title: 2013/574/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/221

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011
   (2013/574/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), zlasti člena 36 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A7-0109/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je sestavni del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva (prej Agencija Skupnosti za nadzor ribištva), Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 86.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011 z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), zlasti člena 36 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A7-0109/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za nadzor ribištva (v nadaljevanju: agencija) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

                  B.

                  ker je Parlament 10. maja 2012 izvršnemu direktorju agencije podelil razrešnico za izvrševanje proračuna za proračunsko leto 2010 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                              —

                              pozval agencijo, naj izboljša letni delovni program z vključevanjem posebnih merljivih ciljev, tako na ravni področja politike kot na operativni ravni, in vzpostavi kazalnike SMART,

                              —

                              pozval izvršnega direktorja, naj v celoti izpolni svoje obveznosti in vključi vsa izdana priporočila in vse ukrepe, sprejete na njihovi podlagi, v poročilo, namenjeno organu za podelitev razrešnice, ki povzema poročilo službe za notranjo revizijo,

                              —

                              pozval agencijo, naj opravi pregled svojega sistema notranje kontrole in tako utemelji letno izjavo izvršnega direktorja o zanesljivosti ter pregleda vse svoje postopke, tako upravne kot operativne, in zagotovi naknadno dokumentacijo o poteku dela in ključnih kontrolah;

                  C.

                  ker je skupni proračun agencije za leto 2011 znašal 12 850 000 EUR, kar pomeni, da se je v primerjavi z letom 2010, ko je znašal 11 013 000 EUR, povečal za 16,7 %;

                  D.

                  ker je v letu 2011 začetni prispevek Unije k proračunu agencije znašal 11 850 000 EUR (7), kar pomeni 40,90-odstotno povečanje v primerjavi z začetnim prispevkom v letu 2010 (8 410 000 EUR);

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  opominja, da je skupni prispevek Unije v proračun agencije za leto 2011 znašal 12 850 000 EUR;

                  2.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov agencije za proračunsko leto 2011 ugotavlja, da je agencija prevzela obveznosti za 99 % dodeljenega prispevka in izplačala 89 % razpoložljivih sredstev za plačila (brez odhodkov iz drugih virov prihodkov); pozdravlja dejstvo, da je agencija v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2011 (8) organu za podelitev razrešnice predložila podatke o skupni stopnji izvrševanja proračuna z vidika obveznosti in plačil; opozarja, da je agencija leta 2010 prevzela obveznosti za 98,3 % odobrenih subvencij in izplačala 85,6 % razpoložljivih sredstev za plačila;

         Prenosi proračunskih sredstev

                  3.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov ugotavlja, da so bile prevzete obveznosti v znesku 1 160 170 EUR, za katere so bile konec leta 2011 sklenjene pogodbe, vendar še ni bil izplačan, prenesen v proračunsko leto 2012; poleg tega ugotavlja, da je bilo storniranih 151 710 EUR neporabljenih plačil, ki so bila prenesena iz prejšnjega leta (9);

                  4.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih za proračunsko leto 2011 potrjuje, da so samodejni prenosi agencije v leto 2012 znašali 2 161 172 EUR; poleg tega ugotavlja, da je bilo 87 % vseh plačil izvršenih v skladu z roki iz finančne uredbe, torej v zakonsko določenih okvirih: 79 % trgovskih računov je bilo plačanih v 30 dneh, približno 91 % zahtevkov za povračilo stroškov (povračila uslužbencem in strokovnjakom) pa je bilo plačanih v 45 dneh; poziva Računsko sodišče, naj informacije o prenosih vključi v svoje poročilo o letnih računovodskih izkazih agencije za proračunsko leto 2012;

         Računovodski sistem

                  5.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov (10) za proračunsko leto 2011 ugotavlja, da se računi agencije, povezani s proračunom, vodijo v sistemu računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov (ABAC), splošni pa v sistemu SAP, ki je neposredno povezan s splošnim računovodskim sistemom Komisije;

         Postopki za oddajo javnih naročil

                  6.

                  poziva agencijo, naj izboljša postopke javnega naročanja; opaža, da je Računsko sodišče ugotovilo pomanjkljivosti na tem področju (tj. agencija ni ustrezno dokumentirala ocenjevanja vrednosti naročil v dokumentaciji o javnih naročilih);

                  7.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča potrjuje, da bi morala agencija izboljšati preglednost postopkov z uvedbo podrobnejših izbirnih meril za ponudnike;

                  8.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča z zaskrbljenostjo ugotavlja, da agencija še nima vzpostavljenih ustreznih postopkov za evidentiranje in utemeljevanje stroškov, povezanih z ustvarjanjem notranjih neopredmetenih osnovnih sredstev;

         Postopki zaposlovanja

                  9.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da bi morala agencija dodatno izboljšati postopke za izbiranje uslužbencev (tj. v razpisih prostih delovnih mest ni bilo informacij o postopkih za vložitev pritožbe ali ugovora; sestanki izbirne komisije niso bili dovolj dokumentirani in v enem zaposlitvenem postopku organ za imenovanja ni upošteval vrstnega reda s seznama, ki ga je pripravila izbirna komisija, ne da bi to utemeljil); meni, da lahko nekatere določbe kadrovskih predpisov pomenijo veliko upravno breme; zato spodbuja Komisijo, naj zagotovi določeno raven poenostavitve v skladu s členom 110 kadrovskih predpisov v zvezi z agencijami;

                  10.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih (11) ugotavlja, da so bili zaposleni štirje začasni uslužbenci in en pogodbeni uslužbenec, štirje začasni in en pogodbeni uslužbenec pa so zapustili agencijo, tako da je bilo zasedenih 97 % delovnih mest v skladu s kadrovskim načrtom za leto 2011;

                  11.

                  je nadvse zadovoljen, da je Računsko sodišče izjavilo, da so transakcije, povezane z letnimi računovodskimi izkazi agencije za proračunsko leto 2011, v vseh pomembnih vidikih zakonite in pravilne;

                  12.

                  na podlagi poročila agencije o nadaljnjem ukrepanju potrjuje, da je bila leta 2012 dokumentacija v zvezi s postopki zaposlovanja spremenjena tako, da upošteva pripombe Računskega sodišča;

         Vodenje

                  13.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča potrjuje, da je v postopku imenovanja izvršnega direktorja član upravnega odbora ravnal v nasprotju s predpisi, ki veljajo za imenovanja na ključna mesta, saj je naznanil, za katerega kandidata namerava glasovati Komisija; priznava, da ukrepi članov upravnega odbora niso pod nadzorom agencije in zato izvršni direktor ni odgovoren za postopke;

         Uspešnost

                  14.

                  pozdravlja pobudo agencije, da bo nadaljevala pripravo večletnih in letnih delovnih programov; poudarja, da so ti dokumenti pomembni za to, da se agenciji omogoči sprejetje učinkovitih organizacijskih ukrepov za izvajanje njene strategije in za doseganje njenih ciljev; ugotavlja, da agencija pri zasnovi delovnih programov in načrtovanju virov upošteva večletni vidik, in sicer z oblikovanjem večletnega delovnega programa, večletnega kadrovskega načrta in večletnega strateškega načrta za informacijsko tehnologijo; poleg tega ugotavlja, da ima agencija od leta 2010 strateški načrt za informacijsko tehnologijo, ki ga vsako leto pregleduje in posodablja;

                  15.

                  poudarja pomen nalog, ki jih opravlja agencija, ter pozdravlja njeno uspešno in učinkovito poslovanje, o katerem se je Odbor za ribištvo prepričal med obiskom agencije junija 2010 ter 29. in 30. oktobra 2012; je seznanjen, da so bila med njegovim obiskom 29. in 30. oktobra 2012 obravnavana pomembna vprašanja, kot je vzpostavitev „regionalnih kontrolnih območij“ za ustvarjanje evropske dodane vrednosti;

         Notranja revizija

                  16.

                  pozdravlja pobudo agencije, s katero je v letu 2008 vzpostavila funkcijo notranje revizije, ki je namenjena zagotavljanju podpore in svetovanja izvršnemu direktorju in upravi na področju notranje kontrole, ocenjevanja tveganja in notranje revizije; ugotavlja, da agencija nima oddelka za notranjo revizijo s polnim delovnim časom, ampak ga souporablja z Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA) v Lizboni; glede tega je seznanjen, da je bil 17. junija 2008 z Evropsko agencijo za pomorsko varnost podpisan sporazum o storitvah;

                  17.

                  na podlagi informacij službe za notranjo revizijo agencije ugotavlja, da je agencija pregledala tako izvajanje standardov notranje kontrole (2008) kot prve naknadne ukrepe (2009); potrjuje, da so bili rezultati po mnenju agencije ustrezno in učinkovito uporabljeni;

                  18.

                  potrjuje, da je leta 2011 oddelek za notranjo revizijo na posebno zahtevo izvršnega direktorja opravil posebno revizijo izplačil plač, da bi ocenil notranji nadzor nad ciklom izplačil plač, s posebnim poudarkom na dokumentiranju plačilnih dokumentov; na podlagi informacij službe za notranjo revizijo (12) ugotavlja, da je oddelek za notranjo revizijo opravil tudi revizijo upravljanja inventarja v agenciji, da bi izvršnemu direktorju dal neodvisno zagotovilo o ustreznosti in uspešni uporabi sistema notranje kontrole na področju registracije osnovnih sredstev;

                  19.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo skladno s strateškim načrtom za obdobje 2010–2012 v letu 2010 opravila revizijo procesa izvrševanja proračuna in oceno tveganja za informacijsko tehnologijo;

                  20.

                  potrjuje, da je leta 2011 služba za notranjo revizijo opravila revizijo na področju krepitve zmogljivosti za usposabljanje in razvoj, da bi oblikovala oceno in dala izvršnemu direktorju in upravnemu odboru neodvisno zagotovilo o ustreznosti in uspešni uporabi sistema notranje kontrole na področju krepitve zmogljivosti za usposabljanje in razvoj;

                  21.

                  na podlagi informacij službe za notranjo revizijo ugotavlja, da je oddelek za notranjo revizijo leta 2011 opravil tudi celovit pregled izvajanja standardov notranje kontrole v agenciji;

                  22.

                  je seznanjen, da je bila služba za notranjo revizijo pozvana, da upravnemu odboru agencije oktobra 2011 predloži informacije o stanju in strateški načrt za obdobje 2013–2015;

                  23.

                  na podlagi informacij službe za notranjo revizijo potrjuje, da je agencija leta 2011 imenovala koordinatorja za notranjo kontrolo in oblikovala notranje smernice za obvladovanje tveganja, vključno s postopkom za redno pregledovanje sistema notranje kontrole in redno posodabljanje registra tveganj agencije; vseeno poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o nadaljnjih sprejetih ukrepih in doseženih rezultatih;

                  24.

                  priznava, da je agencija sprejela potrebne ukrepe glede:

                              —

                              pravic dostopa pooblaščenih odredbodajalcev do ABAC;

                              —

                              zamud pri plačilih;

                              —

                              politike za obravnavanje izjem ter vzpostavitev osrednjega registra izjem;

                        ugotavlja, da sta bili izvedeni in po mnenju službe za notranjo revizijo zaključeni pomembni priporočili te službe, namreč prilagoditev pravic dostopa do ABAC za pooblaščene odredbodajalce ter oblikovanje in izvajanje politike za obravnavo izjem in osrednjega registra izjem;

                  25.

                  na podlagi poročila agencije o nadaljnjem ukrepanju (13) ugotavlja, da je bil v zvezi s poročanjem o izjemah dokumentiran ves potek dela in da so za večino postopkov že na voljo kontrolni seznami; prav tako so jasno opredeljene vloga in dolžnosti vsakega udeleženca v zadevnih transakcijah, kar bo skupaj s pravočasnih poročanjem o izjemah zagotovilo ustrezno nadaljnje spremljanje morebitnih nepravilnosti;

                  26.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (14) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 86.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 169.

         (7)  Končni letni računovodski izkazi za leto 2011, junij 2012, str. 26.

         (8)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2011, str. 125.

         (9)  Končni letni računovodski izkazi za leto 2011, junij 2012, str. 27.

         (10)  Končni letni računovodski izkazi za leto 2011, str. 18.

         (11)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2011, str. 122.

         (12)  Letno poročilo o notranjih dejavnostih za leto 2011, str. 4.

         (13)  Poročilo o ukrepih, sprejetih na podlagi priporočil Evropskega parlamenta iz njegovega sklepa z dne 10. maja 2012, str. 5.

         (14)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: 2006/906/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2006 o oblikovanju stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Skupnosti v okviru Odbora za pomoč v hrani v zvezi s podaljšanjem Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999

text:
               9.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/26

      SKLEP SVETA

   z dne 30. novembra 2006
   o oblikovanju stališča, ki ga je treba sprejeti v imenu Skupnosti v okviru Odbora za pomoč v hrani v zvezi s podaljšanjem Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999
   (2006/906/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181 v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencijo o pomoči v hrani iz leta 1999 (v nadaljnjem besedilu „Konvencija“) je Skupnost sklenila s Sklepom 2000/421/ES (1) in jo podaljšala s sklepom Odbora za pomoč v hrani junija 2002, junija 2003 in julija 2005, tako da ostane v veljavi do 30. junija 2007.

               (2)

               Ponovno enoletno podaljšanje te konvencije je v interesu Skupnosti in njenih držav članic. V skladu s členom XXV(b) Konvencije je to podaljšanje pogojeno z veljavnostjo Konvencije o trgovanju z žiti iz leta 1995 za isto obdobje. Komisija, ki zastopa Skupnost v Odboru za pomoč v hrani, bi zato morala biti pooblaščena s Sklepom Sveta za glasovanje v prid takega podaljšanja –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Stališče Evropske skupnosti v okviru Odbora za pomoč v hrani je, da se glasuje za podaljšanje Konvencije o pomoči v hrani iz leta 1999 za nadaljnje obdobje enega leta pod pogojem, da Konvencija o trgovanju z žiti iz leta 1995 ostane v veljavi za isto obdobje.
   Ta sklep pooblašča Komisijo, da izrazi to stališče v okviru Odbora za pomoč v hrani.

      V Bruslju, 30. novembra 2006

            Za Svet

            Predsednica

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  UL L 163, 4.7.2000, str. 37.


title: Sklep Sveta 2013/160/SZVP z dne 27. marca 2013 o spremembi Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju

text:
               28.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/95

         SKLEP SVETA 2013/160/SZVP
   z dne 27. marca 2013
   o spremembi Sklepa 2011/101/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Zimbabveju
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/101/SZVP (1).

               (2)

               Svet je 23. julija 2012 in 18. februarja 2013 sklenil, da bi miren in verodostojen ustavni referendum v Zimbabveju pomenil pomemben mejnik v pripravi demokratičnih volitev, ki bi upravičil, da bi se takoj začasno prenehala uporabljati večina še preostalih omejevalnih ukrepov, ki jih je Unija sprejela proti določenim osebam in subjektom.

               (3)

               Glede na izid ustavnega referenduma v Zimbabveju, ki je bil 16. marca 2013, je Svet sklenil prekiniti prepoved potovanj in zamrznitev sredstev, ki se uporabljata za večino oseb in subjektov s seznama iz Priloge I k Sklepu 2011/101/SZVP. Prekinitev bi moral Svet v luči razvoja na tem območju pregledati vsake tri mesece.

               (4)

               Sklep 2011/101/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2011/101/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 10 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
               „3.   Uporaba ukrepov iz člena 4(1) in člena 5(1) in (2), kolikor se nanašajo na osebe in subjekte s seznama iz Priloge II, se prekine do 20. februarja 2014. Prekinitev se preveri vsake tri mesece.“

               2.

               Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. marca 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE

      (1)  UL L 42, 16.2.2011, str. 6.

      PRILOGA

            „PRILOGA II

               OSEBE IN SUBJEKTI IZ ČLENA 10(3)

            I.   Osebe

                        Ime (in vsi vzdevki)

                        1.

                        Abu Basutu, Titus MJ

                        2.

                        Buka (tudi Bhuka), Flora

                        3.

                        Bvudzijena, Wayne

                        4.

                        Charamba, George

                        5.

                        Chidarikire, Faber Edmund

                        6.

                        Chigwedere, Aeneas Soko

                        7.

                        Chihota, Phineas

                        8.

                        Chinamasa, Patrick Anthony

                        9.

                        Chindori-Chininga, Edward Takaruza

                        10.

                        Chinotimba, Joseph

                        11.

                        Chipwere, Augustine

                        12.

                        Chombo, Ignatius Morgan Chiminya

                        13.

                        Dinha, Martin

                        14.

                        Goche, Nicholas Tasunungurwa

                        15.

                        Gono, Gideon

                        16.

                        Gurira, Cephas T.

                        17.

                        Gwekwerere, Stephen

                        18.

                        Kachepa, Newton

                        19.

                        Karakadzai, Mike Tichafa

                        20.

                        Kasukuwere, Saviour

                        21.

                        Kazangarare, Jawet

                        22.

                        Khumalo, Sibangumuzi

                        23.

                        Kunonga, Nolbert (tudi Nobert)

                        24.

                        Kwainona, Martin

                        25.

                        Langa, Andrew

                        26.

                        Mabunda, Musarashana

                        27.

                        Machaya, Jason (tudi Jaison) Max Kokerai

                        28.

                        Made, Joseph Mtakwese

                        29.

                        Madzongwe, Edna (tudi Edina)

                        30.

                        Maluleke, Titus

                        31.

                        Mangwana, Paul Munyaradzi

                        32.

                        Marumahoko, Reuben

                        33.

                        Masuku, Angeline

                        34.

                        Mathema, Cain Ginyilitshe Ndabazekhaya

                        35.

                        Mathuthu, Thokozile

                        36.

                        Matibiri, Innocent Tonderai

                        37.

                        Matiza, Joel Biggie

                        38.

                        Matonga, Brighton

                        39.

                        Mhandu, Cairo (tudi Kairo)

                        40.

                        Mhonda, Fidellis

                        41.

                        Midzi, Amos Bernard (Mugenva)

                        42.

                        Mnangagwa, Emmerson Dambudzo

                        43.

                        Mohadi, Kembo Campbell Dugishi

                        44.

                        Moyo, Jonathan

                        45.

                        Moyo, Sibusio Bussie

                        46.

                        Moyo, Simon Khaya

                        47.

                        Mpofu, Obert Moses

                        48.

                        Muchena, Henry

                        49.

                        Muchena, Olivia Nyembesi (tudi Nyembezi)

                        50.

                        Muchinguri, Oppah Chamu Zvipange

                        51.

                        Mudede, Tobaiwa (tudi Tonneth)

                        52.

                        Mujuru, Joyce Teurai Ropa

                        53.

                        Mumbengegwi, Simbarashe Simbanenduku

                        54.

                        Murerwa, Herbert Muchemwa

                        55.

                        Musariri, Munyaradzi

                        56.

                        Mushohwe, Christopher Chindoti

                        57.

                        Mutezo, Munacho

                        58.

                        Mutinhiri, Ambros (tudi Ambrose)

                        59.

                        Mzembi, Walter

                        60.

                        Mzilikazi, Morgan S.

                        61.

                        Nguni, Sylvester

                        62.

                        Nhema, Francis

                        63.

                        Nyanhongo, Magadzire Hubert

                        64.

                        Nyoni, Sithembiso Gile Glad

                        65.

                        Rugeje, Engelbert Abel

                        66.

                        Rungani, Victor TC

                        67.

                        Sakupwanya, Stanley

                        68.

                        Savanhu, Tendai

                        69.

                        Sekeramayi, Sydney (tudi Sidney) Tigere

                        70.

                        Sekeremayi, Lovemore

                        71.

                        Shamu, Webster Kotiwani

                        72.

                        Shamuyarira, Nathan Marwirakuwa

                        73.

                        Shungu, Etherton

                        74.

                        Sibanda, Chris

                        75.

                        Sibanda, Misheck Julius Mpande

                        76.

                        Sigauke, David

                        77.

                        Sikosana, Absolom

                        78.

                        Tarumbwa, Nathaniel Charles

                        79.

                        Tomana, Johannes

                        80.

                        Veterai, Edmore

                        81.

                        Zimondi, Paradzai

            II.   Subjekti

                        Ime

                        1.

                        Cold Comfort Farm Trust Co-operative

                        2.

                        Comoil (PVT) Ltd

                        3.

                        Famba Safaris

                        4.

                        Jongwe Printing and Publishing Company (PVT) Ltd (tudi Jongwe Printing and Publishing Co., tudi Jongwe Printing and Publishing Company)

                        5.

                        M & S Syndicate (PVT) Ltd

                        6.

                        OSLEG Ltd (tudi Operation Sovereign Legitimacy)

                        7.

                        Swift Investments (PVT) Ltd

                        8.

                        Zidco Holdings (tudi Zidco Holdings (PVT) Ltd)“


title: Sklep Sveta (EU) 2015/438 z dne 2. marca 2015 o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma

text:
               17.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 72/8

         SKLEP SVETA (EU) 2015/438
   z dne 2. marca 2015
   o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil ustanovljen Skupni odbor. Ta člen določa, da bi moral Skupni odbor predvsem spremljati izvajanje navedenega sporazuma.

               (2)

               Sporazum med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o spremembi) je začel veljati 1. julija 2013.

               (3)

               V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli obdobju 180 dni.

               (4)

               V okviru svoje pristojnosti je Skupni odbor opozoril na potrebo po skupnih smernicah, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma v konzulatih držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in določbami pogodbenic, ki se še vedno uporabljajo za izdajanje vizumov, ki jih Sporazum ne zajema.

               (5)

               Skupni odbor je sprejel take smernice 25. novembra 2009 s Sklepom št. 1/2009. Navedene smernice bi bilo treba prilagoditi novim določbam Sporazuma, ki so bile vzpostavljene s Sporazumom o spremembi, ter spremembam notranjega prava Unije na področju vizumske politike. Zaradi jasnosti je navedene smernice primerno nadomestiti.

               (6)

               Primerno je oblikovati stališče, ki se v imenu Unije sprejme v Skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma–

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Unije sprejme v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 2. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  UL L 332, 18.12.2007, str. 68.

      (2)  UL L 168, 20.6.2013, str. 11.

      (3)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/2014 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM MED EVROPSKO UNIJO IN UKRAJINO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV
      z dne …
      glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma
      SKUPNI ODBOR JE –
      ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 12 Sporazuma,
      ker je začel Sporazum veljati 1. januarja 2008 –
      SKLENIL NASLEDNJE:
      Člen 1
      Skupne smernice za izvajanje Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov so določene v prilogi k temu sklepu.
      Člen 2
      Sklep št. 1/2009 Skupnega odbora se razveljavi.
      Člen 3
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …,

               Za Evropsko unijo

               Za Ukrajino

      PRILOGA

         SKUPNE SMERNICE ZA IZVAJANJE SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN UKRAJINO O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV

      Namen Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov, ki je začel veljati 1. januarja 2008, kakor je bil spremenjen s Sporazumom med Evropsko unijo in Ukrajino z dne 23. julija 2012, ki je začel veljati 1. julija 2013 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je poenostavitev postopkov za izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni za državljane Ukrajine, in sicer na podlagi vzajemnosti.
      Sporazum na podlagi vzajemnosti določa pravno zavezujoče pravice in obveznosti za namen poenostavitve postopkov izdajanja vizumov za ukrajinske državljane.
      Namen teh smernic, ki jih je sprejel Skupni odbor, ustanovljen s členom 12 Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), je zagotoviti, da diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic pravilno in usklajeno izvajajo določbe Sporazuma. Te smernice niso del Sporazuma in zato niso pravno zavezujoče. Vendar je zelo priporočljivo, da jih diplomatsko in konzularno osebje pri izvajanju določb Sporazuma dosledno upošteva.
      Smernice se namerava v okviru Skupnega odbora posodabljati glede na izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma. Smernice, ki jih je 25. novembra 2009 sprejel Skupni odbor, so bile prilagojene v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Ukrajino o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o spremembi) in novo zakonodajo Unije, kot je Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta (1) (Vizumski zakonik).
      I.   SPLOŠNA VPRAŠANJA
      1.1   Namen in področje uporabe.

      Člen 1 Sporazuma določa: „Namen tega sporazuma je poenostaviti izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni za državljane Ukrajine.“
      Ta sporazum velja za vse ukrajinske državljane, ki zaprosijo za vizum za kratkoročno bivanje, ne glede na državo, v kateri prebivajo.
      Člen 1(2) Sporazuma določa: „Ukrajina lahko ponovno uvede vizumsko obveznost za državljane ali določene kategorije državljanov vseh držav članic, ne pa za državljane ali določene kategorije državljanov posameznih držav članic. V primeru ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane EU ali določene kategorije državljanov EU s strani Ukrajine se enake poenostavitve, dodeljene v skladu s tem sporazumom državljanom Ukrajine, na podlagi vzajemnosti avtomatično uporabijo za zadevne državljane EU.“
      V skladu s sklepi, ki jih je sprejela ukrajinska vlada, so državljani EU od 1. maja 2005 oziroma 1. januarja 2008 izvzeti iz vizumske obveznosti, kadar potujejo v Ukrajino za obdobje do 90 dni ali so v tranzitu prek ozemlja Ukrajine. Ta določba ne vpliva na pravico ukrajinske vlade, da navedene sklepe spremeni.
      1.2   Področje uporabe Sporazuma.

      Člen 2 Sporazuma določa:

         „1.   Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Ukrajine uporabljajo samo, kolikor ti niso izvzeti iz vizumske obveznosti z zakoni in drugimi predpisi Evropske unije ali držav članic, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.
         2.   Nacionalno pravo Ukrajine ali držav članic ali pravo Evropske unije se uporablja za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne zajemajo, kot na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepi izgona.“

      Sporazum, brez poseganja v njegov člen 10 (ki določa izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike ukrajinskih diplomatskih potnih listov in biometričnih službenih potnih listov), ne vpliva na veljavna pravila o vizumskih obveznostih in izvzetjih iz teh obveznosti. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (2) državam članicam na primer omogoča, da se med ostalimi kategorijami oseb iz vizumske obveznosti izvzamejo člani civilnega letalskega in ladijskega osebja.
      Schengenska pravila in po potrebi nacionalno pravo se še naprej uporabljajo za vse zadeve, ki jih ta sporazum ne zajema, kot so na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje, zavrnitev vstopa in ukrepi izgona. To velja tudi za schengenska pravila o določitvi schengenske države članice, pristojne za obravnavo prošnje za izdajo vizuma. Zato mora ukrajinski državljan še vedno zaprositi za vizum na konzulatu države članice, ki je glavni namembni kraj njegovega potovanja; če glavnega namembnega kraja ne more določiti, mora za vizum zaprositi na konzulatu države članice prvega vstopa na schengensko območje.
      Tudi če so pogoji iz Sporazuma izpolnjeni, prosilec za vizum na primer predloži dokumentarna dokazila o namenu potovanja za kategorije iz člena 4, se izdaja vizuma še vedno lahko zavrne, če pogoji iz člena 5 Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (Zakonik o schengenskih mejah) niso izpolnjeni, tj. oseba nima veljavne potne listine, v SIS je bil razpisan ukrep, oseba predstavlja grožnjo javnemu redu, notranji varnosti itd.
      Druge možnosti iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo prožnost pri izdajanju vizumov, se uporabljajo še naprej. Vizumi za večkratni vstop za daljše obdobje veljavnosti (do pet let) se lahko na primer poleg kategorij oseb iz člena 5 Sporazuma izdajo tudi drugim kategorijam, če so izpolnjeni pogoji iz Vizumskega zakonika (glej člen 24(2) Vizumskega zakonika). V enakem smislu se bodo še naprej uporabljale določbe iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo oprostitev ali zmanjšanje vizumske takse (glej II.2.1.1).
      1.3   Vrste vizumov, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma.

      Člen 3(d) Sporazuma „vizum“ opredeljuje kot „dovoljenje, ki ga je izdala država članica, ali odločitev, ki jo je takšna država sprejela in je potrebna za:

                  —

                  vstop zaradi načrtovanega bivanja v tej državi članici ali v več državah članicah, ki skupaj ne presega 90 dni,

                  —

                  vstop zaradi tranzita prek ozemlja te države članice ali več držav članic;“.

            Sporazum zajema naslednjo vrsto vizuma:

                  —

                  vizumi C (vizumi za kratkoročno bivanje).

            Poenostavitve, ki jih določa Sporazum, veljajo za enotne vizume, ki veljajo za celotno ozemlje držav članic, in za vizume z omejeno ozemeljsko veljavnostjo.
      1.4   Izračun trajanja bivanja, dovoljenega z vizumom, in zlasti odgovor na vprašanje, kako določiti šestmesečni rok.

      Z nedavno spremembo Zakonika o schengenskih mejah je bil na novo opredeljen pojem kratkoročnega bivanja. Trenutna opredelitev se glasi: „90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kar zajema vsak dan bivanja v zadnjem 180-dnevnem obdobju“.
      Za dan vstopa se bo pri izračunu uporabil prvi dan bivanja na ozemlju držav članic, za dan izstopa pa zadnji dan bivanja na ozemlju držav članic. Pojem „kateri koli“ se nanaša na gibljivo 180-dnevno referenčno obdobje, ki upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni, da se preveri, če je zahteva v zvezi z 90 dni v 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena. To pomeni, da odsotnost v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.
      Opredelitev je začela veljati 18. oktobra 2013. Kalkulator je dostopen na spletu na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Primer izračuna bivanja na podlagi nove opredelitve:

                  Oseba z vizumom za večkratni vstop za obdobje 1 leta (od 18. aprila 2014 do 18. aprila 2015) prvič vstopi v državo 19. aprila 2014 in ostane 3 dni. Nato ponovno vstopi 18. junija 2014 in ostane 86 dni. Kakšno je stanje na posamezne datume? Kdaj bo ta oseba imela možnost, da znova vstopi?

                  Na dan 11. septembra 2014: V zadnjih 180 dneh (od 16. marca 2014 do 11. septembra 2014) je oseba v državi bivala 3 dni (od 19. do 21. aprila 2014) plus 86 dni (od 18. junija 2014 do 11. septembra 2014) = 89 dni = dovoljeno obdobje ni bilo prekoračeno. Oseba lahko v državi ostane še največ 1 dan.

                  Na dan 16. oktobra 2014: Oseba lahko vstopi in ostane dodatne 3 dni (dne 16. oktobra 2014 postane bivanje na dan 19. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); dne 17. oktobra 2014 postane bivanje na dan 20. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni itd.).

                  Na dan 15. decembra 2014: Oseba lahko vstopi in ostane dodatnih 86 dni (dne 15. decembra 2014 postane bivanje na dan 18. junija 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); dne 16. decembra 2014 postane bivanje na dan 19. junija 2014 brezpredmetno itd.).

            1.5   Stanje v zvezi z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, državami članicami, ki ne sodelujejo pri skupni vizumski politiki EU in pridruženimi državami.

      Države članice, ki so se EU pridružile leta 2004 (Češka republika, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška), 2007 (Bolgarija in Romunija) in 2013 (Hrvaška), Sporazum zavezuje z začetkom veljavnosti.
      Samo Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija še ne izvajajo schengenskega pravnega reda v celoti. Te države bodo še naprej izdajale nacionalne vizume z veljavnostjo, omejeno na njihovo nacionalno ozemlje. Ko bodo te države članice izvajale schengenski pravni red v celoti, bodo še naprej uporabljale Sporazum.
      Nacionalna zakonodaja se še naprej uporablja za vsa vprašanja, ki niso zajeta s Sporazumom do datuma polnega izvajanja schengenskega pravnega reda s strani teh držav članic. Od tega datuma se bodo schengenska pravila/nacionalna zakonodaja uporabljali za zadeve, ki niso urejene s Sporazumom.
      Bolgarija, Hrvaška, Ciper in Romunija lahko priznajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje, ki so jih izdale schengenske države in pridružene države za kratkoročna bivanja na njihovem ozemlju.
      V skladu s členom 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah morajo vse schengenske države priznati vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izda katera koli od njih, kot veljavne listine za kratkoročno bivanje na svojih ozemljih. Schengenske države članice sprejemajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje pridruženih držav za vstop in kratkoročno bivanje ter obratno.
      Sporazum se ne uporablja za Dansko, Irsko in Združeno kraljestvo, vendar vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te države članice sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov z Ukrajino.
      Dvostranski sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov med Dansko in Ukrajino je začel veljati 1. marca 2009. Pogajanj o poenostavitvi vizumskih postopkov med Ukrajino in Irsko ter med Ukrajino in Združenim kraljestvom ni bilo.
      Čeprav so Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica pridružene schengenske države, se Sporazum zanje ne uporablja, vendar vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te schengenske države sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov z Ukrajino.
      Norveška je podpisala dvostranski sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov 13. februarja 2008. Sporazum je začel veljati 1. septembra 2011.
      Švica je končala pogajanja o dvostranskem sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov novembra 2011. Islandija je navedla, da so se pogajanja z Ukrajino začela.
      1.6   Sporazum/dvostranski sporazumi.

      Člen 13(1) Sporazuma določa:

         „1.   Od začetka veljavnosti ima ta sporazum prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med posamezno državo članico in Ukrajino, v kolikor določbe slednjih sporazumov ali dogovorov zadevajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.“

      Z datumom začetka veljavnosti Sporazuma so se prenehale uporabljati določbe iz veljavnih dvostranskih sporazumov med državami članicami in Ukrajino o vprašanjih, s katerimi se ukvarja Sporazum. V skladu s pravom Unije morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za odpravo neskladnosti med njihovimi dvostranskimi sporazumi in Sporazumom.
      Vendar člen 13(2) Sporazuma določa:

         „2.   Določbe dvostranskih sporazumov ali dogovorov med posameznimi državami članicami in Ukrajino, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti tega sporazuma, o izvzetju imetnikov nebiometričnih službenih potnih listov iz vizumske obveznosti, veljajo še naprej brez poseganja v pravico zadevnih držav članic ali Ukrajine, da bodisi odpovejo izvajanje teh bilateralnih sporazumov ali dogovorov bodisi jih začasno prenehajo izvajati.“

      Naslednje države članice imajo z Ukrajino sklenjen dvostranski sporazum, ki določa izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike službenih potnih listov: Bolgarija, Hrvaška, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Romunija in Slovaška.
      V skladu s členom 13(1) Sporazuma ima člen 10(2) Sporazuma prednost pred navedenimi dvostranskimi sporazumi, če ti dvostranski sporazumi zajemajo biometrične službene potne liste. V skladu s členom 13(2) Sporazuma se navedeni dvostranski sporazumi, ki so bili sklenjeni pred začetkom veljavnosti Sporazuma o spremembi, uporabljajo še naprej, v kolikor zajemajo imetnike nebiometričnih službenih potnih listov, brez poseganja v pravico zadevnih držav članic ali Ukrajine, da te dvostranske sporazume ali dogovore odpovejo ali jih začasno prenehajo izvajati. Izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike nebiometričnih službenih potnih listov, ki ga odobri država članica, velja samo za potovanje po ozemlju te države članice in ne za potovanje v druge schengenske države članice.
      Če je država članica sklenila dvostranski sporazum ali dogovor z Ukrajino o zadevah, ki jih Sporazum ne zajema, se to izvzetje uporablja še naprej tudi po začetku veljavnosti Sporazuma.
      1.7   Izjava Evropske skupnosti o dostopu prosilcev za vizum do informacij o postopkih za izdajo vizumov za kratkoročno bivanje in dokumentov, ki jih je treba predložiti s prošnjo za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje, ter o uskladitvi teh informacij in dokumentov.

      V skladu s to izjavo Evropske skupnosti, priloženo k Sporazumu, so bile pripravljene skupne osnovne informacije o dostopu prosilcev za vizum do diplomatsko-konzularnih predstavništev držav članic, o postopkih in pogojih za izdajo vizumov ter o veljavnosti izdanih vizumov, da se zagotovi, da imajo prosilci na voljo usklajene in enotne informacije. Te informacije so na voljo na spletni strani delegacije EU v Ukrajini: http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm.
      Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic se poziva, da te informacije posredujejo javnosti (na oglasnih deskah, letakih, spletnih straneh itd.), skupaj z njimi pa tudi natančne informacije o pogojih za izdajo vizumov, zastopanosti držav članic v Ukrajini in usklajenem seznamu EU glede zahtevanih dokazil.
      II.   SMERNICE O POSEBNIH DOLOČBAH
      2.1   Pravila, ki se uporabljajo za vse prosilce za vizum.

      Opozorilo: Treba je opozoriti, da se spodaj navedene poenostavitve glede vizumske takse, trajanja postopkov za obravnavo prošenj za izdajo vizumov, odhoda v primeru izgubljenih ali ukradenih dokumentov in podaljšanja vizuma v izrednih okoliščinah uporabljajo za vse ukrajinske prosilce za vizum in imetnike vizumov.
      2.1.1   Vizumska taksa.

      Člen 6(1) Sporazuma določa:

         „Taksa za obravnavanje prošenj državljanov Ukrajine za izdajo vizuma znaša 35 EUR. Zgoraj omenjeni znesek se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 14(4).“

      V skladu s členom 6(1) znaša taksa za obravnavo prošnje za izdajo vizuma 35 EUR. Ta taksa se bo uporabljala za vse ukrajinske prosilce za vizum (vključno s turisti) in zadeva vizume za kratkoročno bivanje, ne glede na število vstopov. Uporablja se tudi za prošnje za izdajo vizumov, vložene na zunanjih mejah.
      Člen 6(2) Sporazuma določa:

         „V primeru ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane EU s strani Ukrajine taksa za vizum, ki jo zaračuna Ukrajina, ni višja od 35 EUR ali dogovorjenega zneska, če se taksa spremeni v skladu s postopkom iz člena 14(4).“

      Člen 6(3) Sporazuma določa:

         „Države članice zaračunajo takso v višini 70 EUR za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma v primerih, ko je prosilec za vizum zaradi razdalje med krajem njegovega stalnega bivališča in krajem, kjer je bila prošnja vložena, zaprosil, da se odločitev v zvezi s prošnjo sprejme v treh dneh od vložitve, in se je konzulat strinjal, da odločitev sprejme v treh dneh.“

      Taksa v višini 70 EUR se bo zaračunala za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma v primerih, kadar prošnjo za izdajo vizuma in dokazila predloži prosilec za vizum, katerega stalno prebivališče je v okrožju („oblast“), kjer država članica, v katero želi potovati prosilec, nima konzularnega predstavništva (če v tem okrožju ni konzulata, centra za vizume ali konzulatov držav članic, s katerimi ima država članica, v katero želi prosilec potovati, sklenjene sporazume o zastopanju), in kadar diplomatsko ali konzularno predstavništvo privoli, da sprejme odločitev o prošnji za izdajo vizuma v treh dneh. Dokazila o kraju stalnega prebivališča prosilca za vizum so predložena v obrazcu prošnje za izdajo vizuma.
      Načeloma člen 6(3) Sporazuma poenostavlja postopek oddaje prošnje za izdajo vizuma za prosilce, ki živijo daleč od konzulata. Če je za oddajo prošnje za izdajo vizuma potrebno dolgo potovanje, je namen te določbe, da se vizum izda hitro, da prosilec vizum prejme, ne da bi moral še enkrat na tako dolgo pot.
      Iz zgoraj navedenih razlogov se v primerih, ko je „standardno“ obdobje obravnave prošnje za izdajo vizuma v posameznem diplomatskem ali konzularnem predstavništvu tri dni ali manj, se bo zaračunala vizumska taksa v višini 35 EUR.
      Pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih, ki uporabljajo sistem naročanja, se obdobje pred naročenim obiskom ne šteje kot obdobje obravnave prošnje (glej tudi točko 2.1.2).
      Člen 6(4) Sporazuma določa:

         „4.   Brez poseganja v odstavek 5 oprostitve plačila taks za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma veljajo za naslednje kategorije oseb:

                     (a)

                     bližnji sorodniki – zakonci, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki državljanov Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali državljanov Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so;“

               .(Opozorilo: Navedena točka ureja položaj ukrajinskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali ukrajinske državljane, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ali državljane Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so. Ukrajinskim prosilcem za vizum, ki so družinski člani državljana Unije v smislu člena 5(2) Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) z dne 29. aprila 2004, se bodo vizumi izdali brezplačno v čim krajšem času in po skrajšanem postopku.)

                  „(b)

                  člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;

                  (c)

                  člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom;

                  (d)

                  učenci, študenti, podiplomski študenti in učitelji za spremstvo, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja;

                  (e)

                  invalidi in osebe, ki jih spremljajo, če je to potrebno;“ (Opozorilo: Za oprostitev plačila taks bi bilo treba predložiti dokazila, da vsi prosilci za vizum sodijo v to kategorijo.)

                  „(f)

                  osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska pri bližnjem sorodniku, ki je hudo bolan;

                  (g)

                  udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo;“ (Opozorilo: Zajete so samo osebe, ki udeležence spremljajo po poklicni dolžnosti; navijači se torej ne bodo obravnavali kot osebe, ki spremljajo udeležence teh dogodkov.)

                  „(h)

                  udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav;

                  (i)

                  udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti;

                  (j)

                  novinarji in osebje tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti;“ (Opozorilo: V tej točki so zajeti novinarji, ki jih zajema člen 4(1)(e) Sporazuma.)

                  „(k)

                  upokojenci;“ (Opozorilo: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila o statusu upokojenca.)

                  „(l)

                  vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini;

                  (m)

                  člani osebja na vlakih, hladilnih vozilih in lokomotivah mednarodnih vlakov, ki potujejo na ozemlja držav članic;

                  (n)

                  otroci, mlajši od 18 let, in vzdrževani otroci, mlajši od 21 let;“ (Opozorilo: Prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev plačila taks predložiti dokazila, ki potrjujejo njihovo starost; in – če so mlajši od 21 let – tudi dokazila o vzdrževanosti.);

                  „(o)

                  predstavniki verskih skupnosti;

                  (p)

                  predstavniki svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju držav članic;

                  (q)

                  udeleženci seminarjev, konferenc, športnih, kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije, stari 25 let ali mlajši;

                  (r)

                  predstavniki organizacij civilne družbe, ko potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;

                  (s)

                  udeleženci v uradnih programih čezmejnega sodelovanja Evropske unije, kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI).

            Prvi pododstavek se uporablja tudi v primerih, kadar je namen potovanja tranzit.“
      Drugi pododstavek člena 6(4) Sporazuma se uporablja le, če je namen potovanja v tretjo državo enakovreden enemu od namenov, navedenih v točkah (a) do (s) člena 6(4), npr. če je tranzit potreben za udeležbo na seminarju, obiske družinskih članov, sodelovanje v programu izmenjave organizacij civilne družbe itd. v tretji državi.
      Takse so v celoti oproščene zgoraj omenjene kategorije oseb. Poleg tega se v skladu s členom 16(6) Vizumskega zakonika „[v] posameznih primerih [se] znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese ter interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov.“
      Vendar se navedeno pravilo ne more uporabiti za oprostitev vizumske takse v višini 70 EUR za obravnavanje vizumov v posameznih primerih, kadar prošnje za izdajo vizuma in dokazila predloži prosilec za vizum, katerega stalno prebivališče je daleč od diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice in ki pripada eni od kategorij oseb, ki so oproščene plačila vizumske takse, iz člena 6(4) Sporazuma.
      Opozoriti je treba tudi, da lahko za kategorije oseb, ki so oproščene plačila vizumske takse, še vedno velja taksa za storitve, če država članica sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev.
      Člen 6(5) Sporazuma določa:

         „5.   Kadar država članica sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev z namenom izdaje vizuma, lahko zunanji ponudnik storitev zaračuna takso za storitve. Navedena taksa je sorazmerna s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik storitev pri opravljanju svojih storitev in ne sme presegati 30 EUR. Države članice ohranijo možnost za vse prosilce, da prošnje vložijo neposredno na svojih konzulatih. Če se od prosilcev zahteva osebna zglasitev ob vložitvi prošnje, mora pristojni organ prosilcem to praviloma omogočiti v roku dveh tednov, odkar so ti za to zaprosili.“

      Ohranitev možnosti, da lahko vse kategorije prosilcev za vizum prošnje predložijo neposredno na konzulatu namesto prek zunanjega ponudnika storitev, pomeni, da mora obstajati resnična izbira med tema dvema možnostma. Čeprav neposrednega dostopa ni treba organizirati pod enakimi ali podobnimi pogoji, kot so tisti, ki veljajo za dostop do ponudnika storitev, pogoji v praksi ne bi smeli preprečevati neposrednega dostopa. Čeprav je sprejemljivo, da so čakalne dobe za naročene obiske pri neposrednem dostopu različne, ne bi smele biti tako dolge, da bi bil neposreden dostop v praksi neizvedljiv.
      2.1.2   Trajanje postopkov obravnavanja prošenj za izdajo vizuma

      Člen 7 Sporazuma določa:

         „1.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic sprejmejo odločitev o prošnji za izdajo vizuma v 10 koledarskih dneh od dneva prejema prošnje in dokumentov, potrebnih za izdajo vizuma.
         2.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v posameznih primerih podaljša na do 30 koledarskih dni, zlasti kadar je potreben nadaljnji pregled prošnje.
         3.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v nujnih primerih skrajša na dva delovna dneva ali manj.“

      Odločitev o prošnji za izdajo vizuma se bo načeloma sprejela v 10 koledarskih dneh od datuma prejema popolne prošnje za izdajo vizuma in dokazil.
      Navedeno obdobje se lahko podaljša do 30 koledarskih dni, kadar je potreben nadaljnji pregled, na primer za posvetovanje s centralnimi organi.
      Vsi ti roki začnejo teči šele takrat, ko je prošnja popolna, tj. od datuma prejema prošnje za izdajo vizuma in dokazil.
      Pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih, ki uporabljajo sistem naročanja, se obdobje pred naročenim obiskom ne šteje kot obdobje obravnave prošnje. Pri naročanju na obisk bi bilo treba upoštevati, ali se prosilec za vizume sklicuje na morebitne nujne primere v skladu z izvajanjem člena 7(3) Sporazuma. Obisk je treba praviloma omogočiti v roku dveh tednov od datuma, na katerega je prosilec zanj zaprosil (glej člen 6(5) Sporazuma). Daljša obdobja bi morala biti izjeme, tudi ob konicah. Skupni odbor bo to vprašanje pozorno spremljal. Države članice si bodo prizadevale, da se v nujnih primerih, ko je bilo vabilo poslano pozno, obiski na prošnjo članov uradnih delegacij Ukrajine zaradi vložitve prošnje na diplomatsko-konzularnih predstavništvih izvedejo čim prej, po možnosti v dveh delovnih dneh.
      Odločitev o krajšem času za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma iz člena 7(3) Sporazuma sprejme konzularni uradnik.
      2.1.3   Podaljšanje vizuma v izrednih okoliščinah

      Člen 9 Sporazuma določa:

         „Državljanom Ukrajine, ki zaradi višje sile ne morejo zapustiti ozemlja držav članic do datuma, navedenega v njihovih vizumih, se veljavnost njihovih vizumov brezplačno podaljša v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja država prejemnica, za čas, ki je potreben za njihovo vrnitev v državo njihovega prebivališča.“

      Kar zadeva možnost podaljšanja veljavnosti vizuma v primerih višje sile, na primer zaradi bivanja v bolnišnici zaradi nepredvidenih razlogov/nenadne bolezni/nesreče, ko imetnik vizuma nima možnosti, da bi zapustil ozemlje države članice do datuma, navedenega v vizumu, se določbe člena 33(1) Vizumskega zakonika uporabljajo, če so skladne s Sporazumom (na primer: podaljšani vizum je še vedno enotni vizum, ki omogoča vstop na ozemlje vseh schengenskih držav članic, za katere je vizum veljal v času izdaje). V okviru Sporazuma se vizum v primeru višje sile podaljša brezplačno.
      2.2   Pravila, ki se uporabljajo za nekatere kategorije prosilcev za vizum

      2.2.1   Dokumentarna dokazila o namenu potovanja

      Za vse kategorije oseb, navedene v členu 4(1) Sporazuma, vključno z vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb, se bodo zahtevala samo navedena dokumentarna dokazila o namenu potovanja. Za te kategorije prosilcev se ne sme zahtevati nobenih drugih dokumentov v zvezi z namenom bivanja. Kot je navedeno v členu 4(3) Sporazuma ne bo potrebna nobena druga utemeljitev, vabilo ali potrditev glede namena potovanja.
      Če v posameznih primerih obstajajo dvomi o dejanskem namenu potovanja, se bo prosilca za vizum povabilo na (dodaten) podroben razgovor na veleposlaništvo/konzulat, kjer ga je mogoče zaslišati o dejanskem namenu obiska ali njegovi nameri glede vrnitve – glej člen 21(8) Vizumskega zakonika. V takšnih posameznih primerih lahko dodatne dokumente predloži prosilec za vizum oziroma jih izjemoma zahteva konzularni uradnik. Skupni odbor bo pozorno spremljal to vprašanje.
      Za kategorije oseb, ki niso navedene v členu 4(1) Sporazuma, se še naprej uporabljajo veljavna pravila glede dokumentacije, ki dokazuje namen potovanja. Enako velja za dokumente, ki zadevajo soglasje staršev za potovanja za otroke, mlajše od 18 let.
      Za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne zajemajo, kot so priznanje potnih listin, potovalno zdravstveno zavarovanje in dokazila o vrnitvi in zadostnih sredstvih za preživljanje, se uporabljajo schengenska pravila ali nacionalna zakonodaja (glej I.1.2).
      V skladu z „Izjavo Evropske unije o dokumentih, ki jih je treba predložiti s prošnjo za izdajo vizuma za kratkoročno bivanje“, ki je priložena k Sporazumu o spremembi, „[bo] Evropska unija sestavila usklajeni seznam dokazil v skladu s členom 48(1)(a) Vizumskega zakonika za zagotovitev, da se od prosilcev iz Ukrajine zahteva predložitev načeloma enakih dokazil“. Konzulate držav članic se v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni zaprosi, da zagotovijo, da imajo ukrajinski prosilci za vizum na voljo usklajene in enotne osnovne informacije ter da se od njih načeloma zahteva predložitev enakih dokazil, ne glede na konzulat države članice, na katerem zaprosijo za vizum.
      Načeloma se bo prvotna zahteva ali overjena kopija dokumenta iz člena 4(1) Sporazuma predložila skupaj s prošnjo za izdajo vizuma. Vendar lahko konzulat prošnjo za izdajo vizuma začne obravnavati na podlagi telefaksa ali kopij zahteve ali potrdila dokumenta. Kljub temu bo lahko konzulat pri prvi prošnji zahteval originalni dokument, poleg tega pa ga zahteva v posameznih primerih, ko obstajajo dvomi.
      Ker spodnji seznami organov včasih vsebujejo tudi ime osebe, ki lahko podpisuje zadevne zahteve/potrdila, morajo ukrajinski organi v okviru schengenskega sodelovanja na lokalni ravni sporočiti, če se te osebe nadomestijo.
      Člen 4 Sporazuma določa:

         „1.   Za naslednje kategorije državljanov Ukrajine za utemeljitev namena potovanja v drugo pogodbenico zadostujejo naslednji dokumenti:

                     (a)

                     za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije:

                                 —

                                 dopis organa Ukrajine, ki potrjuje, da je prosilec član delegacije tega organa in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj omenjenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;“

               .Ime prosilca mora biti navedeno v dopisu, ki ga izda pristojni organ in potrjuje, da je oseba del delegacije in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na uradnem srečanju. Ni pa nujno, da je ime prosilca navedeno v uradnem vabilu k sodelovanju na srečanju, čeprav se to lahko zahteva v primeru, ko je uradno vabilo naslovljeno na posamezno osebo.
      Navedena določba se uporablja za člane uradnih delegacij ne glede na to, kakšen potni list (nebiometrični službeni ali običajni potni list) imajo.

                  „(b)

                  za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:

                              —

                              pisna zahteva subjekta, ki vabi: pravne osebe ali gospodarske družbe, urada ali podružnice takšne pravne osebe ali gospodarske družbe, državnih in lokalnih oblasti držav članic ali organizacijskih odborov trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju držav članic;

                  (c)

                  za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini:

                              —

                              pisna zahteva nacionalnega združenja prevoznikov Ukrajine za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, trajanja, namembnih krajev in pogostosti potovanj;“

            .
      Pristojni organi, ki zagotavljajo mednarodni cestni prevoz in so odgovorni za navedbo namena, trajanja, namembnih krajev in pogostosti potovanj za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini, so:

                  1.

                  Združenje mednarodnih cestnih prevoznikov Ukrajine (AsMAP/АсМАП)
                  Poštni naslov združenja AsMAP je:

                              11, Shorsa str.

                              Kyiv, 03150, Ukraine

                        Uradniki, pooblaščeni za podpis zahtev, so:

                              Kostiuchenko Leonid – predsednik ukrajinskega združenja AsMAP;

                              Dokil' Leonid – podpredsednik ukrajinskega združenja AsMAP;

                              Kuchynskiy Yurii – podpredsednik ukrajinskega združenja AsMAP.

                  2.

                  Državno podjetje „Storitve v mednarodnem cestnem prevozu“ (SE SIRC)
                  Poštni naslov podjetja SE SIRC je:

                              57, av. Nauka

                              Kyiv, 03083, Ukraine

                              Telefon: +38 044 524 21 01

                              Telefaks: +38 044 524 00 70

                        Uradniki, pooblaščeni za podpis zahtev, so:

                              Tkachenko Anatolij – direktor podjetja SE SIRC;

                              Neronov Oleksandr – prvi namestnik direktorja podjetja SE SIRC.

                  3.

                  Ukrajinska Unija na področju cestnega prevoza in logistike
                  Poštni naslov ukrajinske Unije na področju cestnega prevoza in logistike:

                              28, Predslavinska str.

                              Kyiv, 03150, Ukraine

                              Telefon/telefaks +38 044 528 71 30/+38 044 528 71 46/+38 044 529 44 40

                        Uradnik, pooblaščen za podpis zahtev, je:
                  Lypovskiy Vitalij – predsednik Unije

                  4.

                  Vseukrajinsko združenje avtoprevoznikov (AAAC)(Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
                  Poštni naslov AAAC je:

                              139, Velyka Vasylkivska str.

                              Kyiv, 03150, Ukraine

                              Telefon/telefaks: +38044 538 75 05, +38044 529 25 21

                        Uradniki, pooblaščeni za podpis zahtev, so:

                              Reva Vitalii (Віталій Рева) – predsednik AAAC

                              Glavatskyi Petro (Петро Главатський) – podpredsednik AAAC
                              e-naslov: vaap@i.com.ua

                  5.

                  Vseukrajinsko združenje avtoprevoznikov (AAAC) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
                  Poštni naslov AAAC je:

                              3, Rayisy Okipnoyi str.

                              Kyiv, 02002, Ukraine

                              Telefon/telefaks: +38044 517 44 31, +38044 516 47 26

                        Uradnik, pooblaščen za podpis zahtev, je:
                  Vakulenko Volodymyr (Вакуленко Володимир Михайлович) – podpredsednik AAAC

                  6.

                  Ukrajinsko državno podjetje „Ukrinteravtoservice“ (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів „Укрінтеравтосервіс“)
                  Poštni naslov ukrajinskega državnega podjetja „Ukrinteravtoservice“ je:

                              57, av. Nauky

                              Kyiv, 03083, Ukraine

                        Uradniki, pooblaščeni za podpis zahtev, so:

                              Dobrohod Serhii (Доброход Сергій Олександрович) – generalni direktor ukrajinskega državnega podjetja „Ukrinteravtservice“ (telefon: +38 044 524 09 99; mobilni telefon: +38 050 463 89 32);

                              Kubalska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – namestnica generalnega direktorja ukrajinskega državnega podjetja „Ukrinteravtoservice“ (telefon: +38 044 524 09 99; mobilni telefon: +38 050 550 82 62);

            Skupni odbor bo ob upoštevanju trenutnih težav pri navedeni kategoriji prosilcev za vizum pozorno spremljal izvajanje navedene določbe.

                     „(d)

                     za člane osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic:

                                 —

                                 pisna zahteva pristojne železniške družbe Ukrajine z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;“

               .Pristojni organ na področju železniškega prevoza Ukrajine je Državna uprava ukrajinskega železniškega prevoza (Ukrzaliznytsia/Укрзалізниця).
      Poštni naslov organa Ukrzaliznytsia je:

                  5-7 Tverskaya str.

                  Kyiv, 03680, Ukraine

            Na podlagi porazdelitve odgovornosti v organu Ukrzaliznytsia so uradniki, odgovorni za zagotavljanje informacij o namenu, trajanju in pogostosti potovanj za člane osebja na vlakih, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic, naslednje osebe:

                  Bolobolin Serhii (Болоболін Сергій Петрович) – prvi generalni direktor organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 10);

                  Serhiyenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – prvi namestnik generalnega direktorja organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 01);

                  Zhurakivskyy Vitaliy (Жураківський Віталій Олександрович) – prvi namestnik generalnega direktorja organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 41);

                  Slipchenko Oleksiy (Сліпченко Олексій Леонтійович) – namestnik generalnega direktorja organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 14);

                  Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) – namestnik generalnega direktorja organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 12);

                  Chekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) – namestnik generalnega direktorja organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 00 13);

                  Matviiv Igor – vodja oddelka za mednarodne odnose organa Ukrzaliznytsia (telefon: +38 044 465 04 25).

                     „(e)

                     za novinarje in osebje tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti:

                                 —

                                 potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija ali delodajalec prosilca za vizum, ki dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar ali član osebja tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti, in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela;“

               .Ta kategorija ne zajema samostojnih novinarjev.
      Treba je predložiti potrdilo ali dokument, ki dokazuje, da je prosilec kvalificiran novinar, in originalni dokument, ki ga izda njegov delodajalec in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela, ali dokazuje, da je oseba član osebja tehnične ekipe, ki spremlja novinarja po poklicni dolžnosti.
      Pristojna ukrajinska poklicna organizacija, ki dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar, je:

                  1.

                  Nacionalna unija novinarjev Ukrajine (NUJU) (Національна спілка журналістів України, НСЖУ).
                  Unija NUJU kvalificiranim novinarjem iz množičnih medijev izdaja nacionalne poklicne novinarske izkaznice in mednarodne novinarske izkaznice po standardnem vzorcu, ki ga je določila Mednarodna zveza novinarjev.
                  Poštni naslov unije NUJU je:

                              27-a Khreschatyk str.

                              Kyiv, 01001, Ukraine

                        Pooblaščena oseba unije NUJU je:
                  Nalyvaiko Oleg Igorovych (Наливайко Олег Ігорович) – vodja unije NUJU
                  Telefon/telefaks: +38044 234 20 96; +38044 234 49 60; +38044 234 52 09
                  e-naslov: spilka@nsju.org; admin@nsju.org.

                  2.

                  Unija neodvisnih medijev Ukrajine (IMUU) („Незалежна медіа-профспілка України“).
                  Poštni naslov IMUU je:

                              Office 25,

                              27 – A, Khreshchatyk Str.,

                              Kyiv, 01001, Ukraine

                        Pooblaščeni osebi sta:

                              Lukanov Yurii (Луканов Юрій Вадимович)– vodja unije IMUU

                              Vynnychuk Oksana (Оксана Винничук) – izvršni sekretar unije IMUU
                              Telefon +38050 356 57 58
                              e-naslov: secretar@profspilka.org.ua

                  „(f)

                  za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:

                              —

                              pisna zahteva organizacije, ki vabi k udeležbi pri teh dejavnostih;

                  (g)

                  za učence, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:

                              —

                              pisna zahteva ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;“

            .
      Študentska izkaznica se lahko kot dokazilo sprejme le, če jo je izdala univerza, visoka šola ali šola, ki vabi in v kateri bo potekal študij ali strokovno izobraževanje.

                     „(h)

                     za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:

                                 —

                                 pisna zahteva organizacije, ki vabi: pristojnih organov, državnih športnih zvez in nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;“

               .Seznam spremljevalnega osebja pri mednarodnih športnih dogodkih bo omejen na tiste, ki športnike spremljajo po poklicni dolžnosti: trenerji, maserji, menedžerji, zdravstveno osebje in vodje športnih klubov. Navijači se ne bodo obravnavali kot spremljevalno osebje.

                     „(i)

                     za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti:

                                 —

                                 pisna zahteva vodij uprave/županov teh mest ali drugih občinskih subjektov;“

               .Vodja uprave/župan mesta ali drugega občinskega subjekta, ki je pristojen za izdajo pisne zahteve, je vodja uprave/župan mesta, ki vabi, ali občine, v kateri bo potekala dejavnost sodelovanja. Ta kategorija zajema le uradne dejavnosti sodelovanja.

                     „(j)

                     za bližnje sorodnike – zakonca, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke – na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali pri državljanih Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so:

                                 —

                                 pisna zahteva osebe, ki vabi;“

               .Ta točka ureja položaj ukrajinskih bližnjih sorodnikov, ki potujejo v države članice, da bi obiskali ukrajinske državljane, ki zakonito prebivajo v državah članicah, ali državljane Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so.
      Pristojni organ mora dokazati verodostojnost podpisa osebe, ki vabi, v skladu z nacionalno zakonodajo države prebivališča.
      Prav tako je treba dokazati zakonito prebivališče osebe, ki vabi, in sorodstveno vez; na primer skupaj s pisno zahtevo osebe, ki vabi, je treba predložiti kopije dokumentov, v katerih je pojasnjen status osebe, kot je fotokopija dovoljenja za prebivanje in potrdilo o sorodstvenih vezeh.
      Ta določba se uporablja tudi za sorodnike osebja, zaposlenega na diplomatskih predstavništvih in konzulatih, ki potujejo z namenom obiska družine in ostanejo do 90 dni na ozemlju držav članic, razen potrebe po dokazilu o zakonitem prebivanju in sorodstvenih vezeh.
      V Izjavi Evropske unije o poenostavitvah za družinske člane, priložene Sporazumu o spremembi, je zapisano: „Z namenom olajšanja mobilnosti večjega števila oseb, ki imajo družinske vezi (zlasti sestre, bratje in njihovi otroci) z državljani Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemljih držav članic, ali z državljani Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so, Evropska unija poziva konzularna predstavništva držav članic, da v celoti izkoristijo obstoječe možnosti Vizumskega zakonika za poenostavitev izdajanja vizumov tej kategoriji oseb, kar zlasti vključuje poenostavitev dokumentarnih dokazil, ki jih morajo predložiti prosilci, za izvzetje iz plačila taks za obravnavo prošnje za izdajo vizuma in po potrebi za izdajanje vizumov za večkratni vstop.“

                     „(k)

                     za sorodnike, ki so na obisku zaradi pogrebnih slovesnosti:

                                 —

                                 uradni dokument, ki potrjuje smrt ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim;“

               .Sporazum ne določa, kateri nacionalni organi bi morali izdati zgoraj navedeni uradni dokument – ali so to organi države, v kateri bodo potekale pogrebne slovesnosti, ali organi države, v kateri prebiva oseba, ki želi pogrebno slovesnost obiskati. Moralo bi veljati, da lahko takšen uradni dokument izdajo pristojni organi obeh držav.
      Predložiti je treba zgoraj omenjeni uradni dokument, ki potrjuje smrt, ter potrdilo o družinskem ali drugem razmerju med prosilcem in pokopanim; npr. rojstni list in/ali poročni list.

                     „(l)

                     za obisk vojaških in civilnih pokopališč:

                                 —

                                 uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim;“

               .Sporazum ne določa, ali bi morali zgoraj navedeni uradni dokument izdati organi države, v kateri se pokopališče nahaja, ali organi države, v kateri prebiva oseba, ki želi obiskati to pokopališče. Moralo bi veljati, da lahko takšen uradni dokument izdajo pristojni organi obeh držav.
      Predložiti je treba zgoraj omenjeni uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim.
      V skladu z Izjavo Evropske skupnosti o izdaji vizuomv za kratkoročno bivanje za obisk vojaških in civilnih pokopališč, priloženo k Sporazumu, se bodo praviloma vizumi za kratkoročno bivanje za osebe, ki obiščejo vojaška ali civilna pokopališča, izdali za obdobje do 14 dni.

                     „(m)

                     za osebe, ki so na obisku zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati:

                                 —

                                 uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi in nujnost spremstva, ter dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja;“

               .Predložila se bosta dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi, in dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja, ki morata poleg tega vsebovati tudi potrdilo, da je treba osebo spremljati.

                     „(n)

                     za predstavnike organizacij civilne družbe, ko potujejo zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav:

                                 —

                                 pisna zahteva, ki jo izda organizacija, ki vabi, dokazilo, da oseba zastopa organizacijo civilne družbe, in potrdilo ustreznega registra o obstoju take organizacije, ki ga izda državni organ v skladu z nacionalno zakonodajo;“

      Dokument, ki dokazuje registracijo organizacije civilne družbe v Ukrajini, je dopis, ki ga izda ukrajinska državna služba za registracijo s podatki iz registra javnih združenj.

                  „(o)

                  za predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju držav članic:

                              —

                              pisna zahteva organizacije, ki vabi in potrjuje, da zadevna oseba sodeluje na prireditvi;

                  (p)

                  za predstavnike verskih skupnosti:

                              —

                              pisna zahteva verske skupnosti, registrirane v Ukrajini, z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;“

            Dokument, ki dokazuje registracijo verske skupnosti v Ukrajini, je izpis iz enotnega državnega registra pravnih oseb in posameznih podjetnikov z informacijami, da je organizacijska in pravna oblika pravnega subjekta verska skupnost.

                     „(q)

                     za udeležence v uradnih programih čezmejnega sodelovanja Evropske unije, kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI):

                                 —

                                 pisna zahteva organizacije, ki vabi.“

      Opozorilo: Sporazum ne uvaja novih pravil o odgovornosti za fizične ali pravne osebe, ki izdajajo pisne zahteve. V primeru izdaje lažnih pisnih zahtev se uporablja pravo EU/nacionalno pravo.
      2.2.2   Izdajanje vizumov za večkratni vstop

      Če mora prosilec za vizum pogosto ali redno potovati na ozemlje držav članic, se bodo vizumi za kratkoročno prebivanje izdali za več obiskov, pod pogojem, da ti obiski skupaj niso daljši od 90 dni v obdobju 180 dni.
      Člen 5(1) Sporazuma določa:

         „1.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo petih let za naslednje kategorije oseb:

                     (a)

                     člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, državni in regionalni tožilci ter njihovi namestniki, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom, pri izvajanju svojih obveznosti;

                     (b)

                     stalni člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnimi vabili, naslovljenimi na Ukrajino, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije;

                     (c)

                     zakonci in otroci (vključno s posvojenimi), mlajši od 21 let ali vzdrževani, ter starši (vključno s skrbniki), ki so na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, ali pri državljanih Evropske unije, ki prebivajo na ozemlju države članice, katere državljani so;

                     (d)

                     poslovneži in predstavniki poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice;

                     (e)

                     novinarji in osebje tehnične ekipe, ki spremlja novinarje po poklicni dolžnosti.

               Z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, se veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na ustrezno obdobje, zlasti kadar je

                     —

                     mandat za osebe iz točke (a),

                     —

                     čas veljavnosti statusa stalnega člana uradne delegacije za osebe iz točke (b),

                     —

                     čas veljavnosti dovoljenja za zakonito prebivanje državljanov Ukrajine, ki zakonito prebivajo v Evropski uniji, za osebe iz točke (c),

                     —

                     čas veljavnosti statusa predstavnika poslovne organizacije ali rok veljavnosti pogodbe o zaposlitvi za osebe iz točke (d),

                     —

                     rok veljavnosti pogodbe o zaposlitvi za osebe iz točke (e)

               krajši od pet let.“

      Za te kategorije oseb je ob upoštevanju njihovega poklicnega statusa ali družinskega razmerja z državljanom Ukrajine, ki zakonito prebiva na ozemlju držav članic, ali državljanom Evropske unije, ki prebiva na ozemlju države članice, katere državljan je, upravičeno, da se praviloma izda vizum za večkratni vstop z veljavnostjo petih let. V prvotni različici Sporazuma je besedilo „z veljavnostjo do pet let“ konzulatom dopuščalo prosto presojo o obdobju veljavnosti vizuma, saj je bilo določeno samo najdaljše obdobje. Po Sporazumu o spremembi konzulat o tem ne more več prosto presojati, saj se besedilo zdaj glasi „z veljavnostjo petih let“, kar pomeni, da je določeno, da diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic prosilcu ob izpolnitvi vseh zahtev iz člena 5(1) Sporazuma izdajo vizum za večkratni vstop z veljavnostjo petih let.
      Za osebe iz točke (a) člena 5(1)Sporazuma je treba predložiti potrdilo o poklicnem statusu in trajanju njihovega mandata.
      Ta določba se ne bo uporabljala za osebe iz točke (a) člena 5(1) Sporazuma, če so s tem sporazumom izvzeti iz vizumske obveznosti, tj. če imajo diplomatske ali biometrične službene potne liste.
      Za osebe iz točke (b) člena 5(1) Sporazuma je treba predložiti dokazilo glede njihovega stalnega statusa člana delegacije in potrebe, da redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih izmenjav.
      Za osebe iz točke (c) člena 5(1) Sporazuma je treba predložiti dokazilo glede zakonitega prebivanja osebe, ki vabi (glej II.2.2.1).
      Za osebe iz točk (d) in (e) člena 5(1) Sporazuma je treba predložiti dokazilo o poklicnem statusu in trajanju njihovih dejavnosti.
      Člen 5(2) Sporazuma določa:

         „2.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta za naslednje kategorije oseb, če so v prejšnjem letu pridobile najmanj en vizum in ga uporabljale v skladu z zakoni, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej:

                     (a)

                     vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini;

                     (b)

                     člani osebja na vlakih, hladilnih vozilih in lokomotivah mednarodnih vlakov, ki potujejo na ozemlja držav članic;

                     (c)

                     udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice;

                     (d)

                     udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;

                     (e)

                     udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta in drugi občinski subjekti;

                     (f)

                     predstavniki organizacij civilne družbe, ki redno potujejo v države članice zaradi strokovnega izobraževanja, seminarjev, konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;

                     (g)

                     udeleženci v uradnih programih čezmejnega sodelovanja Evropske unije, kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI);

                     (h)

                     študenti in podiplomski študenti, ki redno potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, tudi v okviru programov izmenjav;

                     (i)

                     predstavniki verskih skupnosti;

                     (j)

                     predstavniki svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah na ozemlju držav članic;

                     (k)

                     osebe, ki morajo na redne obiske zaradi zdravljenja, in osebe, ki jih morajo spremljati.

               Z odstopanjem od prvega pododstavka, kadar sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, se veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na ustrezno obdobje.“

      V prvotni različici Sporazuma je besedilo „z veljavnostjo do enega leta“ konzulatom dopuščalo prosto presojo o obdobju veljavnosti vizuma, saj je bilo določeno samo najdaljše obdobje veljavnosti. Po Sporazumu o spremembi konzulat o tem ne more več prosto presojati, saj se besedilo zdaj glasi „z veljavnostjo enega leta“, kar pomeni, da je določeno, da diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic prosilcu ob izpolnitvi vseh zahtev iz člena 5(2) Sporazuma izdajo vizum za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta.Opozoriti je treba, da se bodo vizumi za večkratni vstop, veljavni za eno leto, izdali zgoraj navedenim kategorijam oseb, če je prosilec za vizum v preteklem letu (12 mesecev) pridobil najmanj en schengenski vizum in ga je uporabljal v skladu z zakoni o vstopu in bivanju obiskanih držav (na primer oseba obdobja ni prekoračila) ter obstajajo razlogi, da zaprosi za izdajo vizuma za večkratni vstop. Schengenski vizum, pridobljen v prejšnjem letu, je lahko vizum, ki ga je izdala druga schengenska država od tiste, v kateri je prosilec zaprosil za nov vizum. Če izdaja vizuma, veljavnega za eno leto, ni upravičena (na primer, če traja program izmenjave manj kot eno leto ali osebi ni treba pogosto ali redno potovati v celem letu), se veljavnost vizuma določi na manj kot eno leto, pod pogojem, da so izpolnjene druge zahteve za izdajo vizuma.
      Člen 5(3) in (4) Sporazuma določa:

         „3.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dveh let in največ pet let za kategorije oseb iz odstavka 2 tega člena, če so v prejšnjih dveh letih uporabljale enoletni vizum za večkratni vstop v skladu z zakoni, ki urejajo vstop v obiskano državo in bivanje v njej, razen če sta potreba ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje; v tem primeru se veljavnost vizuma za večkratni vstop omeji na ustrezno obdobje.
         4.   Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemljih držav članic ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.“

      Vizumi za večkratni vstop z veljavnostjo od dveh do petih let se bodo izdali kategorijam oseb iz člena 5(2) Sporazuma, pod pogojem, da so v prejšnjih dveh letih schengenske vizume za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta uporabljale v skladu z zakoni o vstopu in bivanju na ozemljih obiskanih držav članic in da potreba po pogostih ali rednih potovanjih ni očitno omejena na krajše obdobje. Treba je opozoriti, da se bo vizum z veljavnostjo od dveh do petih let izdal le, če sta bila prosilcu za vizum v preteklih dveh letih izdana dva vizuma z veljavnostjo enega leta (in ne manj) ter če je ta vizuma uporabljal v skladu z zakoni o vstopu in bivanju na ozemljih obiskanih držav članic. Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic bodo na podlagi presoje vsake prošnje za izdajo vizuma odločila o obdobju veljavnosti teh vizumov, tj. od dveh do petih let.
      Kar zadeva opredelitev meril iz člena 5(2) Sporazuma: „pod pogoji … da obstajajo razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop“, in člena 5(3) Sporazuma: „pod pogoji … da so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni“, se uporabljajo merila iz točke (a) člena 24(2) Vizumskega zakonika za izdajo tovrstnih vizumov, tj. oseba mora pogosto potovati v eno ali več držav članic, na primer zaradi poslov.
      Vizuma za večkratni vstop ni treba izdati, če prosilec prejšnjega vizuma ni uporabljal. Kljub temu se takšen vizum lahko izda, če neuporaba prejšnjega vizuma izhaja iz okoliščin, na katere prosilec ni mogel vplivati, kot je na primer dolga odsotnost voznika tovornjaka z delovnega mesta zaradi bolezni.
      Glej II.2.2.1 glede dokumentov, ki dokazujejo namen potovanja za izdajanje vizumov za večkratni vstop za kategorije oseb iz člena 5 Sporazuma.
      2.2.3   Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov.

      Člen 10 Sporazuma določa:

         „1.   Državljani Ukrajine, imetniki veljavnih diplomatskih potnih listov, lahko vstopijo, zapustijo in so v tranzitu prek ozemelj držav članic brez vizumov.
         2.   Državljani Ukrajine, ki so imetniki veljavnih biometričnih službenih potnih listov, lahko vstopijo, zapustijo in so v tranzitu prek ozemelj držav članic brez vizumov.
         3.   Osebe iz odstavkov 1 in 2 tega člena lahko bivajo na ozemlju držav članic do 90 dni v obdobju 180 dni.“

      Veljavni dvostranski sporazumi ali dogovori, ki določajo izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike nebiometričnih službenih potnih listov, se bodo še naprej uporabljali, razen če se zadevni sporazumi ali dogovori ne odpovejo ali prekinejo (glej 1.6).
      Napotitev diplomatov v države članice ni urejena s Sporazumom. Uporablja se običajni akreditacijski postopek.
      III.   STATISTIKA
      Da se Skupnemu odboru omogoči učinkovito spremljanje Sporazuma, morajo diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic vsakih šest mesecev Komisiji predložiti statistične podatke, ki so razčlenjeni po mesecih, in sicer zlasti v zvezi z:

                  —

                  vrstami vizumov, izdanih različnim kategorijam oseb, ki so vključene v Sporazum,

                  —

                  številom zavrnitev vizumov različnim kategorijam oseb, ki so vključene v Sporazum,

                  —

                  deleži prosilcev, povabljenih na osebni razgovor, po kategorijah oseb,

                  —

                  številom petletnih vizumov za večkratni vstop, izdanih ukrajinskim državljanom (po državah),

                  —

                  deleži vizumov, izdanih brezplačno različnim kategorijam oseb, ki so vključene v Sporazum.

         (1)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

         (2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

         (3)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

         (4)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1612/68 in razveljavlja Direktive 64/221/EGS, 68/360/EGS, 72/194/EGS, 73/148/EGS, 75/34/EGS, 75/35/EGS, 90/364/EGS, 90/365/EGS in 93/96/EGS (UL L 158, 30.4.2004, str. 77).