title: 2013/550/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/136

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
   (2013/550/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0232/2012) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0095/2013),

               1.

               podeli razrešnico Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov glede izvrševanja splošnega proračuna za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 68, 15.3.2011.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

      (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

      (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0232/2012) (2),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0095/2013),

                  1.

                  pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da pri plačilih za upravne in druge odhodke Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (v nadaljevanju: nadzornik) v letu, ki se je končalo 31. decembra 2011, ni bilo večjih napak ter da so bili pregledani nadzorni in kontrolni sistemi za upravne in druge odhodke učinkoviti;

                  2.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2011 navedlo, da ni ugotovilo hujših pomanjkljivosti v zvezi z revidiranimi področji, ki so se nanašala na človeške vire in javna naročila nadzornika;

                  3.

                  podpira priporočila Računskega sodišča in svetuje nadzorniku, naj od vseh zaposlenih zahteva, da redno, v najboljšem primeru vsako leto, posredujejo dokumente, ki potrjujejo njihovo osebno stanje, in naj vzpostavi sistem za pravočasno spremljanje teh dokumentov;

                  4.

                  pozdravlja napredek, ki ga je Računsko sodišče opazilo pri boljšem upravljanju nadomestil, in njegovo ugotovitev, da so bili uvedeni ukrepi učinkoviti; pozdravlja tudi dejstvo, da namerava nadzornik še naprej izboljševati sistem za pravočasno spremljanje in nadzor;

                  5.

                  potrjuje, da je revizija Računskega sodišča pokazala, da so bili ukrepi, s katerimi je Evropski nadzornik za varstvo podatkov leta 2010 želel izboljšati upravljanje nadomestil, učinkoviti; poziva nadzornika, naj še naprej spremlja in povečuje učinkovitost;

                  6.

                  ugotavlja, da je skupni proračun Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v letu 2011 znašal 7 564 137 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti (leta 2010 je znašal 7 104 351 EUR) in da je bilo izvrševanje teh sredstev 89,31-odstotno (82,73 % leta 2010); meni, da gre za pozitiven razvoj, a poziva k dodatnim prizadevanjem za izboljšanje stopnje izvrševanja ter k spremljanju opravljenih sprememb, in pričakuje, da se bo ta delež naslednje leto povečal nad 90 %;

                  7.

                  poudarja, da gre pri proračunu Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v celoti za upravni proračun; ugotavlja, da je stopnja izvrševanja odhodkov za zaposlene v instituciji 75,63-odstotna (naslov 1) in da delež odhodkov za stavbe, pohištvo, opremo in razne odhodke iz poslovanja znaša 73,38 % (naslov 2); ugotavlja, da je bila stopnja izvrševanja leta 2011 po celotnem plačilu vseh odhodkov iz obeh naslovov 85,03-odstotna;

                  8.

                  poziva nadzornika, naj pripravi letni proračun tako, da bo bolje ustrezal njegovim potrebam; prav tako ga poziva, naj izboljša izvrševanje letnega proračuna;

                  9.

                  ponovno zahteva, da se ga obvesti o izidu vprašanja kadrovskega načrta za leto 2010 in da se mu posreduje informacije o ukrepih, ki so bili sprejeti na podlagi priporočil Parlamenta in vključeni v naslednje poročilo o letnih dejavnostih;

                  10.

                  pozdravlja poročilo nadzornika o pregledu trinajstih institucij in organov Unije s sedežem v Bruslju, v okviru katerega je preveril, ali institucije in organi Unije učinkovito in izčrpno obveščajo javnost o videonadzoru; predlaga izmenjavo teh podatkov in primerov najboljše prakse z nacionalnimi organi za varstvo podatkov;

                  11.

                  poziva nadzornika, naj v naslednje letno poročilo o dejavnostih vnese neuporabljeno stopnjo storitev tolmačenja, najetih v tem letu;

                  12.

                  upa, da se sistem za opredelitev ključnih kazalnikov uspešnosti in načrt za sistem primerjalne analize že izvajata s polno paro; pričakuje, da bodo v poročilu o letnih dejavnostih naslednje leto podrobno ocenjene izboljšave, dosežene s tem sistemom;

                  13.

                  zahteva informacije o nadaljnjem spremljanju priporočil iz resolucij Parlamenta o podelitvi razrešnice;

                  14.

                  poziva nadzornika, naj naslednjemu poročilu o letnih dejavnostih priloži izčrpno tabelo vseh človeških virov, ki jih ima na razpolago, razdeljeno po kategoriji, razredu, spolu, sodelovanju pri strokovnem usposabljanju in narodnosti; pozdravlja informacije v letnem poročilu o usposabljanju;

                  15.

                  v splošnem poziva Računsko sodišče, naj se dodatno osredotoči na revizijo dobrega finančnega poslovodenja nadzornika, in sicer gospodarnosti, uspešnosti in učinkovitosti pri porabi sredstev nadzornika za izvajanje njegovih pristojnosti.

         (1)  UL L 68, 15.3.2011.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

         (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

         (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: Sklep Sveta 2008/298/SZVP z dne 7. aprila 2008 o spremembi Sklepa 2001/80/SZVP o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije

text:
               12.4.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 102/25

      SKLEP SVETA 2008/298/SZVP
   z dne 7. aprila 2008
   o spremembi Sklepa 2001/80/SZVP o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2001 sprejel Sklep 2001/80/SZVP (1) („VŠEU“), katerega mandat je bil določen v Prilogi k Sklepu.

               (2)

               Svet je 19. novembra 2007 odobril sveženj štirih ukrepov za izboljšanje sposobnosti VŠEU za zgodnje vojaško načrtovanje operacij pod vodstvom EU na strateški ravni.

               (3)

               Zaradi izvajanja navedenih ukrepov bi bilo treba mandat VŠEU spremeniti, in sicer do celovitega pregleda mandata na podlagi ocene izvajanja teh ukrepov.

               (4)

               Poleg tega bi moral mandat VŠEU odražati spremembe na področju struktur in postopkov Sveta za krizno upravljanje od zadnje spremembe mandata.

               (5)

               Sklep 2001/80/SZVP bi bilo treba spremeniti tako, da bi upošteval sprejetje Sklepa Sveta 2007/829/ ES z dne 5. decembra 2007 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (2) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep 2001/80/SZVP se spremeni:

               1.

               člen 4 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 4
               Za člane Vojaškega štaba Evropske unije veljajo pravila, določena v Sklepu Sveta 2007/829/ES z dne 5. decembra 2007 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (3).

               2.

               Priloga k Sklepu Sveta 2001/80/SZVP se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 7. aprila 2008

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŽERJAV

      (1)  UL L 27, 30.1.2001, str. 7. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2005/395/SZVP(UL L 132, 26.5.2005, str. 17).

      (2)  UL L 327, 13.12.2007, str. 10.

      (3)  UL L 327, 13.12.2007, str. 10.“;

      PRILOGA
      MANDAT IN ORGANIZACIJA VOJAŠKEGA ŠTABA EVROPSKE UNIJE (1)

      1.   Uvod
      V Helsinkih so se države članice EU odločile v okviru Sveta ustanoviti nove stalne politične in vojaške organe, ki bodo EU omogočali prevzem odgovornosti za celoten obseg nalog preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, določenih v PEU. Po navedbah Poročila iz Helsinkov, VŠEU „v okviru struktur Sveta zagotavlja SEVOP vojaško strokovno znanje in podporo, vključno z izvajanjem vojaških operacij za krizno upravljanje, ki jih vodi EU“.
      Na zasedanju 12. in 13. decembra 2003 je Evropski svet pozdravil dokument „Evropska obramba: posvetovanje, načrtovanje in operacije NATO/EU“. Evropski svet je 16. in 17. decembra 2004 potrdil podrobne predloge za izvajanje tega dokumenta.
      Svet je 19. novembra 2007 pozdravil poročilo generalnega sekretarja/visokega predstavnika („GS/VP“) o sposobnosti vojaškega štaba EU za zgodnje strateško načrtovanje operacij pod vodstvom EU, ki ga je Svet zahteval maja 2007, in odobril priporočila za izvajanje svežnja štirih ukrepov in dejavnosti, opredeljenih v vojaških priporočilih.
      Mandat VŠEU je določen z naslednjim:
      2.   Namen
      Vojaški štab zagotavlja zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje za misije in naloge, predvidene v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji.
      Vključuje tudi določitev evropskih nacionalnih in večnacionalnih vojaških sil in izvajanje politike in odločitev po navodilih VOEU.
      3.   Vloga

                  —

                  Je vir vojaških strokovnih znanj EU.

                  —

                  Zagotavlja povezavo med VOEU in vojaškimi sredstvi, ki so na voljo EU, in po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja telesom EU.

                  —

                  Opravlja tri glavne operativne funkcije: zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje.

                  —

                  Opravlja natančno zgodnje načrtovanje, med drugim, da bi državam članicam omogočil, da ocenijo svoje morebitne prispevke sil in da bi VŠEU lahko prispeval ustrezno strokovno pomoč med postopkom odločanja.

                  —

                  Zagotavlja zgodnje opozarjanje. Načrtuje, ocenjuje in daje priporočila glede koncepta kriznega upravljanja in splošne vojaške strategije ter izvaja sklepe in usmeritve VOEU.

                  —

                  Pomaga VOEU pri oceni razmer in pri vojaških vidikih strateškega načrtovanja (2), glede vseh misij in nalog, predvidenih v členu 17(2) PEU, vključno s tistimi, ki so opredeljene v Evropski varnostni strategiji, in za vse primere operacij, ki jih vodi EU, ne glede na to, ali EU pri tem uporablja sredstva in zmogljivosti Nata.

                  —

                  Podpira (na zahtevo GS/VP ali PVO) začasne misije v tretje države ali mednarodne organizacije, nudi potrebno svetovanje in pomoč glede vojaških vidikov preprečevanja konfliktov, kriznega upravljanja in stabilizacije po konfliktu.

                  —

                  Prispeva k procesu oblikovanja, ocenjevanja in preverjanja ciljev glede zmogljivosti, ob tem pa upošteva potrebe tistih držav članic, ki jih to zadeva, da se zagotovi skladnost z Natovim DPP in PARP PfP v skladu z dogovorjenimi postopki.

                  —

                  Deluje v tesnem sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo.

                  —

                  Je odgovoren za spremljanje, ocenjevanje in oblikovanje priporočil glede usposabljanja, urjenja in interoperabilnosti sil in zmogljivosti, ki jih države članice dajo na voljo EU.

                  —

                  Ima zmožnost, da okrepi nacionalni štab, ki je določen za vodenje avtonomne operacije EU.

                  —

                  Odgovoren je za ustvarjanje zmožnosti načrtovanja in vodenja avtonomne vojaške operacije EU in vzdrževanje sposobnosti v okviru VŠEU za hitro vzpostavitev centra operacij za posebne operacije, zlasti kadar je potreben skupen civilno-vojaški odziv in kadar ni določen noben nacionalni štab, po tem ko je Svet na predlog VOEU sprejel sklep o taki operaciji.

            4.   Naloge

                  —

                  GS/VP in organom EU po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja.

                  —

                  Spremlja potencialne krize in se pri tem opira na ustrezne nacionalne in večnacionalne obveščevalne zmogljivosti.

                  —

                  Pri izmenjavi informacij sodeluje s skupnim situacijskim centrom v skladu z dogovorom o zmogljivosti za analize obveščevalnih podatkov SIAC.

                  —

                  Opravlja vojaško predhodno načrtovanje na strateški ravni.

                  —

                  Opravlja natančno zgodnje načrtovanje, med drugim, da bi državam članicam omogočil, da ocenijo svoje morebitne prispevke sil in da bi VŠEU lahko prispeval ustrezno strokovno pomoč med postopkom odločanja.

                  —

                  Ob usklajevanju z Natom določa in razvršča evropske nacionalne in večnacionalne sile za operacije, ki jih vodi EU.

                  —

                  Prispeva k razvoju in pripravi (vključno z usposabljanjem in urjenjem) nacionalnih in večnacionalnih sil, ki jih države članice dajo na voljo EU. Podrobnosti odnosov z Natom so določene v ustreznih dokumentih.

                  —

                  Z nacionalnimi in večnacionalnimi vojaškimi štabi, vključno s štabi Nata, ki so na voljo EU, organizira in usklajuje postopke, pri čemer v največji možni meri skrbi za združljivost s postopki Nata.

                  —

                  Prispeva k vojaškim vidikom boja proti terorizmu v okviru EVOP.

                  —

                  Prispeva k razvoju konceptov, doktrin, načrtov in postopkov glede rabe vojaških sredstev in zmogljivosti v primeru operacij odpravljanja posledic naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek.

                  —

                  Programira, načrtuje, vodi in ocenjuje vojaške vidike postopkov EU za krizno upravljanje, vključno z izvajanjem postopkov EU/NATO.

                  —

                  Sodeluje pri finančni oceni operacij in vaj.

                  —

                  Vzdržuje stike z nacionalnimi štabi in večnacionalnimi štabi večnacionalnih sil.

                  —

                  Razvija stalne odnose z Natom v skladu s „stalnimi dogovori EU/NATO“.

                  —

                  Pri VŠEU gosti Natovo skupino za zvezo in ima pri SHAPE celico EU v skladu s poročilom predsedstva o EVOP, ki ga je Svet sprejel 13. decembra 2004.

                  —

                  Razvija ustrezne odnose z določenimi sogovorniki v ZN ter drugih mednarodnih organizacijah, vključno z OVSE in AU, na podlagi dogovorov s temi organizacijami.

                  —

                  Prispeva k potrebnemu postopku celovitega pridobivanja novih znanj.

                  —

                  Izvaja strateško načrtovanje v izrednih razmerah na pobudo GS/VP ali PVO.

                  —

                  Prispeva k razvoju doktrin/konceptov glede znanja, pridobljenega iz civilno-vojaških operacij in vaj.

                  —

                  Pripravlja koncepte in postopke za center operacij EU in zagotavlja razpoložljivost in pripravljenost osebja, objektov in opreme centra operacij za operacije, vaje in usposabljanje.

                  —

                  Vzdržuje, posodablja in nadomešča opremo centra operacij EU in skrbi za njegove prostore.

            (a)   Dodatne naloge v primerih kriznega upravljanja

                  —

                  Od obveščevalnih organizacij zahteva posebne ter druge ustrezne informacije iz vseh razpoložljivih virov in jih obdeluje.

                  —

                  Deluje v podporo VOEU pri njegovemu prispevku k začetnemu načrtovalnemu usmerjanju in smernicam za načrtovanje PVO.

                  —

                  Oblikuje vojaške strateške opcije in jih razvršča po prednosti kot podlago za vojaško svetovanje VOEU Političnemu in varnostnemu odboru, tako da:

                              —

                              opredeli začetne splošne opcije,

                              —

                              po potrebi črpa pomoč pri načrtovanju iz zunanjih virov, ki bodo te opcije analizirali in jih podrobneje razvili,

                              —

                              ocenjuje rezultate tega podrobnejšega dela in skrbi za dodeljevanje morebitnega nadaljnjega dela;

                              —

                              VOEU predstavi celovito oceno in po potrebi navede prednostne naloge in priporočila.

                  —

                  Pri usklajevanju z nacionalnimi štabi za načrtovanje in po potrebi z Natom, opredeli sile, ki bi lahko sodelovale v morebitnih operacijah, ki jih vodi EU.

                  —

                  Poveljniku operacij pomaga pri tehničnih izmenjavah s tretjimi državami, ki nudijo vojaški prispevek operaciji, ki jo vodi EU, ter pri pripravi konference o oblikovanju sil.

                  —

                  Nadaljuje s spremljanjem kriznih razmer.

                  —

                  Na podlagi zahteve DGE od DGVŠEU pomaga pri politično-vojaškem strateškem načrtovanju kriznega odzivanja, za katerega je odgovoren DGE (priprava CMC – koncepta kriznega upravljanja, skupnega ukrepa, …).

                  —

                  Na zahtevo DGE od DGVŠEU pomaga pri strateškem načrtovanju kriznega odzivanja (misije za ugotavljanje dejstev, CMC), za katerega je odgovoren DGE.

                  —

                  Prispeva k strateškemu načrtovanju kriznega odzivanja skupnih civilno-vojaških operacij z razvijanjem strateških opcij, kakor predvidevajo postopki kriznega upravljanja. Za to načrtovanje je neposredno odgovoren DGVŠEU in DCPCC, splošno odgovornost pa nosi GS/VP.

                  —

                  Na podlagi zahteve DCPCC od DGVŠEU pomaga pri strateškem in operativnem načrtovanju kriznega odzivanja pri civilnih misijah, za katere je odgovoren DCPCC.

            (b)   Dodatne naloge med operacijami

                  —

                  S pomočjo „stražarske zmogljivosti“ VŠEU omogoča 24 ur na dan in 7 dni v tednu zmožnost spremljanja vseh misij in operacij EVOP, da bi zagotovili sistematičen način pretoka vseh informacij v zvezi z operacijo.

                  —

                  VŠEU, ki deluje pod vodstvom VOEU, neprekinjeno nadzoruje in spremlja vse vojaške vidike operacij. Pri podpori VOEU, ki svetuje PVO pri vodenju strateških usmeritev, opravlja strateške analize skupaj z imenovanim poveljnikom operacije.

                  —

                  Ob upoštevanju političnih in operativnih dogodkov posreduje VOEU nove možnosti kot podlago za njegovo vojaško svetovanje PVO.

                  —

                  Prispeva h krepitvi ključnega jedra in, po potrebi, k nadaljnjemu razvoju centra operacij EU.

                  —

                  Zagotavlja stalno ključno jedro centra operacij EU.

                  —

                  Pomaga pri usklajevanju civilnih operacij. Te operacije se načrtujejo in izvajajo pod pristojnostjo DCPCC. Pomaga pri načrtovanju, podpori (vključno z morebitno uporabo vojaških sredstev) in izvajanju civilnih operacij (strateška raven ostane v pristojnosti DGE IX).

            5.   Organizacija

                  —

                  VŠEU deluje pod vojaškim vodstvom VOEU, kateremu poroča.

                  —

                  VŠEU je oddelek sekretariata Sveta, ki je neposredno povezan z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom in deluje v tesnem sodelovanju z drugimi oddelki generalnega sekretariata Sveta.

                  —

                  VŠEU načeluje generalni direktor (GDVŠEU), ki je častnik s tremi zvezdicami.

                  —

                  Sestavlja ga osebje, ki ga dodelijo države članice, kadar delujejo v mednarodnem svojstvu, v skladu s pravili za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta, kot tudi uradniki iz generalnega sekretariata Sveta ter uradniki, ki jih dodeli Komisija. Za izboljšanje postopka izbora osebja VŠEU se države članice poziva, da za posamezne funkcije predlagajo več kandidatov.

                  —

                  Za obvladovanje vseh namenov in nalog je VŠEU organiziran na način iz Dodatka A.

                  —

                  V primerih kriznega upravljanja ali pri urjenju lahko VŠEU ustanovi skupine za načrtovanje in upravljanje, pri tem pa uporablja svoje lastno znanje, osebje in infrastrukturo. Poleg tega lahko preko VOEU od držav članic EU zahteva začasno povečanje števila osebja, če je to potrebno.

                  —

                  VOEU s pomočjo GDVŠEU pomaga pri vodenju vojaških dejavnosti, ki jih izvaja VŠEU v okviru civilnega kriznega upravljanja. Za funkcionalnost prispevkov VŠEU k civilnim vidikom kriznega upravljanja za vse dejavnosti (načrtovanje, misije za ugotavljanje dejstev itd.), vključno s pripravo CMC in, po potrebi, CSO/PSO, ostane odgovoren DGE IX. Ko je sprejet sklep o začetku misije pa je za funkcionalnost prispevkov odgovoren DCPCC. Poročanje o teh dejavnostih CIVCOM bo v skladu z ustaljenimi postopki za civilne vidike kriznega upravljanja.

            6.   Odnosi s tretjimi državami
      Odnosi med VŠEU in evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU, ostalimi tretjimi državami in državami kandidatkami za pristop k EU so opredeljeni v ustreznih dokumentih, ki se nanašajo na odnose EU s tretjimi državami.

         (1)  Vse kratice so razložene v Dodatku B.

         (2)  Opredelitve:

                  Strateško načrtovanje: dejavnosti načrtovanja, ki se začnejo takoj, ko je zaznana potencialna krizna situacija ali ko krizna situacija nastopi, in končajo, ko politične oblasti EU odobrijo vojaško strateško opcijo ali sveženj vojaško strateških opcij. Strateški proces obsega oceno vojaških razmer, opredelitev politično-vojaškega okvira (POL/MIL) in oblikovanje vojaško strateških opcij.

                  Vojaško strateška opcija: možnost vojaškega ukrepanja zaradi doseganja ciljev POL/MIL, navedenih v okviru POL/MIL. Vojaško strateška opcija opisuje možne vojaške rešitve, potrebna sredstva ter omejitve in priporočila glede izbire poveljnika in štaba operacij.

         Dodatek A
         ORGANIGRAM VŠEU

         Dodatek B
         KRATICE
         A
         ADMIN Odsek za upravo
         AU Afriška unija
         C
         CPCC Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (Civilian Planning and Conduct Capability)

         CIS Oddelek za komunikacije in informacijske sisteme (Communications and Information Systems Division)

         CIS POL/REQ Politike in potrebe za komunikacijske in informacijske sisteme (Communications and Information Systems Policy and Requirements)

         CIV/MIL CELL Civilno-vojaška celica (Civilian/Military Cell)

         CIV/MIL STRAT PLAN Oddelek za strateško načrtovanje pri Civilno-vojaški celici (Civilian Military Cell Strategic Planning Branch)

         CIVCOM Odbor za civilne vidike kriznega upravljanja (Committee for Civilian Aspects of Crisis Management)

         CMC Koncept kriznega upravljanja (Crisis Management Concept)

         CMC SPT Podpora predsedniku Vojaškega odbora Evropske unije (Support to Chairman of the European Union Military Committee)

         COMMS & IS Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme (Communications and Information Systems Directorate)

         CONOPS Koncept operacij (Concept of Operations)

         CRISIS RESP/CURRENT OPS Krizno odzivanje/Odsek za tekoče operacije (Crisis Response/Current Operations Branch)

         CSO Civilno strateška opcija (Civilian Strategic Option)

         D
         DCPCC Direktor civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (Director Civilian Planning and Conduct Capability)

         DDG Namestnik generalnega direktorja (Deputy Director-General)

         DGEUMS Generalni direktor Vojaškega štaba Evropske unije (Director General of the European Union Military Staff)

         DPP Proces načrtovanja obrambe (Defence Planning Process)

         E
         EU CELL (SHAPE) Celica EU pri SHAPE (European Union Cell at SHAPE)

         EVOP Evropska varnostna in obrambna politika
         EX/TRN/ANL Odsek za urjenje, usposabljanje in analize (Exercises and Training Analysis Branch)

         I
         INT POLICY Odsek za obveščevalne analize (Intelligence Policy Branch)

         INT PRODUCTION Odsek za pripravo obveščevalnih podatkov (Intelligence Production Branch)

         INT REQ Zahteve na področju obveščevalnih podatkov (Intelligence Requirement)

         IT SUPPORT Odsek za informacijsko tehnologijo (Information Technology Support Branch)

         L
         LEGAL Pravni svetovalec (Legal Adviser)

         LOG POLICY Odsek za logistiko (Logistics Policy Branch)

         M
         MAP Odsek za vojaško evalvacijo in načrtovanje (Military Assessment and Planning Branch)

         O
         OCPS Stalni štab centra operacij (Operations Centre Permanent Staff)

         OHQ Poveljstvo operacij (Operations Headquarters)

         OP CENTRE PERM STAFF Stalni štab centra operacij (Operations Centre Permanent Staff)

         OPLAN Načrt operacij (Operations Plan)

         OPSCEN Center operacij (Operations Centre)

         OVSE Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi
         P
         PARP Proces načrtovanja in preverjanja (Planning and Revue Process)

         PEU Pogodba o Evropski uniji
         PfP Partnerstvo za mir (Partnership for Peace)

         POL Odsek za politike (Policy Branch)

         PSO Policijska strateška opcija (Police Strategic Option)

         PVO Politični in varnostni odbor
         PVOEU Predsednik Vojaškega odbora Evropske unije (Chairman of the European Union Military Committee)

         S
         SEVOP Skupna evropska varnostna in obrambna politika
         V
         VOEU Vojaški odbor Evropske unije
         VŠEU Vojaški štab Evropske unije


title: 2007/820/ES: Sklep Sveta z dne 8. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

text:
               19.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 334/65

         SKLEP SVETA
   z dne 8. novembra 2007
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
   (2007/820/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(b) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske skupnosti izpogajala Sporazum z Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja.

               (2)

               Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta, sprejetim 18. decembra 2007, v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. septembra 2007, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Sporazum ustanavlja Skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Skupnosti v tem primeru.

               (5)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (6)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska sporočila, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (7)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člena 22(2) Sporazuma (2).
   Člen 3
   Komisija zastopa Skupnost v Skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem na podlagi člena 18 Sporazuma.
   Člen 4
   Stališče Skupnosti v okviru Skupnega odbora za ponovni sprejem glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 18(5) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. novembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         R. PEREIRA

      (1)  Mnenje z dne 24. oktobra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.
   SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo ter Bosno in Hercegovino o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
   VISOKI POGODBENICI,
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   ter
   BOSNA IN HERCEGOVINA, STA SE –
   ODLOČENI, da okrepita svoje sodelovanje za učinkovitejši boj proti nezakonitemu priseljevanju,
   V ŽELJI, da bi s tem sporazumom in na podlagi vzajemnosti vzpostavili hitre in učinkovite postopke za identifikacijo ter varno in urejeno vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Bosne in Hercegovine ali ene od držav članic Evropske unije, in olajšali tranzit takih oseb v duhu sodelovanja,
   OB POUDARJANJU, da ta sporazum ne posega v pravice, obveznosti in odgovornosti Skupnosti, držav članic Evropske unije ter Bosne in Hercegovine, ki izhajajo iz mednarodnega prava in zlasti iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin z dne 4. novembra 1950 ter Konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951,
   OB UPOŠTEVANJU, da določbe tega sporazuma, ki sodi pod naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne veljajo za Kraljevino Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti –
   DOGOVORILI:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sporazumu:

               (a)

               „pogodbenici“ pomenita Bosno in Hercegovino ter Skupnost;

               (b)

               „državljan Bosne in Hercegovine“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Bosne in Hercegovine v skladu z njeno nacionalno zakonodajo;

               (c)

               „državljan države članice“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo države članice, kot je opredeljeno za namene Skupnosti;

               (d)

               „država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske;

               (e)

               „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo, ki ni državljanstvo Bosne in Hercegovine ali ene od držav članic;

               (f)

               „oseba brez državljanstva“ pomeni vsako osebo, ki nima nobenega državljanstva;

               (g)

               „dovoljenje za prebivanje“ pomeni dovoljenje katere koli vrste, ki ga je izdala Bosna in Hercegovina ali ena od držav članic in s katerim je osebi dovoljeno prebivanje na ozemlju zadevne države. Ne vključuje začasnih dovoljenj, s katerimi je osebam dovoljeno ostati na ozemlju zadevne države zaradi obravnavanja prošnje za azil ali prošnje za dovoljenje za prebivanje;

               (h)

               „vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala, ali odločitev, ki jo je sprejela Bosna in Hercegovina ali ena od držav članic, potrebno za vstop ali tranzit preko njenega ozemlja. Ne vključuje letališkega tranzitnega vizuma;

               (i)

               „država prosilka“ pomeni državo (Bosno in Hercegovino ali eno od držav članic), ki predloži prošnjo za ponovni sprejem na podlagi člena 7 ali vlogo za tranzit na podlagi člena 14 tega sporazuma;

               (j)

               „zaprošena država“ pomeni državo (Bosno in Hercegovino ali eno od držav članic), na katero je naslovljena prošnja za ponovni sprejem na podlagi člena 7 ali vloga za tranzit na podlagi člena 14 tega sporazuma;

               (k)

               „pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni organ Bosne in Hercegovine ali ene od držav članic, ki mu je zaupano izvajanje tega sporazuma v skladu s členom 19(1)(a) tega sporazuma;

               (l)

               „tranzit“ pomeni prehod državljana tretje države ali osebe brez državljanstva preko ozemlja zaprošene države med potovanjem iz države prosilke v namembno državo.

         ODDELEK I
   OBVEZNOSTI PONOVNEGA SPREJEMA BOSNE IN HERCEGOVINE
   Člen 2
   Ponovni sprejem lastnih državljanov
   1.   Bosna in Hercegovina na prošnjo države članice in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse osebe, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju države članice prosilke, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da so te osebe državljani Bosne in Hercegovine.
   2.   Bosna in Hercegovina ponovno sprejme tudi:

               —

               neporočene mladoletne otroke oseb iz odstavka 1, ne glede na njihov kraj rojstva ali državljanstvo, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v državi članici prosilki,

               —

               zakonce, ki imajo drugo državljanstvo, oseb iz odstavka 1, pod pogojem, da imajo pravico vstopa in prebivanja ali dobijo pravico vstopa in prebivanja na ozemlju Bosne in Hercegovine, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v državi članici prosilki.

         3.   Bosna in Hercegovina ponovno sprejme tudi osebe, ki jim je bilo po vstopu na ozemlje države članice odvzeto državljanstvo Bosne in Hercegovine ali so se mu odpovedale, razen če je ta država članica vsaj obljubila takim osebam sprejem v državljanstvo.
   4.   Ko Bosna in Hercegovina ugodi prošnji za ponovni sprejem, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo Bosne in Hercegovine takoj in najpozneje v treh delovnih dneh izda potno listino, potrebno za vrnitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, z veljavnostjo 20 dni. Če zaradi pravnih ali dejanskih razlogov zadevne osebe ni mogoče premestiti v obdobju veljavnosti prvotno izdane potne listine, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo Bosne in Hercegovine v 14 koledarskih dneh izda novo potno listino z enakim obdobjem veljavnosti. Če Bosna in Hercegovina v 14 koledarskih dneh ni izdala nove potne listine, se šteje, da sprejema uporabo standardne potne listine EU za namene izgona (1).
   5.   Če ima oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, poleg državljanstva Bosne in Hercegovine tudi državljanstvo tretje države, država članica prosilka upošteva voljo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, in oseba se ponovno sprejme v državo svoje izbire.
   Člen 3
   Ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva
   1.   Bosna in Hercegovina na prošnjo države članice in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju države članice prosilke, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da te osebe

               (a)

               imajo ali so imele ob vstopu veljavni vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala Bosna in Hercegovina, ali

               (b)

               so nezakonito in neposredno vstopile na ozemlje držav članic, zatem ko so se zadrževale na ozemlju ali potovale čez ozemlje Bosne in Hercegovine.

         2.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 ne velja, če

               (a)

               je bil državljan tretje države ali oseba brez državljanstva samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča Bosne in Hercegovine ali

               (b)

               je država članica prosilka izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če

                           —

                           je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala Bosna in Hercegovina in ima daljše obdobje veljavnosti, ali

                           —

                           je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država članica prosilka, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin ali napačne izjave, ali

                           —

                           oseba ne spoštuje katerega koli pogoja, povezanega z vizumom.

         3.   Bosna in Hercegovina na prošnjo države članice ponovno sprejme tudi nekdanje državljane Socialistične federativne republike Jugoslavije, ki niso pridobili nobenega drugega državljanstva ter katerih kraj rojstva in kraj stalnega prebivališča na dan 6. aprila 1992 sta bila na ozemlju Bosne in Hercegovine.
   4.   Ko Bosna in Hercegovina ugodi prošnji za ponovni sprejem, država članica prosilka osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda standardno potno listino EU za namene izgona (1).
   ODDELEK II
   OBVEZNOSTI PONOVNEGA SPREJEMA SKUPNOSTI
   Člen 4
   Ponovni sprejem lastnih državljanov
   1.   Država članica na prošnjo Bosne in Hercegovine in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse osebe, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Bosne in Hercegovine, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da so te osebe državljani zadevne države članice.
   2.   Država članica ponovno sprejme tudi:

               —

               neporočene mladoletne otroke oseb iz odstavka 1, ne glede na njihov kraj rojstva ali državljanstvo, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v Bosni in Hercegovini,

               —

               zakonce, ki imajo drugo državljanstvo, oseb iz odstavka 1, pod pogojem, da imajo pravico vstopa in prebivanja ali dobijo pravico vstopa in prebivanja na ozemlju zaprošene države članice, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v Bosni in Hercegovini.

         3.   Država članica ponovno sprejme tudi osebe, ki jim je bilo po vstopu na ozemlje Bosne in Hercegovine odvzeto državljanstvo države članice ali so se mu odpovedale, razen če je Bosna in Hercegovina vsaj obljubila takim osebam sprejem v državljanstvo.
   4.   Ko zaprošena država članica ugodi prošnji za ponovni sprejem, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo te države članice takoj in najpozneje v treh delovnih dneh izda potno listino, potrebno za vrnitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, z veljavnostjo najmanj treh mesecev. Če zaradi pravnih ali dejanskih razlogov zadevne osebe ni mogoče premestiti v obdobju veljavnosti prvotno izdane potne listine, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo zadevne države članice v 14 koledarskih dneh izda novo potno listino z enakim obdobjem veljavnosti.
   5.   Če ima oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, poleg državljanstva zaprošene države članice tudi državljanstvo tretje države, Bosna in Hercegovina upošteva voljo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, in oseba se ponovno sprejme v državo svoje izbire.
   Člen 5
   Ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva
   1.   Država članica na prošnjo Bosne in Hercegovine in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Bosne in Hercegovine, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil za utemeljeno domnevo, da te osebe:

               (a)

               imajo ali so imele ob vstopu veljavni vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država članica, ali

               (b)

               so nezakonito in neposredno vstopile na ozemlje Bosne in Hercegovine, zatem ko so se zadrževale na ozemlju ali potovale čez ozemlje zaprošene države članice.

         2.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 ne velja, če

               (a)

               je bil državljan tretje države ali oseba brez državljanstva samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča zaprošene države članice ali

               (b)

               je Bosna in Hercegovina izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če

                           —

                           je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država članica in ima daljše obdobje veljavnosti, ali

                           —

                           je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala Bosna in Hercegovina, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin ali napačne izjave ali

                           —

                           oseba ne spoštuje katerega koli pogoja, povezanega z vizumom.

         3.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 velja za državo članico, ki je izdala vizum ali dovoljenje za prebivanje. Če sta vizum ali dovoljenje za prebivanje izdali dve ali več držav članic, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, ki je izdala dokument z daljšim obdobjem veljavnosti ali, če je enemu ali več takim dokumentom veljavnost že potekla, dokument, ki je še vedno veljaven. Če je veljavnost potekla že vsem dokumentom, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, ki je izdala dokument, katerega obdobje veljavnosti je poteklo nazadnje. Če ni na voljo nobenega takšnega dokumenta, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, iz katere je oseba nazadnje izstopila.
   4.   Ko država članica ugodi prošnji za ponovni sprejem, Bosna in Hercegovina osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda potno listino, potrebno za njeno vrnitev.
   ODDELEK III
   POSTOPEK PONOVNEGA SPREJEMA
   Člen 6
   Načela
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 vsaka premestitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti na podlagi ene od obveznosti iz členov 2 do 5 tega sporazuma, zahteva predložitev prošnje za ponovni sprejem pristojnemu organu zaprošene države.
   2.   Prošnja za ponovni sprejem ni potrebna, če je oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, imetnik veljavne potne listine ali osebne izkaznice in po potrebi tudi veljavnega vizuma ali dovoljenja za prebivanje zaprošene države.
   Člen 7
   Prošnja za ponovni sprejem
   1.   Prošnja za ponovni sprejem mora, kolikor je to mogoče, vsebovati naslednje informacije:

               (a)

               podatke osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti (npr. imena, priimki, datum rojstva in – po možnosti – kraj rojstva ter zadnji kraj prebivanja), in, kjer je ustrezno, podatke o neporočenih mladoletnih otrocih in/ali zakoncih;

               (b)

               navedbo dokazil, na podlagi katerih se bo dokazalo ali utemeljeno domnevalo državljanstvo, tranzit, pogoji za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva ter nezakonit vstop in prebivanje;

               (c)

               fotografijo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti.

         2.   Prošnja za ponovni sprejem vsebuje, kolikor je to mogoče, tudi naslednje informacije:

               (a)

               izjavo, ki navaja, da bo oseba, ki jo je treba premestiti, morda potrebovala pomoč ali oskrbo, če se je zadevna oseba izrecno strinjala z izjavo;

               (b)

               vsak drug zaščitni ali varnostni ukrep ali informacije o zdravju osebe, ki bi lahko bili potrebni pri posamični premestitvi.

         3.   Enotni obrazec, ki se uporabi za prošnje za ponovni sprejem, je priložen kot Priloga 6 k temu sporazumu.
   Člen 8
   Dokazna sredstva o državljanstvu
   1.   Dokaz o državljanstvu v skladu s členom 2(1) in členom 4(1) se lahko zagotovi zlasti z dokumenti iz Priloge 1 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost potekla. Če so predloženi takšni dokumenti, države članice ter Bosna in Hercegovina vzajemno priznajo državljanstvo, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi dokumenti.
   2.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o državljanstvu v skladu s členom 2(1) in členom 4(1) se lahko zagotovi zlasti z dokumenti iz Priloge 2 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšni dokumenti predloženi, države članice ter Bosna in Hercegovina štejejo, da je državljanstvo ugotovljeno, razen če lahko dokažejo nasprotno. Ponarejeni dokumenti ne morejo biti zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o državljanstvu.
   3.   Če ni mogoče predložiti nobenega od dokumentov iz Priloge 1 ali 2, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva zadevne zaprošene države na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja najpozneje v treh delovnih dneh od dneva zaprosila uredijo vse potrebno za razgovor z osebo, ki jo je treba ponovno sprejeti, da se ugotovi njeno državljanstvo.
   Člen 9
   Dokazna sredstva v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva
   1.   Dokaz o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem državljanov tretje države in oseb brez državljanstva, določenih v členu 3(1) in členu 5(1), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 3 k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Države članice ter Bosna in Hercegovina vzajemno priznajo vsak tak dokaz, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe.
   2.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem državljanov tretje države in oseb brez državljanstva, določenih v členu 3(1) in členu 5(1), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 4 k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Če so takšna zadostna dokazila za utemeljeno domnevo predložena, države članice ter Bosna in Hercegovina štejejo, da so pogoji izpolnjeni, razen če lahko dokažejo nasprotno.
   3.   Nezakonit vstop, prisotnost ali prebivanje se ugotovi s potnimi listinami zadevne osebe, v katerih ni zahtevanega vizuma ali dovoljenja za prebivanje na ozemlju države prosilke. Izjava države prosilke, da se je za zadevno osebo ugotovilo, da nima potrebnih potnih listin, vizuma ali dovoljenja za prebivanje, je prav tako zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o nezakonitem vstopu, prisotnosti ali prebivanju.
   4.   Dokaz o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem nekdanjih državljanov Socialistične federativne republike Jugoslavije, določenih v členu 3(3), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 5a k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Bosna in Hercegovina prizna vsak tak dokaz, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe.
   5.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem nekdanjih državljanov Socialistične federativne republike Jugoslavije, določenih v členu 3(3), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 5b k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Če so takšna zadostna dokazila za utemeljeno domnevo predložena, Bosna in Hercegovina šteje, da so pogoji izpolnjeni, razen če lahko dokaže nasprotno.
   6.   Če ni mogoče predložiti nobenega od dokumentov iz Priloge 5a in Priloge 5b, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva Bosne in Hercegovine na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja ali najpozneje v 3 delovnih dneh od dneva zaprosila uredijo vse potrebno za razgovor z osebo, ki jo je treba ponovno sprejeti, da se ugotovi njeno državljanstvo.
   Člen 10
   Roki
   1.   Prošnjo za ponovni sprejem je treba predložiti pristojnemu organu zaprošene države v roku največ enega leta od datuma, ko je pristojni organ države prosilke izvedel, da državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje. Če prošnja zaradi pravnih ali dejanskih ovir ne more biti predložena pravočasno, se rok na zahtevo države prosilke podaljša, vendar samo do prenehanja ovir.
   2.   Na prošnjo za ponovni sprejem je treba v vseh primerih odgovoriti pisno v 10 koledarskih dneh. Ta rok začne teči z datumom prejema prošnje za ponovni sprejem. Če v tem roku ni bilo odgovora, se šteje, da je bila premestitev dogovorjena.
   3.   Če zaradi pravnih ali dejanskih ovir na prošnjo ni mogoče odgovoriti v desetih koledarskih dneh, se lahko ta rok na podlagi ustrezno utemeljene zahteve podaljša za največ šest koledarskih dni. Če v tem podaljšanem roku ni bilo odgovora, se šteje, da je bila premestitev odobrena.
   4.   Zavrnitev prošnje za ponovni sprejem mora biti obrazložena.
   5.   Po tem, ko je dano soglasje, ali, kjer je primerno, po poteku roka, določenega v odstavku 2, se zadevna oseba premesti v treh mesecih. Na zahtevo države prosilke se ta rok lahko podaljša za obdobje, ki je potrebno za odpravo pravnih ali praktičnih ovir.
   Člen 11
   Načini premestitve in vrste prevoza
   1.   Pred vrnitvijo osebe se pristojni organi Bosne in Hercegovine ter zadevne države članice vnaprej pisno dogovorijo o datumu premestitve, mestu vstopa, morebitnih spremljevalcih in drugih informacijah v zvezi s premestitvijo.
   2.   Prevoz lahko poteka po zraku, morju ali kopnem. Vračanje po zraku ni omejeno na uporabo nacionalnih prevoznikov Bosne in Hercegovine ali držav članic in se lahko izvede z uporabo rednega ali čarterskega poleta. V primeru vrnitve s spremstvom taki spremljevalci niso omejeni na pooblaščene osebe države prosilke, pod pogojem, da so pooblaščene osebe iz Bosne in Hercegovine ali katere od držav članic.
   Člen 12
   Ponovni sprejem v zmoti
   Država prosilka sprejme nazaj vsako osebo, ki jo je zaprošena država ponovno sprejela, če se v treh mesecih po premestitvi zadevne osebe ugotovi, da niso izpolnjene zahteve iz členov 2 do 5 tega sporazuma.
   V takih primerih se smiselno uporabijo postopkovne določbe tega sporazuma in zaprošena država sporoči tudi vse razpoložljive informacije glede dejanske identitete in državljanstva osebe, ki bo sprejeta nazaj.
   ODDELEK IV
   TRANZIT
   Člen 13
   Načela
   1.   Države članice ter Bosna in Hercegovina si prizadevajo omejiti tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva na primere, ko teh oseb ni mogoče vrniti neposredno v namembno državo.
   2.   Bosna in Hercegovina dovoli tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, kadar tako zahteva država članica, država članica pa odobri tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, kadar tako zahteva Bosna in Hercegovina, če sta zagotovljena nadaljnje potovanje v morebitne druge države tranzita in ponovni sprejem s strani namembne države.
   3.   Bosna in Hercegovina ali država članica lahko zavrne tranzit,

               (a)

               če državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v namembni državi ali drugi državi tranzita resno grozi mučenje, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ali smrtna kazen ali preganjanje zaradi rase, veroizpovedi, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja ali

               (b)

               če bo državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v zaprošeni državi ali drugi državi tranzita izrečena kazenska sankcija ali

               (c)

               zaradi javnega zdravja, notranje varnosti, javnega reda ali drugih nacionalnih interesov zaprošene države.

         4.   Bosna in Hercegovina ali država članica lahko prekličeta vsako izdano dovoljenje, če se naknadno pojavijo ali odkrijejo okoliščine iz odstavka 3, ki ovirajo tranzit, ali če nadaljnje potovanje v morebitne države tranzita ali ponovni sprejem s strani namembne države nista več zagotovljena. V tem primeru država prosilka po potrebi in nemudoma sprejme nazaj državljana tretje države ali osebo brez državljanstva.
   Člen 14
   Tranzitni postopek
   1.   Vloga za tranzit se pisno predloži pristojnemu organu zaprošene države in vsebuje naslednje informacije:

               (a)

               vrsto tranzita (po zraku, morju ali kopnem), morebitne druge države tranzita in predvideni končni namembni kraj;

               (b)

               podatke o zadevni osebi (npr. ime, priimek, dekliški priimek, druga uporabljena imena/imena, po katerih je oseba znana, ali alias, datum rojstva, spol in – kjer je mogoče – kraj rojstva, državljanstvo, jezik, vrsto in številko potne listine);

               (c)

               predvideno mesto vstopa, čas premestitve in morebitno uporabo spremljevalcev;

               (d)

               izjavo, da so po mnenju države prosilke izpolnjeni pogoji iz člena 13(2) in da ni znanih razlogov za zavrnitev v skladu s členom 13(3).

         Enotni obrazec, ki se uporabi za vloge za tranzit, je priložen kot Priloga 7 k temu sporazumu.
   2.   Zaprošena država v 5 koledarskih dneh pisno obvesti državo prosilko o sprejemu, pri čemer potrdi mesto vstopa in predvideni čas sprejema, ali pa jo obvesti o zavrnitvi sprejema in o razlogih za tako zavrnitev.
   3.   Če tranzit poteka po zraku, oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, in morebitni spremljevalci ne potrebujejo letališkega tranzitnega vizuma.
   4.   Pristojni organi zaprošene države z medsebojnimi posvetovanji pomagajo pri tranzitu, predvsem z nadzorom zadevnih oseb in zagotovitvijo za ta namen primerne opreme.
   ODDELEK V
   STROŠKI
   Člen 15
   Stroški prevoza in tranzita
   Brez poseganja v pravico pristojnih organov, da stroške, povezane s ponovnim sprejemom, izterjajo od osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, ali od tretje osebe, nosi vse stroške prevoza, nastale v zvezi s ponovnim sprejemom in tranzitom po tem sporazumu do meje končne namembne države, država prosilka.
   ODDELEK VI
   VARSTVO PODATKOV IN KLAVZULA O NEVPLIVANJU
   Člen 16
   Varstvo podatkov
   Osebni podatki se sporočajo samo, če je tako sporočanje potrebno, da pristojni organi Bosne in Hercegovine ali države članice izvajajo ta sporazum. Za obdelavo ali ravnanje z osebnimi podatki v posameznem primeru veljajo domača zakonodaja Bosne in Hercegovine ter, če je nadzorni organ pristojni organ države članice, določbe Direktive 95/46/ES (2) in nacionalne zakonodaje te države članice, sprejete na podlagi te direktive. Poleg tega veljajo naslednja načela:

               (a)

               osebni podatki morajo biti obdelani pošteno in zakonito;

               (b)

               osebni podatki morajo biti zbrani za določene, izrecne in upravičene namene izvajanja tega sporazuma in jih niti organ, ki jih sporoči, niti organ prejemnik ne smeta dodatno obdelati na način, ki ni združljiv s tem namenom;

               (c)

               osebni podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne smejo presegati namena, za katerega se zbirajo in/ali dodatno obdelujejo; zlasti lahko sporočeni osebni podatki zadevajo le naslednje:

                           —

                           podatke o osebi, ki jo je treba premestiti (npr. imena, priimki, vsa prejšnja imena, druga uporabljena imena/imena, po katerih je oseba znana, ali alias, spol, osebni status, datum in kraj rojstva, sedanje in vsa prejšnja državljanstva),

                           —

                           potni list, osebno izkaznico ali vozniško dovoljenje (številka, obdobje veljavnosti, datum izdaje, organ, ki je dokument izdal, kraj izdaje),

                           —

                           postanke in načrt poti,

                           —

                           druge informacije, ki so potrebne za identifikacijo osebe, ki jo je treba premestiti, ali za proučitev zahtev za ponovni sprejem v skladu s tem sporazumom;

               (d)

               osebni podatki morajo biti točni in po potrebi posodobljeni;

               (e)

               osebni podatki morajo biti shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se dodatno obdelujejo;

               (f)

               organ, ki sporoča osebne podatke, in organ prejemnik izvedeta vse razumne ukrepe, da zagotovita, če je to primerno, popravek, izbris ali blokiranje osebnih podatkov, če njihova obdelava ni v skladu z določbami tega člena, zlasti če podatki niso primerni, ustrezni, točni ali če presegajo namen obdelave. To vključuje uradno obvestilo drugi pogodbenici o vsakem popravku, izbrisu ali blokiranju;

               (g)

               organ prejemnik na zahtevo obvesti organ, ki sporoča osebne podatke, o uporabi sporočenih podatkov in tako pridobljenih rezultatih;

               (h)

               osebni podatki se lahko sporočijo samo pristojnim organom. Nadaljnje sporočanje drugim organom zahteva predhodno soglasje organa, ki sporoča osebne podatke;

               (i)

               organ, ki sporoča osebne podatke, in organ prejemnik morata voditi pisno evidenco o sporočanju in prejemanju osebnih podatkov.

         Člen 17
   Klavzula o nevplivanju
   1.   Ta sporazum ne vpliva na pravice, obveznosti in odgovornosti Skupnosti, držav članic ter Bosne in Hercegovine, ki izhajajo iz mednarodnega prava in zlasti iz

               —

               Konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena s Protokolom o statusu beguncev z dne 31. januarja 1967,

               —

               mednarodnih konvencij, ki določajo državo, odgovorno za obravnavo vloženih prošenj za azil,

               —

               Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin z dne 4. novembra 1950,

               —

               Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984,

               —

               mednarodnih konvencij o izročitvi in tranzitu,

               —

               večstranskih mednarodnih konvencij in sporazumov o ponovnem sprejemu tujih državljanov.

         2.   Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje vrnitve osebe v okviru drugih formalnih ali neformalnih dogovorov.
   ODDELEK VII
   IZVAJANJE IN UPORABA
   Člen 18
   Skupni odbor za ponovni sprejem
   1.   Pogodbenici druga drugi zagotavljata pomoč glede uporabe in razlage tega sporazuma. V ta namen ustanovita Skupni odbor za ponovni sprejem (v nadaljnjem besedilu „Odbor“), katerega naloge so predvsem:

               (a)

               spremljati uporabo tega sporazuma;

               (b)

               odločati o izvedbenih postopkih, potrebnih za enotno uporabo tega sporazuma;

               (c)

               redno izmenjevati informacije o protokolih o izvajanju, ki jih sestavijo posamezne države članice ter Bosna in Hercegovina v skladu s členom 19;

               (d)

               priporočati spremembe tega sporazuma in njegovih prilog.

         2.   Odločitve Odbora so za pogodbenice zavezujoče.
   3.   Odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti ter Bosne in Hercegovine; Skupnost zastopa Komisija.
   4.   Odbor se sestaja po potrebi na zahtevo ene od pogodbenic.
   5.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 19
   Protokoli o izvajanju
   1.   Na zahtevo države članice ali Bosne in Hercegovine Bosna in Hercegovina ter država članica sestavita protokol o izvajanju, ki določa pravila o

               (a)

               imenovanju pristojnih organov, mestih mejnih prehodov in izmenjavi podatkov o kontaktnih točkah;

               (b)

               pogojih za vrnitve s spremstvom, vključno s tranzitom državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva s spremstvom;

               (c)

               sredstvih in dokumentih poleg tistih iz prilog 1 do 5 k temu sporazumu.

         2.   Protokoli o izvajanju iz odstavka 1 začnejo veljati šele po tem, ko je o njih uradno obveščen Odbor za ponovni sprejem iz člena 18.
   3.   Bosna in Hercegovina pristaja na uporabo vseh določb protokola o izvajanju, sestavljenega z eno državo članico, tudi v razmerjih z vsako drugo državo članico na zahtevo slednje.
   Člen 20
   Razmerje do dvostranskih sporazumov ali dogovorov držav članic o ponovnem sprejemu
   Določbe tega sporazuma imajo prednost pred določbami vseh dvostranskih sporazumov ali dogovorov o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki so v skladu s členom 19 bili sklenjeni ali se lahko sklenejo med posameznimi državami članicami ter Bosno in Hercegovino, če so določbe takih sporazumov ali dogovorov nezdružljive z določbami tega sporazuma.
   ODDELEK VIII
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 21
   Ozemeljska uporaba
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se ta sporazum uporablja za ozemlje, na katerem se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter ozemlje Bosne in Hercegovine.
   2.   Ta sporazum se ne uporablja na ozemlju Kraljevine Danske.
   Člen 22
   Začetek veljavnosti, trajanje in odpoved
   1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi postopki.
   2.   Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov iz odstavka 1.
   3.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas.
   4.   Vsaka pogodbenica lahko z uradnim obvestilom drugi pogodbenici in po predhodnem posvetovanju z Odborom iz člena 18 v celoti ali delno začasno odloži izvajanje tega sporazuma za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva zaradi varnosti, zaščite javnega reda ali javnega zdravja. Odložitev izvajanja začne veljati drugi dan po datumu takega uradnega obvestila.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev po datumu takega uradnega obvestila.
   Člen 23
   Priloge
   Priloge 1 do 7 so sestavni del tega sporazuma.

      V Bruslju dne osemnajstega septembra leta dva tisoč in sedem, v dvojniku v vseh uradnih jezikih pogodbenic, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Za Evropsku zajednicu
         За Европску зајелницу
         Za Europsku zajednicu

         За Босна и Херцеговина
         Por Bosnia y Herzegovina
         Za Bosnu a Hercegovinu
         For Bosnien-Hercegovina
         Für Bosnien und Herzegowina
         Bosnia ja Hertsegoviina nimel
         Γiα τη Βοσνία-Ερζεγοβίνη
         For Bosnia and Herzegovina
         Pour la Bosnie-et-Herzégovine
         Per la Bosnia-Erzegovina
         Bosnijos ir Hercegovinos vardu
         Bosnijas un Hercegovinas vārdā
         Bosznia és Hercegovina részéről
         Għall-Bożnja u Ħerzegovina
         Voor Bosnië en Herzegovina
         W imieniu Bośni i Hercegowiny
         Pela Bósnia e Herzegovina
         Pentru Bosnia și Herţegovina
         Za Bosnu a Hercegovinu
         Za Bosno in Hercegovino
         Bosnia ja Hertsegovinan puolesta
         För Bosnien och Hercegovina
         Za Bosnu i Hercegovinu
         За Босну и Херцеговину
         Za Bosnu i Hercegovinu

      (1)  V skladu z obrazcem iz Priporočila Sveta EU z dne 30. novembra 1994.

      (2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
   PRILOGA 1
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KATERIH PREDLOŽITEV ŠTEJE ZA DOKAZ O DRŽAVLJANSTVU
   (ČLENI 2(1), 4(1) IN 8(1))

               —

               Potni listi ali potne listine katere koli vrste (nacionalni potni listi, diplomatski potni listi, službeni potni listi, skupinski potni listi in nadomestni potni listi, vključno s potnimi listi otrok),

               —

               osebne izkaznice katere koli vrste (vključno z začasnimi osebnimi izkaznicami in vojaškimi osebnimi izkaznicami),

               —

               pomorske knjižice in službene izkaznice kapitanov,

               —

               potrdila o državljanstvu in drugi uradni dokumenti, podprti z dodatnim uradnim dokumentom, v katerem je vključena fotografija, ki omenjajo ali jasno navajajo državljanstvo.

         PRILOGA 2
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KATERIH PREDLOŽITEV ŠTEJE ZA ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O DRŽAVLJANSTVU
   (ČLENI 2(1), 4(1) IN 8(2))

               —

               Fotokopije vseh dokumentov, naštetih v Prilogi 1 k temu sporazumu,

               —

               vozniška dovoljenja ali fotokopije vozniških dovoljenj,

               —

               rojstni listi ali fotokopije rojstnih listov,

               —

               službene izkaznice ali fotokopije službenih izkaznic,

               —

               izjave prič,

               —

               izjave zadevne osebe in jezik, ki ga ta oseba govori, vključno z rezultatom uradnega testa,

               —

               vsak drug dokument, ki lahko pomaga določiti državljanstvo zadevne osebe.

         PRILOGA 3
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA DOKAZ O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV IN OSEB BREZ DRŽAVLJANSTVA
   (ČLENI 3(1), 5(1) IN 9(1))

               —

               Vstopni/izstopni žig ali podoben zaznamek v potni listini zadevne osebe ali drug dokaz o vstopu/izstopu (npr. fotografski),

               —

               dokumenti, potrdila in računi vseh vrst (npr. hotelski računi, kartice naročanja pri zdravnikih/zobozdravnikih, vstopne kartice za zasebne/javne institucije, pogodbe o najemu vozil, izpiski kreditnih kartic itd.), ki jasno kažejo, da se je zadevna oseba zadrževala na ozemlju zaprošene države,

               —

               vozovnice, izdane na ime zadevne osebe, in/ali seznam potnikov za potovanja z letalom, vlakom, avtobusom ali ladjo, ki kažejo na prisotnost in pot zadevne osebe na ozemlju zaprošene države,

               —

               informacije, ki kažejo na to, da je zadevna oseba uporabila kurirske storitve ali storitve potovalne agencije,

               —

               uradne izjave, zlasti osebja mejnega organa in drugih prič, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo,

               —

               uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih.

         PRILOGA 4
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV IN OSEB BREZ DRŽAVLJANSTVA
   (ČLENI 3(1), 5(1) IN 9(2))

               —

               Opis mesta in okoliščin, v katerih je bila zadevna oseba prestrežena po vstopu na ozemlje države prosilke, ki ga izdajo pristojni organi te države,

               —

               informacije v zvezi z identiteto in/ali bivanjem osebe, ki jih priskrbi mednarodna organizacija (npr. UNHCR),

               —

               poročila/potrditve informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

               —

               izjava zadevne osebe.

         PRILOGA 5
   SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA DOKAZ ALI ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM NEKDANJIH DRŽAVLJANOV SOCIALISTIČNE FEDERATIVNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE
   (ČLENI 3(3), 9(4) IN 9(5))
   Priloga 5a (dokumenti, ki štejejo za dokaz)

               —

               Rojstni listi ali fotokopije rojstnih listov, ki jih je izdala nekdanja Socialistična federativna republika Jugoslavija,

               —

               javni dokumenti ali fotokopije javnih dokumentov, ki sta jih izdali Bosna in Hercegovina ali nekdanja Socialistična federativna republika Jugoslavija, na katerih je naveden kraj rojstva in/ali kraj stalnega prebivališča, kot zahteva člen 3(3).

         Priloga 5b (dokumenti, ki štejejo za zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo)

               —

               Drugi dokumenti ali potrdila ali fotokopije drugih dokumentov ali potrdil, ki kažejo na kraj rojstva na ozemlju Bosne in Hercegovine,

               —

               uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih.

         PRILOGA 6

   PRILOGA 7

   SKUPNA IZJAVA O ČLENIH 3 IN 5
   Pogodbenici si bosta prizadevali za vrnitev vsakega državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več veljavnih zakonskih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na njunih ozemljih, v njegovo državo izvora.
   SKUPNA IZJAVA GLEDE DANSKE
   Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za ozemlje Kraljevine Danske ali državljane Kraljevine Danske. V takih okoliščinah je primerno, da Bosna in Hercegovina ter Danska skleneta sporazum o ponovnem sprejemu z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.
   SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE IN NORVEŠKE
   Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko skupnostjo ter Islandijo in Norveško, zlasti na podlagi Sporazuma z dne 18. maja 1999 o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. V takih okoliščinah je primerno, da Bosna in Hercegovina sklene sporazum o ponovnem sprejemu z Islandijo in Norveško z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.
   SKUPNA IZJAVA GLEDE ŠVICE
   Pogodbenici sta seznanjeni, da so Evropska unija, Evropska skupnost in Švica podpisale sporazum o pridružitvi Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Primerno je, da Bosna in Hercegovina, ko ta pridružitveni sporazum začne veljati, sklene sporazum o ponovnem sprejemu s Švico z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.


title: Sklep (EU) 2015/738 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros iz Francije)

text:
               8.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 117/47

         SKLEP (EU) 2015/738 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 29. aprila 2015
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros iz Francije)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) ter zlasti točke 13 navedenega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za podporo presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati svojo dejavnost zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Člen 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (4) omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 150 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011).

               (3)

               Francija je 6. oktobra 2014 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Mory-Ducros SAS v Franciji in jo v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 6 052 200 EUR za vlogo, ki jo je predložila Francija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 6 052 200 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 29. aprila 2015

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednica

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (3)  Uredba (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 167, 29.6.2009, str. 26).

      (4)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 12. oktobra 2016 o spremembah Sklepa ESRB/2011/1 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB/2016/13)

text:
               25.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 437/8

         SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 12. oktobra 2016
   o spremembah Sklepa ESRB/2011/1 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja
   (ESRB/2016/13)
   (2016/C 437/05)
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 6(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Opozorila in priporočila, ki jih izda Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB), so pravni instrumenti, o katerih morajo biti naslovniki ustrezno obveščeni. Člen 19(2) Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) zahteva, da opozorila in priporočila ESRB podpiše predsednik ESRB.

               (2)

               Odslej mora vsako opozorilo in priporočilo ESRB podpisati vodja sekretariata ESRB, da potrdi njegovo skladnost z odločitvijo splošnega odbora.

               (3)

               Zato je treba Sklep ESRB/2011/1 ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Spremembe
   Sklep ESRB/2011/1 se spremeni:

               1.

               v členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
               „4.   Predsednik ESRB predloži osnutek zapisnika članom splošnega odbora, da nanj podajo pripombe in ga po pisnem postopku odobrijo najpozneje dva tedna po seji ali, če to ni mogoče, na naslednji seji. Po odobritvi ga podpiše vodja sekretariata ESRB.“;

               2.

               v členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
               „3.   Vodja sekretariata ESRB pripravi osnutek poteka seje pripravljalnega odbora in ga predloži članom pripravljalnega odbora, da nanj podajo pripombe in ga potrdijo po pisnem postopku praviloma pred naslednjo sejo splošnega odbora. Povzetek poteka seje podpiše vodja sekretariata ESRB.“;

               3.

               v členu 19 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   Opozorila in priporočila ESRB sprejme splošni odbor, podpiše pa jih vodja sekretariata ESRB, da potrdi njihovo skladnost z odločitvijo splošnega odbora.“.

      V Frankfurtu na Majni, 12. oktobra 2016

            Predsednik ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 162.

      (3)  Sklep ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL C 58, 24.2.2011, str. 4).


title: 2013/474/EU: Sklep Sveta z dne 23. septembra 2013 o imenovanju treh čeških članov in dveh čeških nadomestnih članov Odbora regij

text:
               27.9.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/18

         SKLEP SVETA
   z dne 23. septembra 2013
   o imenovanju treh čeških članov in dveh čeških nadomestnih članov Odbora regij
   (2013/474/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga češke vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25 januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Stanislava EICHLERJA, Jaroslava PALASA in Jane VAŇHOVE so se sprostila tri mesta članov Odbora regij. Zaradi konca mandata Radka MARTÍNEKA in Martina TESAŘÍKA sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Jana VAŇHOVÁ, Náměstkyně hejtmana Ústeckého kraje,

                           —

                           Martin PŮTA, Hejtman Libereckého kraje,

                           —

                           Miroslav NOVÁK, Hejtman Moravskoslezského kraje,

                     in

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Dr. Martin NETOLICKÝ, Hejtman Pardubického kraje,

                           —

                           Jiří ROZBOŘIL, Hejtman Olomouckého kraje.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. septembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         V. JUKNA

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2012, str. 11.


title: 2008/195/ES: Sklep Sveta z dne 18. februarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kirgiško republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               5.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 60/29

      SKLEP SVETA

   z dne 18. februarja 2008
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kirgiško republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2008/195/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v pogajanjih dosegla sporazum s Kirgiško republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               Ta sporazum je bil podpisan v imenu Evropske skupnosti, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2007/470/ES (1).

               (4)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kirgiško republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za uradno objavo, predvideno v členu 9(1) Sporazuma.

      V Bruslju, 18. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL L 179, 7.7.2007, str. 38.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/632 z dne 3. aprila 2017 o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               4.4.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/10

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/632
   z dne 3. aprila 2017
   o spremembi Sklepa 2014/129/SZVP o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. marca 2014 sprejel Sklep 2014/129/SZVP (1).

               (2)

               V Sklepu 2014/129/SZVP je določeno, da se projekti, ki zajemajo specifične dejavnosti, izvajajo v obdobju 36 mesecev od dneva sklenitve sporazuma o financiranju med Komisijo in subjektom, zadolženim za izvajanje projekta (v nadaljnjem besedilu: konzorcij EU za neširjenje orožja).

               (3)

               Konzorcij EU za neširjenje orožja je 9. decembra 2016 Unijo zaprosil, naj dovoli podaljšanje tega obdobja izvajanja do 2. julija 2017, da bi se lahko izvajanje dejavnosti nadaljevalo po obdobju 36 mesecev.

               (4)

               Nadaljevanje specifičnih dejavnosti, za katero je zaprosil konzorcij EU za neširjenje orožja, se lahko zagotovi brez posledic za sredstva.

               (5)

               Sklep 2014/129/SZVP bi bilo zato treba spremeniti in tako s podaljšanjem njegove veljavnosti omogočiti popolno izvedbo v njem določenih dejavnosti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2014/129/SZVP se spremeni:

               1.

               točka (a) člena 1(3) se nadomesti z naslednjim:

                           „(a)

                           zagotavljanje sredstev za organizacijo štirih letnih posvetovalnih srečanj in največ osmih ad hoc seminarjev za strokovnjake in osebe, ki delujejo na tem področju, o vseh vprašanjih v zvezi z neširjenjem orožja in razoroževanjem, tako glede nekonvencionalnega kot konvencionalnega orožja, da se pripravijo poročila in/ali priporočila za predstavnike VP;“;

               2.

               člen 5(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Veljati preneha 2. julija 2017.“;

               3.

               Priloga se spremeni:

                           (a)

                           oddelek 3.1 se nadomesti z naslednjim:„3.1
                              Projekt 1: Organizacija štirih letnih posvetovalnih srečanj in največ osmih ad hoc seminarjev za diplomate in akademske strokovnjake ter priprava poročila in/ali priporočil“;

                           (b)

                           prvi stavek oddelka 3.1.3 se nadomesti z naslednjim:
                           „Projekt predvideva organizacijo štirih letnih posvetovalnih srečanj in največ osmih ad hoc strokovnih seminarjev ter pripravo povezanih poročil in/ali priporočil.“;

                           (c)

                           v oddelku 3.2.3 se doda naslednja alinea:

                                       „—

                                       pripravljalne dejavnosti za zagotovitev logistike naslednje letne konference.“;

                           (d)

                           oddelek 4 se nadomesti z naslednjim:
                           „4.   Trajanje

                           Ta sklep preneha veljati 2. julija 2017.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 3. aprila 2017

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2014/129/SZVP z dne 10. marca 2014 o spodbujanju evropske mreže neodvisnih skupin možganskih trustov za neširjenje orožja, v podporo izvajanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 71, 12.3.2014, str. 3).


title: Sklep Komisije z dne 29. decembra 2003 o določitvi okvirne razdelitve sredstev v okviru Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada za ukrepe za razvoj podeželja za obdobje od 2004 do 2006 Češki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0021

Uradni list L 005 , 09/01/2004 str. 0087 - 0088

		Sklep Komisijez dne 29. decembra 2003o določitvi okvirne razdelitve sredstev v okviru Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada za ukrepe za razvoj podeželja za obdobje od 2004 do 2006 Češki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški(2004/21/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) [1] in zlasti člena 46(2) Uredbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Dodelitev odobrenih pravic za prevzem obveznosti za ukrepe za razvoj podeželja, ki so zajeti v programih za Cilj 1, sofinancira Usmerjevalni oddelek EKUJS-a v skladu s členom 35(2), prva alinea, Uredbe (ES) št. 1257/1999.(2) Podporo Skupnosti za druge ukrepe za razvoj podeželja sofinancira Jamstveni oddelek EKUJS-a v skladu s členom 47a(1) Uredbe (ES) št. 1257/1999.(3) Evropski svet je decembra 2002 na svoji seji v Kopenhagnu določil finančno perspektivo, ki se nanaša na ukrepe za razvoj podeželja in spremljevalne ukrepe, ki jih financira Jamstveni oddelek EKUJS-a za Češko republiko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško za obdobje od 2004 do 2006 (Priloga I sklepov Predsedstva).(4) Za ukrepe za razvoj podeželja, sofinancirane v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS-a, Komisija skladno s členom 46(2) Uredbe (ES) št. 1257/1999 določi začetno dodelitev sredstev po državah članicah na letni osnovi, pri čemer uporabi objektivna merila, ki upoštevajo specifične razmere in potrebe ter dejavnosti, potrebne zlasti v zvezi z okoljem, odpiranjem delovnih mest in ohranjanjem krajine.(5) Začetna dodelitev sredstev, izražena v cenah 1999, ki se pojavijo v deklaraciji, priloženi Aktu o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške [2], je pretvorjena v tekoče cene –SKLENILA:Člen 1Začetna dodelitev sredstev Češki republiki, Estoniji, Cipru, Latviji, Litvi, Madžarski, Malti, Poljski, Sloveniji in Slovaški za podporo za razvoj podeželja za obdobje od 2004 do 2006, ki jo financira Jamstveni oddelek EKUJS-a, se določi v Prilogi.Člen 2Ta sklep začne veljati ob upoštevanju in na dan začetka veljavnosti Akta o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške.V Bruslju, 29. decembra 2003Za KomisijoFranz FischlerČlan Komisije[1] UL L 160, 26.6.1999, str. 80. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1783/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 70).[2] UL L 236, 23.9.2003, str. 974.--------------------------------------------------PRILOGAPodpora za razvoj podeželja (2004–2006)Letna dodelitev sredstev(v milijonih evrov) |Začetna dodelitev sredstev v tekočih cenah || 2004 | 2005 | 2006 | 2004–2006 |Češka republika | 163,3 | 182,0 | 197,5 | 542,8 |Estonija | 45,3 | 50,4 | 54,8 | 150,5 |Ciper | 22,5 | 25,1 | 27,2 | 74,8 |Latvija | 98,7 | 110,0 | 119,4 | 328,1 |Litva | 147,3 | 164,1 | 178,1 | 489,5 |Madžarska | 181,2 | 201,9 | 219,2 | 602,3 |Malta | 8,1 | 9,0 | 9,8 | 26,9 |Poljska | 862,4 | 961,0 | 1043,0 | 2866,4 |Slovenija | 84,7 | 94,4 | 102,5 | 281,6 |Slovaška | 119,5 | 133,1 | 144,5 | 397,1 |--------------------------------------------------