title: Sklep predsednika Evropske komisije (EU) 2019/339 z dne 21. februarja 2019 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih

text:
                  28.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 60/20

         SKLEP PREDSEDNIKA EVROPSKE KOMISIJE (EU) 2019/339
         z dne 21. februarja 2019
         o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih
         PREDSEDNIK EVROPSKE KOMISIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Poslovnika Komisije (1) in zlasti člena 22 Poslovnika,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Člen 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. V členu je naveden niz procesnih pravic, ki se uporabljajo za zainteresirane strani, vključene v upravne postopke, katerih izid lahko vpliva na njihove interese.

                     (2)

                     Komisija je leta 2007 ustvarila funkcijo pooblaščenca za zaslišanje, da bi se zavarovalo učinkovito izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani in zagotovilo, da se trgovinski postopki obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. Med letoma 2007 in 2012 je bila ta vloga zaupana uradniku generalnega direktorata za trgovino z izkušnjami na področju trgovinske zaščite.

                     (3)

                     Leta 2012 je predsednik Komisije za okrepitev vloge pooblaščenca za zaslišanje ter povečanje preglednosti in poštenosti trgovinskih postopkov sprejel Sklep 2012/199/EU (2). Da bi se upoštevale pretekle izkušnje, spremembe na področju prava, vključno s sklicevanjem na vlogo pooblaščenca za zaslišanje v uredbah (EU) 2016/1036 (3) in (EU) 2016/1037 (4) Evropskega parlamenta in Sveta, ter vedno večje omejitve postopkov, bi bilo treba navedeni sklep nadomestiti.

                     (4)

                     Funkcijo pooblaščenca za zaslišanje bi bilo treba dodeliti neodvisni osebi z izkušnjami na področju trgovinskih postopkov. Komisija bi morala imenovati pooblaščenca za zaslišanje v skladu s pravili, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike, ter pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije. Skladno s temi pravili se lahko obravnavajo kandidati, ki niso uradniki Komisije.

                     (5)

                     Za zagotovitev popolne neodvisnosti bi se moral pooblaščenec za zaslišanje izključno za upravne namene povezati s članom Komisije, posebej pristojnim za trgovinsko politiko.

                     (6)

                     Glavne naloge pooblaščenca za zaslišanje bi morale biti: svetovati članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju, pristojnemu za trgovinsko politiko (v nadaljnjem besedilu: generalni direktor), jamčiti procesne pravice, odločati o prošnjah za dostop do spisa, odločati o zaupnosti dokumentov ter preučevati stališča služb Komisije, pristojnih za podaljševanje rokov. Pooblaščenec za zaslišanje bi si moral prizadevati, da se pri pripravi osnutkov pravnih aktov ali predlogov zagotovi upoštevanje vseh relevantnih dejstev, tako ugodnih kot neugodnih za zadevne strani.

                     (7)

                     Pooblaščenec za zaslišanje bi moral zagotoviti, da imajo zainteresirane strani take možnosti za predstavitev dokazov o dejstvih in obrambo svojih interesov med postopkom, da lahko kar najučinkoviteje izvajajo svojo pravico do obrambe.

                     (8)

                     Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje bi moralo potekati na tak način, da je omogočeno nadaljnje ukrepanje, ob upoštevanju časovnih omejitev postopkov.

                     (9)

                     Treba je določiti način posredovanja in okoliščine, v katerih lahko pooblaščenec za zaslišanje posreduje, ter določiti pravila za organizacijo, izvajanje in nadaljnje ukrepe pri takih posredovanjih.

                     (10)

                     S pristojnostjo pooblaščenca za zaslišanje za odločanje glede dostopa do spisa, zaupnosti in rokov bi bilo treba stranem v trgovinskem postopku omogočiti dodatno procesno jamstvo, ne da bi se pri tem oviralo pravilno vodenje in pravočasen zaključek postopkov.

                     (11)

                     S poročili pooblaščenca za zaslišanje bi bilo treba zagotoviti, da so nosilci odločanja seznanjeni z glavnimi vprašanji, ki jih obravnava pooblaščenec za zaslišanje, in njegovimi priporočili, kar zagotavlja dodatno jamstvo za upoštevanje pravic strani, vključenih v trgovinski postopek. V letnem poročilu pooblaščenca za zaslišanje bi bilo treba o glavnih dejavnostih pooblaščenca za zaslišanje obvestiti tudi države članice, Evropski parlament in javnost.

                     (12)

                     Pooblaščenec za zaslišanje bi moral pri obdelovanju osebnih podatkov upoštevati Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

                     (13)

                     Ta sklep ne bi smel posegati v splošna pravila, ki dovoljujejo ali izključujejo dostop do dokumentov Komisije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Pooblaščenec za zaslišanje
            Ustvari se posebna funkcija pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
            Naloga pooblaščenca za zaslišanje je, da varuje učinkovito izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani iz naslednjih uredb (v nadaljnjem besedilu: osnovne uredbe) in zagotovi, da se trgovinski postopki obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku:

                        (a)

                        Uredba (EU) 2016/1036 in zlasti člen 5(10) in (11), člen 6(5) do (8), člen 8(3), (4) in (9) ter členi 18 do 21 Uredbe;

                        (b)

                        Uredba (EU) 2016/1037 in zlasti člen 10(12) in (13), člen 11(5) do (8) in (10), člen 13(3), (4) in (9) ter členi 28 do 31 Uredbe;

                        (c)

                        Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter zlasti člena 5 in 8 Uredbe;

                        (d)

                        Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter zlasti člena 3 in 5 Uredbe;

                        (e)

                        Uredba (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter zlasti člena 9 in 10 Uredbe;

                        (f)

                        Uredba (EU) 2016/1035 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter zlasti člen 5(12) in (13), člen 6(5) do (8) ter členi 12, 13 in 14 Uredbe;

                        (g)

                        Uredba (ES) št. 868/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter zlasti člena 7 in 8 Uredbe;

                        (h)

                        Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter zlasti člen 24 Uredbe, Delegirana uredba Komisije (EU) št. 155/2013 (12) in zlasti člen 6 Uredbe ter Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1083/2013 (13) in zlasti člen 5 Uredbe;

                        (i)

                        Uredba (EU) 2015/476 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter zlasti člena 1(2) in 2(2) Uredbe.

            Člen 2
            Opredelitev pojmov
            V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                        (a)

                        „trgovinski postopek“ je vsaka preiskava ali upravni postopek, ki ga izvajajo službe Komisije v skladu s katero koli osnovno uredbo;

                        (b)

                        „zainteresirana stran“ je vsaka oseba, na interese katere vpliva trgovinski postopek na podlagi osnovne uredbe;

                        (c)

                        „pravice zainteresiranih strani“ so procesne pravice in pravice vsake osebe do obravnave v trgovinskih postopkih, ki se izvede nepristransko, pravično in v razumnem roku.

            Člen 3
            Imenovanje, prenehanje funkcije in nadomeščanje

               1.   Komisija imenuje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s pravili, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije.

               2.   Imenovanje pooblaščenca za zaslišanje se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Za vsako prekinitev, prenehanje funkcije ali premestitev pooblaščenca za zaslišanje Komisija sprejme obrazložen sklep. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje se za upravne namene poveže s članom Komisije, pristojnim za trgovinsko politiko.

               4.   Če pooblaščenec za zaslišanje v določeni zadevi ne more opraviti svojih nalog, član Komisije, pristojen za trgovinsko politiko, po posvetu s pooblaščencem za zaslišanje, kadar je to mogoče, imenuje uradnika, ki ni vpleten v zadevno zadevo in ima zadostne izkušnje s trgovinskimi postopki, da izvaja naloge pooblaščenca za zaslišanje, odločitev o tem pa se sprejme za vsak primer posebej.

               5.   Odstavek 4 se uporablja, kadar pooblaščenec za zaslišanje pri izvajanju svojih nalog v konkretnem primeru opazi dejansko ali potencialno navzkrižje interesov in v skladu s predpisi članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, predloži zahtevo, da je v tej zadevi razrešen svojih dolžnosti.

               6.   Če pooblaščenec za zaslišanje določen čas ne more ukrepati, pri čemer to ni omejeno na določeno zadevo, ali preneha delovati kot pooblaščenec za zaslišanje, član Komisije, pristojen za trgovinsko politiko, določi uradnika z izkušnjami s trgovinskimi postopki, da začasno izvaja naloge pooblaščenca za zaslišanje, dokler ni pooblaščenec za zaslišanje ponovno sposoben opravljati svojih nalog oziroma dokler Komisija ne imenuje novega pooblaščenca za zaslišanje.

            Člen 4
            Načela posredovanja pooblaščenca za zaslišanje

               1.   Dolžnosti pooblaščenca za zaslišanje se izvajajo v skladu z odstavki 2 do 11.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje pri opravljanju svojih nalog deluje neodvisno in ne sprejema nobenih navodil.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje spoštuje pravila kadrovskih predpisov, ki prepovedujejo nepooblaščeno razkrivanje informacij, prejetih pri izvajanju dolžnosti, ta obveznost pa ga zavezuje tudi po prenehanju njegove funkcije.

               4.   Pooblaščenec za zaslišanje upošteva potrebo po učinkovitem izvajanju osnovnih uredb v skladu s pravom Unije ter ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

               5.   Pooblaščenec za zaslišanje ima brez omejitev in brez neutemeljenih zamud dostop do vseh spisov v zvezi s trgovinskim postopkom kadar koli med postopkom.

               6.   Pooblaščenec za zaslišanje sprejema odločitve, kakor je določeno v členih 12 do 16, in lahko daje priporočila službam Komisije, pristojnim za preiskavo vprašanj v zvezi s pravicami zainteresiranih strani, ki so zahtevale posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje si prizadeva, da se pri pripravi osnutkov pravnih aktov ali predlogov Komisiji upoštevajo vsa relevantna dejstva, tako ugodna kot neugodna za zadevne strani.

               7.   Pooblaščenca za zaslišanje do sprejema končnega pravnega akta o poteku vseh postopkov, v katerih je posredoval, obvešča pristojni direktor ali njegov pooblaščenec.

               8.   Pooblaščenec za zaslišanje je nemudoma obveščen o vseh večjih spremembah stališča Komisije v fazi odreditve dokončnih ukrepov v trgovinskih postopkih, da oceni kakršne koli možne učinke na pravice zainteresiranih strani.

               9.   Pooblaščenec za zaslišanje svetuje članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in, kadar je to primerno, generalnemu direktorju glede nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil pooblaščenca za zaslišanje in po potrebi glede možnih pravnih sredstev.

               10.   Pristojni direktor se s pooblaščencem za zaslišanje posvetuje o spremembah ali posodobitvah politike v zvezi s postopkovnimi zadevami in vsebinskimi vprašanji, ki vplivajo na pravice zainteresiranih strani, oziroma o vseh drugih vprašanjih, ki izhajajo iz trgovinskega postopka.

               11.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in po potrebi generalnemu direktorju predstavi ugotovitve in priporočila o kakršnih koli vprašanjih, ki izhajajo iz trgovinskega postopka.

            Člen 5
            Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

               1.   Zainteresirane strani lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Zahteva se predloži pravočasno ob upoštevanju časovnih omejitev postopkov. Zainteresirane strani zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v najkrajšem možnem času po nastopu dogodka, ki upravičuje tako posredovanje.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko ukrepa tudi na zahtevo člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko, generalnega direktorja, direktorja, pristojnega za trgovinski postopek, ali njegovega pooblaščenca ali direktorja druge službe, s katerim se je posvetovalo o trgovinskem postopku.

               3.   Zahteva za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje se predloži pisno, v njej pa so navedena vprašanja, ki jih mora obravnavati pooblaščenec za zaslišanje, kar vključuje obrazložitev, kako ta vplivajo na pravice do obrambe vložnika.

               4.   Vsem končnim pravnim aktom ali predlogom Komisije je priloženo sporočilo pooblaščenca za zaslišanje, v katerem navaja, ali je v zadevnem postopku posredoval in za kakšno vrsto posredovanja gre.

               5.   Pooblaščenec za zaslišanje prejme kopijo dokumentacije posvetovanj, ki so jih izvedle službe Komisije v skladu s členom 23(3) Poslovnika Komisije.

            Člen 6
            Zaslišanja

               1.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko na zahtevo, kot je določeno v osnovnih uredbah, organizira in vodi zaslišanja med posamezno zainteresirano stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo. Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira in vodi tudi zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje ob prejemu zahteve za zaslišanje oceni zadevna vprašanja in odloči, ali je primerno opraviti zaslišanje. Zaslišanje lahko zajema kakršno koli vprašanje, ki se pojavi kadar koli med trgovinskim postopkom in ki bi lahko vplivalo na pravice zainteresiranih strani.

               3.   Zaslišanja se načeloma opravijo samo, če se vprašanja ne morejo razrešiti s službami Komisije.

               4.   Kadar so zahtevki za zaslišanje predloženi po ustreznih rokih, določenih za postopek, pooblaščenec za zaslišanje preuči razloge za pozno prispele zahtevke, vrsto vprašanj in vpliv, ki ga imajo ta vprašanja na pravico do obrambe, in sicer ob ustreznem upoštevanju interesov dobrega upravljanja in pravočasnega zaključka preiskave.

               5.   Namen zaslišanja je zagotoviti, da službe Komisije spoštujejo pravico vpletenih strani do obrambe. Pooblaščenec za zaslišanje načeloma ne sprejme ali upošteva nobenih dokazov, ki niso bili predloženi službam Komisije med postopkom.

               6.   Fizične ali pravne osebe, povabljene na zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje, se ga udeležijo osebno ali pa jih zastopa ustrezno pooblaščen zastopnik, imenovan izmed njihovih zaposlenih, ali pravni zastopnik. Spremlja jih lahko pravni svetovalec ali druga usposobljena oseba, ki ni zaposlena pri njih, če pooblaščenec za zaslišanje to dovoli.

               7.   Ta člen ne posega v pravico do zaslišanja s strani služb Komisije, pristojnih za preiskavo, v skladu z osnovnimi uredbami.

            Člen 7
            Zaslišanja s posameznimi zainteresiranimi stranmi ali skupinami zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo

               1.   Pooblaščenec za zaslišanja lahko organizira in vodi zaslišanje med posamezno zainteresirano stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo, na utemeljeno zahtevo navedene zainteresirane strani ali skupine zainteresiranih strani s podobnimi interesi.

               2.   Posamezna zainteresirana stran lahko zahteva zaslišanje o določenem vprašanju s skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo. Zaslišanje se opravi, če se vsaj še ena posamezna zainteresirana stran s podobnimi interesi strinja, da bo sodelovala.

            Člen 8
            Zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi

               1.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira in vodi zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi, da omogoči predstavitev nasprotnih stališč in nasprotnih argumentov.

               2.   Potem ko je pooblaščenec za zaslišanje pridobil stališča služb Komisije, pristojnih za preiskavo, se lahko za vsak trgovinski postopek organizira zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnim interesi.

               3.   Posamezna zainteresirana stran lahko v zvezi z določenim vprašanjem zahteva zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi. Zaslišanje se lahko opravi, če se vsaj še ena posamezna zainteresirana stran z različnimi interesi strinja, da bo sodelovala.

               4.   Službe Komisije, pristojne za preiskavo, se udeležijo zaslišanja kot opazovalke.

               5.   Pristojni zastopniki držav članic se lahko kot opazovalci udeležijo katerega koli zaslišanja z zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi.

            Člen 9
            Priprava zaslišanj

               1.   Po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca, pooblaščenec za zaslišanje določi datum, trajanje in mesto zaslišanja. Če zainteresirane strani ali službe Komisije zahtevajo preložitev, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo preložitev dovolil ali ne.

               2.   Kadar je to primerno, ima lahko pooblaščenec za zaslišanje pripravljalni sestanek z zainteresiranimi stranmi ali službami Komisije, pristojnimi za preiskavo, in drugimi službami, da opredeli in, kolikor je mogoče, razjasni vsa vprašanja o dejstvih in pravna vprašanja, ki jih je treba obravnavati na zaslišanju. Pooblaščenec za zaslišanje lahko od udeležencev zahteva vse informacije, potrebne za pripravo zaslišanja.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje pripravi dnevni red za vsako zaslišanje. Dnevni red je na voljo vsem udeležencem pred zaslišanjem.

               4.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko v razumnem obdobju po izteku roka za predložitev pripomb k razkritju in pred zaslišanjem med stranmi pozove udeležence, da predložijo vprašanja o informacijah, ki so jih zagotovile druge zainteresirane strani.

               5.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca stranem, ki so povabljene na zaslišanje, vnaprej priskrbi seznam vprašanj, v zvezi s katerimi želi slišati njihovo mnenje.

               6.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko zahteva predhodno pisno uradno obvestilo o bistveni vsebini predvidene izjave udeležencev na vsakem zaslišanju.

               7.   Pooblaščenec za zaslišanje povabi uslužbence člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko, in pravno službo na zaslišanja, ki jih organizira. Pooblaščenec za zaslišanje lahko na taka zaslišanja povabi druge službe Komisije.

               8.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko na taka zaslišanja povabi zunanje strokovnjake. Zainteresirane strani in službe Komisije lahko od pooblaščenca za zaslišanje zahtevajo, da dovoli prisotnost zunanjih strokovnjakov. Pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo take zahteve sprejel. Zunanji strokovnjaki, povabljeni na zaslišanje, morajo podpisati izjavo o zaupnosti.

               9.   Od zunanjih strokovnjakov se lahko zahteva, da zagotovijo zadevne analize, poročila ali objave. Ti se vključijo v spis, ki je na vpogled zainteresiranim stranem in na voljo vsem udeležencem, kadar je to mogoče, že pred zaslišanjem.

            Člen 10
            Vodenje zaslišanj

               1.   Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoren za vodenje zaslišanj. Pooblaščenec za zaslišanje zagotovi, da se zaslišanje izvede na pravičen in nepristranski način.

               2.   Zaslišanja niso javna. Pooblaščenec za zaslišanje odloči, katere osebe se zaslišijo v imenu zainteresirane strani in ali se zadevne osebe zaslišijo ločeno ali v prisotnosti drugih oseb, povabljenih na zaslišanje. V slednjem primeru se upošteva pravni interes zainteresiranih strani pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko dovoli udeležencem, da na zaslišanju postavljajo vprašanja in odgovarjajo nanje.

               4.   Če pooblaščenec za zaslišanje dovoli prisotnost zunanjih strokovnjakov, imajo ti strokovnjaki možnost predstaviti svoje mnenje in odgovoriti na vprašanja drugih udeležencev na zaslišanju.

               5.   Kadar je primerno, lahko pooblaščenec za zaslišanje po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca zaradi potrebe po zagotovitvi pravice do zaslišanja omogoči zainteresiranim stranem, da po zaslišanju predložijo nadaljnje pisne pripombe. Pooblaščenec za zaslišanje določi datum, do katerega so možne take predložitve. Pooblaščenec za zaslišanje se lahko odloči, da ne bo upošteval pisnih pripomb, prejetih po tem datumu.

            Člen 11
            Nadaljnje spremljanje zaslišanj

               1.   Kadar so organizirana zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi, pooblaščenec za zaslišanje pripravi zapis ali smiseln povzetek zaslišanja, ki je na voljo vsem udeležencem zaslišanja. Zapis oziroma smiseln povzetek se vključi v spis, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.
               Kadar so organizirana zaslišanja med posameznimi zainteresiranimi stranmi ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pooblaščenec za zaslišanje pripravi zapis ali smiseln povzetek zaslišanja, ki je na voljo vsem udeležencem zaslišanja. Ti udeleženci lahko predložijo utemeljeno zahtevo za zaupnost nekaterih informacij v zapisu ali povzetku. Pooblaščenec za zaslišanje odloči o teh zahtevah po zaslišanju služb Komisije, pristojnih za preiskavo, in po potrebi drugih služb. Nezaupna različica zapisa ali povzetka zaslišanja se vključi v spis, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko da priporočila službam Komisije, pristojnim za preiskavo, v skladu s členom 4(5). Službe Komisije, pristojne za preiskavo, v razumnem času pred sprejetjem dokončnega pravnega akta obvestijo pooblaščenca za zaslišanje, ali in kako so upoštevale ta priporočila, ter mu predložijo izvod osnutka pravnega akta.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje brez odlašanja obvesti člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko, o zaslišanju s posameznimi stranmi ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi, kakor je določeno v členu 18. Če narava zadeve to zahteva, pooblaščenec za zaslišanje članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, ali generalnemu direktorju predloži takojšnje priporočilo.

               4.   Načeloma se vsa priporočila, namenjena službam Komisije, pristojnim za preiskavo, ter poročila in ugotovitve, namenjene članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju, ki jih izda pooblaščenec za zaslišanje, štejejo za notranje zaupne dokumente.
               Za namen preglednosti in dobrega upravljanja pa pooblaščenec za zaslišanje odloči, kateri dokumenti, ki jih je izdal, se vključijo v spis, v katerega lahko imajo zadevne strani vpogled.

            Člen 12
            Vpogled v spis

               1.   Zainteresirana stran lahko zahteva, da pooblaščenec za zaslišanje preuči vsako zavrnitev služb Komisije, pristojnih za preiskavo, da navedeni strani v razumnem času omogočijo dostop do spisa, ki je na voljo na vpogled, ali do določenega dokumenta Komisije. Pooblaščenec za zaslišanje preuči zadevo in se odloči, ali bo dovolil delen ali popoln dostop ali pa zavrnil dostop do spisa ali zahtevanega dokumenta.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje določi časovni okvir, v katerem službe Komisije, pristojne za preiskavo, omogočijo dostop.

            Člen 13
            Zaupnost

               1.   Pooblaščenca za zaslišanje zavezujejo splošna pravila o zaupnosti informacij, ki jih predložijo zainteresirane strani v upravnih postopkih pred Komisijo.

               2.   Pooblaščenec za zaslišanje preuči zahteve zainteresiranih strani ali služb Komisije, pristojnih za preiskavo, glede zaupnosti dokumenta, ki je v posesti služb Komisije, pristojnih za preiskavo. Pooblaščenec za zaslišanje odloči o takih zahtevah, pri čemer upošteva pravico do obrambe zainteresiranih strani in pravila o zaupnosti.

            Člen 14
            Nezaupni povzetki zaupnih informacij

               1.   Zainteresirana stran lahko od pooblaščenca za zaslišanje zahteva, da preuči oceno služb Komisije, pristojnih za preiskavo, o tem, ali je nezaupni povzetek zaupnih informacij, predloženih med preiskavo, dovolj natančen, da zajema bistvo zaupnih informacij.

               2.   Če službe Komisije, pristojne za preiskavo, namenoma ne upoštevajo dokumenta ali informacij, za katere zainteresirana stran ni hotela predložiti smiselnega nezaupnega povzetka, lahko slednja od pooblaščenca za zaslišanje zahteva, da odloči o zadevi.

               3.   Pooblaščenec za zaslišanje preuči zahteve. Če nezaupni povzetek ni dovolj natančen, da pooblaščenec za zaslišanje zainteresirani strani, ki je predložila povzetek, možnost, da v razumnem času poda pripombe in izboljša povzetek.

               4.   Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne zagotovi ustreznega povzetka, predloži nesprejemljive utemeljitve ali ne ukrepa, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo upošteval zaupne informacije, za katere ni bil predložen smiseln nezaupni povzetek v skladu s zadevnimi določbami osnovnih uredb.

            Člen 15
            Dostop do zaupnih informacij, ki niso primerne za povzetek
            Na zahtevo zainteresirane strani lahko pooblaščenec za zaslišanje preuči informacije, ki so zaupne in niso primerne za povzetek, za katere se je zahtevala zaupnost ter do katerih ta zainteresirana stran nima dostopa, da preveri, kako so službe Komisije, pristojne za preiskavo, uporabile navedene informacije.
            Pooblaščenec za zaslišanje obvesti zainteresirano stran prosilko, ali so:

                        (a)

                        informacije, do katerih stran nima dostopa, relevantne za obrambo navedene strani;

                        (b)

                        kadar je ustrezno, preiskovalne službe pravilno upoštevale informacije pri dejstvih in premislekih, na katerih so utemeljile svoje ugotovitve.

            Člen 16
            Podaljšanje rokov

               1.   Zahtevo za podaljšanje časovnih rokov ali prestavitev datumov za predložitev izpolnjenih vprašalnikov in dodatnih informacij, za obiske na kraju samem ali za pripombe k razkritju zainteresirana stran najprej naslovi na službe Komisije, pristojne za preiskavo. Taka zahteva se predloži pravočasno, pred iztekom prvotno določenega roka.
               Če je taka zahteva zavrnjena ali če zainteresirana stran meni, da je podaljšani rok prekratek, lahko pooblaščencu za zaslišanje pred iztekom prvotno določenega roka v preučitev predloži zahtevo z obrazložitvijo. Zahteva se predloži neposredno pooblaščencu za zaslišanje.
               Po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca, lahko pooblaščenec za zaslišanje podaljša roke ali zavrne zahtevo.
               Pri sprejemanju odločitve pooblaščenec za zaslišanje upošteva posebne okoliščine zadevne zahteve in časovne omejitve postopka.

               2.   Službe Komisije ne ukrepajo v zadevi, predloženi pooblaščencu za zaslišanje, dokler ta ne sprejme odločitve.

            Člen 17
            Udeležba na sestankih odborov
            Pooblaščenec za zaslišanje se lahko udeleži relevantnih sestankov odborov. Kadar je to primerno, lahko pooblaščenec za zaslišanje odgovori na vprašanja držav članic, v kolikor gre za vprašanja v zvezi z njegovim posredovanjem v postopkih.

            Člen 18
            Poročila pooblaščenca za zaslišanje

               1.   Pooblaščenec za zaslišanje na koncu vsakega leta pripravi letno poročilo. Letno poročilo vsebuje informacije o zadevah, v katerih je sodeloval pooblaščenec za zaslišanje, vrstah odločitev in priporočil, ki jih je sprejel, ter vsa priporočila za izboljšanje trgovinskih postopkov. Poročilo se naslovi na člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko. Generalni direktor in zadevni direktorji prejmejo izvod poročila.

               2.   Povzetki letnega poročila se posredujejo Evropskemu parlamentu in državam članicam ter objavijo na spletni strani pooblaščenca za zaslišanje.

               3.   Poleg letnega poročila iz odstavka 1 in kadar je to upravičeno, pooblaščenec za zaslišanje članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, priložnostno zagotovi povzetek dejavnosti pooblaščenca za zaslišanje in vprašanj, do katerih je prišlo pri njihovem izvajanju. Te informacije zajemajo glavna vprašanja politike, odločitve in priporočila pooblaščenca za zaslišanje ter kako so službe Komisije, pristojne za preiskavo, upoštevale ta priporočila. Generalni direktor prejme izvod takih informacij.

               4.   Pooblaščenec za zaslišanje poroča o vsakem zaslišanju med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi ter lahko poroča članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju o vseh ostalih vprašanjih, ki so se pojavila v trgovinskem postopku ali so kako drugače pomembna za učinkovito izvajanje zakonodaje Unije v trgovinskih postopkih.

               5.   Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje o zaslišanjih med stranmi z različnimi interesi se predloži članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, generalnemu direktorju in zadevnemu direktorju. Predloži se pristojnim predstavnikom držav članic in zainteresiranim stranem.

            Člen 19
            Prehodne določbe
            Ta sklep se uporablja za postopke, ki se začnejo na ali po datumu začetka veljavnosti tega sklepa, in postopke, ki so se že začeli pred tem datumom.
            Postopkovni ukrepi, sprejeti pred datumom začetkom veljavnosti tega sklepa, ostanejo v veljavi za namene tega sklepa.

            Člen 20
            Razveljavitev Sklepa 2012/199/EU
            Sklep 2012/199/EU se razveljavi.

            Člen 21
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 21. februarja 2019

                  Za Komisijo

                  Predsednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.

            (2)  Sklep 2012/199/EU predsednika Evropske komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih (UL L 107, 19.4.2012, str. 5).

            (3)  Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).

            (4)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

            (5)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

            (6)  Uredba (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (UL L 83, 27.3.2015, str. 16).

            (7)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

            (8)  Uredba (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 272, 16.10.2015, str. 1).

            (9)  Uredba (EU) 2016/1035 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti pred škodljivim oblikovanjem cen plovil (UL L 176, 30.6.2016, str. 1).

            (10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 868/2004 z dne 21. aprila 2004 o varstvu pred subvencioniranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav (UL L 162, 30.4.2004, str. 1).

            (11)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

            (12)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 155/2013 z dne 18. decembra 2012 o določitvi pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (UL L 48, 21.2.2013, str. 5).

            (13)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1083/2013 z dne 28. avgusta 2013 o določitvi pravil glede postopka za začasni preklic tarifnih preferencialov in sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (UL L 293, 5.11.2013, str. 16).

            (14)  Uredba (EU) 2015/476 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (UL L 83, 27.3.2015, str. 6).


title: Sklep (EU, Euratom) 2019/382 predstavnikov vlad držav članic z dne 6. marca 2019 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

text:
                  11.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 69/50

         SKLEP (EU, Euratom) 2019/382 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
         z dne 6. marca 2019
         o imenovanju sodnika Splošnega sodišča
         PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 254 in 255 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) navedene pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s členom 7 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in zaradi imenovanja Petra Georga XUEREBA za sodnika Sodišča bi bilo treba za preostanek njegovega mandata na Splošnem sodišču, to je do 31. avgusta 2019, imenovati sodnika Splošnega sodišča.

                     (2)

                     Za to mesto je bila predlagana Ramona FRENDO.

                     (3)

                     Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Ramone FRENDO za opravljanje nalog sodnice Splošnega sodišča –

               SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Ramona FRENDO se imenuje za sodnico Splošnega sodišča za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2019.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Brulju, dne 6. marca 2019

                  Predsednica

               L. ODOBESCU


Odločba Komisije z dne 11/12/2018 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.8492 - Quaker / Houghton) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 14/03/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9200 - CK Holdings Co., Ltd. / Magneti Marelli S.p.A.) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 01/03/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9261 - Clayton, Dubilier & Rice / FH Investments Limited) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 11/03/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9260 - Public Sector Pension Investment Board / Allianz Real Estate Investments S.A. / Greystar Real Estate Partners, LLC / Paul Street East) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Sodišča z dne 12. februarja 2019 o praznikih in dela prostih dnevih ter sodnih počitnicah

text:
                  18.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 103/2

         SKLEP SODIŠČA
         z dne 12. februarja 2019
         o praznikih in dela prostih dnevih ter sodnih počitnicah
         (2019/C 103/02)
         SODIŠČE JE –
         ob upoštevanju člena 24(2), (4) in (6) Poslovnika,
         ker je treba na podlagi te določbe določiti seznam praznikov in dela prostih dni ter datume sodnih počitnic –
         SKLENILO:

            Člen 1
            Dela prosti dnevi in prazniki v smislu člena 24(4) in (6) Poslovnika so:

                        —

                        novo leto,

                        —

                        velikonočni ponedeljek,

                        —

                        1. maj,

                        —

                        vnebohod,

                        —

                        binkoštni ponedeljek,

                        —

                        23. junij,

                        —

                        15. avgust,

                        —

                        1. november,

                        —

                        25. december,

                        —

                        26. december.

            Člen 2
            Med 1. novembrom 2019 in 31. oktobrom 2020 so sodne počitnice v smislu člena 24(2) in (6) Poslovnika:

                        —

                        božič 2019: od ponedeljka, 23. decembra 2019, do vključno nedelje, 12. januarja 2020,

                        —

                        velika noč 2020: od ponedeljka, 6. aprila 2020, do vključno nedelje, 19. aprila 2020,

                        —

                        poletje 2020: od četrtka, 16. julija 2020, do ponedeljka, 31. avgusta 2020.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 12. februarja 2019

                  Sodni tajnik

               A. CALOT ESCOBAR

                  Predsednik

               K. LENAERTS


title: Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/508 z dne 22. marca 2019 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
                  27.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 85/18

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA (EU) 2019/508
         z dne 22. marca 2019
         o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
         EVROPSKI SVET JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju priporočila Sveta Evropske unije (1),
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
         ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske centralne banke (3),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Mandat člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke Petra PRAETA se izteče 31. maja 2019. Zato je treba imenovati novega člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke.

                     (2)

                     Evropski svet želi imenovati Philipa R. LANA, ki po njegovem mnenju izpolnjuje vse zahteve iz člena 283(2) Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Philip R. LANE se imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let od 1. junija 2019.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 22. marca 2019

                  Za Evropski svet

                  Predsednik

               D. TUSK

            (1)  UL C 60, 15.2.2019, str. 1.

            (2)  Mnenje z dne 14. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (3)  Mnenje z dne 6. marca 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu).


title: Sklep Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Črne gore v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

text:
                  27.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 115/6

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 18. marca 2019
         o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Črne gore v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije
         (2019/C 115/05)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Člen 17(1) Pogodbe o Evropski uniji navaja pooblastila Komisije in določa, da Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, v skladu s Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo ter zagotavlja zastopanje Unije navzven, razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah.

                     (2)

                     V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (1) lahko v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so zadevne tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. V skladu z zadevnim členom se na podlagi ustreznih določb teh sporazumov pripravijo delovne ureditve, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC.

                     (3)

                     V skladu s členom 106 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (2) je sodelovanje na področju elektronskih komunikacij osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na tem področju. Pogodbenici krepita zlasti sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev. Unija in Črna gora sta zato sklenili sporazum v smislu člena 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Nadaljevanje sodelovanja regulativnega organa Črne gore v BEREC in Uradu BEREC je popolnoma skladno s strategijo za Zahodni Balkan (3), ki poziva k ukrepom za razvoj digitalne družbe, vključno z uvajanjem širokopasovnih povezav in znižanjem stroškov gostovanja, ter k uskladitvi zakonodaj zadevnih držav z zakonodajo Unije. Kot je navedeno v digitalni agendi za Zahodni Balkan (4), bi morali tesnejši odnosi med Unijo in nacionalnimi regulativnimi organi Zahodnega Balkana pripomoči k približevanju regulativne prakse v regiji praksi v Uniji.

                     (5)

                     Glede na interes Unije za krepitev sodelovanja s Črno goro in spodbujanje sprejetja regulativne ureditve Unije za elektronske komunikacije s strani Črne gore je primerno, da se določijo delovne ureditve za sodelovanje regulativnega organa Črne gore v odboru regulatorjev, delovnih skupinah BEREC in upravnem odboru Urada BEREC –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Nacionalni regulativni organ Črne gore s prvenstveno odgovornostjo za nadzor vsakodnevnega delovanja trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev lahko sodeluje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: BEREC) ter upravnem odboru Urada BEREC.
            Mandat za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Črne gore je določen v Prilogi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 18. marca 2019

                  Za Komisijo

               Marija GABRIEL

                  Članica Komisije

            (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

            (2)  Sklep Sveta in Komisije 2010/224/EU, Euratom z dne 29. marca 2010 o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (UL L 108, 29.4.2010, str. 1).

            (3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  SWD(2018) 360 final, delovni dokument služb Komisije, Ukrepi v podporo digitalni agendi za Zahodni Balkan.

            PRILOGA
            MANDAT
            1.   Sodelovanje v odboru regulatorjev BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore lahko sodeluje pri delu odbora regulatorjev BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore izmed svojega vodje, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjave za katerega od njiju imenuje predstavnika, ki sodeluje pri posvetovanjih odbora regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore imenuje tudi namestnika, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti. Za namestnika je imenovan vodja nacionalnega regulativnega organa, član njegovega kolegijskega organa, zamenjava za katerega od njiju ali član osebja nacionalnega regulativnega organa.

                        4.

                        Predstavnik nacionalnega regulativnega organa Črne gore in njegov namestnik sta imenovana na podlagi svojega znanja na področju elektronskih komunikacij ob upoštevanju ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Da bi lahko nacionalni regulativni organ kar najbolje izkoristil svoje sodelovanje, si prizadeva omejiti menjavanje svojih predstavnikov in, kadar je to mogoče, tudi svojih namestnikov.

                        5.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Črne gore ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih odbora regulatorjev BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami odbora regulatorjev.

                        6.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Črne gore in ime namestnika se vključita na seznam članov odbora regulatorjev, objavljen v skladu s členom 7(5) Uredbe (EU) 2018/1971 (1).

                        7.

                        Pri sodelovanju v delu odbora regulatorjev predstavnik nacionalnega regulativnega organa Črne gore in njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  2.   Sodelovanje v delovnih skupinah

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore lahko imenuje strokovnjake, ki sodelujejo v delovnih skupinah BEREC.

                        2.

                        Navedeni strokovnjaki lahko sodelujejo pri vseh dejavnostih delovnih skupin v skladu s pravili in delovnimi praksami BEREC. Izrazijo lahko mnenje v vseh izmenjavah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih delovnih skupin ali kako drugače.

                  3.   Sodelovanje v upravnem odboru Urada BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore lahko sodeluje pri delu upravnega odbora Urada BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore za sodelovanje pri delu upravnega odbora imenuje osebo, imenovano za predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjavo za katerega od njiju, ki ni predstavnik v odboru regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore poleg tega za namestnika imenuje osebo, imenovano za namestnika predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa, zamenjavo za katerega od njiju ali člana svojega osebja, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti.

                        4.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Črne gore ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih upravnega odbora BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami upravnega odbora.

                        5.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Črne gore in ime namestnika se vključita na seznam članov upravnega odbora, objavljen v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Pri sodelovanju v delu upravnega odbora predstavnik nacionalnega regulativnega organa Črne gore in njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  4.   Izjave o interesih

                        1.

                        Predstavniki nacionalnega regulativnega organa Črne gore v odboru regulatorjev in upravnem odboru ter njihovi namestniki podajo pisno izjavo, v kateri navedejo svoje zaveze, pa tudi neobstoj oziroma obstoj kakršnih koli neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.
                        Navedene izjave se podajo ob prevzemu odgovornosti in se objavijo. So točne in izčrpne ter se posodobijo vsakič, ko se pojavi tveganje neposrednega ali posrednega interesa, ki bi lahko vplival na neodvisnost oseb, ki jih podajo.

                  5.   Osebje

            Urad BEREC lahko v skladu z odločitvijo, ki jo sprejme upravni odbor, zaposli osebje iz Črne gore, vključno z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Uradu BEREC.
            6.   Finančni prispevek nacionalnega regulativnega organa Črne gore k Uradu BEREC

                        1.

                        Finančni prispevek k proračunu Urada BEREC, ki ga plača nacionalni regulativni organ Črne gore za sodelovanje v BEREC, zajema celotne stroške njegovega sodelovanja v skladu s točkami 1, 2 in 3 te priloge. Zneski se določijo v skladu s točko 6.2 v nadaljevanju.

                        2.

                        Finančni prispevek, ki ga plača nacionalni regulativni organ Črne gore v skladu s točko 6.1, krije naslednje stroške:

                                    —

                                    stroške za povračilo potnih stroškov predstavnikov nacionalnega regulativnega organa za sestanke BEREC v skladu s pravili BEREC o povračilih,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane z navedenimi povračili potnih stroškov, v višini največ 3 % zneskov, plačanih kot povračilo za potne stroške,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane s celotnim sodelovanjem nacionalnega regulativnega organa pri delu BEREC.

                              BEREC določi znesek finančnega prispevka, pri čemer med drugim upošteva službena potovanja, predvidena za prihodnje leto, ter dejanska službena potovanja in povračila za pretekla leta.

                        3.

                        Prispevek nacionalnega regulativnega organa se izvaja v skladu s finančnimi pravili Urada BEREC, sprejetimi v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Potne stroške in stroške bivanja predstavnikov in strokovnjakov nacionalnega regulativnega organa Črne gore za namene sodelovanja pri delu BEREC in Urada BEREC, tudi z njimi povezanih sestankov, povrne Urad BEREC v skladu s pravili, določenimi v sklepu upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC (2).

                        5.

                        Po začetku veljavnosti tega sklepa in na začetku vsakega naslednjega leta Urad BEREC nacionalnemu regulativnemu organu pošlje zahtevek za sredstva v višini njegovega prispevka Agenciji v skladu s tem sklepom.

                        6.

                        Ta prispevek se izrazi v eurih in plača na eurski bančni račun Urada BEREC.

                        7.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore plača prispevek za svoj delež v skladu z zahtevkom za sredstva v 30 dneh po tem, ko Urad BEREC pošlje zahtevek za sredstva.

                        8.

                        Ob vsakršni zamudi pri plačilu prispevka nacionalni regulativni organ plača obresti na neporavnani znesek od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti uporablja Evropska centralna banka za svoje poslovanje v eurih, povečani za 1,5 odstotne točke.

                  7.   Podrobne delovne ureditve

                        1.

                        Odbor regulatorjev in upravni odbor podrobno določita delovne ureditve za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Črne gore, če je to potrebno, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1971 in tem mandatom.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Črne gore lahko sodeluje pri delu BEREC, vključno z odborom regulatorjev in delovnimi skupinami, ter v upravnem odboru od dneva začetka veljavnosti tega sklepa, ne glede na dokončanje podrobnih delovnih ureditev iz točke 7.1.

               (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

               (2)  Sklep upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC, in o razveljavitvi prejšnjega sklepa upravnega odbora št. MC/2013/05 z dne 6. junija 2013 (MC/2015/13).


title: Sklep Komisije (EU) 2019/513 z dne 26. marca 2019 o varnostnem okviru za evropski program za razvoj obrambne industrije

text:
                  27.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 85/43

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/513
         z dne 26. marca 2019
         o varnostnem okviru za evropski program za razvoj obrambne industrije
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249 Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropski program za razvoj obrambne industrije (1) (v nadaljnjem besedilu: program) je program za obdobje 2019–2020 za zmogljivostni del v okviru Evropskega obrambnega sklada.

                     (2)

                     Za ravnanje s tajnimi podatki v programu se uporablja Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (2).

                     (3)

                     Glede na posebnosti programa in vlogo držav članic v njem lahko države članice, na ozemlju katerih imajo upravičenci sedež, določijo tajnost novih informacij, pridobljenih pri izvajanju razvojnega ukrepa, pri čemer v ta namen pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih vzpostavijo varnostni okvir –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Določitev tajnosti informacij

               1.   V okviru programa izvor novih tajnih informacij, pridobljenih pri izvajanju razvojnega ukrepa, določijo države članice, na ozemlju katerih imajo upravičenci sedež.

               2.   V ta namen se lahko navedene države članice odločijo za poseben varnostni okvir za varovanje tajnih informacij, povezanih z ukrepom, in ravnanje z njimi ter o tem obvestijo Komisijo.

               3.   Tak varnostni okvir ne posega v možnost Komisije, da dostopa do informacij, potrebnih za izvajanje ukrepa.

               4.   Če navedene države članice ne vzpostavijo takega posebnega varnostnega okvira, ga v skladu z določbami Sklepa (EU, Euratom) 2015/444 za ukrep vzpostavi Komisija.

               5.   Ustrezen varnostni okvir za ukrep mora biti vzpostavljen najpozneje pred podpisom sporazuma o nepovratnih sredstvih.

            Člen 2
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 26. marca 2019

                  Za Komisijo

                  Predsednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Vzpostavljen z Uredbo (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije (UL L 200, 7.8.2018, str. 30).

            (2)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).


title: Sklep Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

text:
                  27.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 115/11

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 18. marca 2019
         o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije
         (2019/C 115/06)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Člen 17(1) Pogodbe o Evropski uniji navaja pooblastila Komisije in določa, da Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, v skladu s Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo ter zagotavlja zastopanje Unije navzven, razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah.

                     (2)

                     V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (1) lahko v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so zadevne tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. V skladu z zadevnim členom se na podlagi ustreznih določb teh sporazumov pripravijo delovne ureditve, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC.

                     (3)

                     V skladu s členom 95 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in nekdanjo jugoslovansko Republiko Makedonijo na drugi (2) želita pogodbenici krepiti sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih infrastruktur in z njimi povezanih storitev. Prednostna področja med drugim vključujejo razvoj politike, pravne in regulativne vidike ter vzpostavljanje institucij, ki so potrebne za liberalizirano okolje. Unija in Republika Severna Makedonija sta zato sklenili sporazum v smislu člena 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Nadaljevanje sodelovanja regulativnega organa Republike Severne Makedonije v BEREC in Uradu BEREC je popolnoma skladno s strategijo za Zahodni Balkan (3), ki poziva k ukrepom za razvoj digitalne družbe, vključno z uvajanjem širokopasovnih povezav in znižanjem stroškov gostovanja, ter k uskladitvi zakonodaj zadevnih držav z zakonodajo Unije. Kot je navedeno v digitalni agendi za Zahodni Balkan (4), bi morali tesnejši odnosi med Unijo in nacionalnimi regulativnimi organi Zahodnega Balkana pripomoči k približevanju regulativne prakse v regiji praksi v Uniji.

                     (5)

                     Glede na interes Unije za krepitev sodelovanja z Republiko Severno Makedonijo in spodbujanje sprejetja regulativne ureditve Unije za elektronske komunikacije s strani Republike Severne Makedonije je primerno, da se določijo delovne ureditve za sodelovanje regulativnega organa Republike Severne Makedonije v odboru regulatorjev, delovnih skupinah BEREC in upravnem odboru Urada BEREC –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije s prvenstveno odgovornostjo za nadzor vsakodnevnega delovanja trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev lahko sodeluje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: BEREC) ter upravnem odboru Urada BEREC.
            Mandat za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije je določen v Prilogi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 18. marca 2019

                  Za Komisijo

               Marija GABRIEL

                  Članica Komisije

            (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

            (2)  Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in nekdanjo jugoslovansko Republiko Makedonijo na drugi (UL L 84, 20.3.2004, str. 13).

            (3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018) 65 final, 6.2.2018).

            (4)  SWD(2018) 360 final, delovni dokument služb Komisije, Ukrepi v podporo digitalni agendi za Zahodni Balkan.

            PRILOGA
            MANDAT
            1.   Sodelovanje v odboru regulatorjev BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije lahko sodeluje pri delu odbora regulatorjev BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije izmed svojega vodje, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjave za katerega od njiju imenuje predstavnika, ki sodeluje pri posvetovanjih odbora regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije imenuje tudi namestnika, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti. Za namestnika je imenovan vodja nacionalnega regulativnega organa, član njegovega kolegijskega organa, zamenjava za katerega od njiju ali član osebja nacionalnega regulativnega organa.

                        4.

                        Predstavnik nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije in njegov namestnik sta imenovana na podlagi svojega znanja na področju elektronskih komunikacij ob upoštevanju ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Da bi lahko nacionalni regulativni organ kar najbolje izkoristil svoje sodelovanje, si prizadeva omejiti menjavanje svojih predstavnikov in, kadar je to mogoče, tudi svojih namestnikov.

                        5.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih odbora regulatorjev BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami odbora regulatorjev.

                        6.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije in ime namestnika se vključita na seznam članov odbora regulatorjev, objavljen v skladu s členom 7(5) Uredbe (EU) 2018/1971 (1).

                        7.

                        Pri sodelovanju v delu odbora regulatorjev predstavnik nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije in njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  2.   Sodelovanje v delovnih skupinah

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije lahko imenuje strokovnjake, ki sodelujejo v delovnih skupinah BEREC.

                        2.

                        Navedeni strokovnjaki lahko sodelujejo pri vseh dejavnostih delovnih skupin v skladu s pravili in delovnimi praksami BEREC. Izrazijo lahko mnenje v vseh izmenjavah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih delovnih skupin ali kako drugače.

                  3.   Sodelovanje v upravnem odboru Urada BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije lahko sodeluje pri delu upravnega odbora Urada BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije za sodelovanje pri delu upravnega odbora imenuje osebo, imenovano za predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjavo za katerega od njiju, ki ni predstavnik v odboru regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije poleg tega za namestnika imenuje osebo, imenovano za namestnika predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa, zamenjavo za katerega od njiju ali člana svojega osebja, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti.

                        4.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih upravnega odbora BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami upravnega odbora.

                        5.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije in ime namestnika se vključita na seznam članov upravnega odbora, objavljen v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Pri sodelovanju v delu upravnega odbora predstavnik nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije in njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  4.   Izjave o interesih

                        1.

                        Predstavniki nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije v odboru regulatorjev in upravnem odboru ter njihovi namestniki podajo pisno izjavo, v kateri navedejo svoje zaveze, pa tudi neobstoj oziroma obstoj kakršnih koli neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.
                        Navedene izjave se podajo ob prevzemu odgovornosti in se objavijo. So točne in izčrpne ter se posodobijo vsakič, ko se pojavi tveganje neposrednega ali posrednega interesa, ki bi lahko vplival na neodvisnost oseb, ki jih podajo.

                  5.   Osebje

                        1.

                        Urad BEREC lahko v skladu z odločitvijo, ki jo sprejme upravni odbor, zaposli osebje iz Republike Severne Makedonije, vključno z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Uradu BEREC.

                  6.   Finančni prispevek nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije k Uradu BEREC

                        1.

                        Finančni prispevek k proračunu Urada BEREC, ki ga plača nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije za sodelovanje v BEREC, zajema celotne stroške njegovega sodelovanja v skladu s točkami 1, 2 in 3 te priloge. Zneski se določijo v skladu s točko 6.2 v nadaljevanju.

                        2.

                        Finančni prispevek, ki ga plača nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije v skladu s točko 6.1, krije naslednje stroške:

                                    —

                                    stroške za povračilo potnih stroškov predstavnikov nacionalnega regulativnega organa za sestanke BEREC v skladu s pravili BEREC o povračilih,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane z navedenimi povračili potnih stroškov, v višini največ 3 % zneskov, plačanih kot povračilo za potne stroške,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane s celotnim sodelovanjem nacionalnega regulativnega organa pri delu BEREC.

                              BEREC določi znesek finančnega prispevka, pri čemer med drugim upošteva službena potovanja, predvidena za prihodnje leto, ter dejanska službena potovanja in povračila za pretekla leta.

                        3.

                        Prispevek nacionalnega regulativnega organa se izvaja v skladu s finančnimi pravili Urada BEREC, sprejetimi v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Potne stroške in stroške bivanja predstavnikov in strokovnjakov nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije za namene sodelovanja pri delu BEREC in Urada BEREC, tudi z njimi povezanih sestankov, povrne Urad BEREC v skladu s pravili, določenimi v sklepu upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC (2).

                        5.

                        Po začetku veljavnosti tega sklepa in na začetku vsakega naslednjega leta Urad BEREC nacionalnemu regulativnemu organu pošlje zahtevek za sredstva v višini njegovega prispevka Agenciji v skladu s tem sklepom.

                        6.

                        Ta prispevek se izrazi v eurih in plača na eurski bančni račun Urada BEREC.

                        7.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije plača prispevek za svoj delež v skladu z zahtevkom za sredstva v 30 dneh po tem, ko Urad BEREC pošlje zahtevek za sredstva.

                        8.

                        Ob vsakršni zamudi pri plačilu prispevka nacionalni regulativni organ plača obresti na neporavnani znesek od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti uporablja Evropska centralna banka za svoje poslovanje v eurih, povečani za 1,5 odstotne točke.

                  7.   Podrobne delovne ureditve

                        1.

                        Odbor regulatorjev in upravni odbor podrobno določita delovne ureditve za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Republike Severne Makedonije, če je to potrebno, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1971 in tem mandatom.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Republike Severne Makedonije lahko sodeluje pri delu BEREC, vključno z odborom regulatorjev in delovnimi skupinami, ter v upravnem odboru od dneva začetka veljavnosti tega sklepa, ne glede na dokončanje podrobnih delovnih ureditev iz točke 7.1.

               (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

               (2)  Sklep upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC, in o razveljavitvi prejšnjega sklepa upravnega odbora št. MC/2013/05 z dne 6. junija 2013 (MC/2015/13).


title: Sklep Komisije z dne 18. marca 2019 o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

text:
                  27.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 115/16

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 18. marca 2019
         o sodelovanju nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine v Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije
         (2019/C 115/07)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Člen 17(1) Pogodbe o Evropski uniji navaja pooblastila Komisije in določa, da Komisija spodbuja splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, v skladu s Pogodbama opravlja usklajevalno, izvršilno in upravno funkcijo ter zagotavlja zastopanje Unije navzven, razen pri skupni zunanji in varnostni politiki in v drugih primerih, predvidenih v Pogodbah.

                     (2)

                     V skladu s členom 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (1) lahko v odboru regulatorjev, delovnih skupinah in upravnem odboru sodelujejo regulativni organi tretjih držav, ki so prvenstveno odgovorni za področje elektronskih komunikacij, kadar so zadevne tretje države z Unijo v ta namen sklenile sporazume. V skladu z zadevnim členom se na podlagi ustreznih določb teh sporazumov pripravijo delovne ureditve, v katerih so navedeni zlasti narava, obseg in način sodelovanja zadevnih regulativnih organov tretjih držav, ki nimajo glasovalne pravice, pri delu Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada BEREC, vključno z določbami o sodelovanju pri pobudah BEREC, finančnih prispevkih in osebju Urada BEREC.

                     (3)

                     V skladu s členom 104 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (2) je sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev osredotočeno predvsem na prednostna področja, povezana s pravnim redom Skupnosti na tem področju. Pogodbenici krepita zlasti sodelovanje na področju elektronskih komunikacijskih omrežij in elektronskih komunikacijskih storitev. Unija ter Bosna in Hercegovina sta zato sklenili sporazum v smislu člena 35(2) Uredbe (EU) 2018/1971.

                     (4)

                     Sodelovanje regulativnega organa Bosne in Hercegovine v BEREC in Uradu BEREC je popolnoma skladno s strategijo za Zahodni Balkan (3), ki poziva k ukrepom za razvoj digitalne družbe, vključno z uvajanjem širokopasovnih povezav in znižanjem stroškov gostovanja, ter k uskladitvi zakonodaj zadevnih držav z zakonodajo Unije. Kot je navedeno v digitalni agendi za Zahodni Balkan (4), bi morali tesnejši odnosi med Unijo in nacionalnimi regulativnimi organi Zahodnega Balkana pripomoči k približevanju regulativne prakse v regiji praksi v Uniji.

                     (5)

                     Glede na interes Unije za krepitev sodelovanja z Bosno in Hercegovino ter spodbujanje sprejetja regulativne ureditve Unije za elektronske komunikacije s strani Bosne in Hercegovine je primerno, da se določijo delovne ureditve za sodelovanje regulativnega organa Bosne in Hercegovine v odboru regulatorjev, delovnih skupinah BEREC in upravnem odboru Urada BEREC –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine s prvenstveno odgovornostjo za nadzor vsakodnevnega delovanja trgov elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev lahko sodeluje v odboru regulatorjev in delovnih skupinah Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (v nadaljnjem besedilu: BEREC) ter upravnem odboru Urada BEREC.
            Mandat za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine je določen v Prilogi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 18. marca 2019

                  Za Komisijo

               Marija GABRIEL

                  Članica Komisije

            (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

            (2)  Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (UL L 164, 30.6.2015, str. 2).

            (3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018) 65 final z dne 6. februarja 2018).

            (4)  SWD(2018) 360 final, delovni dokument služb Komisije, Ukrepi v podporo digitalni agendi za Zahodni Balkan.

            PRILOGA
            Mandat
            1.   Sodelovanje v odboru regulatorjev BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine lahko sodeluje pri delu odbora regulatorjev BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine izmed svojega vodje, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjave za katerega od njiju imenuje predstavnika, ki sodeluje pri posvetovanjih odbora regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine imenuje tudi namestnika, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti. Za namestnika je imenovan vodja nacionalnega regulativnega organa, član njegovega kolegijskega organa, zamenjava za katerega od njiju ali član osebja nacionalnega regulativnega organa.

                        4.

                        Predstavnik nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ter njegov namestnik sta imenovana na podlagi svojega znanja na področju elektronskih komunikacij ob upoštevanju ustreznih vodstvenih, upravnih in proračunskih znanj in spretnosti. Da bi lahko nacionalni regulativni organ kar najbolje izkoristil svoje sodelovanje, si prizadeva omejiti menjavanje svojih predstavnikov in, kadar je to mogoče, tudi svojih namestnikov.

                        5.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih odbora regulatorjev BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami odbora regulatorjev.

                        6.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ter ime namestnika se vključita na seznam članov odbora regulatorjev, objavljen v skladu s členom 7(5) Uredbe (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

                        7.

                        Pri sodelovanju v delu odbora regulatorjev predstavnik nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ter njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  2.   Sodelovanje v delovnih skupinah

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine lahko imenuje strokovnjake, ki sodelujejo v delovnih skupinah BEREC.

                        2.

                        Navedeni strokovnjaki lahko sodelujejo pri vseh dejavnostih delovnih skupin v skladu s pravili in delovnimi praksami BEREC. Izrazijo lahko mnenje v vseh izmenjavah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih delovnih skupin ali kako drugače.

                  3.   Sodelovanje v upravnem odboru Urada BEREC

                        1.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine lahko sodeluje pri delu upravnega odbora Urada BEREC.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine za sodelovanje pri delu upravnega odbora imenuje osebo, imenovano za predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa ali zamenjavo za katerega od njiju, ki ni predstavnik v odboru regulatorjev.

                        3.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine poleg tega za namestnika imenuje osebo, imenovano za namestnika predstavnika v odboru regulatorjev, ali svojega vodjo, člana svojega kolegijskega organa, zamenjavo za katerega od njiju ali člana svojega osebja, ki predstavnika nadomešča v odsotnosti.

                        4.

                        Udeleženec nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ima pravico izraziti mnenje v vseh razpravah, ne glede na to, ali te potekajo na sestankih upravnega odbora BEREC ali kako drugače. Takšno mnenje se ustrezno zabeleži v zapisniku v skladu s pravili in delovnimi praksami upravnega odbora.

                        5.

                        Ime predstavnika nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ter ime namestnika se vključita na seznam članov upravnega odbora, objavljen v skladu s členom 15(4) Uredbe (EU) 2018/1971.

                        6.

                        Pri sodelovanju v delu upravnega odbora predstavnik nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine ter njegov namestnik niti ne zahtevata niti ne sprejemata navodil od nobene vlade, institucije, osebe ali organa.

                  4.   Izjave o interesih

                        1.

                        Predstavniki nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine v odboru regulatorjev in upravnem odboru ter njihovi namestniki podajo pisno izjavo, v kateri navedejo svoje zaveze, pa tudi neobstoj oziroma obstoj kakršnih koli neposrednih ali posrednih interesov, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost.
                        Navedene izjave se podajo ob prevzemu odgovornosti in se objavijo. So točne in izčrpne ter se posodobijo vsakič, ko se pojavi tveganje neposrednega ali posrednega interesa, ki bi lahko vplival na neodvisnost oseb, ki jih podajo.

                  5.   Osebje

            Urad BEREC lahko v skladu z odločitvijo, ki jo sprejme upravni odbor, zaposli osebje iz Bosne in Hercegovine, vključno z napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in drugim osebjem, ki ni zaposleno v Uradu BEREC.
            6.   Finančni prispevek nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine k Uradu BEREC

                        1.

                        Finančni prispevek k proračunu Urada BEREC, ki ga plača nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine za sodelovanje v BEREC, zajema celotne stroške njegovega sodelovanja v skladu s točkami 1, 2 in 3 te priloge. Zneski se določijo v skladu s točko 6.2 v nadaljevanju.

                        2.

                        Finančni prispevek, ki ga plača nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine v skladu s točko 6.1, krije naslednje stroške:

                                    —

                                    stroške za povračilo potnih stroškov predstavnikov nacionalnega regulativnega organa za sestanke BEREC v skladu s pravili BEREC o povračilih,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane z navedenimi povračili potnih stroškov, v višini največ 3 % zneskov, plačanih kot povračilo za potne stroške,

                                    —

                                    upravne stroške, povezane s celotnim sodelovanjem nacionalnega regulativnega organa pri delu BEREC.

                              BEREC določi znesek finančnega prispevka, pri čemer med drugim upošteva službena potovanja, predvidena za prihodnje leto, ter dejanska službena potovanja in povračila za pretekla leta.

                        3.

                        Prispevek nacionalnega regulativnega organa se izvaja v skladu s finančnimi pravili Urada BEREC, sprejetimi v skladu s členom 29 Uredbe (EU) 2018/1971.

                        4.

                        Potne stroške in stroške bivanja predstavnikov in strokovnjakov nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine za namene sodelovanja pri delu BEREC in Urada BEREC, tudi z njimi povezanih sestankov, povrne Urad BEREC v skladu s pravili, določenimi v sklepu upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC (2).

                        5.

                        Po začetku veljavnosti tega sklepa in na začetku vsakega naslednjega leta Urad BEREC nacionalnemu regulativnemu organu pošlje zahtevek za sredstva v višini njegovega prispevka Agenciji v skladu s tem sklepom.

                        6.

                        Ta prispevek se izrazi v eurih in plača na eurski bančni račun Urada BEREC.

                        7.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine plača prispevek za svoj delež v skladu z zahtevkom za sredstva v 30 dneh po tem, ko Urad BEREC pošlje zahtevek za sredstva.

                        8.

                        Ob vsakršni zamudi pri plačilu prispevka nacionalni regulativni organ plača obresti na neporavnani znesek od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti uporablja Evropska centralna banka za svoje poslovanje v eurih, povečani za 1,5 odstotne točke.

                  7.   Podrobne delovne ureditve

                        1.

                        Odbor regulatorjev in upravni odbor podrobno določita delovne ureditve za sodelovanje nacionalnega regulativnega organa Bosne in Hercegovine, če je to potrebno, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1971 in tem mandatom.

                        2.

                        Nacionalni regulativni organ Bosne in Hercegovine lahko sodeluje pri delu BEREC, vključno z odborom regulatorjev in delovnimi skupinami, ter v upravnem odboru od dneva začetka veljavnosti tega sklepa, ne glede na dokončanje podrobnih delovnih ureditev iz točke 7.1.

               (1)  Uredba (EU) 2018/1971 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Agencije za podporo BEREC-u (Urad BEREC), spremembi Uredbe (EU) 2015/2120 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1211/2009 (UL L 321, 17.12.2018, str. 1).

               (2)  Sklep upravnega odbora Urada BEREC o povračilu potnih stroškov, stroškov bivanja in drugih stroškov, ki jih imajo med potovanji osebe, ki niso zaposlene v Uradu BEREC, in o razveljavitvi prejšnjega sklepa upravnega odbora št. MC/2013/05 z dne 6. junija 2013 (MC/2015/13).