo, ki Komisiji omogočajo hitro črpanje prihodkov sklada za inovacije v odziv na potrebe po financiranju projektov;

                           (c)

                           plačilo na podlagi stroškov, ki se dolguje EIB za monetizacijo pravic in upravljanje prihodkov sklada za inovacije ter s tem povezane naloge. To plačilo na podlagi stroškov se določi na podlagi dokumentarnih dokazil o opravljenih storitvah;

                           (d)

                           mesečno poročanje EIB Komisiji v obliki, ki jo določi Komisija. To Komisiji omogoča, da izpolni vse zahteve za namene svojega spremljanja in poročanja v skladu s členom 23 Delegirane uredbe (EU) 2019/856;

                           (e)

                           naložbeno strategijo za prihodke iz sredstev sklada za inovacije. Pri tem velja zlasti naslednje: (i) naložbena strategija si prizadeva zagotoviti dobro donosnost, ki ohranja vrednost prihodkov in EIB omogoča, da v naložbenem obdobju sklada popolnoma in hitro krije vse zahtevane odlive; (ii) EIB predlaga naložbeno strategijo, ki jo Komisija odobri na pozitivno priporočilo računovodje Komisije. Naložbena strategija se določi pred začetkom delovanja sklada za inovacije; (iii) naložbena strategija se pripravi v obliki predlagane naložbene strukture po skupinah dovoljenih naložb in predlagane referenčne vrednosti. Slednja se določi v skladu z dobrimi praksami v industriji ob upoštevanju naložbenega obdobja, dovoljenega naložbenega spektra, ciljev in dovoljenega tveganja za sklad za inovacije; (iv) Komisija za lažjo določitev naložbene strategije zagotovi predvideni časovni razpored potreb po financiranju, nastalih pri projektih, ki se financirajo iz sklada za inovacije; (v) EIB pregleda naložbeno strategijo vsaj enkrat letno ali kadar koli je to potrebno zaradi sprememb profila denarnih tokov; (vi) EIB Komisiji enkrat letno in na zahtevo predstavi naložbeno strategijo in uspešnost portfelja;

                           (f)

                           podrobna pravila, na podlagi katerih EIB Komisiji predloži revidirane računovodske izkaze sklada za inovacije za vsako proračunsko leto v skladu s členom 23(7) Delegirane uredbe (EU) 2019/856;

                           (g)

                           podrobna pravila, na podlagi katerih EIB sodeluje z Računskim sodiščem Evropske unije, Evropskim uradom za boj proti goljufijam in Evropskim javnim tožilstvom v skladu s pravom Unije.

               4.   Sporazum začne veljati po podpisu Komisije in EIB.

            V Bruslju, 25. marca 2020

                  Za Komisijo

               Johannes HAHN

                  Član Komisije

            (1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

            (2)  UL L 140, 28.5.2019, str. 6.

            (3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

            (4)  Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji (UL L 302, 18.11.2010, str. 1).

            (5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/1868 z dne 28. avgusta 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zaradi uskladitve prodaje pravic na dražbi s pravili EU ETS za obdobje 2021–2030 in z razvrstitvijo pravic kot finančnih instrumentov v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 289, 8.11.2019, str. 9).


title: Sklep Sveta z dne 26. junija 2020 o imenovanju sedmih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane 2020/C 218 I/01

text:
                  2.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  CI 218/1

         SKLEP SVETA
         z dne 26. junija 2020
         o imenovanju sedmih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane
         (2020/C 218 I/01)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 25(1) Uredbe,
         ob upoštevanju seznama kandidatov, ki ga je v pismu z dne 3. februarja 2020 Svetu predložila Evropska komisija,
         ob upoštevanju stališč, ki jih je v pismu z dne 14. maja 2020 izrazil Evropski parlament,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane. Prav tako je nujno zagotoviti sodelovanje te agencije z državami članicami.

                     (2)

                     Sedmim članom upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane se bo 30. junija 2020 iztekel mandat.

                     (3)

                     Zaradi imenovanja sedmih novih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane je bil na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je izrazil Evropski parlament, preučen seznam, ki ga je predložila Komisija. Namen tega je zagotoviti najvišje standarde strokovne usposobljenosti, širok izbor ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije.

                     (4)

                     Člen 25(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 zahteva, da imajo štirje člani upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane izkušnje iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi. Mandat enega člana upravnega odbora s takšnimi izkušnjami se izteče 30. junija 2020. Tega člana bi zato moral nadomestiti član, ki ima izkušnje iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi.

                     (5)

                     Člen 25(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 določa, da je mandat članov štiri leta in se lahko enkrat podaljša. Eden izmed kandidatov, ki ni imel izkušenj iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi, je bil za člana upravnega odbora že imenovan s sklepoma Sveta z dne 20. aprila 2015 in 16. junija 2016 (2). Najprej je bil za preostanek mandata člana, ki je odstopil, na njegovo mesto imenovan za eno leto in dva meseca ter za tem za celotni štiriletni mandat. Ta član bi zato moral biti imenovan samo za dve leti in deset mesecev, da celotno trajanje njegovega mandata ne preseže osmih let –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za obdobje od 1. julija 2020 do 30. junija 2024 se za člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane imenujejo:

                        —

                        Aivars BĒRZIŅŠ,

                        —

                        Georgi Kirilov GEORGIEV,

                        —

                        Ulrich HERZOG,

                        —

                        Didier HOUSSIN,

                        —

                        Eleni IOANNOU-KAKOURI (3),

                        —

                        Giuseppe RUOCCO.

            Člen 2
            Za obdobje od 1. julija 2020 do 30. aprila 2023 se za novega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane imenuje:

                        —

                        Michael WINTER.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 26. junija 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta z dne 20. aprila 2015 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane (UL C 142, 29.4.2015, str. 1) in Sklep Sveta z dne 16. junija 2016 o imenovanju sedmih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane (UL C 223, 21.6.2016, str. 7).

            (3)  Izkušnje iz organizacij, ki zastopajo potrošnike.


Odločba Komisije z dne 28/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9447 - HITACHI / ABB (POWER GRID DIVISION)) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 06/07/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9874 - TOKYO CENTURY CORPORATION / NIPPON TELEGRAPH AND TELEPHONE CORPORATION / JV) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 10/07/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9868 - RAYTHEON TECHNOLOGIES CORPORATION / SAUDI ARABIAN OIL COMPANY / MIDDLE EAST CYBER SERVICES JV) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 06/04/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9439 - WARNER BROS / UNIVERSAL / HOME ENTERTAINMENT / JV) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)