title: 2009/743/ES: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2009 o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               9.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/38

      SKLEP SVETA

   z dne 24. septembra 2009
   o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2009/743/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandata Flavia DELBONA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenuje naslednja nadomestna članica:
   Maria Giuseppina MUZZARELLI, Vice Presidente della Regione Emilia Romagna.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. septembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         M. OLOFSSON

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2004/815/ES: Sklep Sveta z dne 19. novembra 2004 o spremembi Deklaracije Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja, predložene Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju

text:
               2.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 357/30

         SKLEP SVETA
   z dne 19. novembra 2004
   o spremembi Deklaracije Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja, predložene Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju
   (2004/815/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 Pogodbe, v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3),
   ob upoštevanju predloga Komisije (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska skupnost je članica Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (GFCM). Ob pristopu k tej organizaciji je Skupnost vložila enotno deklaracijo Skupnosti o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja (3).

               (2)

               GFCM je na svojem zasedanju od 13. do 16. oktobra 1997 sprejela spremembe besedila sporazuma z namenom uvedbe samostojnega proračuna.

               (3)

               Skupnost je s Sklepom Sveta z dne 17. julija 2000 sprejela spremembo Sporazuma o ustanovitvi Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju z namenom uvedbe samostojnega proračuna za to organizacijo (4).

               (4)

               Spremembe v zvezi s samostojnim proračunom so začele veljati 29. aprila 2004.

               (5)

               Izvajanje samostojnega proračuna za GFCM pomeni, da bo Skupnost zagotavljala finančni prispevek k temu proračunu; zaradi višine tega prispevka je treba prilagoditi deklaracijo o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja, ki je bila predložena ob pristopu Skupnosti h GFCM –

         SKLENIL:
   Edini člen
   1.   Skupnost spremeni enotno deklaracijo o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja, predloženo Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju ob pristopu k tej organizaciji, ki se nadomesti z deklaracijo Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja v skladu s členom II(6) Sporazuma o ustanovitvi GFCM, podano v Prilogi.
   2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da uradno obvesti generalnega direktorja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o spremenjeni deklaraciji Evropske skupnosti.

      V Bruslju, 19. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         J. P. H. DONNER

      (1)  UL C 15, 20.1.1999, str. 13.

      (2)  UL C 150, 28.5.1999, str. 153.

      (3)  Sklep Sveta 98/416/ES z dne 16. junija 1998 o pristopu Evropske skupnosti h Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju (UL L 190, 4.7.1998, str. 34).

      (4)  UL L 197, 3.8.2000, str. 35.

      PRILOGA
      Enotna deklaracija Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti in pravic do glasovanja v skladu s členom II(6) Sporazuma o ustanovitvi GFCM
      Ta deklaracija določa pristojnost Evropske skupnosti in njenih držav članic v zadevah, za katere velja Sporazum o ustanovitvi GFCM.
      1.   Izključna pristojnost Evropske skupnosti
      Evropska skupnost ima izključno pristojnost in pravico do glasovanja za točke dnevnega reda, ki obravnavajo ohranitev in upravljanje z živimi morskimi viri.
      2.   Pristojnost držav članic
      Države članice Evropske skupnosti imajo pristojnost in pravico do glasovanja za točke dnevnega reda, ki obravnavajo organizacijske zadeve (pravna in postopkovna vprašanja).
      3.   Deljena pristojnost

                  (a)

                  Evropska skupnost in njene države članice si delijo pristojnost za točke dnevnega reda, ki obravnavajo statistiko in ribogojstvo. Evropska skupnost ima pravico do glasovanja.

                  (b)

                  Evropska skupnost in njene države članice si delijo pristojnost za točke dnevnega reda, ki obravnavajo pomoč za raziskave in razvoj. Države članice imajo pravico do glasovanja.

                  (c)

                  Evropska skupnost in njene države članice si delijo pristojnost za točke dnevnega reda, ki obravnavajo preučitev poročil in sodelovanje z drugimi organizacijami, v skladu z enakimi načeli razdelitve pristojnosti, kot so podani v tej deklaraciji.

                  (d)

                  Evropska skupnost in njene države članice si delijo pristojnost za točke dnevnega reda, ki obravnavajo proračunska vprašanja. Evropska skupnost ima pravico do glasovanja.

            Ta deklaracija od 1. decembra 2004 nadomešča predhodno deklaracijo in velja za vsa zasedanja Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, če Evropska skupnost ne poda posebne izjave v zvezi s katerim koli zasedanjem ali točko dnevnega reda.
      Če se spremeni obseg pristojnosti, ki si jih delijo Evropska skupnost in njene države članice, se ta deklaracija dopolni ali spremeni.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/1560 z dne 14. septembra 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi

text:
               15.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 237/71

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1560
   z dne 14. septembra 2017
   o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2016/1693 z dne 20. septembra 2016 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi, in razveljavitvi Skupnega stališča 2002/402/SZVP (1),
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 20. septembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1693.

               (2)

               Omejevalni ukrepi iz člena 2(2) in člena 3(3) in (4) Sklepa (SZVP) 2016/1693 se uporabljajo do 23. septembra 2017. Na podlagi pregleda navedenega sklepa bi bilo treba te omejevalne ukrepe podaljšati do 31. oktobra 2018.

               (3)

               Sklep (SZVP) 2016/1693 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 6(5) Sklepa (SZVP) 2016/1693 se nadomesti z naslednjim:

      „5.   Ukrepi iz člena 2(2) in člena 3(3) in (4) se uporabljajo do 31. oktobra 2018.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 14. septembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  UL L 255, 21.9.2016, str. 25.


title: 2011/21/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 13. decembra 2010 o vplačilu povečanja kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2010/27)

text:
               15.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 11/54

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 13. decembra 2010
   o vplačilu povečanja kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro
   (ECB/2010/27)
   (2011/21/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 28.3 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2008/24 z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani sodelujočih nacionalnih centralnih bank (1), je določil način in višino, v katerih so bile nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro, obvezane vplačati kapital Evropske centralne banke (ECB) na 1. januar 2009.

               (2)

               V skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/26 z dne 13. decembra 2010 o povečanju kapitala Evropske centralne banke (2) se je kapital ECB povečal za 5 000 milijonov EUR, in sicer s 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR, z učinkom od 29. decembra 2010.

               (3)

               Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3) določa ključ za vpis kapitala ECB v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in z učinkom od 1. januarja 2009 vzpostavlja ponderje, določene za vsako NCB v kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu).

               (4)

               V skladu s členom 28.3 Statuta ESCB Svet ECB s kvalificirano večino iz člena 10.3 Statuta ESCB določi, koliko kapitala in v kakšni obliki se vplača.

               (5)

               Po členu 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (4) Estonija izpolnjuje izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, odstopanje v njeno korist v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (5) pa bo razveljavljeno s 1. januarjem 2011.

               (6)

               V skladu s Sklepom ECB/2010/34 z dne 31. decembra 2010 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevkih v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Eesti Pank (6) je Eesti Pank obvezana vplačati preostali delež svojega vpisanega kapitala v kapital ECB z učinkom od 1. januarja 2011, ob upoštevanju povečanja kapitala ECB z učinkom od 29. decembra 2010 in oblike, v kateri ga je treba vplačati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Višina in oblika vpisanega in vplačanega kapitala
   1.   Ob upoštevanju ponderjev v kapitalskem ključu, določenih v členu 2 Sklepa ECB/2008/23, in povečanja kapitala ECB v skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/26 ima vsaka NCB skupni vpisani kapital v znesku, ki je prikazan poleg njenega imena v spodnji tabeli:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               261 010 384,68

               Deutsche Bundesbank

               2 037 777 027,43

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               119 518 566,24

               Bank of Greece

               211 436 059,06

               Banco de España

               893 564 575,51

               Banque de France

               1 530 293 899,48

               Banca d’Italia

               1 344 715 688,14

               Central Bank of Cyprus

               14 731 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               18 798 859,75

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

               6 800 732,32

               De Nederlandsche Bank

               429 156 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               208 939 587,70

               Banco de Portugal

               188 354 459,65

               Banka Slovenije

               35 381 025,10

               Národná banka Slovenska

               74 614 363,76

               Suomen Pankki

               134 927 820,48

         2.   Vsaka NCB vplača dodatni znesek, ki je prikazan poleg njenega imena v spodnji tabeli:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               121 280 000

               Deutsche Bundesbank

               946 865 000

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               55 535 000

               Bank of Greece

               98 245 000

               Banco de España

               415 200 000

               Banque de France

               711 060 000

               Banca d’Italia

               624 830 000

               Central Bank of Cyprus

               6 845 000

               Banque centrale du Luxembourg

               8 735 000

               Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

               3 160 000

               De Nederlandsche Bank

               199 410 000

               Oesterreichische Nationalbank

               97 085 000

               Banco de Portugal

               87 520 000

               Banka Slovenije

               16 440 000

               Národná banka Slovenska

               34 670 000

               Suomen Pankki

               62 695 000

         3.   NCB plačajo Evropski centralni banki zneske, navedene v odstavku 2, z ločenim prenosom preko transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (sistem TARGET2).
   4.   Vsaka NCB vplača svoj povečani kapitalski delež v treh enakih letnih obrokih. Prvi obrok je treba plačati 29. decembra 2010, nadaljnja obroka pa je treba plačati dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v naslednjih dveh letih.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 29. decembra 2010.

      V Frankfurtu na Majni, 13. decembra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 21, 24.1.2009, str. 69.

      (2)  Glej stran 53 tega Uradnega lista.

      (3)  UL L 21, 24.1.2009, str. 66.

      (4)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

      (5)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (6)  Glej stran 58 tega Uradnega lista.


title: 2004/928/ES:Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o imenovanju posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo

text:
               31.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 396/47

      SKLEP SVETA

   z dne 22. decembra 2004
   o imenovanju posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo
   (2004/928/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1080/2000 z dne 22. maja 2000 o podpori začasni misiji Združenih narodov na Kosovu (UNMIK), Uradu visokega predstavnika za Bosno in Hercegovino (OHR) in Paktu stabilnosti za jugovzhodno Evropo (PS) (1) in zlasti člena 1a Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               10. junija 1999 so se zunanji ministri držav članic Evropske unije in Komisija Evropskih skupnosti, skupaj z drugimi sodelujočimi v Paktu stabilnosti za jugovzhodno Evropo dogovorili o ustanovitvi Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo, v nadaljnjem besedilu „Pakt stabilnosti“.

               (2)

               Člen 1a Uredbe (ES) št. 1080/2000 predvideva vsakoletno imenovanje posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti.

               (3)

               Ob imenovanju je treba določiti mandat posebnega koordinatorja. Izkušnje so pokazale, da je mandat, določen v Sklepu Sveta 2003/910 z dne 22. decembra 2003 o imenovanju posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo (2) za 2004, primeren.

               (4)

               Primerno je določiti jasne meje odgovornosti ter usmeritve za koordinacijo in poročanje –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za posebnega koordinatorja Pakta stabilnosti za jugovzhodno Evropo se imenuje dr. Erhard BUSEK.
   Člen 2
   Posebni koordinator opravlja funkcije iz točke 13 listine Pakta stabilnosti z dne 10. junija 1999.
   Člen 3
   Za doseganje cilja iz člena 2 je mandat posebnega koordinatorja naslednji:

               (a)

               spodbujanje doseganja ciljev Pakta stabilnosti v in med posameznimi državami, v katerih Pakt stabilnosti dokazuje, da ima dodano vrednost;

               (b)

               predsedovanje regionalni okrogli mizi za jugovzhodno Evropo;

               (c)

               vzdrževanje tesnih stikov z vsemi sodelujočimi in pospeševanje pomoči državam, organizacijam in institucijam Pakta stabilnosti ter relevantnim regionalnim pobudam in organizacijam pri razvijanju regionalnega sodelovanja in spodbujanje regionalnega sodelovanja;

               (d)

               tesno sodelovanje z vsemi institucijami Evropske unije in njenih držav članic z namenom pospeševanja vloge Evropske unije v Paktu stabilnosti v skladu s točkami 18, 19 in 20 listine Pakta stabilnosti in zagotavljanje komplementarnosti med delom Pakta stabilnosti in procesom stabilizacije in pridruževanja;

               (e)

               organiziranje občasnih in skupnih srečanj s predsedstvi delovnih miz, kot je primerno, in zagotavljanje strateško celovite koordinacije in sekretariata za regionalno okroglo mizo za jugovzhodno Evropo in njene instrumente;

               (f)

               delovanje na podlagi seznama, ki je v posvetovanju s sodelujočimi v Paktu stabilnosti vnaprej dogovorjen, prednostnih nalog, ki jih mora Pakt stabilnosti izvesti v letu 2005, in skrb za preverjanje delovnih metod in struktur Pakta stabilnosti za zagotovitev doslednosti in učinkovite uporabe virov.

         Člen 4
   Posebni koordinator sklene s Komisijo finančni sporazum.
   Člen 5
   Dejavnosti posebnega koordinatorja se usklajujejo z dejavnostmi generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za SZVP, predsedstva Sveta in Komisije, zlasti v okviru Neformalnega posvetovalnega odbora. Na terenu se vzdržuje tesna povezava s predsedstvom Sveta, Komisijo, vodji misij držav članic, posebnimi predstavniki Evropske unije, z Uradom visokega predstavnika v Bosni in Hercegovini in s civilno upravo ZN na Kosovu.
   Člen 6
   Posebni koordinator poroča Svetu in Komisiji, kot je ustrezno. O svojih dejavnostih še naprej redno obvešča Evropski parlament.
   Člen 7
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. VEERMAN

      (1)  UL L 122, 24.5.2000, str. 27. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2098/2003 (UL L 316, 29.11.2003, str. 1).

      (2)  UL L 342, 30.12.2003, str. 51.


title: Sklep Sveta z dne 25. junija 1996 o izvajanju akcijskega programa Skupnosti za krepitev konkurenčnosti evropske industrije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0413

Uradni list L 167 , 06/07/1996 str. 0055 - 0057

		Sklep Svetaz dne 25. junija 1996o izvajanju akcijskega programa Skupnosti za krepitev konkurenčnosti evropske industrije(96/413/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],(1) ker so voditelji držav ali vlad, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta dne 10. in 11. decembra 1993 v Bruslju, potrdili belo knjigo "Rast, konkurenčnost in zaposlovanje" kot referenčno osnovo za delovanje Evropske unije in njenih držav članic in pri tem podprli takšen pristop k industrijskemu razvoju, ki temelji na globalni konkurenčnosti kot dejavniku, ki spodbuja gospodarsko rast in zaposlovanje;(2) ker je dne 22. aprila 1994 Svet sprejel sklepe o izboljšanju konkurenčnosti evropske industrije na podlagi navedene Bele knjige;(3) ker je na podlagi sporočila Komisije iz septembra 1994 Svet sprejel resolucijo z dne 21. novembra 1994 [4] o krepitvi konkurenčnosti industrije Skupnosti, ki je še posebej poudarila, da je konkurenčna inovativna industrija v skupnosti predpogoj za trajno gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest; ker se morajo okvirni pogoji za konkurenčnost in konkurenco izboljšati, zato da bo območje Evropske unije ostalo privlačno za posle, ki vodijo k ustanavljanju novih podjetij in ustvarjanju novih delovnih mest;(4) ker je Svet 10. oktobra 1994 sprejel resolucijo v korist integralnega programa Komisije za podporo malim in srednjim podjetjem in obrtnemu sektorju;(5) ker je Evropski svet v Cannesu 26. in 27. junija 1995 z velikim zanimanjem pozdravil poročilo Svetovalne skupine za konkurenčnost (Skupina Ciampi);(6) ker je 29. junija 1995 Evropski parlament sprejel resolucijo o sporočilu Komisije o politiki za konkurenčno industrijo Evropske unije;(7) ker se industrijska proizvodnja in storitve vedno bolj dopolnjujejo; ker je posledično konkurenčni industrijski sektor nepogrešljiv za celovito izkoriščanje možnosti za ustvarjanje novih delovnih mest v storitvenem sektorju;(8) ker je treba notranje trge na področju energije in telekomunikacij izpopolniti v smislu hitre krepitve konkurenčnosti tega sektorja in industrije nasploh;(9) ker so ekonomska in socialna kohezija ter konkurenčnost evropske industrije povezane, in sicer v smislu da lahko konkurenčna evropska industrija prispeva h koheziji, kohezija pa je industriji zaradi korist, ki jo predstavlja širša trgovinska in geografska osnova;(10) ker sta ohranjanje in izboljševanje konkurenčnosti industrije predvsem naloga podjetij, Skupnost in države članice pa morajo zagotoviti potrebne pogoje; ker je še zlasti nujno, da Skupnost in države članice v okviru svojih zadevnih pristojnosti sprejmejo ukrepe v tem smislu;(11) ker vedno hitrejši tehnični napredek, vedno večja globalizacija trgov, krepitev mednarodne konkurence in naraščajoči pomen varovanja okolja zahtevajo večje napore vseh odgovornih na gospodarskem, političnem in socialnem področju, da omogočijo potrebno strukturno prilagajanje, med drugim da zagotovijo trajnostni razvoj in ustvarijo nova delovna mesta;(12) ker bo več pozornosti, namenjene potrebam trga v smislu raziskovalne politike in vzpostavitve informacijske družbe odločilno vplivalo na vse industrijske dejavnosti Evropske unije;(13) ker se je nujno izogniti izkrivljanju konkurence in podpirati odpiranje trgov tako znotraj kot zunaj Skupnosti;(14) ker razvoj človeških virov, še posebej s poklicnim usposabljanjem, predstavlja pomemben vidik strukturnih prilagajanj, ki so nujna za povečanje konkurenčnosti industrije;(15) ker je nujno razjasniti pravne podlage ukrepov na področju industrije za izvajanje aktivnosti, objavljene v sporočilu o politiki konkurenčnosti industrije za Evropsko unijo;(16) ker igrajo naložbe strateško vlogo pri krepitvi industrijskega sodelovanja, ki v smislu multiplikacijskega učinka predstavlja prednostni instrument družbenega in gospodarskega razvoja ter zbliževanja narodov,SKLENIL:Člen 1Sprejmejo se v Prilogi določene smernice akcijskega programa za krepitev konkurenčnosti evropske industrije, ki so podlaga za trajno gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest in prispevajo h ekonomski in socialni koheziji; cilji programa so naslednji:(a) posodobiti industrijsko usmerjeno vlogo organov oblasti z namenom odpravljanja nepotrebnih pravnih in upravnih omejitev za podjetja, še posebej za mala in srednja podjetja;(b) zagotoviti nemoteno konkurenco tako znotraj kot zunaj Skupnosti;(c) okrepiti industrijsko sodelovanje;(d) spodbuditi neotipljive dejavnike konkurenčnosti.Člen 2Vsako leto posreduje Komisija poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru ter Odboru regij, v katerem oceni dosežene rezultate in po potrebi poda ustrezne predloge.V Luxembourgu, 25. junija 1996Za SvetPredsednikM. Pinto[1] UL C 308, 20.11.1995, str. 470.[2] UL C 39, 12.2.1996, str. 1.[3] UL C 100, 2.4.1996, str. 14.[4] UL C 343, 6.12.1994, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGAAKCIJSKI PROGRAM ZA KREPITEV KONKURENČNOSTI INDUSTRIJE EVROPSKE UNIJEGlavne smernice1. Izvajanje pobud, objavljenih v Sporočilu o politiki konkurenčnosti industrije v Evropski uniji na področju:- nematerialnih naložb,- industrijskega sodelovanja,- industrijskih vidikov konkurence,- posodabljanja vloge državnih organov.2. Podpora oblikovanju izobražene družbe, predvsem s spodbujanjem stalnega usposabljanja.3. Razvoj industrijskega sodelovanja v luči dejanskega stanja v državah:- srednje in vzhodne Evrope, baltiških državah in Skupnosti neodvisnih držav,- Sredozemlja in Latinske Amerike,- Azije,- AK P in južne Afrike.4. Krepitev in poglabljanje odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami, predvsem preko spodbujanja transatlantskega poslovnega dialoga.5. Vzpostavitev baze podatkov o ovirah, s katerimi se soočajo evropska podjetja v tretjih državah, za vsak posamezen trg, v sodelovanju s pristojnim odborom za trgovinsko politiko.6. Proučevanje vprašanja preusmeritve industrije in storitev ter poročanje o rezultatih generalnim direktorjem za industrijo.7. Izboljšanje delovanja notranjega trga, še posebej v smislu pospeševanja procesa standardizacije in krepitve prizadevanj za usklajevanje nacionalnih pobud za podporo podjetjem, ki se soočajo s trgovinskimi ovirami v Evropski uniji.8. Proučevanje in spodbujanje komplementarnosti med industrijskimi aktivnostmi in z njimi povezanimi storitvami.9. Letno poročanje o razvoju konkurenčnosti evropske industrije, še posebej na podlagi informacij, pridobljenih za Panoramo evropske industrije.10. Redno poročanje generalnim direktorjem za industrijo o napredku tega akcijskega programa ter o možnih prilagoditvah programa za naslednja leta.--------------------------------------------------


title: 2011/814/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUTM Somalia/2/2011 z dne 6. decembra 2011 o ustanovitvi odbora sodelujočih v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia)

text:
               7.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/34

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUTM SOMALIA/2/2011
   z dne 6. decembra 2011
   o ustanovitvi odbora sodelujočih v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia)
   (2011/814/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti tretjega pododstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia) (1), zlasti člena 8(5) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 8(5) Sklepa 2010/96/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da sprejme ustrezno odločitev o ustanovitvi odbora sodelujočih držav v EUTM Somalia.

               (2)

               V sklepih Evropskega sveta iz Nice z dne 7., 8. in 9. decembra 2000 in sklepih Evropskega sveta iz Bruslja z dne 24. in 25. oktobra 2002 so navedene podrobnosti glede sodelovanja tretjih držav v operacijah za krizno upravljanje ter ustanovitve odbora sodelujočih držav.

               (3)

               Odbor sodelujočih držav bo imel ključno vlogo pri tekočem vodenju misije EUTM Somalia. Odbor bo glavni forum, na katerega se bodo sodelujoče države skupaj obračale z vprašanji v zvezi z uporabo svojih sil v operaciji. PVO, ki politično nadzoruje in strateško vodi misijo, upošteva stališča, ki jih izrazi odbor sodelujočih držav.

               (4)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje niti pri izvajanju niti pri financiranju EUTM Somalia –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ustanovitev ter naloge in pristojnosti
   Ustanovi se odbor sodelujočih v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia). Njegove naloge in pristojnosti so določene v sklepih Evropskega sveta iz Nice z dne 7., 8. in 9. decembra 2000 in sklepih Evropskega sveta iz Bruslja z dne 24. in 25. oktobra 2002.
   Člen 2
   Sestava
   1.   Člani odbora sodelujočih so:

               —

               predstavniki vseh držav članic in

               —

               predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v misiji in zagotavljajo bistvene vojaške prispevke ter kot so navedene v Prilogi.

         2.   Na sestankih odbora sodelujočih so prisotni poveljnik misije EU, generalni direktor Vojaškega štaba Evropske unije ali njihovi predstavniki in predstavniki Komisije.
   3.   Če je to ustrezno, so lahko na sestanek za določene dele razprave povabljene tretje stranke.
   Člen 3
   Predsedovanje
   Odboru sodelujočih predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali njegov predstavnik v tesnem posvetovanju s predsednikom Vojaškega odbora Evropske unije (PVOEU) ali njegovim predstavnikom.
   Člen 4
   Sestanki
   1.   Sestanke odbora sodelujočih redno sklicuje njegov predsednik. Če tako zahtevajo okoliščine, se lahko na pobudo predsednika ali na zahtevo člana odbora skličejo nujni sestanki.
   2.   Predsedujoči vnaprej razdeli začasni dnevni red in dokumente, ki se nanašajo na sestanek. Po vsakem sestanku se razdeli zapisnik.
   Člen 5
   Postopek
   1.   Brez vpliva na določbo odstavka 3 ter pristojnosti PVO in poveljnika operacije EU je:

               —

               pri odločitvah, ki jih odbor sodelujočih držav sprejema v zvezi s tekočim vodenjem misije, potrebno soglasje predstavnikov držav, ki sodelujejo v misiji,

               —

               pri oblikovanju priporočil v okviru odbora sodelujočih držav o možnih prilagoditvah operativnega načrtovanja, vključno z morebitno prilagoditvijo ciljev, potrebno soglasje članov tega odbora.

         Če se član vzdrži, to ne prepreči soglasja.
   2.   Predsednik ugotovi, da je prisotna večina predstavnikov držav, ki imajo pravico sodelovati pri sprejemanju odločitev.
   3.   Vsa postopkovna vprašanja se urejajo z navadno večino na sestanku prisotnih članov.
   4.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju odločitev odbora sodelujočih držav.
   Člen 6
   Zaupnost
   1.   Za sestanke in delo odbora sodelujočih se v skladu s Sklepom Sveta 2011/292/ES z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2) uporabljajo pravila Sveta o varovanju tajnosti. Zlasti predstavniki v odboru sodelujočih morajo biti ustrezno varnostno preverjeni.
   2.   Za posvetovanja v odboru sodelujočih velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če odbor soglasno odloči drugače.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 6. decembra 2011

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 44, 19.2.2010, str. 16.

      (2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

      PRILOGA

         Seznam tretjih držav iz druge alinee člena 2(1)

                  —

                  Srbija


title: 2013/100/EU: Sklep Sveta z dne 10. maja 2012 o podpisu Sporazuma o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               22.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 49/1

      SKLEP SVETA

   z dne 10. maja 2012
   o podpisu Sporazuma o nekaterih vidikih zračnih prevozov med Evropsko unijo in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi
   (2013/100/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Unije.

               (2)

               Komisija je v imenu Unije v pogajanjih dosegla sporazum z vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta z dne 5. junija 2003.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba podpisati in ga začasno uporabljati do zaključka postopkov za njegovo sklenitev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve Sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Sporazum se od datuma podpisa Sporazuma do začetka veljavnosti uporablja začasno v skladu s členom 7(2) Sporazuma (1).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 10. maja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         U. ELBÆK

      (1)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

         SPORAZUM

      med Evropsko unijo in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o nekaterih vidikih zračnih prevozov
      EVROPSKA UNIJA
      (v nadaljnjem besedilu: Unija)
      na eni strani in
      VLADA DEMOKRATIČNE SOCIALISTIČNE REPUBLIKE ŠRILANKE
      (v nadaljnjem besedilu: Šrilanka)
      na drugi strani
      (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE –
      OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Unije in Šrilanko,
      OB PRIZNAVANJU, da se morajo nekatere določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Unije in Šrilanko, ki so v nasprotju z zakonodajo Unije, zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračni prevoz med Unijo in Šrilanko ter ohranitve stalnosti takega zračnega prevoza uskladiti s to zakonodajo,
      OB UGOTOVITVI, da ima Unija izključno pristojnost glede več vidikov, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnem prevozu med državami članicami Unije in tretjimi državami,
      OB UGOTOVITVI, da imajo v skladu z zakonodajo Unije letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih prog med državami članicami Unije in tretjimi državami,
      OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav (države iz Priloge 3) omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih družbah, ki imajo dovoljenje, izdano v skladu z zakonodajo Unije,
      OB UGOTOVITVI, da v skladu z zakonodajo Unije letalski prevozniki načeloma ne morejo sklepati sporazumov, ki bi lahko škodili trgovini med državami članicami Unije in katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence,
      OB PRIZNAVANJU, da določbe v dvostranskih sporazumih o zračnih prevozih, sklenjenih med državami članicami Unije in Šrilanko, ki (i) zahtevajo ali dajejo prednost sprejetju sporazumov med podjetji, sklepom podjetniških združenj ali usklajenemu ravnanju, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na zadevnih progah ali (ii) krepijo učinke takega sporazuma, sklepa ali usklajenega ravnanja ali iii) na letalske prevoznike ali druge zasebne gospodarske subjekte prenašajo odgovornost za sprejemanje ukrepov, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na zadevnih zračnih poteh, lahko onemogočijo učinkovito izvajanje pravil o konkurenci, ki veljajo za podjetja,
      OB PRIZNAVANJU, da se pravice Šrilanke, če je država članica določila letalskega prevoznika, nad katerim predpisani nadzor glede varnosti izvaja in vzdržuje druga država članica, na podlagi varnostnih določb iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Šrilanko uporabljajo enako za to drugo državo članico,
      OB UGOTOVITVI, da dvostranski sporazumi o zračnih prevozih, navedeni v Prilogi 1, temeljijo na splošnem načelu, da imajo določene letalske družbe podpisnic pravične in enake možnosti pri opravljanju dogovorjenih storitev na navedenih zračnih poteh,
      OB UGOTOVITVI, da namen tega sporazuma ni povečati skupni obseg zračnega prometa med Unijo in Šrilanko, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Šrilanke ali na podlagi pogajanj spremeniti določbe iz obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami –
      DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      Člen 1
      Splošne določbe
      1.   Za namene tega sporazuma „države članice“ pomeni države članice Evropske unije, „Pogodbi EU“ pa pomeni Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije.
      2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi 1, na državljane države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic.
      3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih iz Priloge 1 na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je podpisnica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
      4.   Dodeljevanje prometnih pravic se bo še naprej izvajalo na podlagi dvostranskih sporazumov.
      Člen 2
      Določitev s strani države članice
      1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe iz členov iz Priloge 2(a) oziroma (b) o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastilih in dovoljenjih, ki jih dodeli Šrilanka, oziroma o zavrnitvi, razveljavitvi, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
      2.   Šrilanka ob prejemu določitve s strani države članice po najkrajšem postopku dodeli ustrezna pooblastila in dovoljenja, če:

                  (a)

                  ima letalski prevoznik v skladu s Pogodbama EU sedež na ozemlju države članice, ki ga je določila, in veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Unije ter

                  (b)

                  država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen ter

                  (c)

                  je letalski prevoznik v neposredni lasti ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ter imajo te države članice in/ali državljani učinkovit nadzor, in/ali druge države iz Priloge 3 in/ali državljani teh drugih držav in da imajo te države in/ali državljeni učinkovit nadzor.

            3.   Šrilanka lahko zavrne, razveljavi, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, kadar:

                  (a)

                  letalski prevoznik v skladu s Pogodbama EU nima sedeža na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Unije ali

                  (b)

                  država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora nad letalskim prevoznikom ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen ali

                  (c)

                  letalski prevoznik ni neposredno v lasti ali njegov večinski lastnik ni država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav iz Priloge 3 in/ali državljani teh drugih držav in da te države in/ali državljani nimajo učinkovitega nadzora ali

                  (d)

                  letalski prevoznik že ima dovoljenje za poslovanje na podlagi dvostranskega sporazuma med Šrilanko in drugo državo članico ter bi se z uveljavljanjem prometnih pravic na podlagi tega sporazuma na progi, ki vključuje točko v tej drugi državi članici, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa drugi sporazum, ali

                  (e)

                  ima določeni letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, s katero Šrilanka nima sklenjenega dvostranskega sporazuma o zračnih prevozih in ki Šrilanki ni priznala prometnih pravic.

            Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Šrilanka ne diskriminira med letalskimi prevozniki Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
      Člen 3
      Varnost
      1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov iz Priloge 2(c).
      2.   Kadar država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Šrilanke v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Šrilanko uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in v zvezi z dovoljenjem za opravljanje prometa navedenega letalskega prevoznika.
      Člen 4
      Skladnost s pravili o konkurenci
      1.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba v sporazumih iz Priloge 1 ne (i) zahteva ali spodbuja sprejetja sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj ali usklajenega ravnanja, ki preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco, (ii) krepi učinkov takega sporazuma, sklepa ali usklajenega ravnanja, ali (iii) prenese na zasebne gospodarske subjekte odgovornosti za ukrepe, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco.
      2.   Določbe v sporazumih iz Priloge 1, ki niso skladne z odstavkom 1 tega člena, se ne uporabljajo.
      Člen 5
      Priloge k Sporazumu
      Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
      Člen 6
      Pregled, revizija ali sprememba
      Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli sporazumno pregledata, revidirata ali spremenita.
      Člen 7
      Začetek veljavnosti in začasna uporaba
      1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da sta zaključili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti Sporazuma.
      2.   Ne glede na odstavek 1 pogodbenici Sporazuma soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od datuma podpisa Sporazuma do začetka njegove veljavnosti.
      3.   Ta sporazum se uporablja za vse dogovore in ureditve iz Priloge 1, vključno s tistimi, ki na datum podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi.
      Člen 8
      Prenehanje veljavnosti
      1.   V primeru prenehanja veljavnosti enega od sporazumov iz Priloge 1 istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge 1.
      2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge 1 istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

         V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
         Sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in singalskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
         Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка
            Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka
            Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky
            For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering
            Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka
            Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα
            For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka
            Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka
            Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka
            Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –
            Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu
            A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka
            Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka
            W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki
            Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca
            Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka
            Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky
            Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke
            Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta
            För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

         PRILOGA 1

            SEZNAM SPORAZUMOV IZ ČLENA 1 TEGA SPORAZUMA

         Sporazumi o zračnem prevozu in druge ureditve med Šrilanko in državami članicami, kakor so bili preoblikovani ali spremenjeni, ki so bili na datum podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani ali parafirani:

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med zvezno vlado Avstrije in Republiko Šrilanko, podpisan v Colombu 15. februarja 1978, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Avstrijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Kraljevine Belgije in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o zračnem prevozu, podpisan v Bruslju 15. decembra 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Belgijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Ljudske republike Bolgarije in vlado Cejlona o zračnih prevozih med njunima ozemljima in preko njiju, podpisan v Colombu 27. novembra 1970, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Bolgarijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Ciper in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke, parafiran v Colombu 15. novembra 2002, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Ciprom“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Češke republike in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o zračnem prevozu, podpisan v Pragi 20. aprila 2004, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Češko“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Danske in vlado Cejlona o zračnem prevozu, podpisan v Colombu 29. maja 1959, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Dansko“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med Republiko Francijo in Cejlonom o zračnem prevozu, podpisan v Colombu 18. aprila 1966, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Francijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Šrilanko, podpisan v Colombu 24. julija 1973, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Nemčijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Helenske republike in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke, parafiran v Atenah 5. novembra 2002, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Grčijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Italijanske republike in vlado Cejlona o zračnem prevozu, podpisan v Colombu 1. junija 1959, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Italijo“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Cejlona o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Colombu 14. septembra 1953, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Nizozemsko“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Ljudske republike Poljske in vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njunih ozemelj, podpisan v Colombu 26. januarja 1982, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Poljsko“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Švedske in vlado Cejlona o zračnem prevozu, podpisan v Colombu 29. maja 1959, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Švedsko“ v Prilogi 2;

                     —

                     Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke o zračnem prevozu, podpisan v Colombu 22. aprila 1998, kakor je bil spremenjen, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Šrilanko in Združenim kraljestvom“ v Prilogi 2;

         PRILOGA 2

            SEZNAM ČLENOV V SPORAZUMIH IZ PRILOGE 1, NA KATERE SE SKLICUJEJO ČLENI 2 DO 4 TEGA SPORAZUMA

                     (a)

                     Določitev s strani države članice:

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Avstrijo;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Belgijo;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Ciprom;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Češko;

                                 —

                                 člen 2 Sporazuma med Šrilanko in Dansko;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Francijo;

                                 —

                                 člen 3, odstavek 4 Sporazuma med Šrilanko in Nemčijo;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Grčijo;

                                 —

                                 člen 4, odstavki od 1 do 3 Sporazuma med Šrilanko in Italijo;

                                 —

                                 člen 2 Sporazuma med Šrilanko in Nizozemsko;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Poljsko;

                                 —

                                 člen 2 Sporazuma med Šrilanko in Švedsko;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Združenim kraljestvom;

                     (b)

                     Zavrnitev, razveljavitev, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Avstrijo;

                                 —

                                 člen 5 Sporazuma med Šrilanko in Belgijo;

                                 —

                                 člen 3, odstavek 4 Sporazuma med Šrilanko in Bolgarijo

                                 —

                                 člen 5 Sporazuma med Šrilanko in Ciprom;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Češko;

                                 —

                                 člen 6 Sporazuma med Šrilanko in Dansko;

                                 —

                                 člen 3, odstavek 4 in člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Francijo;

                                 —

                                 člen 4, odstavek 1 Sporazuma med Šrilanko in Nemčijo;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Grčijo;

                                 —

                                 člen 4 odstavki od 4 do 6 Sporazuma med Šrilanko in Italijo;

                                 —

                                 člen 3 Sporazuma med Šrilanko in Nizozemsko;

                                 —

                                 člen 6 Sporazuma med Šrilanko in Švedsko;

                                 —

                                 člen 5 Sporazuma med Šrilanko in Združenim kraljestvom;

                     (c)

                     Varnost:

                                 —

                                 člen 7 Sporazuma med Šrilanko in Avstrijo;

                                 —

                                 člen 7 Sporazuma med Šrilanko in Belgijo;

                                 —

                                 člen 10 Sporazuma med Šrilanko in Ciprom;

                                 —

                                 člen 7 Sporazuma med Šrilanko in Češko;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Dansko;

                                 —

                                 člen 7 Sporazuma med Šrilanko in Grčijo;

                                 —

                                 člen 7 Sporazuma med Šrilanko in Poljsko;

                                 —

                                 člen 4 Sporazuma med Šrilanko in Švedsko.

         PRILOGA 3

            SEZNAM DRUGIH DRŽAV IZ ČLENA 2 TEGA SPORAZUMA

                     (a)

                     Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (b)

                     Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (c)

                     Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (d)

                     Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).


title: Sklep Komisije z dne 17. decembra 2009 o določitvi končnih zneskov, ki jih morajo plačati ali izterjati Češka, Madžarska in Slovenija ob zaključku programa s področja prehodnih programov za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS) (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10032)

text:
               19.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/95

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 17. decembra 2009
   o določitvi končnih zneskov, ki jih morajo plačati ali izterjati Češka, Madžarska in Slovenija ob zaključku programa s področja prehodnih programov za razvoj podeželja, ki jih financira Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad (EKUJS)
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10032)
   (Besedilo v češkem, madžarskem in slovenskem jeziku je edino verodostojno)
   (2009/984/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 27/2004 z dne 5. januarja 2004 o prehodnih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 glede financiranja Jamstvenega oddelka EKUJS ukrepov za razvoj podeželja v Češki, Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Malti, Poljskem, v Sloveniji in na Slovaškem (1) in zlasti člena 3(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o strukturnih skladih (2) in zlasti člena 32(3) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (3) in zlasti člena 47(3) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Potrditev obračunov plačilnih služb iz člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4) je bila za proračunska leta 2005 (5), 2006 (6), 2007 (7) in 2008 (8) opravljena na podlagi letnih obračunov v zvezi z izdatki na področju ukrepov za razvoj podeželja, ki so jih skupaj z zahtevanimi podatki predložile Češka, Madžarska in Slovenija. Sprejete so bile ustrezne odločbe o potrditvi obračunov.

               (2)

               Plačilne agencije, odgovorne za prehodne programe za razvoj podeželja za obdobje 2004–2006 za Češko, Madžarsko in Slovenijo, so končno izjavo o izdatkih in zahtevek za končno plačilo predložile pred 15. oktobrom 2008, zato so z zgoraj navedenimi odločbami o potrditvi računovodskih izkazov potrjeni celotni izdatki v okviru programa.

               (3)

               Člen 32(3) Uredbe (ES) št. 1260/1999 določa, da skupni seštevek plačil, izvršenih v zvezi s programom pred izvršitvijo končnega plačila, ne sme presegati 95 % prispevka Skupnosti za program.

               (4)

               V zvezi z odhodki za razvoj podeželja, ki jih zajema člen 3(4) Uredbe (ES) št. 27/2004, se končno plačilo, ki ga je treba izvršiti ali izterjati, izračuna na podlagi najnovejše odločbe o potrditvi obračunov in dodatnih informacij, ki jih dajo na voljo Češka, Madžarska in Slovenija v skladu z uvodno izjavo 5 v nadaljevanju.

               (5)

               Zaradi zaključka prehodnih programov za razvoj podeželja so bile zadevne države članice naprošene, naj predložijo informacije o neporavnanih dolgovih iz programov. Komisija je podatke o dolgu preverila in jih upoštevala pri izračunu končnega salda.

               (6)

               Ker Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Malta, Poljska in Slovaška končne izjave o izdatkih in zahtevka za končno plačilo niso predložile pred 15. oktobrom 2008, bo v poznejšem sklepu treba predlagati zaključek zadevnih programov.

               (7)

               V skladu s členom 30(2) Uredbe (ES) št. 1290/2005 ta sklep ne posega v poznejše odločitve Komisije, s katerimi se iz financiranja Skupnosti izločijo izdatki, ki niso bili izvedeni v skladu s predpisi Skupnosti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Zneski končnih plačil, ki se izterjajo od vsake države članice ali plačajo vsaki državi članici skladno s tem sklepom na področju ukrepov za razvoj podeželja, ki se uporabljajo na Češkem, Madžarskem in v Sloveniji, so opredeljeni v Prilogi.
   Člen 2
   V zvezi z obračuni plačilnih agencij držav članic na področju ukrepov za razvoj podeželja, ki se uporabljajo v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Malti, Poljskem in Slovaškem, se zaključek prehodnih programov za razvoj podeželja obravnava v poznejšem sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Češko republiko, Republiko Madžarsko in Republiko Slovenijo.

      V Bruslju, 17. decembra 2009

            Za Komisijo

         Mariann FISCHER BOEL

            Članica Komisije

      (1)  UL L 5, 9.1.2004, str. 36.

      (2)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

      (3)  UL L 160, 26.6.1999, str. 80.

      (4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

      (5)  UL L 118, 3.5.2006, str. 20, in UL L 122, 11.5.2007, str. 47.

      (6)  UL L 122, 11.5.2007, str. 41.

      (7)  UL L 139, 29.5.2008, str. 25.

      (8)  UL L 111, 5.5.2009, str. 35.

      PRILOGA

         Programi TRDI: Prijavljeni izdatki za obdobje 2000–2006, končno plačilo in prenehanje financiranja EU

                  (v EUR)

                     Nove države članice:

                     CZ

                     HU

                     SI

                     Prijavljeni izdatki za obdobje 2004–2008

                  A

                  Skupni odobreni znesek za program

                  542 800 000,00

                  602 300 000,00

                  281 600 000,00

                  B

                  Upravičeni odhodki, ki jih države članice prijavijo do 15.10.2008

                  542 799 982,00

                  602 096 646,00

                  282 041 275,00

                  C

                  Potrjeni letni odhodek

                  2004

                  2005

                  145 160 224,00

                  37 272 434,19

                  73 638 853,19

                  2006

                  176 481 317,23

                  296 024 258,77

                  118 941 385,27

                  2007

                  188 407 840,07

                  178 498 827,76

                  88 853 612,73

                  2008

                  32 399 539,50

                  90 290 537,46

                  607 424,53

                  Skupni odobreni odhodek v obdobju 2004–2008

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,72

                     Končno plačilo in prenehanje financiranja EU (stanje ob zaključku)

                  D

                  Skupni upravičeni odhodek (najnižji: B ali C)

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,00

                  E

                  Zmanjšano za: nepravilno izplačane zneske, ki jih izterjajo države članice in se odštejejo od končnega plačila

                  249 112,34

                  1 352 932,08

                  2 438 683,32

                  F

                  Skupni upravičeni odhodek, ki se povrne (D-E)

                  542 199 808,46

                  600 733 126,10

                  279 602 591,68

                  G

                  Zmanjšano za: že izplačana predplačila

                  86 848 000,00

                  96 368 000,00

                  45 056 000,00

                  H

                  Zmanjšano za: že izplačana vmesna plačila

                  428 812 000,00

                  475 817 000,00

                  222 464 000,00

                  I

                  Plačilo ali izterjava neto končnega plačila (F-G-H)

                  26 539 808,46

                  28 548 126,10

                  12 082 591,68


title: 2010/284/: Sklep Sveta z dne 19. januarja 2010 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki

text:
               21.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/36

         SKLEP SVETA
   z dne 19. januarja 2010
   o obstoju čezmernega primanjkljaja v Češki republiki
   (2010/284/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(7) v povezavi s členom 126(13) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Češka,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 126(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

               (2)

               Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

               (3)

               Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) (ki je del Pakta za stabilnost in rast), določa, da se sprejme sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja. Uredba (ES) št. 1467/97 uvaja tudi določbe o izvajanju člena 104 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je postal člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o delovanju Evropske unije, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

               (4)

               Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil zagotoviti, da se v vseh fazah postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnih proračunskih stanj, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

               (5)

               V skladu s členom 104(5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je postal člen 126(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je postal člen 126(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-finančnega odbora, v skladu s členom 104(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je postal člen 126(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ugotovila, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 11. novembra 2009 (3) Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi s Češko.

               (6)

               V skladu s členom 126(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Češke ta celovita ocena vodi do zaključkov, ki so izpostavljeni v tem sklepu.

               (7)

               Po podatkih, ki so jih češki organi sporočili oktobra 2009, bo javnofinančni primanjkljaj Češke republike v letu 2009 predvidoma dosegel 6,6 % BDP in bo tako znatno nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Na podlagi napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 velja predvideni presežek nad referenčno vrednostjo za izjemnega v smislu Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast. Zlasti je to preseganje med drugim posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Napoved služb Komisije iz jeseni 2009 predvideva, da se bo v letu 2009 realni BDP zmanjšal za 4,8 % za razliko od pozitivne rasti 2,5 % v letu 2008, kar v veliki meri kaže na vpliv svetovne gospodarske krize. Čeprav se je nominalni primanjkljaj začel povečevati šele v letu 2008, se je strukturni saldo začel slabšati že v času ugodnih gospodarskih razmer. Poleg tega ni mogoče reči, da je predvideno preseganje referenčne vrednosti začasno, saj napoved služb Komisije iz jeseni 2009 predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj dosegel 5,5 % BDP v letu 2010 in 5,7 % BDP v letu 2011, ob predpostavki, da se politika ne bo spreminjala. V napovedi se upošteva učinek protikriznih ukrepov, ki se bodo uporabljali tudi v letu 2010 (dva ukrepa v višini približno 0,7 % BDP sta stalna), ter paket za fiskalno konsolidacijo za leto 2010, ki so ga češki organi sprejeli oktobra 2009. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno.

               (8)

               Po podatkih, ki so jih češki organi sporočili oktobra 2009, bruto javni dolg ostaja precej pod referenčno vrednostjo, ki znaša 60 % BDP, in pričakuje se, da bo leta 2009 dosegel vrednost 35,5 % BDP. V skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009 naj bi se delež dolga hitro povečal in v letu 2011 dosegel 44 % BDP, ob predpostavki, da se politika ne bo spreminjala.

               (9)

               V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v fazah, ki vodijo do sklepa Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 126(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Češke ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v fazah, ki vodijo do tega sklepa, pomembni dejavniki niso upoštevani –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Iz celovite ocene sledi, da na Češkem obstaja čezmerni primanjkljaj.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Češko republiko.

      V Bruslju, 19. januarja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         E. SALGADO

      (1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

      (2)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

      (3)  Vsi dokumenti za Češko, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2


title: Sklep Sveta v sestavi voditeljev držav ali vlad z dne 21. marca 2003 o spremembi člena 10.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0223

Uradni list L 083 , 01/04/2003 str. 0066 - 0068

		Sklep Sveta v sestavi voditeljev držav ali vladz dne 21. marca 2003o spremembi člena 10.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke(2003/223/ES)SVET V SESTAVI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD JE –ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke [1] ter zlasti člena 10.6 Statuta,ob upoštevanju priporočila Evropske centralne banke [2],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [3],ob upoštevanju mnenja Komisije [4],ob upoštevanju naslednjega:(1) Širitev evro območja bo povzročila povečanje števila članov Sveta Evropske centralne banke (ECB). Treba je ohraniti sposobnost Sveta ECB, da učinkovito in pravočasno odloča na razširjenem evro območju, ne glede na število držav članic, ki uvedejo evro. Zato bo moralo biti število guvernerjev z glasovalno pravico manjše od celotnega števila guvernerjev v Svetu ECB. Sistem rotacije je pravičen, učinkovit in sprejemljiv način dodeljevanja glasovalnih pravic med guvernerje Sveta ECB. 15 glasovalnih pravic za guvernerje je ustrezno ravnotežje med kontinuiteto obstoječe ureditve, vključno z uravnoteženo dodelitvijo glasovalnih pravic med šest članov Izvršilnega odbora in druge člane Sveta ECB po eni strani in med potrebo po zagotovitvi učinkovitega odločanja v znatno razširjenem Svetu ECB po drugi strani.(2) Zaradi imenovanja na evropski ravni po postopku Pogodbe in vloge v ECB, ki ima pristojnost na celotnem evro območju, mora vsak član Izvršilnega odbora ohraniti stalno glasovalno pravico v Svetu ECB.(3) Načini glasovanja v Svetu ECB so prilagojeni na podlagi člena 10.6 Statuta. Ker ta člen zadeva samo spremembe člena 10.2 Statuta, spremembe načinov glasovanja nimajo nobenih posledic za glasovanje o odločitvah, sprejetih v skladu s členi 10.3, 10.6 in 41.2 Statuta.(4) V sestavnih elementih izbranega sistema rotacije se odraža pet temeljnih načel. Načelo "en član en glas", ki je temeljno načelo odločanja Sveta ECB, se še naprej uporablja za vse člane Sveta ECB, ki imajo glasovalno pravico. Vsi člani Sveta ECB še naprej osebno in samostojno sodelujejo na sejah, ne glede na to, ali imajo glasovalno pravico ali ne. Sistem rotacije je stalen v smislu, da se lahko prilagodi kakršni koli širitvi evro območja do trenutno predvidenega največjega števila držav članic. Poleg tega sistem rotacije preprečuje situacije, v katerih so guvernerji, ki imajo glasovalno pravico, iz nacionalnih centralnih bank (NCB) držav članic, ki se skupaj štejejo kot nereprezentativne za gospodarstvo evro območja kot celote. Končno je sistem rotacije pregleden.(5) Razporejanje guvernerjev v skupine in dodelitev določenega števila glasovalnih pravic tem skupinam je oblikovano tako, da se zagotovi, da so tisti guvernerji, ki imajo glasovalno pravico, iz NCB držav članic, ki se skupaj štejejo kot reprezentativne za gospodarstvo evro območja kot celote. Guvernerji bodo svojo glasovalno pravico uresničevali različno pogosto, odvisno od relativne velikosti gospodarstva države članice njihove NCB na evro območju. Razporejanje guvernerjev v skupine je tako odvisno od razvrstitve države članice njihove NCB, ki temelji na kazalcu z dvema sestavnima deloma: velikost deleža države članice njihove NCB (i) v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah (v nadaljnjem besedilu BDP tc) držav članic, ki so uvedle evro; in (ii) v skupni agregatni bilanci stanja monetarnih finančnih institucij (v nadaljnjem besedilu SABS-MFI) držav članic, ki so uvedle evro. Gospodarska teža države članice, kakor se odraža v njenem BDP tc, je ustrezni sestavni del, ker je vpliv odločitev centralnih bank večji v državah članicah z večjimi gospodarstvi kakor v državah članicah z manjšimi gospodarstvi. Hkrati pa ima velikost finančnega sektorja države članice poseben pomen za odločitve centralnih bank, ker stranke, ki sodelujejo pri poslih centralnih bank, spadajo v ta sektor. 5/6 ponderja se pripiše BDP tc in 1/6 ponderja SABS-MFI. Izbira ponderjev je ustrezna, ker to pomeni, da je finančni sektor zadovoljivo in smiselno zastopan.(6) Zaradi zagotavljanja nemotene uvedbe sistema rotacije ureditev poteka v dveh fazah. V prvi fazi so guvernerji takoj, ko število guvernerjev preseže 15, razporejeni v dve skupini. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev, razporejenih v prvo skupino, ne sme biti manjša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev iz druge skupine. Ko v evro območje vstopi znatno število novih držav članic, to je ko število guvernerjev preseže 21, so guvernerji razporejeni v tri skupine. V vsaki skupini imajo guvernerji glasovalno pravico enako dolgo. Svet ECB, ki odloča z dvotretjinsko večino vseh svojih članov z glasovalno pravico ali brez nje, sprejme podrobne izvedbene določbe glede obeh načel, po potrebi pa tudi odločitev, da se začetek sistema rotacije preloži, da se prepreči situacija, ko bi imeli guvernerji v kateri koli skupini 100 % pogostost glasovanja.(7) Deleži države članice vsake NCB v skupnem BDP tc in v SABS-MFI držav članic, ki so uvedle evro, se prilagodijo, če se skupni BDP tc prilagodi v skladu s členom 29.3 Statuta ali če se poveča število guvernerjev v Svetu ECB. Novi deleži, dobljeni pri rednih prilagoditvah, se uporabljajo od prvega dne naslednjega leta. Ko en guverner ali več postane član Sveta ECB, morajo biti referenčna obdobja, ki se uporabljajo za izračun deležev države članice njihove NCB v skupnem BDP tc in v SABS-MFI držav članic, ki so uvedle evro, enaka obdobjem, ki so bila uporabljena za zadnjo petletno uskladitev deležev. Novi deleži, dobljeni pri takih občasnih prilagoditvah se uporabljajo od dneva, ko se guverner(-ji) pridruži(-jo) Svetu ECB. Te operativne podrobnosti so del izvedbenih določb, ki jih mora sprejeti Svet ECB –SKLENIL:Člen 1Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke se spremeni:Člen 10.2 Statuta se nadomesti:"(10.2) Vsak član Sveta ECB ima en glas. Od dneva, ko število članov Sveta ECB preseže 21, ima vsak član Izvršilnega odbora en glas in število guvernerjev z glasovalno pravico je 15. Dodelitev in rotacija glasovalnih pravic se izvajata, kakor sledi:- od dneva, ko število guvernerjev preseže 15 in dokler ne doseže števila 22, so guvernerji razdeljeni v dve skupini glede na razvrstitev velikosti deleža države članice njihove nacionalne centralne banke v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni bilanci stanja monetarnih finančnih institucij držav članic, ki so uvedle evro. Deležem v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah in v skupni agregatni bilanci stanja monetarnih finančnih institucij se dodeli ponderje 5/6 oziroma 1/6. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev, drugo skupino pa preostali guvernerji. Pogostost glasovalnih pravic guvernerjev, razporejenih v prvo skupino, ne sme biti manjša od pogostosti glasovalnih pravic guvernerjev iz druge skupine. S pridržkom prejšnjega stavka se prvi skupini dodelijo štiri glasovalne pravice in drugi skupini enajst glasovalnih pravic;- od dneva, ko število guvernerjev doseže 22, so guvernerji razdeljeni v tri skupine glede na razvrstitev na podlagi zgornjih meril. Prvo skupino sestavlja pet guvernerjev in dodelijo se jim štiri glasovalne pravice. Drugo skupino sestavlja polovica celotnega števila guvernerjev, pri čemer se v primeru, da število ni celo, to zaokroži navzgor na najbližje celo število, dodeli pa se jim osem glasovalnih pravic. Tretjo skupino sestavljajo preostali guvernerji in dodelijo se jim tri glasovalne pravice;- v vsaki skupini imajo guvernerji glasovalne pravice enako dolgo;- za izračun deležev v skupnem bruto domačem proizvodu po tržnih cenah se uporablja člen 29.2. Skupna agregatna bilanca stanja monetarnih finančnih institucij se izračuna v skladu s statističnim okvirom, ki se uporablja v Evropski skupnosti v času izračuna;- če se skupni bruto domači proizvod po tržnih cenah prilagodi v skladu s členom 29.3 ali če se število guvernerjev poveča, se velikost in/ali sestava skupin prilagodi v skladu z zgornjimi načeli;- Svet ECB, ki odloča z dvotretjinsko večino vseh svojih članov z glasovalno pravico ali brez nje, sprejme vse ukrepe, potrebne za izvajanje zgornjih načel, in lahko sklene, da se začetek sistema rotacije preloži do datuma, ko število guvernerjev preseže 18.Pravica do glasovanja se uresničuje osebno. Z odstopanjem od tega pravila je lahko v poslovniku iz člena 12.3 določeno, da lahko člani Sveta ECB glasujejo po telekonferenci. Ta poslovnik tudi določa, da lahko član Sveta ECB, ki daljši čas ne more biti navzoč na sejah Sveta ECB, imenuje namestnika kot člana Sveta ECB.Določbe prejšnjih odstavkov ne posegajo v glasovalne pravice vseh članov Sveta ECB z glasovalnimi pravicami ali brez njih na podlagi členov 10.3, 10.6 in 41.2.Če s tem statutom ni določeno drugače, Svet ECB odloča z navadno večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsednik odločilni glas.Svet ECB je sklepčen, če sta navzoči dve tretjini članov, ki imajo glasovalno pravico. Če Svet ECB ni sklepčen, lahko predsednik skliče izredno sejo, na kateri se odločitve sprejmejo ne glede na sklepčnost."Člen 21. Ta sklep ratificirajo vse države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili. Listine o ratifikaciji se deponirajo pri vladi Italijanske republike.2. Ta sklep začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila deponirana zadnja listina o ratifikaciji.V Bruslju, 21. marca 2003Za Svet v sestavi voditeljev držav ali vladPredsednikC. Simitis[1] Statut, določen v Protokolu, ki je Priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor ga spreminja Pogodba iz Nice.[2] UL C 29, 7.2.2003, str. 6.[3] Mnenje z dne 13. marca 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[4] Mnenje z dne 21. februarja 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu).--------------------------------------------------