title: 2007/48/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 30. decembra 2006 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani Banke Slovenije (ECB/2006/30)

text:
               31.1.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 24/17

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 30. decembra 2006
   o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani Banke Slovenije
   (ECB/2006/30)
   (2007/48/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 30.1, 30.3, 49.1 in 49.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi Odločbe Sveta 2006/495/ES z dne 11. julija 2006 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute v Sloveniji 1. januarja 2007 (1) Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in se bo njeno odstopanje v skladu s členom 4 Akta o pristopu (2) razveljavilo z učinkom od 1. januarja 2007.

               (2)

               Člen 49.1 Statuta določa, da mora nacionalna centralna banka (NCB) države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vplačati svoj vpisani delež kapitala Evropske centralne banke (ECB) v enaki višini kot NCB drugih sodelujočih držav članic. NCB obstoječih sodelujočih držav članic so v celoti vplačale svoj vpisani kapital v kapital ECB (3). Ponder Banke Slovenije v kapitalskem ključu ECB je 0,3194 %, v skladu s členom 2 Sklepa ECB/2006/21 z dne 15. decembra 2006 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (4). Banka Slovenije je že vplačala del svojega vpisanega kapitala v kapital ECB, v skladu s členom 1 Sklepa ECB/2004/10 z dne 23. aprila 2004 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani nesodelujočih nacionalnih centralnih bank (5). Neporavnani znesek tako znaša 17 096 556,47 EUR, kar je razlika med zmnožkom vpisanega kapitala ECB (5 760 652 402,58 EUR) in ponderja Banke Slovenije v kapitalskem ključu (0,3194 %) ter že vplačanim deležem vpisanega kapitala s strani Banke Slovenije, pri čimer se upošteva razširitev kapitalskega ključa ECB zaradi vključitve centralnih bank Bulgarian National Bank in Banca Naţională a României v ESCB.

               (3)

               Člen 49.1 Statuta v povezavi s členom 30.1 Statuta določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, tudi prenesti devizne rezerve na ECB. V skladu s členom 49.1 Statuta se znesek za prenos določi tako, da se pomnoži vrednost v eurih po veljavnih deviznih tečajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1 Statuta, z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna NCB, in številom delnic, ki so jih že vplačale NCB drugih sodelujočih držav članic. Pri določanju „deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1“ je treba upoštevati uskladitev kapitalskega ključa ECB 1. januarja 2004 (6) na podlagi člena 29.3 Statuta, razširitev kapitalskega ključa ECB 1. maja 2004 (7) na podlagi člena 49.3 Statuta in razširitev kapitalskega ključa ECB 1. januarja 2007 na podlagi člena 49.3 Statuta (8). Posledično znaša, v skladu s Sklepom ECB/2006/24 z dne 15. decembra 2006 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke, za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (9), protivrednost v eurih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB po členu 30.1 Statuta, 41 514 271 945,60 EUR.

               (4)

               Devizne rezerve, ki jih mora prenesti Banka Slovenije, morajo biti denominirane v ameriških dolarjih in zlatu.

               (5)

               Člen 30.3 Statuta določa, da mora ECB priznati vsaki NCB sodelujoče države članice terjatev v višini, enaki deviznim rezervam, ki jih je ta NCB prenesla na ECB. Določbe glede denominacije in obrestovanja terjatev, ki so bile že priznane NCB obstoječih sodelujočih držav članic (10), se uporabljajo tudi za denominacijo in obrestovanje terjatve Banke Slovenije.

               (6)

               Člen 49.2 Statuta določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prispevati k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek tega prispevka se določi v skladu s členom 49.2 Statuta.

               (7)

               V skladu s členom 3.5 Poslovnika Evropske centralne banke je bil guverner Banke Slovenije povabljen, da se udeleži seje Sveta ECB, na kateri se sprejme ta sklep –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Opredelitve
   V tem sklepu:

               —

               „sodelujoča država članica“ pomeni državo članico, ki je sprejela euro,

               —

               „denar“ pomeni zakonito valuto Združenih držav Amerike (ameriški dolar),

               —

               „zlato“ pomeni čiste unče zlata v obliki palic tipa London Good Delivery, kakor to določa združenje London Bullion Market Association,

               —

               „devizne rezerve“ pomenijo zlato ali denar.

         Člen 2
   Plačilo kapitala
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2007 Banka Slovenije vplača preostali delež svojega vpisanega kapitala v kapital ECB, kar znaša 17 096 556,47 EUR.
   2.   Banka Slovenije plača ta znesek ECB 2. januarja 2007 s prenosom prek transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET).
   3.   Banka Slovenije plača ECB 2. januarja 2007 z ločenim prenosom prek sistema TARGET obresti, ki se natečejo v obdobju od 1. januarja 2007 do 2. januarja 2007 od zneska, dolgovanega ECB po odstavku 2.
   4.   Natečene obresti iz odstavka 3 se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Evropski sistem centralnih bank (ESCB) v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 3
   Prenos deviznih rezerv
   1.   Banka Slovenije prenese na ECB z učinkom od 1. januarja 2007 ter v skladu s tem členom in ureditvijo na njegovi podlagi znesek deviznih rezerv v ameriških dolarjih in zlatu v protivrednosti 191 641 809,33 EUR, kot sledi:

               Ameriški dolarji v protivrednosti v eurih

               Zlato v protivrednosti v eurih

               Skupni znesek v protivrednosti v eurih

               162 895 537,93

               28 746 271,40

               191 641 809,33

         2.   Zneski deviznih rezerv v protivrednosti v eurih, ki jih Banka Slovenije prenese po odstavku 1, se izračunajo na osnovi menjalnega tečaja med eurom in ameriškim dolarjem, določenega v 24-urnem pisnem posvetovalnem postopku 29. decembra 2006 med centralnimi bankami, ki sodelujejo v tem postopku, v primeru zlata pa na osnovi cene v ameriških dolarjih za čisto unčo zlata, kot je določena na londonskem trgu (London gold fixing) 29. decembra 2006 ob 10:30 po londonskem času.
   3.   ECB v najkrajšem možnem času potrdi Banki Slovenije zneske, izračunane v skladu z odstavkom 2.
   4.   Banka Slovenije prenese denar na ECB na račune, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos denarja na ECB je 2. januar 2007. Banka Slovenije da navodila za prenos denarja na ECB na datum poravnave.
   5.   Banka Slovenije prenese zlato na dneve, na račune in na krajih, ki jih določi ECB.
   6.   Morebitna razlika med skupnim zneskom v protivrednosti v eurih iz odstavka 1 in zneskom iz člena 4(1) se poravna v skladu s Sporazumom z dne 30. decembra 2006 med Evropsko centralno banko in Banko Slovenije v zvezi s terjatvijo, priznano Banki Slovenije s strani Evropske centralne banke po členu 30.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (11).
   Člen 4
   Denominacija, obrestovanje in zapadlost terjatve, enakovredne prispevku Banke Slovenije
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2007 in v skladu z določbami člena 3 glede datumov poravnave za prenose deviznih rezerv prizna ECB Banki Slovenije terjatev, denominirano v eurih, enakovredno skupnemu znesku prispevka Banke Slovenije v devizne rezerve v eurih, kar znaša 183 995 237,74 EUR.
   2.   Terjatev, ki jo ECB prizna Banki Slovenije, se obrestuje. Natečene obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki 85 % mejne obrestne mere, ki jo uporabi ESCB v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   3.   Terjatev se obrestuje ob koncu vsakega poslovnega leta. ECB četrtletno obvešča Banko Slovenije o skupnem znesku.
   4.   Ni mogoče zahtevati poplačila terjatve.
   Člen 5
   Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2007 in v skladu z odstavkoma 5 in 6 ter členom 3 Banka Slovenije prispeva k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na 31. december 2006.
   2.   Znesek prispevka Banke Slovenije se določi v skladu s členom 49.2 Statuta. Sklicevanje na „število delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka“ in na „število delnic, ki so jih že vplačale druge centralne banke“ v členu 49.2 se nanaša na ponderje Banke Slovenije oziroma NCB obstoječih sodelujočih držav članic v kapitalskem ključu ECB, v skladu s Sklepom ECB/2006/21.
   3.   „Rezerve ECB“ in „rezervacije, ki so enakovredne rezervam“ po odstavku 1 vključujejo med drugim splošni rezervni sklad ECB, stanja na računih vrednotenja ter rezervacije za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata.
   4.   ECB najkasneje na prvi delovni dan po odobritvi zaključnega računa ECB za leto 2006 s strani Sveta ECB izračuna in potrdi Banki Slovenije znesek, ki ga mora Banka Slovenije prispevati po odstavku 1.
   5.   Na drugi delovni dan po odobritvi zaključnega računa ECB za leto 2006 s strani Sveta ECB Banka Slovenije z dvema ločenima prenosoma prek sistema TARGET plača ECB

               (a)

               znesek, dolgovan ECB po odstavku 4; in

               (b)

               obresti, ki se natečejo v obdobju od 1. januarja 2007 do tega datuma od zneska, dolgovanega ECB po odstavku 4.

         6.   Natečene obresti iz odstavka 5(b) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi ESCB v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 6
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2007.

      V Frankfurtu na Majni, 30. decembra 2006.

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 195, 15.7.2006, str. 25.

      (2)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (3)  Sklep ECB/2004/6 (UL L 205, 9.6.2004, str. 7).

      (4)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

      (5)  UL L 205, 9.6.2004, str. 19.

      (6)  Sklep ECB/2003/17 (UL L 9, 15.1.2004, str. 27).

      (7)  Sklep ECB/2004/5 (UL L 205, 9.6.2004, str. 5).

      (8)  Še ni objavljeno.

      (9)  Glej stran 9 tega Uradnega lista.

      (10)  Smernica ECB/2000/15 (UL L 336, 30.12.2000, str. 114).

      (11)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.


title: Sklep Sveta z dne 31. marca 2011 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja

text:
               9.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 232/1

         SKLEP SVETA
   z dne 31. marca 2011
   o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja
   (2011/530/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 100(2) in 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v skladu z mandatom o pooblastilu za začetek pogajanj, ki ga je Svet sprejel 17. decembra 2009, s pogajanji dosegla Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o sodelovanju).

               (2)

               Pogodbenici sta Memorandum o sodelovanju parafirali 27. septembra 2010 v času zasedanja 37. skupščine Mednarodne organizacije civilnega letalstva v Montrealu.

               (3)

               Zato bi bilo treba Memorandum o sodelovanju podpisati in do zaključka postopkov za njegovo sklenitev začasno uporabljati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja („Memorandum o sodelovanju“) se v imenu Unije odobri, ob upoštevanju njegove sklenitve.
   Besedilo Memoranduma o sodelovanju je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e) pooblaščenih(-e) za podpis Memoranduma o sodelovanju v imenu Unije.
   Člen 3
   Memorandum o sodelovanju se začasno uporablja od dne podpisa do zaključka postopkov, potebnih za njegovo sklenitev (1).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 31. marca 2011

            Za Svet

            Predsednik

         VÖLNER P.

      (1)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum podpisa Memoranduma o sodelovanju v Uradnem listu Evropske unije.
    ---documentbreak---

               9.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 232/1

         MEMORANDUM O SODELOVANJU
   med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja
   EVROPSKA UNIJA (EU)
   in
   MEDNARODNA ORGANIZACIJA CIVILNEGA LETALSTVA (ICAO),
   v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –
   OB SKLICEVANJU na Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisano v Čikagu 7. decembra 1944 (v nadaljnjem besedilu: Čikaška konvencija), zlasti točke (a) člena 55 in člena 65 Konvencije;
   OB SKLICEVANJU na Pogodbo o delovanju Evropske unije, zlasti členov 218 in 220 Pogodbe;
   OB UPOŠTEVANJU Resolucije skupščine ICAO A1-10, ki je pooblastila Svet za pripravo ustreznih sporazumov z javnimi mednarodnimi organizacijami, katerih dejavnosti vplivajo na mednarodno civilno letalstvo, zlasti v zvezi s tehničnim sodelovanjem, izmenjavo informacij in dokumentov, udeležbo na sestankih in drugimi zadevami, ki lahko spodbujajo učinkovito sodelovanje;
   OB SKLICEVANJU na politiko in okvir ICAO za sodelovanje z ustreznimi regionalnimi organi civilnega letalstva in regionalnimi organizacijami, katerih cilj je med drugim sklepanje sporazumov o sodelovanju s takimi organi in organizacijami na podlagi priporočila simpozija ES/ICAO o regionalnih organizacijah, ki je potekal od 10. do 11. aprila 2008 v Montrealu;
   OB UPOŠTEVANJU, da ustrezna zakonodaja EU obravnava večino standardov ICAO s področja varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja;
   OB UPOŠTEVANJU Memoranduma o sodelovanju (MoS) med Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) na področju presoje nadzora nad varnostjo in sorodnih zadev, podpisanega v Montrealu, 21. marca 2006;
   OB UPOŠTEVANJU Memoranduma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva na področju revizij/inšpekcijskih pregledov varnosti in sorodnih zadev, podpisanega v Montrealu, 17. septembra 2008;
   KER so Evropska skupnost in Združeni narodi 29. aprila 2003 podpisali novi finančni in administrativni okvirni sporazum (FAFA), h kateremu je Mednarodna organizacija civilnega letalstva pristopila na podlagi sporazuma z Evropsko skupnostjo, podpisanega 7. decembra 2004;
   KER ta memorandum o sodelovanju ne nadomešča ali prejudicira obstoječih oblik sodelovanja med pogodbenicama, dokler veljajo;
   OB UPOŠTEVANJU Resolucije skupščine ICAO A36-2, ki med drugim priznava, da ustanovitev regionalnih in podregionalnih sistemov za nadzor varnosti ter regionalnih organizacij za nadzor varnosti zagotavlja veliko možnosti za pomoč državam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz Čikaške konvencije na podlagi ekonomije obsega in širšega usklajevanja, ter hkrati zahteva, da generalni sekretar še naprej spodbuja usklajevanje in sodelovanje med ICAO univerzalnimi programi za presojo nadzora nad varnostjo (USOAP) in programi revizij drugih organizacij v zvezi z varnostjo v letalstvu ter usmerja Svet k pospeševanju koncepta regionalnih in podregionalnih sistemov za nadzor varnosti ter regionalnih organizacij za nadzor varnosti;
   KER je skupna vizija pogodbenic doseganje najvišje stopnje poenotenja evropskih operativnih predpisov, zahtev in postopkov zaradi uskladitve s standardi ICAO, ki jih vsebujejo priloge k Čikaški konvenciji, za varnost in varovanje v letalstvu, upravljanje letalskega prometa ter varstvo okolja;
   KER ima vsaka pogodbenica pomembno vlogo pri doseganju tega cilja;
   KER želita pogodbenici sodelovati in se medsebojno obveščati o regionalnem sodelovanju;
   KER je EU sprejela skupna pravila na področju varnosti in varovanja v letalstvu ter Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) in Evropska komisija izvajata inšpekcijske preglede v državah članicah EU, da bi spremljali uporabo teh pravil;
   KER ima v EU Evropska komisija pooblastila za zagotavljanje izvajanja zakonodaje EU na področju varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja;
   KER je glavni cilj programov revizij ICAO in programov inšpekcijskih pregledov EU okrepiti varnost in varovanje v letalstvu z ocenjevanjem izvajanja ustreznih standardov, ugotavljanjem morebitnih pomanjkljivosti in zagotavljanjem odprave pomanjkljivosti v EU, kadar je to potrebno;
   KER je EU v Montrealu ustanovila urad za spodbujanje krepitve odnosov in sodelovanja med EU in ICAO ter omogočanje krepitve sodelovanja in prispevkov EU k dejavnostim ICAO na sedežu ICAO;
   KER je brez poseganja v pravice ali obveznosti držav članic EU v skladu s Čikaško konvencijo ali odnose med državami članicami EU in ICAO, ki izhajajo iz njihovega članstva v ICAO, zaželeno vzpostaviti vzajemno sodelovanje med EU in ICAO na področjih varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja tako, da se zagotovi večja usklajenost standardov in boljše usklajevanje ustreznih dejavnosti ter doseže boljša uporaba omejenih virov in preprečevanje podvajanja dela, obenem pa se ohrani integriteta pogodbenic;
   KER pogodbenici priznavata potrebo po varovanju tajnih podatkov, prejetih od druge pogodbenice, do obsega, ki ga zahtevajo ustrezni predpisi –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   1.   Splošne določbe
   Pogodbenici se s podpisom tega memoranduma o sodelovanju (MoS) v korist mednarodnega civilnega letalstva dogovorita o krepitvi odnosov in vzpostavitvi tesnejšega sodelovanja na področjih varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja ter o omogočanju sodelovanja v dejavnostih in udeležbe na sestankih kot opazovalki v skladu s sprejetimi poslovniki.
   MoS ne posega v pravice ali obveznosti držav članic EU v skladu s Čikaško konvencijo ali odnose med ICAO in državami članicami EU, ki izhajajo iz članstva držav članic v ICAO.
   MoS se ne uporablja za sprejemanje odločitev ICAO ali EU o kateri koli zadevi, vključno s standardizacijo ali določanjem pravil, temveč vzpostavlja regulativno sodelovanje v fazah priprave navedenih dejavnosti.
   Urad Evropske unije v Montrealu, ki predstavlja EU na sedežu ICAO, omogoča odnose med EU in ICAO ter deluje kot glavna točka EU za stike z ICAO v vseh zadevah, ki se nanašajo na izvajanje tega MoS.
   2.   Cilji

               2.1

               Ta MoS:

                           (a)

                           vzpostavlja okvir za krepitev odnosov med pogodbenicama;

                           (b)

                           krepi sodelovanje med pogodbenicama;

                           (c)

                           opredeljuje področja vzajemnega sodelovanja med pogodbenicama; ter

                           (d)

                           določa pogoje in mehanizme za izvajanje sodelovanja med pogodbenicama.

         3.   Področje uporabe

               3.1

               Ta MoS vzpostavlja sodelovanje med pogodbenicama na naslednjih področjih:

                           (a)

                           varnost v letalstvu;

                           (b)

                           varovanje v letalstvu;

                           (c)

                           upravljanje zračnega prometa; ter

                           (d)

                           varstvo okolja.

               3.2

               Vsako področje iz odstavka 3.1 tega člena se uredi s posebnimi prilogami k MoS.

               3.3

               Pogodbenici lahko uvedeta delovne načrte, ki določajo vzajemno dogovorjene mehanizme in postopke, potrebne za učinkovito izvajanje dejavnosti sodelovanja, navedene v prilogah k MoS.

               3.4

               Priloge, sprejete na podlagi tega MoS, so njegov sestavni del.

         4.   Oblike sodelovanja

               4.1

               Pogodbenici:

                           (a)

                           vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje ter izmenjavo informacij;

                           (b)

                           omogočita usklajevanje zahtev za delovanje in interoperabilnost novih tehnologij in sistemov;

                           (c)

                           usklajujeta ustrezne programe revizij in inšpekcijskih pregledov ter rezultate in dejavnosti tehnične pomoči, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela;

                           (d)

                           si izmenjujeta informacije o izpolnjevanju standardov ICAO;

                           (e)

                           vzpostavita ukrepe za zagotavljanje strokovne pomoči in virov EU Mednarodni organizaciji civilnega letalstva, tudi v obliki napotitve strokovnjakov, ki je v izključni pristojnosti generalnega sekretarja, tehnične pomoči in specialističnega usposabljanja, kadar je to mogoče;

                           (f)

                           si medsebojno omogočita udeležbo v svojih dejavnostih s področja programov revizij in inšpekcijskih pregledov ter po potrebi v programih usposabljanja, pri čemer lahko opazovalci EU sodelujejo v revizijskih misijah ICAO v državah EU samo z dovoljenjem teh držav; strokovnjaki EU, ki sodelujejo v revizijah ICAO kot napoteni revizorji ICAO, varujejo vse informacije v zvezi z revizijsko misijo ICAO kot strogo zaupne v skladu z veljavnimi pravili ICAO; ter

                           (g)

                           si brez poseganja v obveznosti katere koli pogodbenice glede nerazkrivanja in z uporabo ustreznih pravil o zaupnosti iz člena 6 izmenjujeta elektronske informacije, podatke in uradne publikacije, zagotavljata vzajemni dostop do zbirk podatkov ter krepita povezave med njimi, da si vzajemno dopolnjujeta obstoječe zbirke podatkov.

         5.   Dejavnosti sodelovanja

               5.1

               Kakor je navedeno v prilogah k temu MoS, se pogodbenici dogovorita o skupnem izvajanju naslednjih dejavnosti sodelovanja. Pogodbenici:

                           5.1.1

                           vzpostavita mehanizme za posvetovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, vključno:

                                       (a)

                                       z vzpostavitvijo in izvajanjem skupnih mehanizmov za redni dialog, posvetovanje in izmenjavo informacij;

                                       (b)

                                       s stalnim in pravočasnim medsebojnim obveščanjem o odločitvah, dejavnostih, pobudah, sestankih in dogodkih s področij varnosti in varovanja v letalstvu, upravljanja zračnega prometa in varstva okolja, ki se nanašajo na ta MoS, in da obe prejmeta zadevno dokumentacijo. Kadar je to ustrezno, lahko potekajo informativni sestanki;

                                       (c)

                                       brezplačnim dostopom do vseh uradnih dokumentov in publikacij;

                                       (d)

                                       dajanjem na vpogled drugi pogodbenici zbirk podatkov in informacij na spletnih straneh; ter

                                       (e)

                                       s tem, da poskrbita, da EU prejema vse dopise ICAO, naslovljene na države članice z vsebino, ki se nanaša na ta MoS skupaj z njegovimi prilogami, in da ima do teh dopisov elektronski dostop.

                           5.1.2

                           Določita okvire sodelovanja za boljše usklajevanje programov revizij in inšpekcijskih pregledov, da bi zagotovili boljšo uporabo omejenih virov in preprečili podvajanje dela.

                           5.1.3

                           Vzpostavita skupne mehanizme za tesno sodelovanje pri načrtovanju programov in tehnične pomoči.

                           5.1.4

                           Sodelujeta pri spodbujanju globalne interoperabilnosti novih tehnologij in sistemov ter vzpostavita skupne mehanizme za krepitev sodelovanja pri uporabi novih tehnologij.

                           5.1.5

                           Zagotavljata pravočasno vzajemno posvetovanje za izboljšanje usklajevanja in združljivosti med predpisi, politikami, pristopi ter predlogi za nove standarde in priporočene prakse (SARP) ICAO.

                           5.1.6

                           Uvedeta delovne načrte za omogočanje izmenjave strokovnega znanja in virov:

                                       (a)

                                       ICAO zagotavlja EU strokovno znanje in svetovanje o najboljših praksah za izvajanje predlogov za nove standarde in priporočene prakse;

                                       (b)

                                       EU zagotavlja ICAO strokovno znanje, tudi v obliki začasnih prerazporeditev strokovnjakov v sekretariat ICAO;

                                       (c)

                                       EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančni prispevek za kritje stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega MoS, skupaj z administrativnimi stroški, stroški zagotavljanja dokumentacije in publikacij ter povezanih storitev, uporabe prostorskih zmogljivosti na sedežu ICAO ter stroški informacijske tehnologije;

                                       (d)

                                       EU si prizadeva ICAO zagotoviti finančne prispevke za podpiranje programov tehničnega sodelovanja ICAO in za druge dejavnosti ICAO, o katerih se je treba dogovoriti v skupnem odboru, v skladu s finančnim in administrativnim okvirnim sporazumom (FAFA); ter

                                       (e)

                                       v delovnih načrtih, ki jih v ta namen odobri skupni odbor, se določijo morebitni novi okvir in pogoji za začasne prerazporeditve strokovnjakov in finančne prispevke Mednarodni organizaciji civilnega letalstva v okviru tega MoS. Ti delovni načrti vključujejo možnost, da EU od ICAO zahteva finančne podatke v okviru teh prispevkov.

                           5.1.7

                           Se medsebojno obveščata o vseh ustreznih programih usposabljanja in omogočata udeležbo drugi stranki, če je to ustrezno.

                           5.1.8

                           Skupaj organizirata in usklajujeta ustrezne dogodke, kadar je to primerno.

         6.   Zaupnost

               6.1

               Vsaka pogodbenica sprejme vse razumne previdnostne ukrepe za zaščito informacij, prejetih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami, pred nepooblaščenim razkritjem. Pogodbenica lahko na podlagi zagotovitve informacij drugi pogodbenici določi dele informacij, ki jih je po njenem mnenju treba izvzeti iz razkritja.

               6.2

               Pogodbenici se dogovorita o varovanju tajnih informacij, prejetih od druge pogodbenice pri uporabi tega MoS in njegovih prilog, do obsega, ki ga zahtevajo ustrezna pravila, predpisi in zakonodaja.

               6.3

               Pogodbenici v skladu z ustreznimi pravili, predpisi in zakonodajo ne bosta razkrivali zlasti informacij z lastninsko pravico, ki si jih izmenjata v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Take informacije se v skladu z ustreznimi pravili primerno označijo kot informacije z lastninsko pravico.

               6.4

               Pogodbenici se po potrebi dogovorita o delovnih načrtih glede dodatnih postopkov za zaščito tajnih informacij, zagotovljenih v skladu s tem MoS in njegovimi prilogami. Takšni postopki vključujejo možnost, da vsaka pogodbenica preveri, katere varnostne ukrepe izvaja druga pogodbenica.

         7.   Skupni odbor pogodbenic

               7.1

               Ustanovi se skupni odbor, v katerem so predstavniki obeh pogodbenic. Skupnemu odboru predseduje po en predstavnik vsake pogodbenice. Skupni odbor je odgovoren za učinkovito izvajanje prilog k temu MoS in sprejemanje teh prilog.

               7.2

               Sestanek skupnega odbora za pregled izvajanja prilog k temu MoS se skliče vsaj enkrat letno in organizira na stroškovno učinkovit način. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva sestanek skupnega odbora.

               7.3

               Skupni odbor lahko obravnava katero koli zadevo, povezano z delovanjem in izvajanjem prilog k temu MoS. Skupni odbor je zlasti odgovoren za:

                           (a)

                           reševanje katerega koli vprašanja v zvezi z uporabo in izvajanjem prilog k temu MoS;

                           (b)

                           preučevanje načinov za krepitev izvajanja prilog k temu MoS in dajanje ustreznih priporočil pogodbenicama za njegove spremembe, če je to ustrezno;

                           (c)

                           sprejemanje prilog k temu MoS in delovnih načrtov v okviru področja uporabe prilog ali njihovih sprememb;

                           (d)

                           preučevanje finančnih vprašanj in vprašanj v zvezi z viri, ki so povezana z izvajanjem tega MoS in njegovih prilog, ter

                           (e)

                           reševanje morebitnih razlik ali sporov v zvezi z razlago ali uporabo tega MoS in njegovih prilog.

               7.4

               Skupni odbor deluje na podlagi soglasja med predsednikoma vsake pogodbenice.

         8.   Reševanje sporov

               8.1

               Vsaka pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi v zvezi s tem MoS. Druga pogodbenica na tako zahtevo nemudoma odgovori in začne posvetovanja v času, o katerem se pogodbenici dogovorita v 45 dneh.

               8.2

               Pogodbenici storita vse potrebno za reševanje morebitnih medsebojnih razlik, ki izvirajo iz njunega sodelovanja v skladu s tem MoS, s posvetovanjem, na najnižji možni tehnični ravni.

               8.3

               Če katera koli razlika ni rešena v skladu z odstavkom 8.2 tega člena, lahko vsaka pogodbenica predloži spor skupnemu odboru, ki se v skladu s členom 7 tega MoS o zadevi posvetuje, da bi jo rešil s pogajanjem.

               8.4

               Ne glede na odstavke od 8.1 do 8.3 tega člena je treba za obravnavo vsakega spora, ki izhaja iz vprašanja finančnega upravljanja, uporabiti določbe o reševanju sporov iz finančnega in administrativnega okvirnega sporazuma.

               8.5

               Nobena določba tega MoS ne pomeni odpovedi katere koli posebne pravice ali imunitete pogodbenic.

         9.   Začetek veljavnosti, spremembe in prenehanje

               9.1

               MoS se začasno uporablja od dneva podpisa do njegovega začetka veljavnosti.

               9.2

               MoS začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov in velja do odpovedi.

               9.3

               Vsaka pogodbenica lahko MoS kadar koli odpove. Odpoved začne veljati šest mesecev po pisnem uradnem obvestilu pogodbenici, razen če je navedeno obvestilo o odpovedi bilo s skupnim soglasjem pogodbenic umaknjeno pred potekom navedenega obdobja.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen
         Per la Unió Europea

         За Международната организация за гражданско въздухоплаване
         Por la Organización Internacional de Aviación Civil
         Za Mezinárodní organizaci pro civilní letectví
         For Organisationen for International Civil Luftfart
         Für die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation
         Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nimel
         Για τη Διεθνή Οργάνωση Πολιτικής Αεροπορίας
         For The International Civil Aviation Organisation
         Pour l’Organisation de l’aviation civile internationale
         Per l’Organizzazione internazionale dell’aviazione civile
         Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas vārdā
         Tarptautinės Civilinės aviacijos organizacijos vardu
         A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet részéről
         Għall-Organizzazzjoni tal-Avjazzjoni Ċivili Internazzjonali
         Voor de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie
         W imieniu Organizacji Międzynarodowego Lotnictwa Cywilnego
         Pela Organização da Aviação Civil Internacional
         Pentru Organizația Aviației Civile Internaționale
         Za Medzinárodnú organizáciu civilného letectva
         Za Mednarodno organizacijo civilnega letalstva
         Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön puolesta
         För internationella civila luftfartsorganisationen


title: Sklep Sveta 2011/781/SZVP z dne 1. decembra 2011 o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

text:
               2.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 319/51

         SKLEP SVETA 2011/781/SZVP
   z dne 1. decembra 2011
   o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 8. decembra 2009 sprejel Sklep 2009/906/SZVP o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (1). Navedeni sklep preneha veljati 31. decembra 2011.

               (2)

               EUPM bi se morala nadaljevati do 30. junija 2012.

               (3)

               Struktura poveljevanja in nadzora EUPM ne bi smela vplivati na pogodbeno odgovornost vodje EUPM do Komisije za izvrševanje proračuna EUPM.

               (4)

               Za EUPM bi bilo treba aktivirati stalno dežurstvo.

               (5)

               EUPM bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko upočasnile zunanje delovanje Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Misija
   1.   Policijska misija Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2002/210/SZVP (2), se nadaljuje v obdobju od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012.
   2.   EUPM deluje v skladu s cilji misije, določenimi v členu 2 in opravlja ključne naloge, določene v členu 3.
   Člen 2
   Naloge misije
   V okviru širšega pristopa k zagotavljanju pravne države v BiH in v regiji EUPM podpira zadevne organe pregona BiH ter kazenskopravni sistem v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, pri krepitvi medsebojne povezanosti policije in tožilstva ter regionalnem in mednarodnem sodelovanju.
   EUPM operativno svetuje posebnemu predstavniku Evropske unije (PPEU) in ga tako podpira pri njegovi vlogi. EUPM s svojim delom in prek svoje mreže v državi prispeva k skupnim prizadevanjem za zagotovitev celovite obveščenosti Unije o dogajanjih v BiH.
   Pred zaključkom misije EUPM pripravi predajo preostalih ključnih nalog urada PPEU.
   EUPM podpira začasno ureditev za skladiščenje za namene skupne zunanje in varnostne politike (SVOP) do oblikovanja stalne ureditve za skladiščenje.
   Člen 3
   Glavne naloge misije
   Da bi se dosegli cilji misije, so glavne naloge EUPM naslednje:

               1.

               zagotavljanje strateških nasvetov organom pregona in političnim organom v BiH v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji;

               2.

               spodbujanje in omogočanje mehanizmov za vertikalno in horizontalno usklajevanje in sodelovanje med zadevnimi organi pregona, s posebnim poudarkom na organih na državni ravni;

               3.

               zagotavljanje uspešne predaje med EUPM in uradom PPEU;

               4.

               prispevanje k usklajevanju prizadevanj Unije in držav članic na področju pravne države.

         Člen 4
   Struktura misije
   1.   Struktura EUPM je naslednja:

               (a)

               glavni sedež v Sarajevu z vodjem misije in osebjem, določenim v operativnem načrtu (OPLAN);

               (b)

               štirje območni uradi v Sarajevu, Banja Luki, Mostarju in Tuzli.

         2.   Ti elementi se še podrobneje opredelijo v operativnem načrtu (OPLAN).
   Člen 5
   Poveljnik civilne operacije
   1.   Direktor civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij je tudi poveljnik civilne operacije za EUPM.
   2.   Poveljnik civilne operacije, ki je pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom Političnega in varnostnega odbora (PVO) in splošno podrejen visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP), izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo EUPM na strateški ravni.
   3.   Poveljnik civilne operacije zagotavlja ustrezno in učinkovito izvajanje odločitev Sveta in odločitev PVO, vključno z dajanjem potrebnih strateških navodil vodji misije ter zagotavljanjem svetovanja in tehnične podpore vodji misije.
   4.   Vsi dodeljeni člani osebja ostajajo še naprej pod polnim poveljstvom nacionalnih organov države članice, ki jih je dodelila, ali zadevne institucije Unije. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor (OPCON) nad svojim osebjem, skupinami in enotami na poveljnika civilne operacije.
   5.   Poveljnik civilne operacije je v celoti odgovoren za zagotavljanje, da se skrbno ravnanje Unije ustrezno izvaja.
   6.   Poveljnik civilne operacije in PPEU se po potrebi medsebojno posvetujeta.
   Člen 6
   Vodja misije
   1.   Vodja misije nosi odgovornost ter izvršuje poveljevanje in nadzor nad EUMP na območju operacije.
   2.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad osebjem, skupinami in enotami iz sodelujočih držav, kot jih dodeli poveljnik civilne operacije, odgovoren pa je tudi za upravljanje in logistiko, kar vključuje sredstva, vire in informacije, ki so dani na razpolago EUMP.
   3.   Vodja misije izdaja navodila celotnemu osebju EUPM za učinkovito izvajanje EUPM na območju operacije, pri čemer prevzame usklajevanje in vsakodnevno upravljanje misije ter sledi navodilom na strateški ravni poveljnika civilne operacije.
   4.   Vodja misije je odgovoren za izvrševanje proračuna EUPM. V ta namen vodja misije podpiše pogodbo s Komisijo.
   5.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem. Za dodeljeno osebje disciplinske ukrepe izvršuje pristojni nacionalni organ ali organ Unije.
   6.   Vodja misije predstavlja EUPM na območju operacij in zagotavlja njeno ustrezno prepoznavnost.
   7.   Vodja misije se po potrebi usklajuje z drugimi akterji Unije na terenu. Brez poseganja v strukturo poveljevanja vodja misije od PPEU prejema lokalne politične smernice.
   Člen 7
   Osebje EUPM
   1.   Število in pristojnosti osebja EUPM so v skladu z nalogami misije iz člena 2, ključnimi nalogami misije iz člena 3 in strukturo iz člena 4.
   2.   EUPM sestavlja predvsem osebje, ki ga dodelijo države članice ali institucije Unije. Vsaka država članica ali institucija Unije krije stroške osebja, ki ga je dodelila, tudi stroške potovanja do kraja premestitve in nazaj, plače, zdravstveno zavarovanje ter nadomestila, z izjemo ustreznih dnevnic, ter nadomestila za težke razmere in tveganje.
   3.   EUPM lahko po potrebi pogodbeno zaposli tudi mednarodno civilno osebje in lokalno osebje, če potrebnih nalog ne more opraviti osebje, ki so ga dodelile države članice. Izjemoma se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar ni na voljo primernih vlog iz držav članic, po potrebi pogodbeno zaposlijo državljani sodelujočih tretjih držav.
   4.   Vse osebje spoštuje minimalne varnostne operativne standarde, specifične za misijo, ter varnostni načrt misije, ki podpira varnostno politiko Unije na tem področju. Glede varovanja tajnih podatkov Unije, ki so mu zaupani pri opravljanju nalog, osebje upošteva varnostna načela in minimalne standarde, določene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (3).
   Člen 8
   Status misije in osebja EUPM
   1.   Sprejmejo se potrebni ukrepi glede podaljšanja Sporazuma med Unijo in BiH z dne 4. oktobra 2002 o dejavnostih EUPM v BiH za obdobje trajanja EUPM.
   2.   Država ali institucija Unije, ki je dodelila člana osebja, je odgovorna, da se odzove na pritožbe v zvezi z dodelitvijo, ki jih vložijo člani osebja ali pa se nanašajo nanje. Zadevna država ali institucija Unije je odgovorna za vložitev morebitne tožbe zoper dodeljeno osebo.
   3.   Pogoji zaposlitve ter pravice in obveznosti mednarodnega in lokalnega civilnega osebja se določijo v pogodbah med vodjo misije in člani osebja.
   Člen 9
   Struktura poveljevanja
   1.   EUPM ima kot operacija kriznega upravljanja enotno strukturo poveljevanja.
   2.   V okviru odgovornosti Sveta in VP PVO izvaja politično odgovornost in strateško vodi EUPM.
   3.   Poveljnik civilne operacije je, pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom PVO ter splošno podrejen VP, poveljnik EUPM na strateški ravni, ki v tej vlogi vodji misije izdaja navodila ter mu svetuje in zagotavlja tehnično podporo.
   4.   Poveljnik civilne operacije poroča Svetu prek VP.
   5.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad EUPM na območju operacije in je neposredno odgovoren poveljniku civilne operacije.
   Člen 10
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO izvaja v okviru odgovornosti Sveta in VP politično odgovornost in strateško vodi EUPM. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s tretjim odstavkom člena 38 PEU. To pooblastilo vključuje pristojnost za imenovanje vodje misije na predlog VP ter za spreminjanje koncepta operacij (CONOPS) in OPLAN. Za odločanje v zvezi s cilji in prenehanjem EUPM je še naprej pristojen Svet.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   PVO redno in po potrebi prejema poročila poveljnika civilne operacije in vodje misije o zadevah v okviru njune pristojnosti.
   Člen 11
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo Unije pri odločanju in v njen enotni institucionalni okvir so k sodelovanju pri EUPM lahko povabljene tudi tretje države, če prevzamejo stroške z njihove strani dodeljenega osebja, vključno s plačami, zavarovanjem za vsa tveganja, dnevnicami in potnimi stroški za pot v BiH in nazaj, ter ustrezno prispevajo h kritju tekočih stroškov EUPM.
   2.   Tretje države, ki prispevajo k EUPM, imajo enake pravice in dolžnosti glede vsakodnevnega upravljanja EUPM kakor države članice.
   3.   Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov in za ustanovitev odbora prispevajočih držav.
   4.   Podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav so zajeta v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 37 PEU in členom 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije. VP se lahko pogaja o takih sporazumih. Če Unija in tretja država skleneta sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah Unije za krizno upravljanje, se v okviru EUPM uporabljajo določbe takega sporazuma.
   Člen 12
   Finančna ureditev
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov, povezanih z EUPM za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012, je 5 250 000 EUR.
   2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki Unije, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. V skladu s Finančno uredbo lahko vodja misije sklepa tehnične dogovore z državami članicami, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji za zagotavljanje opreme, storitev in prostorov za EUPM. Vodja misije je odgovoren za upravljanje skladišča rabljene opreme, ki se tudi lahko uporablja v primeru nujnih potreb pri razporeditvi v okviru EVOP. Državljani sodelujočih tretjih držav in državljani države gostiteljice se lahko prijavljajo na javne razpise za sklenitev pogodb.
   3.   Vodja misije o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe, izčrpno poroča Komisiji, ki ga nadzira.
   4.   Finančna ureditev upošteva operativne zahteve EUPM, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih skupin.
   5.   Odhodki, v zvezi z EUPM, so upravičeni od 1. januarja 2012.
   Člen 13
   Varnost
   1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za EUPM ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členoma 5 in 9, pri tem pa se usklajuje z Varnostnim direktoratom Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).
   2.   Vodja misije je odgovoren za varnost EUPM in zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki se uporabljajo za EUPM, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, napotenega v operativni vlogi izven Unije v skladu z naslovom V PEU in s tem povezanimi instrumenti.
   3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki poroča vodji misije in bo vzdrževal tesne delovne stike z Varnostnim direktoratom ESZD.
   4.   Vodja misije v posvetovanju z Varnostnim direktoratom ESZD v štirih regionalnih uradih, kjer bo EUPM nameščena, imenuje področne uradnike za varnost, ki so pod vodstvom SMSO odgovorni za vsakodnevno upravljanje vseh varnostnih vidikov ustreznih elementov EUPM.
   5.   Osebje EUPM pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Osebju se na območju operacije prav tako zagotovi redno osvežitveno usposabljanje, ki ga organizira SMSO.
   Člen 14
   Usklajevanje
   1.   Brez vpliva na strukturo poveljevanja vodja misije deluje v tesni povezavi z delegacijo Unije v BiH, da se zagotovi skladnost ukrepanja Unije v podporo BiH.
   2.   Vodja misije tesno sodeluje z vodji misij Unije v BiH.
   3.   Vodja misije sodeluje z drugimi mednarodnimi akterji, navzočimi v državi, zlasti z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), Svetom Evrope in Mednarodnim programom za pomoč pri usposabljanju na področju kazenskih preiskav.
   Člen 15
   Posredovanje tajnih podatkov
   1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, če je ustrezno in če je to v skladu s potrebami EUPM, v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje tajne informacije in dokumente EU do stopnje "RESTREINT UE", ki so bili pripravljeni za namene EUPM.
   2.   V primeru posebne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščen, da v skladu s Sklepom 2011/292/EU posreduje državi gostiteljici tajne informacije in dokumente EU do stopnje "RESTREINT UE", ki so bili pripravljeni za namene EUPM. V vseh drugih primerih se takšne informacije in dokumenti državi gostiteljici razkrijejo po ustreznih postopkih sodelovanja države gostiteljice z Unijo.
   3.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, posreduje vse dokumente EU, ki niso tajni, v zvezi z razpravami Sveta o EUPM, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti (4).
   Člen 16
   Enota za stalno dežurstvo
   Za EUPM se aktivira stalno dežurstvo.
   Člen 17
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. januarja do 30. junija 2012.

      V Bruslju, 1. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 322, 9.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 70, 13.3.2002, str. 1.

      (3)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

      (4)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2108 z dne 16. novembra 2015 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovino s storitvami Svetovne trgovinske organizacije, in sicer za priglasitev preferencialne obravnave, ki jo namerava Unija dodeliti za storitve in ponudnike storitev iz najmanj razvitih držav članic, ter za prošnjo za soglasje v zvezi s preferencialno obravnavo, ki presega dostop do trga

text:
               21.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 305/47

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2108
   z dne 16. novembra 2015
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovino s storitvami Svetovne trgovinske organizacije, in sicer za priglasitev preferencialne obravnave, ki jo namerava Unija dodeliti za storitve in ponudnike storitev iz najmanj razvitih držav članic, ter za prošnjo za soglasje v zvezi s preferencialno obravnavo, ki presega dostop do trga
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 91 in 100 ter prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen IX Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO) med drugim določa postopke za oprostitev obveznosti, ki jih članom STO nalaga navedeni sporazum ali mnogostranski trgovinski sporazumi v prilogah 1A, 1B ali 1C k navedenemu sporazumu in njihove priloge.

               (2)

               Leta 2011 je bila izjemoma z odstopanjem od obveznosti iz odstavka 1 člena II Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami (GATS) zahtevana oprostitev obveznosti, s katero bi članice STO lahko dodelile preferencialno obravnavo za storitve in ponudnike storitev iz najmanj razvitih držav članic (v nadaljnjem besedilu: članice NRD), takšna obravnava podobnih storitev in ponudnikov storitev pa s tem ne bi bila podeljena vsem drugim članicam STO. Svet je s Sklepom Sveta 2012/8/EU (1) sprejel stališče Unije v podporo navedeni oprostitvi obveznosti.

               (3)

               Ministrska konferenca STO je 17. decembra 2011 sprejela odločitev, ki dovoljuje članicam STO, da odobrijo takšno preferencialno obravnavo za storitve in ponudnike storitev iz članic NRD za obdobje 15 let. V skladu s to odločitvijo članice WTO, ki odobrijo preferencialno obravnavo, uradno obvestijo Svet za trgovino s storitvami, preferencialno obravnavo v zvezi z uporabo ukrepov, razen tistih, opisanih v členu XVI GATS, pa mora odobriti Svet za trgovino s storitvami v skladu s svojimi postopki.

               (4)

               V svojem Sklepu z dne 7. decembra 2013 je ministrska konferenca STO povzela zahtevo, da navedeno uporabo ukrepov, razen tistih, ki so opisani v členu XVI GATS odobri Svet za trgovino s storitvami.

               (5)

               Stališče Unije, da se odobri preferencialna obravnava, ki je priglašena članom STO, razen Uniji in njenim državam članicam, v zvezi s storitvami in ponudniki storitev iz članic NRD glede uporabe ukrepov, razen tistih, ki so opisani v členu XVI GATS, je bilo sprejeto s Sklepom Sveta (EU) 2015/1570 (2).

               (6)

               Unija je 30. julija 2015, v skladu z odločitvami ministrske konference STO z dne 17. decembra 2011 in 7. decembra 2013, Svetu za trgovino s storitvami sporočila, da namerava ob upoštevanju potrebnih notranjih postopkov priglasiti preferencialno obravnavo, ki jo Unija namerava ponuditi za storitve in ponudnike storitev iz članic NRD.

               (7)

               Unija si v interesu svojih razvojnih ciljev in v spodbudo zaključka dela pogajanj o storitvah v zvezi z razvojno agendo iz Dohe prizadeva za odobritev preferencialne obravnave, ki presega dostop do trga, ki jo namerava dodeliti za storitve in ponudnike storitev iz članic NRD, s posebnim poudarkom na preferencialih, podeljenih za začasno bivanje fizičnih oseb za opravljanje storitev, da bi ustvarili spodbude za izpolnjevanje obveznosti o ponovnem sprejemu v skladu z mednarodnim pravom, izvajanje obstoječih sporazumov o ponovnem sprejemu in sklenitev novih, pod pogojem, da bodo članice NRD sodelovale z Unijo na področju upravljanja migracij.

               (8)

               Primerno je, da se oblikuje stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Sveta za trgovino s storitvami, za priglasitev preferencialne obravnave, ki jo Unija namerava dodeliti za storitve in ponudnike storitev iz članic NRD, ter za prošnjo za soglasje v zvezi s preferencialno obravnavo, ki presega dostop do trga –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Sveta za trgovino s storitvami, je, da se Svetu za trgovino s storitvami priglasi preferencialna obravnava, ki jo namerava Unija dodeliti za storitve in ponudnike storitev v članicah NRD, kot je določeno v dokumentu STO S/C/N/840 v skladu s sklepoma ministrske konference STO z dne 17. decembra 2011 oziroma 7. decembra 2013, ter za prošnjo za soglasje v okviru Sveta za trgovino s storitvami v zvezi s preferencialno obravnavo, ki presega dostop do trga.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. ETGEN

      (1)  Sklep Sveta 2012/8/EU z dne 14. decembra 2011 o določitvi stališča, ki ga bo Evropska unija sprejela na ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije do zahteve za dodelitev prednostne obravnave storitev in dobaviteljev storitev v najmanj razvitih državah (UL L 4, 7.1.2012, str. 16).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1570 z dne 18. septembra 2015 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta za trgovino s storitvami Svetovne trgovinske organizacije o odobritvi prednostne obravnave, priglašene s strani članic STO, razen Unije in njenih držav članic, za storitve in izvajalce storitev v najmanj razvitih državah članicah, pri uporabi ukrepov razen tistih, ki so opisani v členu XVI GATS (UL L 245, 22.9.2015, str. 6–7).


title: Sklep Sveta z dne 20. decembra 1985 o sprejetju v imenu Skupnosti programov in ukrepov v zvezi z odvajanjem živega srebra in kadmija v okviru Konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja iz kopenskih virov

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31985D0613

Uradni list L 375 , 31/12/1985 str. 0020 - 0044 finska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 7 str. 0088  španska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 6 str. 0135  švedska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 7 str. 0088  portugalska posebna izdaja poglavje 15 zvezek 6 str. 0135

		Sklep Svetaz dne 20. decembra 1985o sprejetju v imenu Skupnosti programov in ukrepov v zvezi z odvajanjem živega srebra in kadmija v okviru Konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja iz kopenskih virov(85/613/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker je 3. marca 1975 Skupnost odobrila Konvencijo o preprečevanju onesnaževanja morja iz kopenskih virov [3];ker je tudi Skupnost postala pogodbenica navedene konvencije;ker se je v Pariški komisiji, ki upravlja Konvencijo, s pogajanji uskladilo programe in ukrepe v zvezi z odvajanjem živega srebra in kadmija, in se od Skupnosti zahteva, da jih pisno odobri do 31. decembra 1985;ker so določbe teh programov in ukrepov skladne z ustreznimi določbami direktiv Skupnosti, in sicer direktiv 76/464/EGS [4], 83/513/EGS [5] in 84/156/EGS [6];ker je zato zaželeno, da Skupnost odobri navedene programe in ukrepe;ker Pogodba v ta namen ne predvideva potrebnih pooblastil, razen tistih iz člena 235,SKLENIL NASLEDNJE:Edini člen1. Svet s tem v imenu Skupnosti odobri programe in ukrepe v zvezi z odvajanjem živega srebra in kadmija v okviru Konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja iz kopenskih virov.Besedila navedenih programov in ukrepov so priložena temu sklepu.2. Predsednik Sveta je s tem pooblaščen za imenovanje osebe ali oseb, ki imajo pooblastila, da o tej odobritvi obvestijo Pariško komisijo pred 31. decembrom 1985.V Bruslju, 20. decembra 1985Za SvetPredsednikR. Krieps[1] UL C 286, 9.11.1985, str. 4.[2] UL C 352, 31.12.1985.[3] UL L 194, 25.7.1975, str. 5.[4] UL L 129, 18.5.1976, str. 23.[5] UL L 291, 24.10.1983, str. 1.[6] UL L 74, 17.3.1984, str. 49.--------------------------------------------------PRILOGAODLOČBA PARCOM 85/1Programi In Ukrepiz dne 5. junija 1985o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju živega srebra v sektorjih, razen industrije kloralkalne elektrolizeKOMISIJA, USTANOVLJENA S KONVENCIJO O PREPREČEVANJU ONESNAŽEVANJA MORJA IZ KOPENSKIH VIROV, PODPISANO V PARIZU 4. JUNIJA 1974, JEob upoštevanju določb Konvencije in zlasti člena 18(3) Konvencije,SPREJELA NASLEDNJE PROGRAME IN UKREPE:Člen 11. Vsako odvajanje živega srebra v industrijskih sektorjih, z izjemo industrije kloralkalne elektrolize, na pomorska območja, kot je opredeljeno v členu 3a Konvencije, ali v vodotoke, ki vplivajo na pomorska območja, zahteva predhodno dovoljenje pristojnega organa zadevne pogodbenice. Tovrstna dovoljenja določajo emisijske standarde za odvajanje in se redno pregledujejo.2. Emisijski standardi ne smejo presegati mejnih vrednosti iz odstavka 3 spodaj, razen če pogodbenica uporablja cilje kakovosti v skladu s prilogama II in IV.3. Mejne vrednosti, roki za njihovo upoštevanje in postopek spremljanja in nadzorovanja odvajanja so določeni v Prilogi I. Mejne vrednosti običajno veljajo na mestu, kjer se odpadne vode, ki vsebujejo živo srebro, odvajajo iz industrijskega obrata.Če se odpadne vode, ki vsebujejo živo srebro, čistijo izven industrijskega obrata v čistilni napravi, namenjeni odstranjevanju živega srebra, lahko zadevna pogodbenica dovoli uporabo mejnih vrednosti na mestu, kjer se odpadne vode odvajajo iz čistilne naprave.4. Brez poseganja v svoje obveznosti, ki izhajajo iz odstavkov 1, 2 in 3, in določbe Konvencije, lahko pogodbenice izdajo dovoljenja za nove obrate le, če navedeni obrati uporabljajo standarde, ki ustrezajo najboljšim razpoložljivim tehničnim sredstvom, če je to potrebno za preprečevanje in odpravo onesnaževanja.Kadar zaradi tehničnih razlogov nameravani ukrepi niso v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehničnimi sredstvi, pogodbenica ne glede na vrsto uporabljene metode pred odobritvijo Komisiji predloži dokaze, ki podpirajo te razloge. Komisija na svojem naslednjem sestanku preuči predložene informacije.5. Za namene teh programov in ukrepov "nov obrat" pomeni:- industrijski obrat, ki je začel obratovati po datumu sprejetja teh programov in ukrepov,- obstoječi industrijski obrat, v katerem se je zmogljivost obdelave živega srebra od datuma sprejetja teh programov in ukrepov bistveno povečala.6. Referenčna analitska metoda za določanje prisotnosti živega srebra je navedena v Prilogi III, odstavek 1. Uporabljajo se lahko druge metode, če so meje zaznavnosti ter natančnost in točnost takih metod najmanj tako dobre kot tiste, določene v Prilogi III, odstavek 1. Zahtevana točnost meritve pretoka odpadnih vod je navedena v Prilogi III, odstavek 2.Člen 21. Pogodbenice pripravijo posebne programe za odvajanje živega srebra iz več virov, ki niso industrijski obrati in za katere v praksi ni mogoče uporabiti emisijskih standardov, opredeljenih v členu 1.2. Namen teh posebnih programov je preprečevanje ali odpravljanje onesnaževanja. Vključujejo najbolj ustrezne ukrepe in postopke za nadomeščanje, zadrževanje in ponovno uporabo živega srebra.3. Posebni programi, o katerih se obvesti Komisijo, se začnejo uporabljati čim prej in v vsakem primeru najkasneje 1. julija 1989.Člen 3Zadevne pogodbenice v okviru področja, ki ga ureja Konvencija, spremljajo stanje vodnega okolja, na katerega vplivajo izpusti. Kadar izpusti vplivajo na vode več pogodbenic, zadevne pogodbenice z medsebojnim sodelovanjem uskladijo postopke spremljanja stanja.Člen 41. Komisija vsaka štiri leta pripravi primerjalno oceno izvajanja teh programov in ukrepov v državah pogodbenicah na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu s členom 17 Konvencije. Zadevne informacije vključujejo zlasti:- podrobnosti o dovoljenjih, ki določajo emisijske standarde za odvajanje živega srebra,- rezultate zbranih informacij ali popis izpustov živega srebra na pomorska območja in v vodotoke, ki vplivajo na pomorska območja, opredeljena v členu 1, odstavek 1,- informacije iz Priloge IV, odstavek 2, za tiste pogodbenice, ki uporabljajo cilje kakovosti,- rezultate spremljanja stanja vodnega okolja, izvedenega v skladu s členom 3. Če je primerno, se rezultati predložijo v okviru skupnega programa spremljanja.2. Če se znanstvena znanja, predvsem o strupenosti, obstojnosti in kopičenju živega srebra v živih organizmih in sedimentih spremenijo ali če se najboljša razpoložljiva tehnična sredstva izpopolnijo, Komisija preuči ustrezne predloge za zaostritev, če je potrebno, mejnih vrednosti in ciljev kakovosti ali določitev dodatnih mejnih vrednosti in dodatnih ciljev kakovosti.Člen 51. Pogodbenice začnejo izvajati te programe in ukrepe do 1. januarja 1986.2. Pogodbenice Komisiji sporočijo besedilo določb nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga urejajo ti programi in ukrepi.--------------------------------------------------PRILOGA ODLOČBA PARCOM 85/2Programi In Ukrepiz dne 5. junija 1985o mejnih vrednostih pri odvajanju kadmijaKOMISIJA, KI JO JE USTANOVILA KONVENCIJA O PREPREČEVANJU ONESNAŽEVANJA MORJA IZ KOPENSKIH VIROV, PODPISANA V PARIZU 4. JUNIJA 1974,ob upoštevanju določb Konvencije in zlasti člena 18(3) Konvencije,SPREJELA NASLEDNJE PROGRAME IN UKREPE:Člen 11. Vsako odvajanje kadmija na pomorska območja, kot je opredeljeno v členu 3a Konvencije, ali v vodotoke, ki vplivajo na pomorska območja, zahteva predhodno dovoljenje pristojnega organa pogodbenice, ki jo to zadeva. Takšna dovoljenja določajo emisijske standarde za odvajanje in se redno pregledujejo.2. Emisijski standardi ne smejo presegati mejnih vrednosti iz odstavka 3 spodaj, razen če pogodbenica uporablja cilje kakovosti v skladu s prilogama II in IV.3. Mejne vrednosti, roki za njihovo upoštevanje in postopek spremljanja in nadzorovanja odvajanja so določeni v Prilogi I. Mejne vrednosti običajno veljajo na mestu, kjer se odpadne vode, ki vsebujejo kadmij, odvajajo iz industrijskega obrata.Če se odpadne vode, ki vsebujejo kadmij, čistijo izven industrijskega obrata v čistilni napravi, namenjeni odstranjevanju kadmija, lahko zadevna pogodbenica dovoli uporabo mejnih vrednosti na mestu, kjer se odpadne vode odvajajo iz čistilne naprave.4. Brez poseganja v svoje obveznosti, ki izhajajo iz odstavkov 1, 2 in 3, in določbe Konvencije, lahko pogodbenice izdajo dovoljenja za nove obrate le, če navedeni obrati uporabljajo standarde, ki ustrezajo najboljšim razpoložljivim tehničnim sredstvom, če je to potrebno za preprečevanje in odpravo onesnaževanja.Kadar zaradi tehničnih razlogov nameravani ukrepi niso v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehničnimi sredstvi, pogodbenica ne glede na vrsto uporabljene metode pred odobritvijo Komisiji predloži dokaze, ki podpirajo te razloge. Komisija na svojem naslednjem sestanku preuči predložene informacije.5. "Nov obrat" pomeni:- industrijski obrat, ki je začel obratovati po datumu sprejetja teh programov in ukrepov,- obstoječi industrijski obrat, v katerem se je zmogljivost obdelave kadmija po datumu sprejetja teh programov in ukrepov bistveno povečala.6. Referenčna analitska metoda za določanje prisotnosti kadmija je navedena v Prilogi III, odstavek 1. Uporabljajo se lahko druge metode, če so meje zaznavnosti ter natančnost in točnost takih metod najmanj tako dobre kot tiste, določene v Prilogi III, odstavek 1. Zahtevana točnost meritve pretoka odpadnih vod je navedena v Prilogi III, odstavek 2.Člen 2Zadevne pogodbenice v okviru področja, ki ga ureja Konvencija, spremljajo stanje vodnega okolja, na katerega vplivajo izpusti. Kadar izpusti vplivajo na vode več pogodbenic, zadevne pogodbenice z medsebojnim sodelovanjem uskladijo postopke spremljanja stanja.Člen 31. Komisija vsakih pet let pripravi primerjalno oceno izvajanja teh programov in ukrepov v državah pogodbenicah na podlagi informacij, ki jih prejme v skladu s členom 17 Konvencije. Zadevne informacije vključujejo zlasti:- podrobnosti o dovoljenjih, ki določajo emisijske standarde za odvajanje kadmija,- rezultate zbranih informacij ali popis izpustov kadmija na pomorska območja in v vodotoke, ki vplivajo na pomorska območja, opredeljena v členu 1, odstavek 1,- informacije iz Priloge IV, odstavek 2, za tiste pogodbenice, ki uporabljajo cilje kakovosti,- rezultate spremljanja stanja vodnega okolja, izvedenega v skladu s členom 2. Če je primerno, se rezultati predložijo v okviru skupnega programa spremljanja.2. Če se znanstvena znanja, predvsem o strupenosti, obstojnosti in kopičenju kadmija v živih organizmih in usedlinah spremenijo, ali če se najboljša razpoložljiva tehnična sredstva izpopolnijo, Komisija preuči ustrezne predloge za zaostritev, če je potrebno, mejnih vrednosti in ciljev kakovosti ali določitev dodatnih mejnih vrednosti in dodatnih ciljev kakovosti.Člen 41. Pogodbenice začnejo izvajati te programe in ukrepe do 1. januarja 1986.2. Pogodbenice Komisiji sporočijo besedilo določb nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga urejajo ti programi in ukrepi.--------------------------------------------------ANNEXEDÉCISION PARCOM 85/1Programmes et mesuresdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de mercure des secteurs autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalinsLA COMMISSION CRÉÉE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article 11. Tout rejet de mercure de secteurs industriels autres que celui de l'électrolyse des chlorures alcalins, dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans des cours d'eau qui affectent la zone maritime, fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.2. Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites décrites au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.3. Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurent à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du mercure sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du mercure sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le mercure, la partie contractante concernée peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.4. Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisations pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, informe la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission examine l'information présentée.5. Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- tout établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures,- tout établissement industriel existant dont la capacité de traitement du mercure a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.6. La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de mercure figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 1. L'exactitude requise pour la mesure du débit des effluents figure à l'annexe III point 2.Article 21. Les parties contractantes établissent des programmes spécifiques pour les rejets de mercure effectués par des sources multiples qui ne sont pas des établissements industriels et pour lesquelles les normes d'émission mentionnées à l'article 1er ne peuvent pas être appliquées dans la pratique.2. L'objectif de ces programmes spécifiques est d'éviter ou d'éliminer la pollution. Ils comportent notamment les mesures et les techniques les plus appropriées en vue d'assurer la substitution, la rétention et le recyclage du mercure.3. Les programmes spécifiques sont d'application aussitôt que possible, et en tout cas au plus tard le 1er juillet 1989, et sont communiqués à la commission.Article 3Les parties contractantes concernées assurent la surveillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 41. À des intervalles de quatre ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes sur la base des informations que celles-ci présentent à la commission conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de mercure,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de mercure effectués dans la zone maritime et dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime, visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 3. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.2. En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du mercure dans les organismes vivants et dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à adopter des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 51. Les parties contractantes mettent en œuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.2. Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------DÉCISION PARCOM 85/2Programmes et mesuresdu 5 juin 1985concernant les valeurs limites et les objectifs de qualité pour les rejets de cadmiumLA COMMISSION CRÉÉE PAR LA CONVENTION POUR LA PRÉVENTION DE LA POLLUTION MARINE D'ORIGINE TELLURIQUE, SIGNÉE À PARIS LE 4 JUIN 1974,eu égard aux dispositions de la convention, et notamment son article 18 paragraphe 3,A ARRÊTÉ LES PROGRAMMES ET MESURES CI-APRÈS:Article premier1. Tout rejet de cadmium dans la zone maritime définie à l'article 3a de la convention ou dans un cours d'eau affectant la zone maritime fait l'objet d'une autorisation préalable délivrée par l'autorité compétente de la partie contractante concernée. De telles autorisations spécifient des normes d'émission pour le rejet et sont revues périodiquement.2. Les normes d'émission ne doivent pas dépasser les valeurs limites spécifiées au paragraphe 3 ci-après, sauf dans les cas où une partie contractante applique des objectifs de qualité conformément aux annexes II et IV.3. Les valeurs limites, les délais fixés pour le respect de ces valeurs et la procédure de surveillance et de contrôle à appliquer aux rejets figurent à l'annexe I. Les valeurs limites s'appliquent normalement au point où les eaux usées contenant du cadmium sortent de l'établissement industriel.Si les eaux usées contenant du cadmium sont traitées hors de l'établissement industriel dans une installation de traitement destinée à éliminer le cadmium, la partie contractante peut permettre que les valeurs limites soient appliquées au point où les eaux usées sortent de l'installation de traitement.4. Sans préjudice de leurs obligations résultant des paragraphes 1, 2 et 3 ainsi que des dispositions de la convention, les parties contractantes ne peuvent accorder d'autorisation pour les établissements nouveaux que si ces établissements appliquent les normes correspondant aux meilleurs moyens techniques disponibles, lorsque cela est nécessaire afin de prévenir et d'éliminer la pollution.Quelle que soit la méthode qu'elle adopte, la partie contractante, dans le cas où, pour des raisons techniques, les mesures envisagées ne correspondent pas aux meilleurs moyens techniques disponibles, doit informer la commission préalablement à toute autorisation des justifications de ces raisons. Lors de sa réunion suivante, la commission doit examiner l'information présentée.5. Aux fins des présents programmes et mesures, on entend par "établissement nouveau":- l'établissement industriel mis en service après la date d'adoption des présents programmes et mesures,- l'établissement industriel existant dont la capacité de traitement du cadmium a été augmentée considérablement après la date d'adoption des présents programmes et mesures.6. La méthode d'analyse de référence à utiliser pour déterminer la présence de cadmium figure à l'annexe III point 1. D'autres méthodes peuvent être utilisées à condition que les limites de détection, la précision et l'exactitude de ces méthodes soient au moins aussi valables que celles qui figurent à l'annexe III point 2.Article 2Les parties contractantes concernées assurent la surveillance, dans la zone couverte par la convention, du milieu aquatique affecté par les rejets. Dans le cas de rejets affectant les eaux de plusieurs parties contractantes, les parties contractantes concernées collaborent en vue d'harmoniser les procédures de surveillance.Article 31. À des intervalles de cinq ans, la commission procède à une évaluation comparative de l'application des présents programmes et mesures par les parties contractantes, sur la base des informations que les parties contractantes présentent à la commission, conformément à l'article 17 de la convention, en particulier en ce qui concerne:- les détails relatifs aux autorisations fixant les normes d'émission pour les rejets de cadmium,- les résultats de l'information rassemblée ou des inventaires établis, relatifs aux rejets de cadmium effectuées dans la zone maritime ou dans les cours d'eau qui affectent la zone maritime visés à l'article 1er paragraphe 1,- l'information figurant à l'annexe IV point 2 pour les parties contractantes qui appliquent des objectifs de qualité,- les résultats du contrôle et de la surveillance continus du milieu aquatique conformément à l'article 2. Où cela s'applique, ces résultats devraient être soumis dans le cadre du programme conjoint de contrôle et de surveillance continus.2. En cas de modification des connaissances scientifiques relatives principalement à la toxicité, à la persistance et à l'accumulation du cadmium dans les organismes vivants dans les sédiments, ou en cas d'amélioration des meilleurs moyens techniques disponibles, des propositions appropriées sont examinées par la commission visant à renforcer, si nécessaire, les valeurs limites et les objectifs de qualité, ou à fixer des valeurs limites supplémentaires et des objectifs de qualité supplémentaires.Article 41. Les parties contractantes mettent en œuvre les présents programmes et mesures à compter du 1er janvier 1986.2. Les parties contractantes informent la commission des dispositions de droit interne prises en application des présents programmes et mesures.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 14. maja 2001 o sklenitvi Sporazuma med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme v imenu Evropske skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0469

Uradni list L 172 , 26/06/2001 str. 0001 - 0002

		Sklep Svetaz dne 14. maja 2001o sklenitvi Sporazuma med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme v imenu Evropske skupnosti(2001/469/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), (3) in člena 300(4) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme, podpisan v Washingtonu 19. decembra 2000, je treba odobriti,(2) Pregled izvajanja je bil poverjen tehnični komisiji, ustanovljeni s Sporazumom,(3) Vsaka pogodbenica je imenovala upravljalni organ. Skupnost je za svoj upravljalni organ imenovala Komisijo. Pogodbenici lahko z medsebojnim sporazumom spremenita Sporazum in priloge ter dodata nove priloge.(4) Vzpostaviti je treba ustrezne notranje postopke v Skupnosti za zagotovitev pravilnega delovanja Sporazuma. Treba je pooblastiti Komisijo, da lahko ob pomoči posebnega odbora, ki ga imenuje Svet, oblikuje tehnične spremembe Sporazuma in sprejema sklepe za njegovo izvajanje. V vseh drugih primerih se sklepe sprejema po običajnih postopkih,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1S tem se v imenu Skupnosti odobri Sporazum med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov označevanja energetsko učinkovite pisarniške opreme, vključno s prilogami.Besedilo Sporazuma in njegovih prilog je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti opravi pisno obvestilo, predvideno v členu XII(1) Sporazuma [1].Člen 31. Skupnost zastopa Komisija v tehnični komisiji, predvideni v členu VI Sporazuma, ob pomoči posebnega odbora, ki ga imenuje Svet. Komisija po posvetovanju s posebnim odborom skrbi za sporočanje, sodelovanje, pregled izvajanja in uradna obvestila v skladu s členi V(5), VI(1) in (2) ter VIII(4) Sporazuma.2. Pri pripravi stališča Skupnosti glede sprememb specifikacij in seznamov pisarniške opreme v Prilogi C k Sporazumu Komisija upošteva morebitna mnenja Odbora Energy Star Evropske skupnosti (European Community Energy Star Board, ECESB), navedenega v členih 8 in 11 predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu Skupnosti za označevanje energetsko učinkovite pisarniške opreme.3. Stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejemata upravljalna organa, kar zadeva spremembe tehničnih specifikacij za pisarniško opremo, naštetih v Prilogi C k Sporazumu, oblikuje Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, navedenim v odstavku 1 tega člena.4. V vseh drugih primerih stališče Skupnosti glede odločitev, ki jih sprejemata upravljalna organa ali pogodbenici, oblikuje Svet na predlog Komisije v skladu s členom 300 Pogodbe.V Bruslju,14. maja 2001Za SvetPredsednikL. Rekke[1] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------