title: Sklep Sveta 2005/364/SZVP z dne 12. aprila 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Romunijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

text:
               5.5.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 118/47

         SKLEP SVETA 2005/364/SZVP
   z dne 12. aprila 2005
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Romunijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na svoji seji 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP), za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila Sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (2)

               Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VSP s pogajanji doseglo sporazum z Romunijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (3)

               Ta sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Romunijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki zavezuje Evropsko unijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 12. aprila 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J.-C. JUNCKER

   PREVOD
   SPORAZUM
    med Romunijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   ROMUNIJA
   na eni strani in
   Evropska unija,
   v nadaljnjem besedilu EU, ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –
   OB UPOŠTEVANJU, da imata Romunija in EU enake cilje glede krepitve lastne varnosti v vseh njenih oblikah in glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njunim državljanom na območju varnosti;
   OB UPOŠTEVANJU, da Romunija in EU soglašata, da bosta svoja posvetovanja in sodelovanje razvijali na podlagi vprašanj skupnega interesa, ki se nanašajo na varnost;
   OB UPOŠTEVANJU, da v tej zvezi obstaja stalna potreba po izmenjavi zaupnih informacij med Romunijo in EU;
   OB PRIZNAVANJU, da bi celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje lahko zahtevalo dostop do zaupnih informacij in gradiva Romunije in EU, kakor tudi izmenjavo zaupnih informacij in zadevnega gradiva med Romunijo in EU;
   OB ZAVEDANJU, da tak dostop do zaupnih informacij in zadevnega gradiva ter njihova izmenjava zahteva primerne varnostne ukrepe –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Za izpolnitev ciljev krepitve varnosti pogodbenic v vseh njenih oblikah se ta sporazum uporablja za zaupne informacije ali gradivo v kateri koli obliki, ki jih posreduje ena od pogodbenic ali ki jih pogodbenici izmenjata.
   Člen 2
   Za namene tega sporazuma zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo zaščititi pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi (v nadaljevanju: „zaupne informacije“).
   Člen 3
   Za namene tega sporazuma „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in Generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).
   Člen 4
   Vsaka pogodbenica:

               (a)

               ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica, ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

               (b)

               zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12;

               (c)

               ne uporablja informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora in tistih, za katere so bile te dane na voljo ali izmenjane;

               (d)

               brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3.

         Člen 5
   1.   Zaupne informacije lahko ena od pogodbenic („pogodbenica-pošiljateljica“) razkrije ali posreduje drugi pogodbenici („pogodbenici-prejemnici“) v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora.
   2.   Glede posredovanja zaupnih informacij prejemnikom, ki niso ena izmed pogodbenic tega sporazuma, pogodbenica-prejemnica odločitev o razkritju ali posredovanju zaupnih informacij sprejme po privolitvi pogodbenice-pošiljateljice v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih varnostnih predpisih.
   3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 zgoraj ni mogoče generično posredovanje informacij, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.
   Člen 6
   Vsaka od pogodbenic in vsak od subjektov pogodbenic, ki so navedeni v členu 3, ima varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, uvedenih v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi členov 11 in 12, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 7
   1.   Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti oz. funkcije jim lahko omogočijo dostop do zaupnih informacij, ki so bile dane na voljo ali izmenjane v skladu z določbami tega sporazuma, ustrezno varnostno preverijo preden dobijo dostop do takih informacij.
   2.   Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti, vrednosti zaupanja in zanesljivosti lahko dovoli dostop do zaupnih informacij.
   Člen 8
   Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, in z zadevami skupnega varnostnega interesa nudita medsebojno pomoč. Organi, opredeljeni v členu 11, izvajajo vzajemna varnostna posvetovanja in nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 9
   1.   Za namene tega sporazuma se:

               (a)

               glede EU:

                           Vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:

                                       Council of the European Union

                                       Chief Registry Officer

                                       Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                                       B-1048 Brussels.

                           Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji.

               (b)

               glede Romunije:

                           Vso pošto se naslovi, kjer je ustrezno preko Misije Romunije pri Evropski uniji, na Oficiul Registrului National al Informatiilor Secrete de Stat (ORNISS) na naslednji naslov:

                                       Guvernul Romaniei

                                       Oficiul Registrului National al Infromatiilor Secrete de Stat (ORNISS)

                                       Str. Mures nr. 4, Sector 1

                                       Bucuresti

                                       Romania.

         2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe védenja. V zvezi z EU se ta pošta pošilja preko vodje glavne pisarne Sveta.
   Člen 10
   Izvajanje tega sporazuma nadzorujejo Vlada Romunije in generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije.
   Člen 11
   Za izvajanje tega sporazuma:

               1.

               Oficiul Registrului National al Infromatiilor Secrete de Stat (ORNISS) pod vodstvom in v imenu romunske vlade, in ki deluje v imenu in pod nadzorom romunske vlade, je odgovorno za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Romuniji;

               2.

               Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in pod nadzorom Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU;

               3.

               Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod nadzorom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

         Člen 12
   Varnostni dogovori, ki bodo oblikovani v skladu s členom 11 sporazumno med tremi zadevnimi uradi, določijo standarde vzajemne varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum. Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta.
   Člen 13
   Organi, opredeljeni v členu 11, določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 14
   Pred posredovanjem zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, med pogodbenicama morajo odgovorni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, soglašati, da je pogodbenica-prejemnica sposobna ščititi in varovati informacije, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 15
   Ta sporazum pogodbenicam ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, pod pogojem da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.
   Člen 16
   Vse razlike med EU in Romunijo, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med pogodbenicama.
   Člen 17
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejema morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.
   3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in so sestavljene v pisni obliki. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu, ki ga predvideva odstavek 1.
   Člen 18
   Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu tega obvestila s strani druge pogodbenice, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, pravilno pooblaščeni predstavniki, podpisali ta sporazum.
      Sestavljeno v Bruslju, dne 22. aprila 2005, v dveh izvodih v angleškem jeziku.

            Za Romunijo

            Za Evropsko unijo


title: 2009/567/ES: Odločba Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje tekstilnim izdelkom (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4595) (Besedilo velja za EGP)

text:
               29.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 197/70

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 9. julija 2009
   o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje tekstilnim izdelkom
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4595)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/567/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Po Uredbi (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

               (2)

               Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posamezna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

               (3)

               Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

               (4)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil pravočasno izveden pregled okoljskih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, določenih v Odločbi Komisije 1999/178/ES z dne 17. februarja 1999 (2) o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti tekstilnim izdelkom, kot je bila spremenjena z Odločbo 2002/371/ES z dne 15. maja 2002 (3) o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti tekstilnim izdelkom. Navedena okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo največ do 31. decembra 2009.

               (5)

               Na podlagi navedenega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se bosta upoštevala znanstveni in tržni razvoj.

               (6)

               Okoljska merila ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje se morajo uporabljati štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.

               (7)

               Zato je treba Odločbo 1999/178/ES nadomestiti.

               (8)

               Proizvajalcem, katerih proizvodom je bil podeljen znak Skupnosti za okolje tekstilnim izdelkom na podlagi meril iz Odločbe 1999/178/ES, je treba odobriti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa, da prilagodijo svoje proizvode, tako da bodo skladni s spremenjenimi merili in zahtevami. Proizvajalcem je treba dovoliti, da do prenehanja veljavnosti Odločbe 1999/178/ES vložijo vloge na podlagi v njej navedenih meril ali na podlagi meril iz te odločbe.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Skupina proizvodov „tekstilni izdelki“ zajema:

               (a)

               tekstilna oblačila in dodatke: oblačila in dodatki (kot so robčki, šali, torbe, nakupovalne torbe, nahrbtniki, pasovi idr.), ki po teži vsebujejo najmanj 90 % tekstilnih vlaken;

               (b)

               tekstilne izdelke za notranjo opremo: tekstilne izdelke za notranjo opremo, ki po teži vsebujejo najmanj 90 % tekstilnih vlaken. Predposteljniki, predpražniki, kopalniške preproge in rogozniki ter odeje in preproge so vključene. Izključene so talne in stenske obloge;

               (c)

               vlakna, prejo in tkanine (vključno z odpornimi netkanimi materiali) za uporabo v tekstilnih oblačilih in dodatkih ali za tekstilne izdelke za notranjo opremo.

         Ta skupina proizvodov ne zajema tekstilov, obdelanih z biocidnimi pripravki, razen če so ti biocidni pripravki navedeni v Prilogi IA k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) in dajejo tekstilu lastnosti, neposredno namenjene zaščiti zdravja ljudi (npr. biocidni pripravki, dodani tekstilnim mrežam in oblačilom za odvračanje komarjev in bolh, pršic ali alergenov), ter če je uporaba aktivne snovi skladno s Prilogo V k Direktivi 98/8/ES dovoljena za naveden namen.
   Za „tekstilna oblačila in dodatke“ in za „tekstilne izdelke za notranjo opremo“: pri izračunavanju odstotka tekstilnih vlaken ni treba upoštevati puha, perja, membrane in podlog.
   Člen 2
   Da se proizvodu iz skupine proizvodov „tekstilni izdelki“ podeli znak Skupnosti za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000, mora ustrezati merilom iz Priloge k tej odločbi.
   Člen 3
   Okoljska merila za skupino proizvodov „tekstilni izdelki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma sprejetja te odločbe.
   Člen 4
   Za administrativne namene se skupini proizvodov „tekstilni izdelki“ dodeli kodna številka „016“.
   Člen 5
   Odločba 1999/178/ES se razveljavi.
   Člen 6
   1.   Vloge za dodelitev znaka Skupnosti za okolje proizvodom iz skupine „tekstilni izdelki“, vložene pred dnem sprejetja te odločbe, bodo obravnavane skladno s pogoji iz Odločbe 1999/178/ES.
   2.   Vloge za dodelitev znaka za okolje proizvodom iz skupine „tekstilni izdelki“, vložene od dneva sprejetja te odločbe in najpozneje do 31. decembra 2009, se lahko pripravijo v skladu z merili iz Odločbe 1999/178/ES ali z merili iz te odločbe.
   Te vloge bodo obravnavane skladno z merili, na katerih so pripravljene.
   3.   Če je bil znak za okolje podeljen na podlagi vloge, obravnavane po merilih iz Odločbe 1999/178/ES, se ta znak lahko uporablja dvanajst mesecev od dneva sprejetja te odločbe.
   Člen 7
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 9. julija 2009

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

      (2)  UL L 57, 5.3.1999, str. 21.

      (3)  UL L 133, 18.5.2002, str. 29.

      (4)  UL L 123, 4.4.1998, str. 1.

      PRILOGA

         OKVIR

         Cilji meril

      Ta merila si še zlasti prizadevajo za spodbujanje zmanjševanja onesnaževanja voda zaradi ključnih procesov znotraj verige tekstilne proizvodnje, vključno s proizvodnjo vlaken, preje, tkanja, pletenja, beljenja, barvanja in zaključnih del.
      Merila so postavljena na ravneh, ki spodbujajo označevanje tekstilnih izdelkov, ki imajo manjši vpliv na okolje.

         Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

      Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.
      Če mora vložnik predložiti izjave, dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itd.
      Po potrebi se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, potrdi njihovo enakovrednost.
      Funkcionalna enota, na katero se navezujejo vhodni in izhodni podatki, je 1 kg tekstilnega izdelka pri normalnih pogojih (65 % RH ± 4 % in 20 °C ± 2 °C; ti normativni pogoji so določeni v ISO 139 Tekstilni izdelki — standardni atmosferski pogoji za kondicioniranje in preskušanje).
      Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dodatno dokumentacijo in izvajajo samostojna preverjanja.
      Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju izpolnjevanja meril upoštevajo uvedene priznane programe ravnanja z okoljem, kot sta EMAS ali ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ni obvezno).

         OKOLJSKA MERILA

      Merila so razdeljena v tri glavne kategorije, ki zadevajo tekstilna vlakna, postopke in kemikalije in ustreznost za predvideno uporabo.
      MERILA ZA TEKSTILNA VLAKNA
      Merila posebej za vlakna so v tem oddelku določena za akril, bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna, elastan, lan in druga vlakna iz ličja, neprano volno in druga keratinska vlakna, umetna celulozna vlakna, poliamid, poliester in polipropilen.
      Druga vlakna, za katera merila niso določena, so tudi dovoljena, razen mineralnih vlaken, steklenih vlaken, kovinskih vlaken, ogljikovih vlaken in drugih anorganskih vlaken.
      Izpolnjevanje meril za določen tip vlakna, določenih v tem delu, ni potrebno, če to vlakno prispeva manj kot 5 % skupne teže tekstilnih vlaken v proizvodu. Izpolnjevanje meril prav tako ni potrebno, če so vlakna reciklirana. V tem smislu so reciklirana vlakna opredeljena kot vlakna, ki izvirajo iz odrezkov tekstilnih proizvajalcev in proizvajalcev oblačil ali iz poporabniških odpadkov (tekstilnih ali drugih). Ne glede na to mora biti najmanj 85 % teže vseh vlaken v proizvodu bodisi v skladu z ustreznim merilom, določenim za vlakno, bodisi reciklirano.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobne podatke o sestavu tekstilnega izdelka.
      1.   Akrilna vlakna

                  1.1

                  Vsebnost preostalega akrilonitrila v surovih vlaknih ob izhodu iz tovarne, v kateri se proizvajajo vlakna, mora biti manj kot 1,5 mg/kg.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročilo o preskusu z uporabo naslednje preskusne metode: ekstrakcija z vrelo vodo in kvantifikacija s kapilarno plinsko-tekočinsko kromatografijo.

                  1.2

                  Emisije akrilonitrila v zrak (med polimerizacijo in vse do raztopine, pripravljene za predenje), izražene kot letno povprečje, morajo biti manj kot 1 g/kg proizvedenega vlakna.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

            2.   Bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna (vključno s kapokom)

      Bombaž in druga naravna celulozna predivna vlakna (v nadaljevanju bombaž) ne vsebujejo več kot 0,05 ppm (če to omogoča občutljivost preskusne metode) vsake od naslednjih snovi: aldrin, kaptafol, klordan, DDT, dieldrin, endrin, heptaklor, heksaklorobenzen, heksaklorocikloheksan (skupaj izomerov), 2,4,5-T, klordimeform, klorobenzilat, dinozeb in njegove soli, monokrotofos, pentaklorofenol, toksafen, metamidofos, metilparation, paration, fosfamidon. Preskus mora biti izveden na surovem bombažu pred kakršno koli mokro obdelavo za vsak lot bombaža, oziroma dvakrat letno, če se v enem letu dobita več kot dva lota bombaža.
      Ta zahteva se ne uporablja, če je več kot 50 % vsebovanega bombaža ekološko pridelan bombaž ali tranzicijski bombaž, kar pomeni, da je neodvisna organizacija potrdila, da je bil pridelan v skladu z zahtevami glede proizvodnje in nadzora, določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 (1).
      Ta zahteva se ne uporablja, če se lahko predloži dokazna dokumentacija o identiteti kmetov, ki so proizvedli najmanj 75 % bombaža, uporabljenega v končnem proizvodu, skupaj z izjavo teh kmetov, da zgoraj naštete snovi niso bile uporabljene na poljih ali bombaževcih, kjer je rasel zadevni bombaž, ali na bombažu samemu.
      Če je najmanj 95 % vsebovanega bombaža ekološko pridelan bombaž, kar pomeni, da je neodvisna organizacija potrdila, da je bil pridelan v skladu z zahtevami glede proizvodnje in nadzora, določenimi v Uredbi (ES) št. 834/2007, lahko vložnik poleg znaka za okolje doda navedbo „ekološko pridelan bombaž“. Če je 70 % do 95 % vsebovanega bombaža ekološko pridelan bombaž, je proizvod lahko označen z „izdelano iz xy % ekološko pridelanega bombaža“.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži dokaz o ekološkem certificiranju ali dokumentacijo o neuporabi v pridelavi s strani kmetov ali poročilo o preskusu z uporabo naslednjih preskusnih metod: kot ustreza, US EPA 8081 A (organoklorni pesticidi, z ultrazvočno ali Soxhlet ekstrakcijo in nepolarnimi topili (izooktan ali heksan)), 8151 A (klorirani herbicidi z uporabo metanola), 8141 A (organofosforne spojine) ali 8270 C (polhlapne organske spojine).
      Na letni ravni mora biti uporabljenega najmanj 3 % ekološko pridelanega bombaža, kar pomeni, da je neodvisna organizacija potrdila, da je bil pridelan v skladu z zahtevami glede proizvodnje in nadzora, določenimi v Uredbi (ES) št. 834/2007.
      Vložnik predloži:

                  —

                  podatke o certifikacijskem organu,

                  —

                  izjavo, iz katere je za vsako leto razvidno razmerje potrjeno ekološko pridelanega bombaža, uporabljenega pri celotni proizvodnji tekstilov z znakom za okolje.

            Da bi lahko ocenil izpolnjevanje standardov in sistem potrjevanja, sme pristojni organ zahtevati predložitev dodatne dokumentacije.
      3.   Elastan

                  3.1

                  Organokositrne spojine se ne uporabljajo.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.

                  3.2

                  Emisije aromatičnih diizocianatov v zrak med polimerizacijo in izdelavo vlaken, merjene v tisti fazi postopka, v kateri nastajajo, vključno z ubežnimi emisijami, izražene kot letno povprečje, so nižje od 5 mg/kg proizvedenega vlakna.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

            4.   Lan in druga vlakna iz ličja (vključno s konopljo, juto in ramijo)

      Lan in druga vlakna iz ličja ne smejo biti pridobljena z namakanjem, razen če je odpadna voda iz procesa namakanja očiščena tako, da zmanjša KPK ali TOC za najmanj 75 % za konopljina vlakna in najmanj 95 % za lanena in druga vlakna iz ličja.

         Ocenjevanje in preverjanje: če je bilo uporabljeno namakanje, vložnik predloži poročilo o preskusu z uporabo naslednje preskusne metode: ISO 6060 (KPK).
      5.   Neprana volna in druga keratinska vlakna (vključno z volno ovc, kamel, alpake, koz)

                  5.1

                  Seštevek skupne vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm: γ-heksaklorocikloheksan (lindan), α-heksaklorocikloheksan, β-heksaklorocikloheksan, δ-heksaklorocikloheksan, aldrin, dieldrin, endrin, p,p′-DDT, p,p′-DDD.

                  5.2

                  Seštevek skupne vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm: diazinon, propetamfos, klorfenvinfos, diklofention, klorpirifos, fenklorfos, etion, pirimfos-metil.

                  5.3

                  Seštevek skupne vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm: cipermetrin, deltametrin, fenvalerat, cihalotrin, flumetrin.

                  5.4

                  Seštevek skupne vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm: diflubenzuron, triflumuron, diciklanil.

            Preskus mora biti izveden na surovi volni pred kakršno koli mokro obdelavo za vsak lot volne, oziroma dvakrat letno, če se v enem letu dobita več kot dva lota volne.
      Te zahteve (podrobneje opisane v točkah 5.1, 5.2, 5.3 in 5.4 in upoštevane posebej) se ne uporabljajo, če je predložena dokazna dokumentacija o identiteti kmetov, ki so pridelali najmanj 75 % zadevnih volnenih ali keratinskih vlaken, skupaj z izjavo teh kmetov, da zgoraj navedenih snovi niso uporabljali na poljih ali zadevnih živalih.

         Ocenjevanje in preverjanje za točke 5.1, 5.2, 5.3 in 5.4: vložnik predloži dokumentacijo, opisano zgoraj, ali poročila o preskusih z naslednjo preskusno metodo: IWTO Osnutek preskusne metode 59.

                  5.5

                  Pri odpadnih vodah, ki vsebujejo odpadke od čiščenja in so odvedene v kanalizacijo, KPK, odveden v kanalizacijo, ne presega 60 g/kg neprane volne, odpadna voda pa se mora prečistiti drugje, tako da se doseže najmanj nadaljnjo 75 % zmanjšanje vsebnosti KPK, izraženo kot letno povprečje.

            Pri odpadnih vodah, ki vsebujejo odpadke od čiščenja in so prečiščene v obratu in odvedene v površinske vode, KPK, odveden v površinske vode, ne presega 45 g/kg neprane volne. PH odpadnih vod, odvedenih v površinske vode, mora biti med 6 in 9 (razen če je pH sprejemajoče vode zunaj tega območja), in temperatura pod 40 °C (razen če je temperatura sprejemajoče vode nad to vrednostjo). Obrati za čiščenje volne podrobno opišejo obdelavo odpadnih voda, ki vsebujejo odpadke od čiščenja, in stalno spremljajo ravni KPK.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži ustrezne podatke in poročilo o preskusih glede tega merila z uporabo naslednje preskusne metode: ISO 6060.
      6.   Umetna celulozna vlakna (vključno z viskozo, liocelom, acetatom, bakrovimi vlakni, triacetatom)

                  6.1

                  Raven AOX v vlaknih ne presega 250 ppm.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročilo o preskusu z uporabo naslednje preskusne metode: ISO 11480.97 (kontroliran vžig in mikrokoulometrija).

                  6.2

                  Pri viskoznih vlaknih vsebnost žvepla pri emisijah žveplovih spojin v zrak pri obdelavi med proizvodnjo vlaken, izraženo kot letno povprečje, ne presega 120 g/kg proizvedenih filamentnih vlaken in 30 g/kg proizvedenih rezanih vlaken. Če sta obe vrsti vlaken proizvedeni v danem proizvodnem obratu, skupna emisija ne sme presegati ustreznega ponderiranega povprečja.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

                  6.3

                  Pri viskoznih vlaknih emisija cinka iz proizvodnega obrata v vodo, izražena kot letno povprečje, ne presega 0,3 g/kg.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

                  6.4

                  Pri bakrovih vlaknih vsebnost bakra v odpadnih vodah iz proizvodnega obrata, izražena kot letno povprečje, ne presega 0,1 ppm.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

            7.   Poliamid

      Emisije N2O v zrak med proizvodnjo monomerov, izražene kot letno povprečje, ne presegajo 10 g/kg proizvedenih vlaken poliamida 6 in 50 g/kg proizvedenega poliamida 6,6.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.
      8.   Poliester

                  8.1

                  Količina antimona v vlaknih poliestra ne presega 260 ppm. Če antimon ni uporabljen, lahko vložnik poleg znaka za okolje doda navedbo „brez antimona“ ali drugo enakovredno besedilo.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži bodisi izjavo o neuporabi ali poročilo o preskusu z uporabo naslednje preskusne metode: direktno določanje z atomsko absorpcijsko spektometrijo. Preskus se izvaja na surovem vlaknu pred kakršnim koli mokrim procesom.

                  8.2

                  Emisije HOS med polimerizacijo poliestra in proizvodnjo poliestrskih vlaken, merjene v tisti fazi postopka, v kateri nastajajo, vključno z ubežnimi emisijami, izražene kot letno povprečje, ne presegajo 1,2 g/kg proizvedene poliestrske smole. (HOS so kakršne koli organske spojine, ki imajo pri 293,15 K parni tlak 0,01 kPa ali več, ali ki imajo ustrezno hlapnost pri posameznih pogojih uporabe).

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

            9.   Polipropilen

      Barvila na osnovi svinca se ne uporabljajo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      MERILA ZA POSTOPKE IN KEMIKALIJE
      Merila v tem delu se po potrebi uporabljajo za vse faze proizvodnje izdelka, vključno s proizvodnjo vlaken. Kljub temu lahko reciklirana vlakna vsebujejo nekatera barvila in snovi, ki jih ta merila izključujejo, vendar le, če so bila uporabljena še v prejšnjem življenjskem krogu vlaken.
      10.   Pomožna sredstva in sredstva za dodelavo za vlakna in prejo

                  10.1

                  Velikost: najmanj 95 % (pri suhi teži) sestavnih snovi kakršnega koli pripravka za raztezanje preje mora biti dovolj biorazgradljivo ali pa se mora reciklirati.
                  Upošteva se seštevek vsake sestavine.

                     Ocenjevanje in preverjanje: v tem smislu se snov šteje za „dovolj biorazgradljivo“:

                              —

                              če, ko je preskušena z eno od metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B ali ISO 9888, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 70 % v 28 dneh,

                              —

                              če, ko je preskušena z eno od metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ali ISO 14593, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 60 % v 28 dneh,

                              —

                              če, ko je preskušena z eno od metod OECD 303 ali ISO 11733, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 80 % v 28 dneh,

                              —

                              za snovi, za katere so te preskusne metode neustrezne, če je predložen dokaz o enakovredni ravni biorazgradljivosti.

            Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate in skladnost s tem merilom za vse uporabljene pripravke za raztezanje.

                  10.2

                  Dodatki raztopinam za prejo, dodatki za prejo in pripravki za osnovno prejo (vključno z olji za grebenanje, zaključno obdelavo preje in maziva): najmanj 90 % (pri suhi teži) sestavnih snovi mora biti dovolj biorazgradljivih ali odstranljivih v čistilnih napravah za odpadne vode.

            Ta zahteva ne velja za pripravke za sekundarno prejo (predivna maziva, stabilizatorje), predilna olja, olja za osnovo in sukanec, voske, olja za pletenje, silikonska olja in anorganske snovi. Upošteva se seštevek vsake sestavine.

         Ocenjevanje in preverjanje: v tem smislu se snov šteje za „dovolj biorazgradljivo ali odstranljivo v čistilnih napravah za odpadne vode“:

                  —

                  če, ko je preskušena z eno od metod OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B ali ISO 9888, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 70 % v 28 dneh,

                  —

                  če, ko je preskušena z eno od metod OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ali ISO 14593, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 60 % v 28 dneh,

                  —

                  če, ko je preskušena z eno od metod OECD 303 ali ISO 11733, znaša odstotek razgradljivosti najmanj 80 % v 28 dneh,

                  —

                  za snovi, za katere so te preskusne metode neustrezne, če je predložen dokaz o enakovredni ravni biorazgradljivosti ali odstranljivosti.

            Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate, in skladnost s tem merilom za vse takšne uporabljene dodatke ali pripravke.

                  10.3

                  Vsebnost policikličnih aromatičnih ogljikovodikov (PAH) v razmerju mineralnih olj proizvoda je manj kot 3 % teže.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih ali izjave, ki izkazujejo bodisi vsebnost policikličnih aromatičnih ogljikovodikov ali neuporabo proizvodov, ki vsebujejo mineralna olja.

            11.   Biocidni ali biostatični proizvodi

      Klorofenoli (njihove soli in estri), poliklorirani bifenili in organokositrne spojine se ne uporabljajo med prevozom ali skladiščenjem proizvodov ali polproizvodov.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi teh snovi ali spojin na preji, tkanini in končnem proizvodu. V primeru, da bi bilo treba izjavo preveriti, se uporabijo naslednja preskusna metoda in mejne vrednosti: ekstrakcija, kot ustrezno, derivatizacija z anhidridom ocetne kisline, determinacija s kapilarno plinsko-tekočo kromatografijo z detekcijo zajetja elektronov, mejna vrednost 0,05 ppm.
      12.   Luščenje ali razbarvanje

      Soli težkih kovin (razen železa) ali formaldehid se ne uporabljajo za luščenje ali razbarvanje.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      13.   Obteževanje

      Spojine iz cerija se ne uporabljajo pri obteževanju preje ali tkanine.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      14.   Vse kemikalije in kemični preparati

      Alkilfenoletoksilati (APEO), linearni alkilbenzen sulfonati (LAS), bis(hidrogenirani lojni alkil) dimetil amonijev klorid (DTDMAC), distearil dimetil amonijev klorid (DSDMAC), bis(hidrogenirani lojev) dimetil amonijev klorid (DHTDMAC), etilen diamin tetra acetat (EDTA) in dietilen triamin penta acetat (DTPA) se ne uporabljajo in niso del nobenega uporabljenega pripravka ali preparatov.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      15.   Detergenti, mehčalci za tkanine in pripravki za utrjevanje

      Na vsakem mestu, kjer se izvaja mokri postopek, mora biti najmanj 95 % teže mehčalcev za tkanine, pripravkov za utrjevanje in detergentov dovolj razgradljivih ali odstranljivih v čistilnih napravah za odpadne vode.
      Izjema so le površinsko aktivne snovi v detergentih in mehčalcih za tkanine na vsakem mestu, kjer se izvaja mokri postopek, ki morajo biti končno aerobno biorazgradljive.

         Ocenjevanje in preverjanje:„Dovolj biorazgradljivo ali odstranljivo“ pomeni, kot je opredeljeno zgoraj v merilu v zvezi z dodatki in zaključnimi pripravki za vlakna in prejo. Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate in skladnost s tem merilom za vse takšne uporabljene detergente, mehčalce za tkanine in pripravke za utrjevanje.
      „Končna aerobna biorazgradnja“ se mora razlagati, kot je določeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 648/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Vložnik predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave, ki izkazujejo zgoraj navedene preskusne metode in rezultate ter skladnost s tem merilom za vse površinsko aktivne snovi v uporabljenih detergentih in mehčalcih za tkanine.
      16.   Pripravki za beljenje: za beljenje preje, tkanin in končnih proizvodov se ne smejo uporabljati klorovi pripravki

      Ta zahteva ne velja za proizvodnjo umetnih celuloznih vlaken (glej merilo 6.1).

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi kloriranih pripravkov za beljenje.
      17.   Primesi v barvilih: barvila z afiniteto za vlakna (topna ali netopna)

      Raven ionskih primesi v uporabljenih barvilih ne presega naslednjega: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.
      Kovin, ki so vključene kot sestavni del molekule barvila (npr. kovinska kompleksna barvila, določena reaktivna barvila, idr.) se ne upošteva, ko se ugotavlja skladnost s temi vrednostmi, ki se nanašajo izključno na primesi.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o usklajenosti.
      18.   Primesi v pigmentih: netopna barvila brez afinitete za vlakna

      Raven ionskih primesi v uporabljenih pigmentih ne presega naslednjega: As 50 ppm; Ba 100 ppm, Cd 50 ppm; Cr 100 ppm; Hg 25 ppm; Pb 100 ppm; Se 100 ppm Sb 250 ppm; Zn 1 000 ppm.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o usklajenosti.
      19.   Barvanje z jedkim kromom

      Barvanje z jedkim kromom ni dovoljeno.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      20.   Barvila, ki vsebujejo kovine

      Če se uporabljajo barvila, ki vsebujejo kovine, osnovane na bakru, kromu ali niklju:

                  20.1

                  Pri celuloznem barvanju z barvili, ki vsebujejo kovine, ko so le-te del recepture za barvanje, se mora izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (bodisi v obratu bodisi zunaj obrata) manj kot 20 % vsakega od teh uporabljenih barvil, ki vsebujejo kovine (vhodni material v proces).
                  Pri vseh drugih postopkih barvanja, ko so barve, ki vsebujejo kovine, del recepture za barvanje, se mora izpustiti v proces čiščenja odpadnih voda (bodisi v obratu bodisi izven obrata) manj kot 7 % vsakega od teh uporabljenih barvil, ki vsebujejo kovine (vhodni material v postopek).
                  Vložnik bodisi predloži izjavo o neuporabi bodisi dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr.

                  20.2

                  Emisije v vodo po obdelavi ne presegajo: Cu 75 mg/kg (vlakno, preja ali tkanina); Cr 50 mg/kg; Ni 75 mg/kg.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik bodisi predloži izjavo o neuporabi bodisi dokumentacijo in poročila o preskusih z uporabo naslednjih preskusnih metod: ISO 8288 za Cu, Ni; EN 1233 za Cr.

            21.   Azo barvila

      Ne uporabljajo se azo barvila, ki bi se lahko cepila v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:

                  4-aminodifenil

                  (92-67-1)

                  Benzidin

                  (92-87-5)

                  4-kloro-o-toluidin

                  (95-69-2)

                  2-naftilamin

                  (91-59-8)

                  o-amino-azotoluen

                  (97-56-3)

                  2-amino-4-nitrotoluen

                  (99-55-8)

                  p-kloroanilin

                  (106-47-8)

                  2,4-diaminoanizol

                  (615-05-4)

                  4,4′-diaminodifenilmetan

                  (101-77-9)

                  3,3′-diklorobenzidin

                  (91-94-1)

                  3,3′-dimetoksibenzidin

                  (119-90-4)

                  3,3′-dimetilbenzidin

                  (119-93-7)

                  3,3′-dimetil-4,4′-diaminodifenilmetan

                  (838-88-0)

                  p-krezidin

                  (120-71-8)

                  4,4′-oksidianilin

                  (101-80-4)

                  4,4′-tiodianilin

                  (139-65-1)

                  o-toluidin

                  (95-53-4)

                  2,4-diaminotoluen

                  (95-80-7)

                  2,4,5-trimetilanilin

                  (137-17-7)

                  4-aminoazobenzen

                  (60-09-3)

                  o-anizidin

                  (90-04-0)

                  2,4-Ksilidin

                  2,6-Ksilidin

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi teh barvil. Če bi bilo treba izjavo preveriti, se uporabi naslednji standard = EN 14 362-1 in 2. (Opomba: možni so napačni pozitivni izidi za 4-aminoazobenzen, zato se priporoča potrditev.)
      22.   Barvila, ki so rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje

                  22.1

                  Naslednja barvila se ne uporabljajo:

                              —

                              C.I. Bazično rdeča 9,

                              —

                              C.I. Disperzno modra 1,

                              —

                              C.I. Kislo rdeča 26,

                              —

                              C.I. Bazično vijoličasta 14,

                              —

                              C.I. Disperzno oranžna 11,

                              —

                              C.I. Direktno črna 38,

                              —

                              C.I. Direktno modra 6,

                              —

                              C.I. Direktno rdeča 28,

                              —

                              C.I. Disperzno rumena 3.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.

                  22.2

                  Uporaba snovi v barvah in barvnih pripravkov, ki po teži vsebujejo več kot 0,1 % snovi, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija, ni dovoljena:

                              —

                              R40 (omejeno dokazan rakotvoren učinek),

                              —

                              R45 (lahko povzroči raka),

                              —

                              R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                              —

                              R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                              —

                              R60 (lahko škoduje plodnosti),

                              —

                              R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                              —

                              R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                              —

                              R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                              —

                              R68 (možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

                        kot je določeno v Direktivi Sveta 67/548/EGS (3).

         Alternativno se lahko upošteva razvrščanje po Uredbi (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4). V tem primeru se surovim materialom ne smejo dodati snovi in pripravki, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija: H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi takšnih barvil.
      23.   Barvila, ki bi lahko povzročala preobčutljivost

      Naslednja barvila se ne uporabljajo:

                              —

                              C.I. Disperzno modra 3

                  C.I. 61 505

                              —

                              C.I. Disperzno modra 7

                  C.I. 62 500

                              —

                              C.I. Disperzno modra 26

                  C.I. 63 305

                              —

                              C.I. Disperzno modra 35

                              —

                              C.I. Disperzno modra 102

                              —

                              C.I. Disperzno modra 106

                              —

                              C.I. Disperzno modra 124

                              —

                              C.I. Disperzno rjava 1

                              —

                              C.I. Disperzno oranžna 1

                  C.I. 11 080

                              —

                              C.I. Disperzno oranžna 3

                  C.I. 11 005

                              —

                              C.I. Disperzno oranžna 37

                              —

                              C.I. Disperzno oranžna 76
                              (prej imenovana Oranžna 37)

                              —

                              C.I. Disperzno rdeča 1

                  C.I. 11 110

                              —

                              C.I. Disperzno rdeča 11

                  C.I. 62 015

                              —

                              C.I. Disperzno rdeča 17

                  C.I. 11 210

                              —

                              C.I. Disperzno rumena 1

                  C.I. 10 345

                              —

                              C.I. Disperzno rumena 9

                  C.I. 10 375

                              —

                              C.I. Disperzno rumena 39

                              —

                              C.I. Disperzno rumena 49

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi teh barvil.
      24.   Halogenirane nosilne snovi za poliester

      Halogenirane nosilne snovi se ne uporabljajo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi.
      25.   Tiskanje

                  25.1

                  Uporabljene paste za tisk ne vsebujejo več kot 5 % hlapnih organskih spojin kot je beli špirit (HOS: kakršna koli organska spojina, ki ima pri 293,15 K parni tlak 0,01 kPa ali več, ali ki ima ustrezno hlapnost pod določenimi pogoji uporabe).

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik bodisi predloži izjavo, da se ni tiskalo, ali predloži ustrezno dokumentacijo, ki izkazuje skladnost, skupaj z izjavo o skladnosti.

                  25.2

                  Tiskanje na osnovi plastisola ni dovoljeno.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik bodisi predloži izjavo, da se ni tiskalo, bodisi predloži ustrezno dokumentacijo, ki izkazuje skladnost, skupaj z izjavo o skladnosti.

            26.   Formaldehid

      Količina prostega formaldehida in formaldehida, ki se lahko deloma hidrolizira, v končni tkanini ne presega 20 ppm za proizvode za dojenčke in otroke do treh let, 30 ppm za proizvode, ki pridejo v neposreden stik s kožo, in 75 ppm za vse ostale proizvode.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik bodisi predloži izjavo, da se niso uporabili proizvodi, ki vsebujejo formaldehid, bodisi predloži poročilo o preskusu z uporabo naslednje preskusne metode: EN ISO 14184-1.
      27.   Odplake odpadnih voda iz mokrih procesov

                  27.1

                  Odpadne vode iz obratov, v katerih se izvajajo mokri postopki (razen obratov za čiščenje surove volne in namakanje lanenih vlaken), morajo imeti po odvajanju po čiščenju (bodisi v obratu bodisi zunaj obrata) vsebnost KPK manj kot 20 g/kg, izraženo kot letno povprečje.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži podrobno dokumentacijo in poročila o preskusih, z uporabo ISO 6060, ki kažejo skladnost s tem merilom, skupaj z izjavo o skladnosti.

                  27.2

                  Če je odpadna voda očiščena v obratu in odvedena neposredno v vodo, mora imeti pH med 6 in 9 (razen če je pH sprejemajoče vode zunaj tega območja) in temperaturo, ki je nižja od 40 °C (razen če je temperatura sprejemajoče vode nad to vrednostjo).

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži dokumentacijo in poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, skupaj z izjavo o skladnosti.

            28.   Zaviralci gorenja

      V proizvodih se lahko uporabljajo le zaviralci gorenja, ki se kemično vežejo v polimerna vlakna ali na površino vlaken (reaktivni zaviralci gorenja). Če za uporabljene zaviralce gorenja velja kateri od spodaj navedenih opozorilnih stavkov, morajo ob uporabi spremeniti svoje kemijske lastnosti tako, da ne upravičujejo razvrstitve pod nobenega od teh opozorilnih stavkov. (Na obdelani preji ali tkanini lahko v taki obliki kot pred uporabo ostane manj kot 0,1 % zaviralca gorenja.)

                  —

                  R40 (omejeno dokazan rakotvoren učinek),

                  —

                  R45 (lahko povzroči raka),

                  —

                  R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                  —

                  R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                  —

                  R50 (zelo strupeno za vodne organizme),

                  —

                  R51 (strupeno za vodne organizme),

                  —

                  R52 (škodljivo za vodne organizme),

                  —

                  R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                  —

                  R60 (lahko škoduje plodnosti),

                  —

                  R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                  —

                  R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                  —

                  R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                  —

                  R68 (možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

            kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.
      Zaviralci gorenja, ki so v polimersko vlakno ali v premazno sredstvo za tekstil zgolj fizično primešani, se ne smejo uporabljati (aditivni zaviralci ognja).
      Alternativno se lahko upošteva razvrščanje po Uredbi (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se surovim materialom ne smejo dodati snovi in pripravki, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo, da niso bili uporabljeni aditivni zaviralci gorenja, in navede če in kateri reaktivni zaviralci gorenja so bili uporabljeni ter predloži dokumentacijo (kot so varnostni listi) in/ali izjave, ki navajajo, da so navedeni zaviralci gorenja v skladu s tem merilom.
      29.   Dodelava, ki preprečuje polstenje

      Halogenirane snovi ali pripravki se lahko uporabljajo samo za trakove volnene preje in neobdelano čiščeno volno.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi (razen če so se uporabili za trakove volnene preje ali neobdelano čiščeno volno).
      30.   Preparati za dodelavo tkanin

      Besedna zveza „preparati za dodelavo“ pomeni vso fizično ali kemično obdelavo, ki tekstilnim tkaninam da posebne lastnosti kot mehkobo, vodoodpornost, lahko vzdrževanje.
      Uporaba snovi v preparatih za dodelavo in pripravkov za preparate za dodelavo, ki po teži vsebujejo več kot 0,1 % snovi, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija, ni dovoljena:

                  —

                  R40 (omejeno dokazan rakotvoren učinek),

                  —

                  R45 (lahko povzroči raka),

                  —

                  R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                  —

                  R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                  —

                  R 50 (zelo strupeno za vodne organizme),

                  —

                  R51 (strupeno za vodne organizme),

                  —

                  R52 (škodljivo za vodne organizme),

                  —

                  R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                  —

                  R60 (lahko škoduje plodnosti),

                  —

                  R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                  —

                  R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                  —

                  R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                  —

                  R68 (možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

            kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.
      Alternativno se lahko upošteva razvrščanje po Uredbi (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se surovim materialom ne smejo dodati snovi in pripravki, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik bodisi predloži izjavo, da niso bili uporabljeni preparati za dodelavo, bodisi navede, kateri preparati za dodelavo so bili uporabljeni in predloži dokumentacijo (kot je varnostni list) in/ali izjave, ki navajajo, da so te snovi za dodelavo v skladu s tem merilom.
      31.   Polnila

                  31.1

                  Polnilni materiali, sestavljeni iz tekstilnih vlaken, so skladni z merili za tekstilna vlakna (1–9), kot je ustrezno.

                  31.2

                  Polnilni materiali so skladni z merilom 11 o „biocidnih ali biostatičnih proizvodih“ in merilom 26 o „formaldehidu“.

                  31.3

                  Detergenti in druge kemikalije, ki se uporabljajo za pranje polnil (puh, perje, naravna ali sintetična vlakna), so skladni z merilom 14 o „pomožnih kemikalijah“ in merilom 15 o „detergentih, mehčalcih za tkanine in pripravkih za utrjevanje“.

                     Ocenjevanje in preverjanje: kot je navedeno v ustreznih merilih.

            32.   Premazi, laminati in membrane

                  32.1

                  Proizvodi iz poliuretana morajo biti skladni z merilom iz točke 3.1 glede organskega kositra in z merilom iz točke 3.2 glede emisije aromatičnih diizocianatov v zrak.

                     Ocenjevanje in preverjanje: kot je navedeno v ustreznih merilih.

                  32.2

                  Proizvodi iz poliestra morajo biti skladni z merilom iz točke 8.1 glede količine antimona in z merilom iz točke 8.2 glede emisije HOS med polimerizacijo.

                     Ocenjevanje in preverjanje: kot je navedeno v ustreznih merilih.

                  32.3

                  Premazi, laminati in membrane se ne proizvajajo z uporabo mehčalcev ali topil, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija:

                              —

                              R40 (omejeno dokazan rakotvoren učinek),

                              —

                              R45 (lahko povzroči raka),

                              —

                              R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                              —

                              R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                              —

                              R50 (zelo strupeno za vodne organizme),

                              —

                              R51 (strupeno za vodne organizme),

                              —

                              R52 (škodljivo za vodne organizme),

                              —

                              R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              R60 (lahko škoduje plodnosti),

                              —

                              R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                              —

                              R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                              —

                              R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                              —

                              R68 (možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

                        kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS.

            Alternativno se lahko upošteva razvrščanje po Uredbi (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se surovim materialom ne smejo dodati snovi in pripravki, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija: H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži izjavo o neuporabi takšnih mehčalcev ali topil.

                  32.4

                  Emisije HOS v zrak ne presegajo 10 g C/kg.

                     Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži dokumentacijo in poročila o preskusih, ki izkazujejo skladnost s tem merilom, skupaj z izjavo o skladnosti.

            33.   Uporaba energije in vode

      Vložnik predloži podatke o porabi vode in energije v proizvodnih obratih, v katerih se izvajajo mokri postopki.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik je pozvan, da predloži zgoraj navedene podatke.
      MERILA ZA UPORABNOST
      Naslednja merila veljajo bodisi za barvano prejo, končno(-e) tkanino(-e), bodisi končni proizvod, s preskusi, izvedenimi, kot je ustrezno.
      34.   Spremembe velikosti med pranjem in barvanjem

      Spremembe dimenzij po pranju in sušenju ne presegajo:

                  —

                  plus ali minus 2 % za zavese ter odstranljive in pralne tkanine za pohištvo,

                  —

                  več kot minus 8 % ali plus 4 % za druge tkane proizvode in odporne netkane, druge pletene proizvode ali za frotir za brisače.

            To merilo ne velja za:

                  —

                  vlakna ali prejo,

                  —

                  proizvode, jasno označene s „samo suho čiščenje“ ali enakovredno (če je za take proizvode običajno, da so označeni),

                  —

                  tkanine za pohištvo, ki niso odstranljive in pralne.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik zagotovi poročila o preskusu z uporabo standardov EN ISO 63 30, ISO 5077 kot sledi: tri pranja pri temperaturi, navedeni na proizvodu, s sušenjem v sušilnem stroju po vsakem pranju, razen če so na proizvodu navedeni drugačni postopki sušenja.
      35.   Odpornost barve na pranje

      Odpornost barve na pranje mora biti najmanj na ravni 3 do 4 za barvne spremembe in najmanj na ravni 3 do 4 za madeže.
      To merilo se ne uporablja za proizvode z jasno oznako „samo suho čiščenje“ ali enakovredno (če je za take proizvode običajno, da so označeni), za bele proizvode, ki niso ne barvani ne potiskani, ali za nepralne tkanine za pohištvo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 C06 (enojno pranje, pri temperaturi, kot je označena na proizvodu, s praški s perboratom).
      36.   Odpornost barve na znojenje (kislo, alkalno)

      Odpornost barve na znojenje (kislo, alkalno) je najmanj na ravni 3 do 4 (barvne spremembe in madeži).
      Ne glede na to je raven 3 dovoljena, ko so tkanine tako temno obarvane (standardna globina > 1/1) in narejene iz regenerirane volne ali več kot 20 % svile.
      To merilo se ne uporablja za bele proizvode, proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani, za tkanine za pohištvo, zavese ali podobne tekstilne izdelke, namenjene za notranjo opremo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 E04 (kislo in alkalno, primerjava s tkanino z več vlakni).
      37.   Odpornost barve na mokro drgnjenje

      Odpornost barve na mokro drgnjenje mora biti najmanj na ravni 2 do 3. Ne glede na to je dovoljena raven 2 za denim, obarvan z indigom.
      To merilo se ne uporablja za bele proizvode, proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 X12.
      38.   Odpornost barve na suho drgnjenje

      Odpornost barve na suho drgnjenje je najmanj na ravni 4.
      Ne glede na to je dovoljena raven 3 do 4 za denim, obarvan z indigom.
      To merilo ne velja za bele proizvode ali proizvode, ki niso niti barvani niti potiskani, ali za zavese ali podobne tekstilne izdelke, namenjene za notranjo opremo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 X12.
      39.   Odpornost barve na svetlobo

      Za tkanine, namenjene za pohištvo, zavese ali draperije, mora biti odpornost barve na svetlobo najmanj na ravni 5. Za vse ostale proizvode mora biti odpornost barve na svetlobo najmanj na ravni 4.
      Ne glede na to je dovoljena raven 4, ko so tkanine, namenjene za pohištvo, zavese ali draperije tako svetlo barvane (standardna globina < 1/12) in narejene iz več kot 20 % volne ali drugih keratinskih vlaken, iz več kot 20 % svile ali več kot 20 % lana ali drugih vlaken iz ličja.
      To merilo se ne uporablja za gradelj za žimnice, zaščito žimnice ali spodnje perilo.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik predloži poročila o preskusih z uporabo naslednjega standarda EN: ISO 105 B02.
      40.   Podatki, ki so navedeni na znaku za okolje

      Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

                  —

                  spodbuja uporabo trajnostnih vlaken,

                  —

                  trajna in visoka kakovost,

                  —

                  omejeno število nevarnih snovi.

         Ocenjevanje in preverjanje: vložnik zagotovi vzorec embalaže proizvoda z oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.

         (1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

         (2)  UL L 104, 8.4.2004, str. 1.

         (3)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

         (4)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 471/09/COL z dne 25. novembra 2009 o štiriinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev

text:
               8.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 231/23

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 471/09/COL
   z dne 25. novembra 2009
   o štiriinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev
   NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   KER Nadzorni organ v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),
   KER je Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Komisija ES) 11. avgusta 2009 objavila Sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev (5),
   KER je to sporočilo pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,
   PO posvetovanju z Evropsko komisijo,
   OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ o tej temi posvetoval z državami Efte v dopisu z dne 2. oktobra 2009 (sklicne številke 532318, 532294 in 532322) –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 25. novembra 2009

            Za Nadzorni organ Efte

         Per SANDERUD

            Predsednik

         Kurt JÄGER

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

      (2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

      (3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v
         Uradnem listu Evropske Unije L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči). Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  UL C 188, 11.8.2009, str. 1.

      PRILOGA

         MERILA ZA ANALIZO ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI ZA USPOSABLJANJE, ZA KATERO VELJA POSAMIČNA PRIGLASITEV
          (1)

      1.   Uvod

                  1.

                  Običajno ima usposabljanje pozitivne zunanje učinke za celotno družbo, ker povečuje obseg kvalificirane delovne sile, iz katere lahko podjetja črpajo zaposlene, izboljšuje konkurenčnost gospodarstva in spodbuja družbo znanja, zmožno sprejeti bolj inovativno razvojno pot.

                  2.

                  Vendar podjetja ne nudijo vedno družbeno najugodnejše ravni usposabljanja, glede na to, da lahko zaposleni svobodno menjajo delodajalce, pri čemer bodo imela druga podjetja koristi pri zaposlitvi delavcev, ki so jih prva usposabljala. To zlasti velja za usposabljanje, usmerjeno v znanja, ki se lahko uporabljajo v različnih podjetjih. Državna pomoč lahko delodajalce dodatno spodbuja k zagotavljanju usposabljanja na ravni, ki je družbeno zaželena.

                  3.

                  V tem poglavju so določene smernice glede meril, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal za ocenjevanje ukrepov pomoči za usposabljanje. Te smernice so namenjene zagotavljanju preglednosti odločitev Nadzornega organa ter ustvarjanju predvidljivosti in pravne varnosti. V skladu s členom 6(1)(g) akta iz točke 1j Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (2), kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP s protokolom 1 k Sporazumu (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o splošnih skupinskih izjemah), bodo te smernice veljale za vsako individualno pomoč za usposabljanje, dodeljeno kot ad hoc pomoč ali na podlagi sheme, kadar ekvivalent dotacije presega 2 milijona EUR na projekt usposabljanja.

                  4.

                  Merila, določena v teh smernicah, se ne uporabljajo samodejno. Raven ocene Nadzornega odbora in vrsta informacij, ki jih lahko zahteva, bosta sorazmerni s tveganjem izkrivljanja konkurence. Obseg analize bo odvisen od narave primera.

            2.   Pozitivni učinki pomoči

      2.1   Obstoj tržnih pomanjkljivosti

                  5.

                  Kvalificirana delovna sila prispeva k večji produktivnosti in konkurenčnosti podjetij. Vendar lahko delodajalci in zaposleni zaradi številnih razlogov premalo vlagajo v usposabljanje. Zaposleni lahko omejijo svoje naložbe v usposabljanje, če ne želijo tvegati, so finančno omejeni ali prihodnjim delodajalcem težko sporočijo raven pridobljenega znanja.

                  6.

                  Podjetja se lahko vzdržijo usposabljanja svoje delovne sile na ravni, ki bi bila najugodnejša za družbo kot celoto. To je posledica tržne pomanjkljivosti, povezane s pozitivnimi zunanjimi učinki usposabljanja, in težav v zvezi z določanjem povračil za usposabljanje, če lahko zaposleni menjajo delodajalce. Podjetja lahko v usposabljanje vlagajo manj, če jih skrbi, da bo usposobljen delavec zapustil podjetje, še preden bo to dobilo povrnjeno svojo naložbo. Podjetja so lahko nenaklonjena zagotavljanju primernega usposabljanja za svoje zaposlene, razen če se usposabljanje hitro da rezultate ali je specifično glede na potrebe zadevnega podjetja ali obstajajo pogodbene klavzule, ki lahko zaposlenemu preprečijo odhod iz podjetja, dokler se stroški usposabljanja ne amortizirajo ali se ti stroški (delno) ne povrnejo.

                  7.

                  Premajhne naložbe v usposabljanje se lahko pojavijo tudi, če lahko podjetje v celoti nadomesti svojo naložbo, vendar so pri tem njegove zasebne koristi manjše od koristi za celotno družbo. Taki pozitivni zunanji učinki usposabljanja se lahko pojavijo zlasti, kadar usposabljanje izboljša prenosljiva znanja, tj. znanja, ki se lahko uporabljajo v več podjetjih. Nasprotno posebno usposabljanje zagotavlja le večjo produktivnost posameznega podjetja, pri čemer si ga lahko podjetja lastijo (4). Zato je obseg pozitivnih zunanjih učinkov posebnega usposabljanja manj izražen kot obseg takih zunanjih učinkov splošnega usposabljanja.

                  8.

                  Kadar se podjetja soočajo z višjimi stroški ter negotovimi koristmi usposabljanja prikrajšanih delavcev ali invalidov (5), jih to lahko spodbuja k manjšemu obsegu usposabljanja teh skupin. Vendar se ponavadi lahko pričakuje, da bo usposabljanje prikrajšanih delavcev ali invalidov zagotovilo pozitivne zunanje učinke za celotno družbo (6).

                  9.

                  Države Efte morajo dokazati obstoj tržne pomanjkljivosti, ki upravičuje pomoč. Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

                              1.

                              naravo usposabljanja – ali je posebno ali splošno v smislu člena 38 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah; posamezen projekt usposabljanja lahko vključuje splošne in posebne elemente; splošno usposabljanje bo zagotovilo več pozitivnih zunanjih učinkov;

                              2.

                              prenosljivost znanj, pridobljenih z usposabljanjem; bolj ko so znanja prenosljiva, večja je verjetnost pozitivnih zunanjih učinkov; usposabljanje zagotavlja prenosljiva znanja, če:

                                          (a)

                                          ga skupaj organizira več različnih neodvisnih podjetij ali če je odprto za zaposlene iz različnih podjetij;

                                          (b)

                                          je potrjeno, se zaključi s priznano diplomo ali so ga preverili javni organi ali institucije;

                                          (c)

                                          je namenjeno kategorijam zaposlenih, za katere je značilna večja fluktuacija v podjetju in zadevnem sektorju;

                                          (d)

                                          je lahko koristno za zaposlenega zunaj njegovega sedanjega delovnega mesta (prihodnje zaposlitve v drugem podjetju, družbeno življenje, blaginja itd.);

                              3.

                              udeležence usposabljanja: vključitev prikrajšanih delavcev ali invalidov lahko poveča pozitivne zunanje učinke usposabljanja.

            2.2   Državna pomoč kot ustrezen instrument politike

                  10.

                  Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za spodbujanje usposabljanja. Večina usposabljanja se zagotovi prek izobraževalnih sistemov (na primer univerz, šol, poklicnega usposabljanja, ki ga izvajajo ali podpirajo državni organi). Zaposleni se lahko usposabljanja udeležijo tudi samostojno, s podporo svojih delodajalcev ali brez nje.

                  11.

                  Če je država Efte predvidela druge politične možnosti ter so bile ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot so državne pomoči, za posamezna podjetja, se zadevni ukrepi štejejo za ustrezen instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte.

            2.3   Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči

                  12.

                  Državna pomoč za usposabljanje mora spremeniti ravnanje upravičenca, da zagotovi več usposabljanja in/ali boljše usposabljanje kot v primeru brez pomoči. Če se količina ali kakovost načrtovanih dejavnosti usposabljanja ne povečata, pomoč nima spodbujevalnega učinka.

                  13.

                  Spodbujevalni učinek opredeljuje analiza hipotetičnih scenarijev, ki primerja ravni načrtovanega usposabljanja s pomočjo in brez nje. Večina delodajalcev meni, da je usposabljanje delovne sile nujno za zagotovitev primernega delovanja svojih podjetij. Ne sme se domnevati, da je državna pomoč za usposabljanje, zlasti za posebno usposabljanje, vedno potrebna.

                  14.

                  Države Efte morajo Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka in potrebe po pomoči. Preden začne izvajati projekt usposabljanja, mora upravičenec predložiti vlogo za pomoč zadevni državi Efte. Poleg tega mora država Efte dokazati, da državna pomoč v primerjavi z razmerami brez pomoči pomeni več projektov usposabljanja, kakovostnejše in obsežnejše projekte ter boljše prilagajanje teh projektov udeležencem. Dodatna količina usposabljanja, zagotovljenega s pomočjo, se lahko na primer pokaže z večjim številom ur usposabljanja ali tečajev, več udeleženci, prehodom iz usposabljanja za posamezna podjetja na splošno usposabljanje ali večjo udeležbo nekaterih kategorij prikrajšanih delavcev ali invalidov.

                  15.

                  Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

                              (a)

                              notranje dokumente upravičencev do pomoči o stroških usposabljanja, proračunskih sredstvih, udeležencih, vsebini in razporedu za dve možnosti: usposabljanje s pomočjo in usposabljanje brez pomoči;

                              (b)

                              obstoj zakonske obveznosti delodajalcev, da se zagotovi določena vrsta usposabljanja (na primer varnostno usposabljanje). Če taka obveznost obstaja, Nadzorni organ običajno sklene, da ni spodbujevalnega učinka;

                              (c)

                              izvedljivost predloženega načrta usposabljanja, na primer s sklicevanjem na proračunska sredstva za usposabljanje iz prejšnjih let in primerjavo z njimi;

                              (d)

                              povezanost med programom usposabljanja in poslovnimi dejavnostmi upravičenca do pomoči: večja, kot je povezanost, manjša je možnost spodbujevalnega učinka. Na primer, usposabljanje za uvedbo nove tehnologije v posameznem sektorju verjetno ne bo imelo spodbujevalnega učinka, ker podjetja morajo usposobiti svoje zaposlene za uporabo na novo uvedene tehnologije.

            2.4   Sorazmernost pomoči

                  16.

                  Država Efte mora dokazati, da je pomoč potrebna in da je znesek pomoči omejen na najmanjšega potrebnega, da se doseže cilj pomoči.
                  Upravičeni stroški se izračunajo v skladu s členom 39 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah in so omejeni na stroške, ki izhajajo iz dejavnosti usposabljanja, ki se brez pomoči ne bi izvajale.
                  Države Efte morajo predložiti dokaze, da znesek pomoči ne presega dela upravičenih stroškov, ki si ga podjetje ne more prilastiti (7). Vsekakor pa intenzivnosti pomoči ne smejo nikoli preseči intenzivnosti pomoči iz člena 39 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah in se bodo uporabljale za upravičene stroške (8).

            3.   Negativni učinki pomoči

                  17.

                  Če je pomoč sorazmerna, tako da lahko doseže cilj pomoči, so negativni učinki pomoči verjetno omejeni in analiza negativnih učinkov morda ni potrebna (9). Vendar lahko pomoč v nekaterih primerih, čeprav je potrebna in sorazmerna, da posamezno podjetje poveča obseg zagotovljenega usposabljanja, povzroči spremembo v ravnanju upravičenca, kar znatno izkrivlja konkurenco. V teh primerih bo Nadzorni organ izvedel podrobno analizo izkrivljanja konkurence. Obseg izkrivljanja konkurence, ki ga povzroči pomoč, je lahko različen glede na značilnosti pomoči in prizadetih trgov (10).

                  18.

                  Značilnosti pomoči, ki lahko vplivajo na verjetnost in obseg izkrivljanja, so:

                              (a)

                              selektivnost;

                              (b)

                              obseg pomoči;

                              (c)

                              pogostnost in trajanje pomoči;

                              (d)

                              učinek pomoči na stroške podjetja.

                  19.

                  Na primer, shema usposabljanja, ki se uporablja za splošno spodbujanje podjetij v državi Efte k izvajanju več usposabljanja, bo na trg verjetno vplivala drugače kot visok znesek pomoči, dodeljen enemu podjetju za povečanje obsega usposabljanja. Visok znesek pomoči, ki je dodeljen enemu podjetju, lahko v večji meri izkrivi konkurenco, ker postanejo konkurenti upravičenca do pomoči manj konkurenčni (11). Izkrivljanje je še večje, če stroški usposabljanja v podjetju upravičenca predstavljajo visok delež celotnih stroškov.

                  20.

                  Nadzorni organ bo pri ocenjevanju značilnosti trga, ki zagotavljajo natančnejšo predstavo verjetnega učinka posamezne pomoči, med drugim upošteval:

                              (a)

                              strukturo trga in

                              (b)

                              značilnosti sektorja ali panoge.

                  21.

                  Struktura trga se bo ocenjevala glede na tržno koncentracijo, velikost podjetij (12), pomembnost diferenciranja izdelkov (13) ter ovire za vstop na trg in izstop z njega. Tržni deleži in razmerja koncentracije se bodo izračunali po opredelitvi upoštevnega trga. Na splošno je pri manjšem številu podjetij na trgu njihov tržni delež večji, konkurence med njimi pa je malo (14). Če ima prizadeti trg velike ovire za vstop (15) in je upravičenec do pomoči pomemben udeleženec na tem trgu, potem je bolj verjetno, da bodo morali konkurenti zaradi dodeljene pomoči spremeniti svoje ravnanje.

                  22.

                  Ob proučevanju značilnosti sektorja bo Nadzorni organ med drugim proučil pomembnost usposobljene delovne sile za podjetje, obstoj presežne zmogljivosti, ali so trgi v panogi rastoči, zreli ali nazadujoči ter strategije za financiranje usposabljanja pri konkurentih (državna pomoč, zaposleni, delodajalci). Pomoč za usposabljanje v nazadujoči industriji lahko na primer poveča tveganje izkrivljanja konkurence, ker pomaga neučinkovitim podjetjem.

                  23.

                  Pomoč za usposabljanje lahko v posameznih primerih povzroči izkrivljanja konkurence v zvezi z vstopom na trg in izstopom z njega, učinkom na trgovinske tokove in izrinjanjem naložb v usposabljanje.

            Vstop na trg in izstop z njega

                  24.

                  Na konkurenčnem trgu podjetja prodajajo izdelke, ki ustvarjajo dobiček. S spreminjanjem stroškov državna pomoč spreminja donosnost in lahko zato vpliva na odločitev podjetja, ali bo izdelek prodajalo ali ne. Na primer, državna pomoč, ki bi znižala stalne stroške proizvodnje, kot je usposabljanje zaposlenih, bi zagotovila privlačnejši vstop in podjetjem s sicer slabimi poslovnimi možnostmi omogočila, da vstopijo na trg ali uvedejo nove izdelke na škodo učinkovitejših konkurentov.

                  25.

                  Razpoložljivost državne pomoči lahko vpliva tudi na odločitev podjetja, da zapusti trg, na katerem že posluje. Državna pomoč za usposabljanje bi lahko zmanjšala obseg izgub in omogočila podjetju, da ostane na trgu dlje, kar lahko pomeni, da so druga, učinkovitejša podjetja, ki ne prejemajo pomoči, zaradi tega prisiljena izstopiti s trga.

            Učinek na trgovinske tokove

                  26.

                  Državna pomoč za usposabljanje je lahko za nekatera območja koristna, ker zagotovi ugodnejše pogoje proizvodnje v primerjavi z drugimi. To lahko privede do preusmeritve trgovinskih tokov v korist območij, ki prejemajo takšno pomoč.

            Izrinjanje naložb v usposabljanje

                  27.

                  Želja po preživetju na trgu in največjih možnih dobičkih podjetja spodbuja k naložbam v usposabljanje zaposlenih. Znesek naložbe v usposabljanje, ki ga je pripravljeno plačati posamezno podjetje, je odvisen tudi od tega, koliko v usposabljanje vlagajo njegovi konkurenti. Podjetja, ki jih subvencionira država, lahko zmanjšajo lastne naložbe. Če pa upravičenec do pomoči zaradi pomoči vlaga več, se lahko konkurenti odzovejo tako, da zmanjšajo svoje odhodke na področju usposabljanja. Če upravičenci do pomoči ali njihovi konkurenti za dosego enakega cilja potrošijo manj v primeru prejemanja pomoči kot v primeru, da pomoči ne prejemajo, pomoč izrine njihove zasebne naložbe v usposabljanje zaposlenih.

            4.   Tehtanje in odločitev

                  28.

                  Zadnja stopnja v okviru analize je ocenitev, v kolikšni meri pozitivni učinki pomoči presegajo njene negativne učinke. To se bo izvedlo na podlagi posameznih primerov. Nadzorni organ bo ocenil pozitivne in negativne učinke ter na splošno ocenil njihov vpliv na proizvajalce in potrošnike na vsakem prizadetem trgu, da bi zagotovil ravnovesje teh učinkov. Nadzorni organ bo za namene ocene uporabil kvalitativne informacije, razen če so na voljo kvantitativne informacije.

                  29.

                  Nadzorni organ bo verjetno zavzel pozitivnejše stališče in zato sprejel višjo raven izkrivljanja konkurence, če je pomoč potrebna, dobro usmerjena in sorazmerna za posamezno podjetje, da se poveča obseg njegovih dejavnosti usposabljanja in ima družba več koristi od tega dodatnega usposabljanja kot upravičenec do pomoči.

         (1)  To poglavje je usklajeno s sporočilom Komisije Evropskih skupnosti – Merila za analizo združljivosti državne pomoči za usposabljanje, za katero velja posamična priglasitev (UL C 188, 11.8.2009, str. 1).

         (2)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3. Pri ad hoc pomoči za usposabljanje za velika podjetja, katere vrednost je pod pragom dveh milijonov EUR, bo Nadzorni organ smiselno, čeprav manj podrobno, upošteval načela iz tega poglavja.

         (3)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 120/2008 z dne 7.11.2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111, in Dopolnilo EGP št. 79, 18.12.2008), ki je začel veljati 8.11.2008.

         (4)  Vendar si lahko podjetja prilastijo tudi zunanje učinke splošnega usposabljanja prek posebnih pogodbenih klavzul, ki usposobljenemu delavcu omejujejo odhod iz podjetja za določeno časovno obdobje po zaključku takega usposabljanja.

         (5)  Prikrajšani delavci in invalidi so opredeljeni v členu 2 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

         (6)  Družba bo v primerjavi s podjetjem na primer bolj cenila usposabljanje mladih in nizkokvalificiranih delavcev, in sicer zaradi predstave o nižji produktivnosti ali dejanske nižje produktivnosti.

         (7)  Ta del je enak delu dodatnih stroškov usposabljanja, ki jih podjetje ne more nadomestiti z neposrednimi koristmi iz znanj, ki jih zaposleni pridobijo med usposabljanjem.

         (8)  Glej tudi obstoječo sodno prakso, na primer C 35/2007, Pomoč za usposabljanje za Volvo Cars Gent, Odločba Komisije 2008/948/ES z dne 23. julija 2008 o ukrepih Nemčije v korist družbe DHL in letališča Leipzig Halle (UL L 346, 23.12.2008, str. 1) in Odločba Komisije 2007/612/ES z dne 4. aprila 2007 o državni pomoči C 14/06 Belgije za General Motors Belgium v Antwerpnu (UL L 243, 18.9.2007, str. 71).

         (9)  Poleg tega lahko zaposleni, če trg dela deluje popolno, prejmejo višjo plačo za boljša znanja, pridobljena z usposabljanjem, in vračunajo pozitivne zunanje učinke usposabljanja.

         (10)  Pomoč lahko vpliva na številne trge, ker se njenega vpliva ne more omejiti na trge, na katerih je dejaven upravičenec do pomoči, ampak se lahko razširi na ostale trge, na primer trge proizvodnih dejavnikov.

         (11)  Vendar je treba opozoriti, da lahko pomoč za usposabljanje, ki se dodeli celotnemu sektorju v eni državi Efte, povzroči izkrivljanje na področju trgovine med pogodbenicami.

         (12)  Velikost podjetja se lahko izrazi v smislu tržnih deležev ter prometa in/ali delovnih mest.

         (13)  Nižja stopnja diferenciranja izdelkov pomeni večji učinek pomoči na dobičke konkurentov.

         (14)  Vendar je pomembno opozoriti, da so nekateri trgi konkurenčni kljub majhnemu številu prisotnih podjetij.

         (15)  Vendar je treba opozoriti, da včasih dodelitev pomoči pomaga odpraviti ovire za vstop in novim podjetjem omogoči vstop na trg.