title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/260 z dne 17. februarja 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice

text:
               18.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 43/29

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/260
   z dne 17. februarja 2015
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 25. junija 2012 sprejel strateški okvir EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo.

               (2)

               Svet je 25. julija 2012 sprejel Sklep 2012/440/SZVP (1) o imenovanju Stavrosa LAMBRINIDISA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za človekove pravice. Mandat PPEU je bil podaljšan s Sklepom Sveta 2014/385/SZVP (2) in se izteče 28. februarja 2015.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 24 mesecev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat Stavrosa LAMBRINIDISA kot PPEU za človekove pravice se podaljša do 28. februarja 2017. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.
   Člen 2
   Cilji politike
   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije v zvezi s človekovimi pravicami, kot so določeni v Pogodbi o Evropski uniji, Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in strateškem okviru EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskem načrtu EU za človekove pravice in demokracijo:

               (a)

               krepitev učinkovitosti Unije, njene prisotnosti in prepoznavnosti pri spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic po svetu, zlasti s tesnejšim sodelovanjem in političnim dialogom Unije s tretjimi državami, ustreznimi partnerji, podjetji, civilno družbo ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter prek delovanja v ustreznih mednarodnih telesih;

               (b)

               večji prispevek Unije h krepitvi demokracije in vzpostavljanju institucij, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin po vsem svetu;

               (c)

               boljše usklajevanje ukrepov Unije na področju človekovih pravic ter vključitev človekovih pravic v vsa področja zunanjega delovanja Unije.

         Člen 3
   Mandat
   Da bi se dosegli cilje politike, PPEU:

               (a)

               prispeva k izvajanju politike Unije za človekove pravice, zlasti strateškega okvira EU za človekove pravice in demokracijo ter akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo, tudi z oblikovanjem tozadevnih priporočil;

               (b)

               prispeva k izvajanju smernic, orodij in akcijskih načrtov Unije s področja človekovih pravic ter mednarodnega humanitarnega prava;

               (c)

               poglablja dialog z vladami tretjih držav ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami s področja človekovih pravic ter organizacijami civilne družbe in drugimi zadevnimi akterji, da bi tako zagotovil učinkovitost in prepoznavnost politike Unije za človekove pravice;

               (d)

               prispeva k večji skladnosti in doslednosti politik in ukrepov Unije na področju varstva in spodbujanja človekovih pravic, zlasti s prispevki pri oblikovanju zadevnih politik Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU deluje popolnoma usklajeno z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi pristojnimi oddelki, da bi zagotovil skladnost in doslednost vseh dejavnosti na področju človekovih pravic.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2015 do 29. februarja 2016 znaša 788 000 EUR.
   2.   Referenčni finančni znesek za naknadna obdobja PPEU določi Svet.
   3.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   4.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo ekipe. Ekipa v skladu z mandatom vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega začasno dodeljenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili usklajenost in doslednost njihovih dejavnosti.
   Člen 7
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnosti iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (3).
   Člen 8
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije oziroma diplomatska predstavništva držav članic zagotavljajo logistično podporo PPEU.
   Člen 9
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu z nalogami in na podlagi varnostnih razmer v zadevni državi sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposredno pristojnostjo PPEU, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi specifičen varnostni načrt, ki vključuje specifične ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, določa upravljanje varnih premikov osebja na geografsko območje in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na geografskem območju;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki bodo napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na geografsko območje ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, določeno za zadevno območje;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in izvajanju nalog.

         Člen 10
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta, zlasti Delovni skupini za človekove pravice. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   Člen 11
   Usklajevanje
   1.   PPEU prispeva k enotnosti, skladnosti in učinkovitosti ukrepanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno za doseganje ciljev politike Unije. PPEU se pri delu usklajuje z državami članicami in Komisijo, po potrebi pa tudi z drugimi posebnimi predstavniki Evropske unije. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   Na terenu se vzdržujejo tesni stiki z vodji delegacij Unije, vodji misij držav članic, po potrebi pa tudi z vodji ali poveljniki misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike ter drugimi posebnimi predstavniki Evropske unije, ki pri izvajanju nalog pomagajo PPEU po svojih najboljših močeh.
   3.   PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na sedežu in na terenu, pri čemer si prizadeva za dopolnjevanje in sinergije. PPEU si prizadeva tudi za redne stike z organizacijami civilne družbe tako na sedežu kot na terenu.
   Člen 12
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za regijo se redno preverjata. PPEU VP, Svetu in Komisiji pošilja redna poročila o napredku, do konca novembra 2016 pa jim predloži celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 13
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2015.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  Sklep Sveta 2012/440/SZVP z dne 25. julija 2012 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (UL L 200, 27.7.2012, str. 21).

      (2)  Sklep Sveta 2014/385/SZVP z dne 23. junija 2014 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (UL L 183, 24.6.2014, str. 66).

      (3)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: 2005/470/ES: Odločba Komisije z dne 24. junija 2005 o zaključku postopka preverjanja v zvezi s piratstvom posnetih nosilcev zvoka Skupnosti na Tajskem in njegovih učinkih na trgovino Skupnosti s posnetimi nosilci zvoka

text:
               25.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 165/32

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 24. junija 2005
   o zaključku postopka preverjanja v zvezi s piratstvom posnetih nosilcev zvoka Skupnosti na Tajskem in njegovih učinkih na trgovino Skupnosti s posnetimi nosilci zvoka
   (2005/470/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (1), in zlasti člena 11(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dne 5. junija 1991 je Komisija od evropskega urada Mednarodne zveze fonografske industrije (IFPI), ki predstavlja dejansko vse proizvajalce posnetih nosilcev zvoka v Skupnosti, prejela pritožbo v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2641/84 z dne 17. septembra 1984 o krepitvi skupne trgovinske politike zlasti glede zaščite pred nedovoljenimi trgovinskimi praksami (2).

               (2)

               V pritožbi je bilo navedeno, da se je piratstvo posnetih nosilcev zvoka Skupnosti v velikem obsegu izvajalo na Tajskem in da je tako piratstvo povzročalo škodo industriji Skupnosti, zlasti ker je negativno vplivalo na izvoz posnetih nosilcev zvoka Skupnosti na Tajsko, kot tudi na druge tretje trge.

               (3)

               Komisija je odločila, da je pritožba vsebovala dovolj dokazov za utemeljitev začetka postopka preverjanja. Ustrezno obvestilo je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnosti
                   (3).

               (4)

               Po uvedbi postopka je Komisija opravila dejansko in pravno preiskavo ter je 20. februarja 1992 predložila svoje poročilo o preverjanju Svetovalnemu odboru. Iz poročila izhaja, da je v referenčnem obdobju in predvsem zaradi tega, ker tajski organi niso bili sposobni ustrezno izvajati tedanje tajske zakonodaje o avtorskih pravicah, raven piratstva posnetih nosilcev zvočnega zapisa (mednarodni repertoar) verjetno dosegla 90 %, kar je povzročilo materialno škodo industriji Skupnosti, zlasti v obliki izgubljene prodaje na tajskem trgu (in na nekaterih drugih tretjih trgih).

               (5)

               Komisija se je nato posvetovala s tajskimi organi oblasti, nakar se je septembra 1992 tajska vlada zavezala, da bo v najkrajšem možnem času piratstvo posnetih nosilcev zvoka ES zmanjšala na zanemarljivo raven in da bo v prvi fazi dosegla občutno zmanjšanje že v enem letu. Novi tajski zakon o avtorskih pravicah je začel veljati 21. marca 1995. Uvedel je številne določbe, katerih cilj je zlasti preko občutno povišanih kazni poenostaviti ukrepe proti piratom in vključiti potrebne kazenske ukrepe proti možnim in dejanskim kršiteljem. V teh okoliščinah je bilo s Sklepom Komisije 96/40/EC (4) sklenjeno, da se postopek preverjanja prekine in se nadaljuje natančno spremljanje stanja.

               (6)

               Komisija je opravila nadaljnjo dejansko in pravno preiskavo in 29. maja 2002, 13. oktobra 2003 in 29. junija 2004 Svetovalnemu odboru predstavila tri poročila o preiskavi. Iz poročil je bilo razvidno, da so bili sprejeti ukrepi Tajske usmerjeni k učinkovitemu zmanjševanju piratstva posnetih nosilcev zvoka, vključno z zakonodajo o optičnih medijih, ki jo je sprejel tajski parlament, okrepljenimi dejavnostmi izvrševanja, usmerjenimi k osebam, vpletenim v piratstvo na področju glasbe, tesnejšim usklajevanjem med raznimi tajskimi organi oblasti, vključenimi v boj proti piratstvu na področju glasbe in tajskimi organi oblasti in združenji glasbene industrije ter z organiziranjem javnih kampanj, namenjenih osveščanju potrošnikov o škodljivih učinkih piratstva.

               (7)

               Kljub tem pobudam ostaja piratstvo posnetih nosilcev zvoka (mednarodni repertoar) na Tajskem resen problem in v Evropsko unijo se še naprej izvaža večje število piratsko posnetih nosilcev zvoka. Vendar bi se te težave lahko bolje rešile na druge načine in ne s preiskavo v skladu z Uredbo (ES) št. 3286/94.

               (8)

               Nadaljnji napredek pri zmanjševanju piratstva posnetih nosilcev zvoka Skupnosti na Tajskem je treba iskati v okviru dogovorov o stalnem dvostranskem in regionalnem sodelovanju med Tajsko in Skupnostjo.

               (9)

               Ukrepe za preprečevanje piratstva bi se lahko razvilo tudi v okviru dvostranskega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Tajsko in Skupnostjo.

               (10)

               Skupnost lahko še naprej podpira prizadevanja za krepitev tehnične zmogljivosti tajskih organov oblasti za boj proti piratstvu posnetih nosilcev zvoka v okviru programov finančne pomoči.

               (11)

               Prizadevanja Tajske pri reševanju težav v zvezi s piratstvom posnetih nosilcev zvoka Skupnosti se lahko spremljajo v okviru mehanizmov, predvidenih v Sporočilu o strategiji uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (5).

               (12)

               Zato je primerno, da se postopek preverjanja zaključi.

               (13)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Edini člen
   Postopek preverjanja v zvezi s piratstvom posnetih nosilcev zvoka Skupnosti na Tajskem in njegovih učinkih na trgovino Skupnosti s posnetimi nosilci zvoka se prekine.

      V Bruslju, 24. junija 2005

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 356/95 (UL L 41, 23.2.1995, str. 3).

      (2)  UL L 252, 20.9.1984, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 522/94 (UL L 66, 10.3.1994, str. 10).

      (3)  UL C 189, 20.7.1991, str. 26.

      (4)  UL L 11, 16.1.1996, str. 7.

      (5)  UL C 129, 26.5.2005, str. 3.


title: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Grčijo in Romunijo

text:
               17.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 118/4

      SKLEP SVETA

   z dne 14. aprila 2014
   o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Grčijo in Romunijo
   2014/C 118/03
   SVET EVOPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/C 218/01 z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga Svetu predložile vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 22. aprila 2013 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 22. aprila 2013 do 28. februarja 2016.

               (2)

               Grška in romunska vlada sta predlagali dodatne kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 28. februarja 2016 se imenujejo:
   I.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Romunija

               Adrian CLIPII

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Dumitru FORNEA

   II.   PREDSTAVNIKI DELODAJALCEV

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Grčija

               Christos KAVALOPOULOS

               Pavlos KYRIAKONGONAS
               Natassa AVLONITOU

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval še člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

      (2)  UL C 120, 26.4.2013, str. 7.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 534/09/COL z dne 16. decembra 2009 o oseminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči

text:
               22.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 82/7

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 534/09/COL
   z dne 16. decembra 2009
   o oseminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči
   NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   KER Nadzorni organ v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,
   OB sklicevanju na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),
   KER je Evropska komisija 16. junija 2009 sprejela Kodeks najboljših praks pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči (5),
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,
   PO posvetovanju z Evropsko komisijo in državami Efte z dopisi o tej temi z dne 20. novembra 2009 (ev.št. 537430, 537439 in 537441) –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči. Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 16. decembra 2009

            Za Nadzorni organ Efte

         Per SANDERUD

            Predsednik

         Kristján A. STEFÁNSSON

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

      (2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

      (3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1., kakor so bile spremenjene. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  UL C 136, 16.6.2009, str. 13.

      PRILOGA

         SMERNICE O NAJBOLJŠIH PRAKSAH PRI IZVAJANJU POSTOPKOV ZA NADZOR DRŽAVNE POMOČI
          (1)

      1.   Področje uporabe in namen

                  (1)

                  Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) izdaja te smernice o najboljših praksah pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči, da bi za vse vpletene strani postopki postali kar najbolj produktivni in učinkoviti.

                  (2)

                  To poglavje Smernic Nadzornega organa temelji na izkušnjah, pridobljenih pri uporabi dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča („del II Protokola 3“) (2). Glavni cilj tega poglavja je zagotoviti navodila pri vsakodnevnem izvajanju postopkov državne pomoči ter s tem spodbujati duh sodelovanja in medsebojnega razumevanja med Nadzornim organom, državami Efte ter pravno in poslovno skupnostjo.

                  (3)

                  Postopki za nadzor državne pomoči se lahko izboljšajo samo, če se Nadzorni organ in države Efte tega cilja lotijo skupaj in s potrebno disciplino. Nadzorni organ si bo prizadeval za spodbujanje sodelovanja z državami Efte in zainteresiranimi stranmi, poleg tega pa si bo prizadeval izboljšati izvajanje svojih preiskav in notranji proces odločanja, da bi s tem zagotovil večjo preglednost, predvidljivost in učinkovitost postopkov v zvezi z državno pomočjo.

                  (4)

                  V skladu s sodobno strukturo državnih pomoči je to poglavje zadnji del paketa poenostavitev, ki vsebuje Smernice Nadzornega organa o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (3) in Smernice Nadzornega organa o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (4), ki prispeva k temu, da bi postopki postali preglednejši in bolj predvidljivi.

                  (5)

                  Specifične značilnosti posamezne zadeve lahko vseeno zahtevajo spremembo tega poglavja ali odstopanje od njega (5).

                  (6)

                  Poleg tega, če se Sporazum EGP uporablja za te sektorje, lahko specifične značilnosti na področju ribištva in akvakulture ter dejavnosti na področju primarne proizvodnje, trženja ali predelave kmetijskih proizvodov prav tako upravičujejo odstopanje od tega poglavja smernic.

            2.   Povezava z zakonodajo EGP

                  (7)

                  Namen tega poglavja ni zagotoviti popoln ali celovit prikaz ustreznih zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov, ki urejajo nadzor nad državnimi pomočmi. Brati ga je treba v povezavi z osnovnimi pravili, ki urejajo postopke v zvezi z državno pomočjo, in kot njihovo dopolnilo.

                  (8)

                  To poglavje torej ne ustanavlja in ne spreminja pravic ali obveznosti, ki jih določajo Sporazum EGP, Protokol 3 in Odločba št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 (6), kakor so bili spremenjeni in kakor jih razlaga sodna praksa Sodišča Efte in sodišča Evropske unije.

                  (9)

                  To poglavje podrobno opisuje vsakodnevne najboljše prakse, s čimer prispeva k temu, da bi postopki v zvezi z državno pomočjo postali hitrejši, preglednejši in bolj predvidljivi v vseh fazah preiskave priglašene ali nepriglašene zadeve ali pritožbe.

            3.   Stiki pred priglasitvijo

                  (10)

                  Po izkušnjah Nadzornega organa stiki pred priglasitvijo prinašajo dodano vrednost tudi v zadevah, ki se na prvi pogled zdijo standardne. Stiki pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte priglasiteljici ponujajo možnost za neformalno, zaupno razpravo o pravnih in gospodarskih vidikih predlaganega projekta še pred priglasitvijo ter s tem izboljšajo kakovost in popolnost priglasitev. V tem okviru lahko država Efte in Nadzorni organ poleg tega skupaj razvijejo konstruktivne predloge za spremembo problematičnih vidikov načrtovanega ukrepa. Ta faza tako omogoča hitrejšo obravnavo priglasitev, ko so uradno predložene Nadzornemu organu. Uspešni postopki pred priglasitvijo bi morali Nadzornemu organu dejansko omogočiti, da bi odločitve v skladu s členom 4(2), (3) in (4) dela II Protokola 3 lahko sprejemal v roku dveh mesecev od datuma priglasitve (7).

                  (11)

                  Stiki pred priglasitvijo so zelo priporočljivi, kadar so prisotne posebne novosti ali posebne značilnosti, zaradi katerih bi bile upravičene neformalne predhodne razprave z Nadzornim organom. Neformalne smernice pa bodo zagotovljene, kadar koli bo država Efte to zahtevala.

            3.1   Vsebina

                  (12)

                  Faza pred priglasitvijo ponuja možnost za razpravo in izdajo navodil zadevni državi Efte glede obsega informacij, ki jih je treba oddati na obrazcu za priglasitev, tako da je obrazec na dan priglasitve popoln. Uspešna faza pred priglasitvijo poleg tega omogoča odprto in konstruktivno razpravo o morebitnih vsebinskih vprašanjih, ki se zastavljajo v zvezi z načrtovanim ukrepom. To je zlasti pomembno pri projektih, ki jih v takšni obliki ne bi bilo mogoče sprejeti in bi jih bilo zato treba umakniti ali pa bistveno spremeniti. Zajema lahko tudi analizo razpoložljivosti drugih pravnih podlag oziroma ugotavljanje ustreznih precedensev. Poleg tega bo uspešna faza pred priglasitvijo Nadzornemu organu in državi Efte omogočila obravnavo ključnih pomislekov v zvezi s konkurenco, gospodarsko analizo ter, kadar je to ustrezno, zunanja izvedenska mnenja v dokaz združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Država Efte priglasiteljica lahko tako v fazi pred priglasitvijo Nadzorni organ prosi, naj jo oprosti obveznosti, da zagotovi nekatere informacije, ki jih sicer zahteva obrazec za priglasitev, vendar zaradi posebnih okoliščin zadeve za njeno preiskavo niso potrebne. Faza pred priglasitvijo je odločilna, da se določi, ali je primer prima facie upravičen do obravnave po poenostavljenem postopku (8).

            3.2   Področje uporabe in časovni okvir

                  (13)

                  V interesu zadevne države Efte je, da za zagotovitev konstruktivne in učinkovite faze pred priglasitvijo Nadzornemu organu odda potrebne informacije za oceno načrtovanega projekta državne pomoči, in sicer z osnutkom obrazca za priglasitev. Za poenostavitev hitre obravnave zadeve bodo imeli stiki po elektronski pošti ali konferenčni klici načeloma prednost pred sestanki. V dveh tednih od prejema osnutka obrazca za priglasitev bo Nadzorni organ praviloma organiziral prvi stik pred priglasitvijo.

                  (14)

                  Praviloma naj stiki pred priglasitvijo ne bi trajali dlje kot 2 meseca, sledila pa naj bi jim popolna priglasitev. Če stiki pred priglasitvijo ne obrodijo želenih rezultatov, lahko Nadzorni organ fazo pred priglasitvijo razglasi za zaključeno. Ker pa sta trajanje in vrsta stikov pred priglasitvijo odvisna od zapletenosti posamezne zadeve, lahko stiki pred priglasitvijo trajajo tudi več mesecev. Nadzorni organ zato priporoča, naj pri še posebej zapletenih zadevah (na primer pomoč za reševanje, obsežne pomoči za raziskave in razvoj, obsežne individualne pomoči ali posebej obsežne oziroma zapletene sheme pomoči) država Efta čim prej vzpostavi stike pred priglasitvijo, da omogoči smiselno razpravo.

                  (15)

                  Po izkušnjah Nadzornega organa je upravičenca do pomoči nadvse koristno vključiti v stike pred priglasitvijo, zlasti v zadevah, ki imajo pomembne tehnične in finančne posledice ter posledice v zvezi s projektom. Nadzorni organ zato priporoča vključitev upravičencev do individualne pomoči v stike pred priglasitvijo.

                  (16)

                  Nadzorni organ si bo, razen v še posebej nenavadnih ali zapletenih zadevah, prizadeval dati neformalno predhodno oceno projekta zadevni državi Efte ob koncu faze pred priglasitvijo. Navedena nezavezujoča ocena ne bo uradno stališče Nadzornega organa, ampak bo le neformalno vodilo glede popolnosti osnutka priglasitve in prima facie združljivosti načrtovanega projekta z delovanjem Sporazuma EGP. Nadzorni organ lahko zlasti pri zapletenih zadevah na prošnjo države Efte predloži tudi pisno pojasnilo o potrebnih dodatnih informacijah.

                  (17)

                  Stiki pred priglasitvijo so strogo zaupni. Razprave se odvijajo na prostovoljni osnovi ter ne vplivajo na obravnavo in preiskavo zadeve po uradni priglasitvi.

                  (18)

                  Nadzorni organ si bo za izboljšanje kakovosti priglasitev prizadeval ugoditi prošnjam držav Efte za usposabljanja. Poleg tega bo Nadzorni organ vzdrževal redne stike z državami Efte ter z njimi razpravljal o nadaljnjih izboljšavah postopkov v zvezi z državnimi pomočmi, zlasti glede obsega in vsebine veljavnih obrazcev za priglasitev.

            4.   Sporazumno načrtovanje

                  (19)

                  Nadzorni organ bo pri še posebej nenavadnih, tehnično zapletenih ali sicer občutljivih zadevah, ki jih je treba obravnavati kot najnujnejšo prednostno nalogo, državi Efte priglasiteljici ponudil sporazumno načrtovanje ter s tem izboljšal preglednost in predvidljivost verjetnega trajanja preiskave državne pomoči.

            4.1   Vsebina

                  (20)

                  Sporazumno načrtovanje je vrsta strukturiranega sodelovanja med državo Efte in Nadzornim organom na osnovi skupnega načrtovanja in dogovora glede verjetnega poteka preiskave ter njenega pričakovanega časovnega okvira.

                  (21)

                  V zvezi s tem bi se lahko Nadzorni organ in država Efte priglasiteljica dogovorile zlasti o:

                              —

                              prednostni obravnavi zadevnega primera v zameno za to, da država Efte uradno sprejme odlog preiskave (9) drugih priglašenih zadev, ki izvirajo iz iste države Efte, če je to potrebno zaradi načrtovanja ali virov,

                              —

                              informacijah, ki jih morata zagotoviti država Efte in/ali zadevni upravičenec, vključno s študijami ali zunanjimi izvedenskimi mnenji ali enostranskim zbiranjem informacij s strani Nadzornega organa,

                              —

                              verjetni vrsti in trajanju ocenjevanja zadeve s strani Nadzornega organa po priglasitvi.

                  (22)

                  V zameno za prizadevanja države Efte, da bo vse potrebne informacije zagotovila pravočasno in skladno z dogovorom, doseženim v sporazumnem načrtovanju, si bo Nadzorni organ prizadeval spoštovati sporazumno dogovorjeni časovni okvir nadaljnje preiskave zadeve, razen če se bodo zaradi informacij, ki jih bodo dale država Efte ali tretje osebe, pojavila nepričakovana vprašanja.

            4.2   Področje uporabe in časovni okvir

                  (23)

                  Sporazumno načrtovanje bo načeloma namenjeno samo zadevam, ki so tako nenavadne, tehnično zahtevne ali sicer občutljive, da se ob koncu faze pred priglasitvijo izkaže, da Nadzorni organ ne more dati jasne predhodne ocene. Pri takšnih zadevah se bo sporazumno načrtovanje izvedlo ob koncu faze pred priglasitvijo, sledila pa mu bo uradna priglasitev.

                  (24)

                  Vendar pa se Nadzorni organ in zadevna država Efte na prošnjo slednje lahko na začetku formalnega postopka preiskave dogovorita tudi o uporabi sporazumnega načrtovanja pri nadaljnji obravnavi zadeve.

            5.   Predhodni pregled priglašenih ukrepov

      5.1   Zahteva za informacije

                  (25)

                  Za poenostavitev poteka preiskave si bo Nadzorni organ zahteve za informacije v fazi predhodnega pregleda prizadeval razvrstiti v skupine. Načeloma bo zato podana ena sama skupna zahteva za informacije, ki se bo običajno poslala v 4 do 6 tednih po datumu priglasitve. Če se v sporazumnem načrtovanju ne dogovori drugače, bi morala faza pred priglasitvijo državam Efte omogočiti, da predložijo popolno priglasitev, s čimer se zmanjša potreba po dodatnih informacijah. Vendar lahko Nadzorni organ pozneje razpravlja o vprašanjih, zlasti glede točk, ki so jih sprožili odgovori držav Efte, čeprav to ne kaže nujno, da ima Nadzorni organ resne težave pri ocenjevanju zadeve.

                  (26)

                  Če država Efte zahtevanih informacij ne bo zagotovila v predpisanem roku, se bo po enem opominu običajno uporabil člen 5(3) dela II Protokola 3, država Efte pa bo obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno. Formalni postopki preiskave se bodo običajno začeli, kadar koli bodo izpolnjeni potrebni pogoji in načeloma po največ dveh krogih vprašanj.

            5.2   Dogovorjeni odlog predhodnega pregleda

                  (27)

                  V nekaterih okoliščinah se postopek predhodnega pregleda lahko odloži, če država Efte za to zaprosi, da bo svoj projekt spremenila in ga uskladila s pravili o državni pomoči, oziroma po dogovoru. Odlog se lahko odobri samo za vnaprej določeno obdobje. Če država Efte po izteku časa odloga ne bo oddala popolnega, prima facie združljivega projekta, bo Nadzorni organ obnovil postopek od točke, na kateri se je ustavil. Zadevna država Efte bo običajno obveščena, da se priglasitev šteje za umaknjeno, v primeru resnih dvomov pa bo nemudoma uveden formalen postopek preiskave.

            5.3   Stiki v zvezi s trenutnim stanjem

                  (28)

                  Države Efte priglasiteljice bodo na svojo zahtevo obveščene o trenutnem stanju predhodnega pregleda v teku. Države Efte naj v te stike vključijo upravičenca do individualne pomoči.

            6.   Formalni postopek preiskave

                  (29)

                  Nadzorni organ se glede na splošno zapletenost zadev, ki se obravnavajo v formalnem postopku preiskave, zavezuje, da bo izboljšanju preglednosti, predvidljivosti in učinkovitosti te faze dal največjo prednost, da bi tako prispeval k smiselnemu postopku odločanja v skladu s potrebami sodobnega poslovanja. Nadzorni organ bo zato poenostavil izvajanje formalnih postopkov preiskave z učinkovito uporabo vseh postopkovnih sredstev, s katerimi razpolaga v skladu z delom II Protokola 3.

            6.1   Objava odločitve in ustreznega povzetka

                  (30)

                  Če zadevna država Efte ne zahteva odstranitve zaupnih informacij, si bo Nadzorni organ svojo odločitev o začetku formalnega postopka preiskave vključno z ustreznimi povzetki prizadeval objaviti v dveh mesecih po sprejetju zadevne odločitve.

                  (31)

                  V primeru nesoglasij glede zaupnosti Nadzorni organ uporabi načela iz svojih smernic o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (10) in si po najboljših močeh prizadeva objaviti odločitev kar najhitreje po njenem sprejetju. Enako bo veljalo za objavo vseh končnih odločitev.

                  (32)

                  Za izboljšanje preglednosti postopka bodo država Efte, upravičenec ter druge udeležene strani (zlasti morebitni pritožniki) obveščeni o vseh morebitnih zamudah, ki bi jih povzročila nesoglasja glede zaupnosti.

            6.2   Pripombe zainteresiranih strank

                  (33)

                  Zainteresirane stranke morajo v skladu s členom 6 dela II Protokola 3 oddati pripombe v predpisanem roku, ki navadno ni daljši od enega meseca po objavi odločitve o začetku formalnega postopka preiskave. Navedeni rok načeloma ne bo podaljšan, Nadzorni organ pa zato običajno ne bo sprejel zapoznele oddaje informacij s strani zainteresiranih strank, vključno z upravičencem do pomoči (11). Izjeme se lahko odobrijo samo v upravičenih primerih, na primer ob oddaji posebej obsežnih dejanskih informacij oziroma po stiku med Nadzornim organom in zadevno zainteresirano stranko.

                  (34)

                  Nadzorni organ lahko za izboljšanje dejanske podlage preiskave v posebej zapletenih zadevah kopijo odločitve o začetku formalnega postopka preiskave pošlje ugotovljenim zainteresiranim strankam, vključno s trgovinskimi ali poslovnimi združenji, in jih pozove k oddaji pripomb o določenih vidikih zadeve (12). Sodelovanje zainteresiranih strank je v tem okviru popolnoma prostovoljno, če pa se odločijo za oddajo pripomb, je v njihovem interesu, da te pripombe predložijo pravočasno, tako da jih bo Nadzorni organ lahko upošteval. Zato bo Nadzorni organ zainteresirane stranke pozval, naj to storijo v enem mesecu od datuma, ko jim je poslana kopija odločitve. Nadzorni organ na predložitev pripomb ne bo čakal dlje. Zaradi spoštovanja enake obravnave zainteresiranih strank bo Nadzorni organ upravičencem do pomoči poslal enako vabilo k predložitvi pripomb. Zaradi spoštovanja pravice do obrambe bo državi Efte posredoval nezaupno različico vseh pripomb, prejetih od zainteresiranih strank, in jo pozval, naj odgovori v enem mesecu.

                  (35)

                  Da bi zagotovili čim hitrejše posredovanje vseh pripomb zainteresiranih strank zadevni državi Efte, bodo države Efte, če je le mogoče, pozvane, naj pripombe zainteresiranih strank sprejmejo v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov.

                  (36)

                  Države Efte bodo obveščene tudi, če zainteresirane stranke ne bodo oddale pripomb.

            6.3   Pripombe držav Efte

                  (37)

                  Nadzorni organ bo zaradi zagotovitve pravočasnega zaključka formalnega postopka preiskave dosledno uveljavljal vse veljavne roke v tej fazi v skladu z delom II Protokola 3. Če država Efte ne bo oddala svojih pripomb na odločitev Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave in o pripombah zainteresiranih strank v enomesečnem roku, ki ga določa člen 6(1) dela II Protokola 3, bo Nadzorni organ zadevni državi Efte takoj poslal opomin, s katerim bo rok podaljšal za dodaten mesec in državo Efte obvestil, da nadaljnje podaljševanje roka, razen v izjemnih okoliščinah, ne bo mogoče. Če zadevna država Efte ne bo smiselno odgovorila, bo Nadzorni organ v skladu s členom 7(7) in členom 13(1) dela II Protokola 3 odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij.

                  (38)

                  Če je pomoč nezakonita in če država Efte ne predloži pripomb na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, bo Nadzorni organ v skladu s členom 10 dela II Protokola 3 izdal odredbo o predložitvi podatkov. Če država Efte na odredbo ne odgovori v roku, ki je v njej določen, bo Nadzorni organ odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij.

            6.4   Zahteva po dodatnih informacijah

                  (39)

                  Pri še posebej zapletenih zadevah ni izključeno, da mora glede na informacije, ki jih država Efte predloži v odgovor na odločitev o začetku formalnega postopka preiskave, Nadzorni organ poslati zahtevo po dodatnih informacijah. Država Efte bo morala odgovoriti v enem mesecu.

                  (40)

                  Če država Efte ne bo odgovorila v roku, bo Nadzorni organ takoj poslal opomin, v katerem bo določil končni rok 15 delovnih dni in zadevno državo Efte obvestil, da bo po navedenem roku odločitev sprejel na podlagi razpoložljivih informacij, v primeru nezakonitosti pomoči pa izdal odredbo o predložitvi podatkov.

            6.5   Upravičen odlog formalne preiskave

                  (41)

                  Formalni postopek preiskave se lahko odloži samo v izjemnih okoliščinah in v soglasju med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Odlog je na primer možen, če država Efte zanj uradno zaprosi zato, da bi svoj projekt uskladila s pravili o državni pomoči, ter v primeru nerešenih sporov na sodišču Efte ali sodiščih EU v zvezi s podobnimi zadevami, če bo njihov izid verjetno vplival na oceno zadeve.

                  (42)

                  Odlog se bo ponavadi odobril samo enkrat, in sicer za obdobje, o katerem se Nadzorni organ in zadevna država Efte vnaprej dogovorita.

            6.6   Sprejetje končne odločitve in upravičeno podaljšanje formalne preiskave

                  (43)

                  Nadzorni organ si bo v skladu s členom 7(6) dela II Protokola 3 kar najbolj prizadeval odločitev sprejeti v 18 mesecih od začetka postopka. Ta rok je mogoče podaljšati s soglasjem med Nadzornim organom in zadevno državo Efte. Preiskavo je primerno podaljšati zlasti v zadevah, ki se nanašajo na neobičajne projekte ali odpirajo nova pravna vprašanja.

                  (44)

                  Nadzorni organ si bo za zagotovitev učinkovitega izvajanja člena 7(6) dela II Protokola 3 prizadeval sprejeti končno odločitev najpozneje v 4 mesecih po tem, ko bo država Efte predložila zadnje informacije, oziroma po poteku zadnjega roka, če teh informacij ne bo prejel.

            7.   Pritožbe

                  (45)

                  Učinkovita in pregledna obravnava vloženih pritožb s strani Nadzornega organa je za vse udeležene strani v postopkih v zvezi z državno pomočjo precejšnjega pomena. Nadzorni organ zato predlaga naslednje najboljše prakse, ki naj prispevajo k temu skupnemu cilju.

            7.1   Obrazec za pritožbo

                  (46)

                  Nadzorni organ bo pritožnike sistematično pozival, naj uporabijo obrazec za pritožbo, ki je na voljo na njegovi spletni strani (http://www.eftasurv.int/media/documents/Complaint-form—State-aid.doc), hkrati pa predložijo nezaupno različico pritožbe. Predložitev popolnih obrazcev bo pritožnikom ponavadi omogočila izboljšati kakovost svojih vlog.

            7.2   Okvirni rok in izid preiskave pritožbe

                  (47)

                  Nadzorni organ si bo kar najbolj prizadeval pritožbo obravnavati v okvirnem roku dvanajstih mesecev od njenega prejema. Navedeni rok ni zavezujoča obveznost. Preiskava pritožbe se lahko odvisno od okoliščin posamezne zadeve podaljša, zlasti če je treba od pritožnika, države Efte ali zainteresiranih strank zahtevati dopolnilne informacije.

                  (48)

                  Nadzorni organ lahko zadevam, ki so mu predložene (13), pripiše različne stopnje prednosti, odvisne od na primer obsega domnevne kršitve, velikosti upravičenca, zadevnega gospodarskega sektorja ali obstoja podobnih pritožb. Glede na svojo delovno obremenitev in pravico do dodeljevanja prednosti preiskavam (14) lahko tako odloži obravnavo ukrepa, ki ni prednosten. Nadzorni organ si bo zato načeloma prizadeval v dvanajstih mesecih:

                              (a)

                              sprejeti odločitev o prednostnih zadevah v skladu s členom 4 dela II Protokola 3 in kopijo nasloviti na pritožnika;

                              (b)

                              pritožniku poslati začeten upravni dopis, v katerem bo opredelil svoje predhodno mnenje o neprednostnih zadevah. Upravni dopis ni uradno stališče Nadzornega organa, ampak le predhodno mnenje na podlagi razpoložljivih informacij do prejema morebitnih dodatnih pripomb, ki bi jih pritožnik želel dati v enem mesecu od datuma dopisa. Če dodatne pripombe v predpisanem roku ne bodo predložene, se bo pritožba štela za umaknjeno.

                  (49)

                  Nadzorni organ si bo zaradi preglednosti po svojih najboljših močeh prizadeval, da v dveh mesecih od prejema pritožbe obvesti pritožnika o prednostnem statusu njegove pritožbe. V primeru neutemeljenih pritožb bo Nadzorni organ pritožnika v dveh mesecih od prejema pritožbe obvestil, da za obravnavo zadeve ni zadostnih razlogov in da se bo pritožba štela za umaknjeno, če v enem mesecu ne bo dodatnih vsebinskih pripomb. V zvezi s pritožbami, ki se nanašajo na odobreno pomoč, si bo Nadzorni organ pritožniku prav tako prizadeval odgovoriti v dveh mesecih od prejema pritožbe.

                  (50)

                  V primeru nezakonite pomoči bodo pritožniki opomnjeni, da imajo možnost sprožiti postopek na nacionalnih sodiščih, ki lahko odredijo prekinitev ali izterjavo takšne pomoči (15).

                  (51)

                  Po potrebi bo nezaupna različica pritožbe poslana zadevni državi Efte, ki bo pozvana, naj odda svoje pripombe. Države Efte in pritožniki bodo sistematično obveščani o zaključku ali drugačni obravnavi pritožbe. V zameno bodo države Efte pozvane, naj spoštujejo roke za oddajo pripomb in informacij o pritožbah, ki jim bodo posredovane. Pozvane bodo tudi, naj, če je le mogoče, sprejmejo prenos pritožb v svojem izvirnem jeziku. Nadzorni organ bo na zahtevo države Efte zagotovil prevod, kar bo morebiti vplivalo na hitrost postopkov.

            8.   Notranji postopki odločanja

                  (52)

                  Nadzorni organ se zavezuje, da bo svoj notranji postopek odločanja poenostavil in nadalje izboljšal ter tako prispeval k skupnemu skrajšanju postopkov v zvezi z državno pomočjo.

                  (53)

                  Zato se bodo notranji postopki odločanja izvajali kar najbolj učinkovito. Nadzorni organ bo poleg tega pregledal svoj trenutni pravni okvir ter tako optimiziral svoje postopke odločanja.

                  (54)

                  Nadzorni organ bo stalno pregledoval svoje notranje prakse odločanja in jih po potrebi prilagajal.

            9.   Prihodnji pregled

                  (55)

                  Postopkovne najboljše prakse so lahko učinkovite samo, če temeljijo na skupni zavezi Nadzornega organa in držav Efte, da bodo vestno izvajali preiskave državnih pomoči, spoštovali veljavne roke ter tako zagotovili potrebno preglednost in predvidljivost postopkov. To poglavje in v njem zapisane najboljše prakse so prvi prispevek k tej skupni zavezi.

                  (56)

                  Nadzorni organ bo to poglavje začel uporabljati od 1. januarja 2010 za ukrepe, ki so mu bili priglašeni, ali ukrepe, na katere je bil drugače opozorjen.

                  (57)

                  To poglavje se lahko spremeni, tako da odraža spremembe zakonodajnih, razlagalnih in upravnih ukrepov ali sodno prakso Sodišča Efte in Sodišča Evropske unije, ki urejajo postopek v zvezi z državno pomočjo, ter morebitne izkušnje, pridobljene med njegovo uporabo. Nadzorni organ namerava poleg tega redno vzpostavljati dialog z državami Efte in drugimi zainteresiranimi strankami o izkušnjah, pridobljenih pri splošnem izvajanju dela II Protokola 3 in zlasti tega poglavja najboljših praks.

         (1)  To poglavje ustreza Kodeksu Komisije najboljših praks pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči (UL C 136, 16.6.2009, str. 13).

         (2)  Del II Protokola 3 odraža Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

         (3)  UL L 75, 15.3.2012, str. 26, in Dopolnilo EGP št. 14, 15.3.2012, str. 1, na voljo na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Te smernice ustrezajo Obvestilu Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (UL C 136, 16.6.2009, str. 3).

         (4)  Še neobjavljene v UL ali Dopolnilu EGP. Te smernice ustrezajo Obvestilu Evropske komisije o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih (UL C 85, 9.4.2009, str. 1).

         (5)  V okviru bančne krize v letu 2008 je Nadzorni organ že primerno ukrepal, da zagotovi hitro sprejemanje odločitev po popolni priglasitvi, ter če je treba v manj kot dveh tednih. Glej Smernice Nadzornega organa o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (še neobjavljene v UL ali Dopolnilu EGP), ki ustrezajo Sporočilu Komisije z naslovom Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8). Glede realnega gospodarstva glej Začasni okvir Nadzornega organa za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (še neobjavljen v UL ali Dopolnilu EGP), ki ustreza Sporočilu Komisije z naslovom Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (UL C 83, 7.4.2009, str. 1).

         (6)  Odločba št. 195/04/COL (UL L 139, 25.5.2006, str. 37, Dopolnilo EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1) ustreza Uredbi Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1), ki izvaja Uredbo (ES) št. 659/1999.

         (7)  Tega roka ni mogoče upoštevati, če mora Nadzorni organ zaradi nepopolnih priglasitev izdati več zahtev za informacije.

         (8)  Glej Smernice o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči.

         (9)  Glej člen 4(5) dela II Protokola 3.

         (10)  Sprejete z Odločbo Kolegija št. 15/04/COL z dne 18. februarja 2004 (UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1). Te smernice ustrezajo Sporočilu Evropske komisije z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL C 297, 9.12.2003, str. 6).

         (11)  Brez poseganja v člen 10(1) dela II Protokola 3.

         (12)  Nadzorni organ ima v skladu z ustaljeno sodno prakso sodišč Skupnosti pravico poslati odločitev o začetku formalnega postopka preiskave ugotovljenim tretjim osebam; glej na primer zadevo T-198/01 Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, Zodl. 2004, str. II-2712, točka 195; zadevo T-198/01R Technische Glaswerke Ilmenau proti Komisiji, Recueil 2002, str. II-2153; združeni zadevi C-74/00 P in C-75/00 P Falck Spa in drugi proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-7869, točka 83.

         (13)  Zadeva C-119/97, Ufex in drugi proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-1341, točka 88.

         (14)  Zadeva T–475/04, Bouygues SA proti Komisiji, ZOdl. 2007, str. II–2097, točki 158 in 159.

         (15)  Glej Smernice Nadzornega organa o izvrševanju zakonodaje o državni pomoči na nacionalnih sodiščih.


title: 2006/167/ES: Sklep Sveta z dne  21. februarja 2006  o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem   (Besedilo velja za EGP)

text:
               28.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 57/15

         SKLEP SVETA
   z dne 21. februarja 2006
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/167/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Skupnosti z Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško izpogajala Protokol k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem.

               (2)

               Protokol je bil v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 29. junija 2005, s pridržkom njegove poznejše sklenitve v skladu s Sklepom z dne 13. junija 2005.

               (3)

               Ta protokol bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa ter ta zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno sporočilo iz drugega odstavka člena 5 Protokola (2).
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 21. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         K. GASTINGER

      (1)  Mnenje z dne 13. decembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Datum začetka veljavnosti Protokola je prvi dan drugega meseca, ki sledi uradnemu obvestilu s strani pogodbenic.
    ---documentbreak---

               28.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 57/16

         PROTOKOL
   k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem
   EVROPSKA SKUPNOST
   in
   REPUBLIKA ISLANDIJA
   ter
   KRALJEVINA NORVEŠKA,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“,
   SO SE –
   OB UPOŠTEVANJU, da Protokol o stališču Danske, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, določa, da nobeni ukrepi, sprejeti v skladu z Naslovom IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, za Dansko niso zavezujoči niti se v njej ne uporabljajo;
   OB SKLICEVANJU na člen 12 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško“), ki navaja, da sme Kraljevina Danska zahtevati sodelovanje v tem sporazumu;
   OB UGOTOVITVI, da je v pismu z dne 16. februarja 2001 Danska zahtevala sodelovanje v Sporazumu med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško;
   OB POUDARJANJU, da morajo v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško v Protokolu k temu sporazumu pogodbenice s soglasjem Danske določiti pogoje za takšno sodelovanje Kraljevine Danske;
   KER je bilo primerno, da sta Danska in Skupnost najprej sklenili sporazum, s katerim sta uredili predvsem zadeve v zvezi s pristojnostjo Sodišča in usklajevanjem med Skupnostjo in Dansko glede mednarodnih sporazumov;
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko Skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Dansko“);
   KER je zato treba določiti pogoje, pod katerimi Danska sodeluje v Sporazumu med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško, in zlasti določiti pravice in obveznosti med Islandijo in Norveško ter Dansko;
   OB UGOTOVITVI, da je začetek veljavnosti tega protokola odvisen od soglasja Danske v skladu z njenimi ustavnimi zahtevami –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Kraljevina Danska sodeluje v Sporazumu med Skupnostjo, Islandijo in Norveško pod pogoji, določenimi v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Dansko ter v tem protokolu.
   Člen 2
   1.   Določbe „Uredbe Dublin II“ (1), ki je priložena temu protokolu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 27(2) „Uredbe Dublin II“, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Islandijo in Norveško na drugi strani.
   2.   Določbe „Uredbe Eurodac“ (2), ki je priložena temu protokolu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi členov 22 ali 23(2) „Uredbe Eurodac“, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Islandijo in Norveško na drugi strani.
   3.   Spremembe aktov iz odstavkov 1 in 2, o katerih Danska uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko in ki jih Islandija in Norveška notificirata Komisiji v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Islandijo in Norveško na drugi strani.
   4.   Izvedbeni ukrepi, sprejeti v skladu s členom 27(2) Uredbe Dublin II in izvedbeni ukrepi, sprejeti v skladu s členom 22 ali 23(2) Uredbe Eurodac, o katerih Danska uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko in ki jih Islandija in Norveška notificirata Komisiji v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo, Islandijo in Norveško, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Islandijo in Norveško na drugi strani.
   Člen 3
   Če dansko sodišče v skladu s členom 6(1) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko Sodišču predloži vprašanje v predhodno odločanje, lahko Islandija in Norveška Sodišču predložita zaznamke ali pisne ugotovitve o zadevi.
   Člen 4
   1.   V primeru, da se Norveška ali Islandija pritoži glede uporabe ali razlage tega protokola s strani Danske, lahko Norveška ali Islandija zaprosi, da se zadeva uradno uvrsti na dnevni red Skupnega odbora kot sporna zadeva.
   2.   V primeru, da se Danska pritoži glede uporabe ali razlage tega protokola s strani Norveške ali Islandije, lahko Danska zaprosi Komisijo, da se zadeva uradno uvrsti na dnevni red Skupnega odbora kot sporna zadeva. Zadevo uvrsti na dnevni red Komisija.
   3.   Skupni odbor ima od datuma sprejetja dnevnega reda, na katerega je bila uvrščena sporna zadeva, na razpolago 90 dni za rešitev spora. V ta namen Danska Skupnemu odboru lahko predloži pripombe.
   4.   V primeru, da Skupni odbor reši spor na način, ki zahteva izvajanje na Danskem, Danska v roku, predvidenem v odstavku 3, uradno obvesti pogodbenice, ali bo izvršila rešitev spora. V primeru, da Danska pogodbenice uradno obvesti, da rešitve spora ne bo izvršila, se uporabi odstavek 5.
   5.   V primeru, da Skupni odbor ne more rešiti spora v roku iz odstavka 3, se za rešitev spora upošteva dodatni rok 90 dni. Če ob izteku tega dodatnega roka Skupni odbor ne sprejme odločitve, se šteje, da je ta protokol prenehal veljati z iztekom zadnjega dne dodatnega roka.
   Člen 5
   Ta protokol pogodbenice ratificirajo ali odobrijo. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri generalnemu sekretarju Sveta, ki opravlja funkcijo depozitarja.
   Ta protokol začne veljati prvi dan drugega meseca po uradnem sporočilu s strani pogodbenic o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   Pogoj za začetek veljavnosti tega protokola je tudi, da depozitar pred tem od Kraljevine Danske prejme noto, s katero Kraljevina Danska soglaša z določbami tega protokola in izjavlja, da bo v vzajemnih odnosih z Islandijo in Norveško uporabljala določbe iz člena 2.
   Člen 6
   Ta protokol lahko katera koli pogodbenica odpove s pisno izjavo depozitarju. Izjava začne učinkovati šest mesecev po deponiranju.
   Ta protokol preneha učinkovati, če preneha veljati Sporazum med Skupnostjo in Dansko.
   Ta protokol preneha učinkovati, če ga odpove bodisi Skupnost bodisi tako Islandija kot Norveška.

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).
   PRILOGA K PROTOKOLU
   Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).
   Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).


title: 2013/695/EU: Sklep Sveta z dne 25. novembra 2013 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov, v imenu Evropske unije

text:
               30.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 320/7

         SKLEP SVETA
   z dne 25. novembra 2013
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov, v imenu Evropske unije
   (2013/695/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skupni izjavi srečanja na vrhu o vzhodnem partnerstvu, ki je potekalo v Varšavi 30. septembra 2011, je potrjena politična podpora spodbujanju mobilnosti državljanov z liberalizacijo vizumskega režima ter namera o čim prejšnjem sprejetju postopnih ukrepov za odpravo vizumov za državljane udeleženk vrha.

               (2)

               19. decembra 2011 je Svet pooblastil Komisijo, naj začne pogajanja z Azerbajdžansko republiko o Sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so bila uspešno končana s parafiranjem Sporazuma 29. julija 2013.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve.

               (4)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (1); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (5)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (2); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega akta, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (6)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o poenostavitvi izdajanja vizumov, v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. novembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         D. PAVALKIS

      (1)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (2)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (3)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o sklenitvi sporazuma.


title: 2012/805/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010

text:
               20.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/95

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. oktobra 2012
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010
   (2012/805/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2012 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010, svoje resolucije, ki spremlja sklep, in odgovorov izvršne direktorice Evropske agencije za okolje,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (4), in zlasti člena 13 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (5), in zlasti člena 13 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju skupne izjave o decentraliziranih agencijah in k njej priloženega skupnega pristopa, ki je bila dogovorjena junija 2012 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo na podlagi dela medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije, oblikovane marca 2009, in zlasti razdelkov o upravljanju, dejavnostih, načrtovanju, odgovornosti in preglednosti skupnega pristopa,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0300/2012),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2010;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršni direktorici Evropske agencije za okolje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 57.

      (2)  UL L 286, 17.10.2012, str. 356.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

      (5)  UL L 126, 21.5.2009, str. 13.

      (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0508

Uradni list L 063 , 10/03/2000 str. 0001 - 0009

		Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 14. februarja 2000o uvedbi programa Kultura 2000EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [2],v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor 9. decembra 1999 [3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Kultura ima pomembno notranjo vrednost za vse ljudi v Evropi, je bistven element evropske integracije in prispeva k uveljavljanju in vitalnosti evropskega družbenega modela ter k vplivu Skupnosti na mednarodnem prizorišču.(2) Kultura je gospodarski dejavnik ter tudi dejavnik družbene integracije in državljanstva; zato mora odigrati pomembno vlogo pri spoprijemanju z novimi izzivi, s katerimi se srečuje Skupnost, kot so globalizacija, informacijska družba, družbena kohezija in oblikovanje delovnih mest.(3) Skupnost mora zaradi izpolnjevanja potreb kulturne razsežnosti v Evropski uniji pri svojem delovanju v skladu z drugimi določbami Pogodbe razen člena 151 upoštevati kulturne vidike, zlasti zato, da bi spoštovala in pospeševala raznolikost svojih kultur, Komisija pa bi morala v tem kontekstu spodbujati razširjanje informacij o priložnosti za kulturni sektor v strukturnih skladih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z 21. junija 1999 o določitvi splošnih določb o strukturnih skladih [4] ter izvajati študije v ta namen.(4) Ob upoštevanju vse večjega pomena, ki ga ima kultura za evropsko družbo, in izzivov, s katerimi se srečuje Skupnost na pragu 21. stoletja, je pomembno povečati učinkovitost in usklajenost ukrepov Skupnosti na kulturnem področju, s tem da se predlaga enoten usmerjevalni in programski okvir za obdobje od 2000 do 2004, zavedajoč se potrebe po tem, da je treba kulturo v okviru ustreznih politik Skupnosti bolj upoštevati; s tem v zvezi Sklep Sveta z dne 22. septembra 1997 o prihodnosti evropske dejavnosti na področju kulture [5] poziva Komisijo, da predloži predloge za uvedbo enotnega inštrumenta za načrtovanje in financiranje s ciljem uveljavljanja člena 151 Pogodbe.(5) Če državljani v celoti podpirajo in sodelujejo pri evropski integraciji, je treba dati več poudarka njihovim skupnim kulturnim vrednotam in koreninam kot ključnemu elementu njihove identitete in njihovega članstva v družbi, zasnovani na svobodi, demokraciji, strpnosti in solidarnosti, ter doseči boljše ravnovesje med gospodarskimi in kulturnimi vidiki Skupnosti, tako da se bodo ti vidiki lahko medsebojno dopolnjevali in podpirali.(6) Pogodba daje Evropski uniji posebno odgovornost za ustvarjanje vse tesnejše unije med narodi Evrope in za prispevanje k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju njihove nacionalne in regionalne raznolikosti ter hkratnem postavljanju njihove kulturne dediščine v ospredje, posebno pozornost pa je treba posvečati varovanju položaja majhnih evropskih kultur in manj razširjenih jezikov.(7) Skupnost je zato zavezana, da si prizadeva za razvoj kulturnega prostora, skupnega evropskim ljudem, ki bo odprt, raznolik in bo temeljil na načelu subsidiarnosti, sodelovanja med vsemi, ki so vključeni v kulturni sektor, za pospeševanje pravnega okvira, ki bo vodil do kulturnih dejavnosti in zagotavljal spoštovanje kulturne raznolikosti, ter integracijo kulturne razsežnosti v politike Skupnosti, kakor je določeno v členu 151(4) Pogodbe.(8) Spodbujanje ustvarjalnih dejavnosti, pospeševanje kulturne dediščine z evropsko razsežnostjo, spodbujanje vzajemne zavesti o kulturi in zgodovini narodov Evrope ter podpiranje kulturnih izmenjav je zaradi boljšega razširjanja znanja in spodbujanja sodelovanja in ustvarjalnih dejavnosti nujno za to, da bi obudili kulturni prostor, skupen evropskim ljudem.(9) V tem kontekstu je treba pospeševati tesnejše sodelovanje s tistimi, ki so vključeni v kulturne dejavnosti, tako da se jih spodbuja k sklepanju sporazumov o sodelovanju za izvajanje skupnih projektov, podpirati natančneje usmerjene ukrepe z izrazito evropsko podobo, zagotavljati podporo za posebne in inovativne ukrepe ter spodbujati izmenjave in dialog o izbranih temah z evropskim pomenom.(10) Kulturni programi Kaleidoscope, Ariane oziroma Raphael, določeni v Sklepu št. 719/96/ES [6], Sklepu št. 2085/97/ES [7] in Sklepu št. 2228/97/ES [8] Evropskega parlamenta in Sveta, so zaznamovali prvo pozitivno fazo v izvajanju dejavnosti Skupnosti na področju kulture, vendar pa bi bilo treba kulturne napore Skupnosti na podlagi rezultatov evaluacije in dosežkov prej navedenih programov poenostaviti in okrepiti.(11) V skladu s sporočilom Skupnosti Agenda 2000 je treba povečati učinkovitost ukrepov na ravni Skupnosti, zlasti z osredotočenjem sredstev, ki so na voljo za notranje politike, vključno s kulturno dejavnostjo.(12) Pridobljene so bile precejšnje izkušnje, zlasti z evaluacijo prvih kulturnih programov, širokimi posveti med vsemi zainteresiranimi strankami ter rezultati Kulturnega foruma Evropske unije, ki je potekal 29. in 30. januarja 1998.(13) Kulturne dejavnosti Skupnosti morajo upoštevati poseben značaj in s tem tudi posebne potrebe vsakega kulturnega prostora.(14) S sklepi Evropskega sveta v Kopenhagnu 21. in 23. junija 1993 se je pozvalo, naj se programi Skupnosti odprejo za države srednje in vzhodne Evrope, ki so podpisale pridružitvene sporazume, Skupnost pa je z nekaterimi tretjimi državami podpisala sporazume o sodelovanju, ki vsebujejo kulturno klavzulo.(15) Ta sklep uvaja enoten finančni in programski instrument za kulturno sodelovanje za obdobje od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2004, ki nosi naslov "program Kultura 2000".(16) Ta sklep za celotno trajanje programa določa finančni okvir, ki predstavlja glavno referenčno točko, v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskih postopkov [9].(17) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeli v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje na Komisijo prenesenih izvedbenih pooblastil [10].(18) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, uvedenima s členom 5 Pogodbe, države članice ciljev teh ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, ampak jih zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lahko laže doseže Skupnost; ta sklep ne presega okvira, potrebnega za dosego teh ciljev, in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen.(19) Program Kultura 2000 mora biti po letu 2000 edini aktivni program na področju kulture; zato je treba razveljaviti Sklep št. 2228/97/ES –SKLENILA:Člen 1Trajanje in ciljiUvede se enotni finančni in programski instrument za kulturno sodelovanje za obdobje od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2004, v nadaljnjem besedilu "program Kultura 2000".Program Kultura 2000 prispeva k pospeševanju kulturnega prostora, skupnega evropskim narodom. V tem kontekstu podpira sodelovanje med ustvarjalnimi umetniki, kulturnimi subjekti, zasebnimi in javnimi organizatorji, dejavnostmi kulturnih mrež ter drugimi partnerji, pa tudi kulturnimi ustanovami držav članic in drugih sodelujočih držav zaradi doseganja naslednjih ciljev:(a) pospeševanje kulturnega dialoga in vzajemnega poznavanja kulture in zgodovine evropskih narodov;(b) pospeševanje ustvarjalnosti in transnacionalnega razširjanja kulture in gibanja umetnikov, ustvarjalcev in drugih kulturnih subjektov in strokovnjakov ter njihovih del z močnim poudarkom na mladih in ljudi z družbeno manj spodbudnih okolij ter kulturni raznolikosti;(c) poudarjanje kulturne raznolikosti in razvijanja novih oblik kulturnega izražanja;(d) sodelovanje pri skupni kulturni dediščini evropskega pomena in njeno poudarjanje na evropski ravni, razširjanje strokovnega znanja in pospeševanje dobre prakse v zvezi z njeno zaščito in ohranjanjem;(e) upoštevanje vloge kulture v družbenoekonomskem razvoju;(f) pospeševanje medkulturnega dialoga in vzajemnih izmenjav med evropskimi in neevropskimi kulturami;(g) izrecno priznavanje kulture kot gospodarskega dejavnika ter kot dejavnika socialne integracije in državljanstva;(h) boljša dostopnost kulture in sodelovanje v kulturi v Evropski uniji za čim več državljanov.Program Kultura 2000 pospešuje učinkovite povezave z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih politik Skupnosti, pomembnih za kulturo.Člen 2Vrste kulturnih ukrepov in dogodkovCilji, našteti v členu 1, se dosegajo s pomočjo:(a) posebnih inovativnih in/ali eksperimentalnih ukrepov;(b) integriranih ukrepov, vključenih v strukturirane, večletne sporazume o kulturnem sodelovanju;(c) posebnih kulturnih dogodkov z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjo.Ukrepi in njihovi izvedbeni ukrepi so opisani v Prilogi I. So vertikalni (nanašajo se na eno kulturno področje) ali horizontalni (združujejo več kulturnih področij).Člen 3ProračunDoloči se finančni okvir za izvajanje programa Kultura 2000 za obdobje iz člena 1 v višini 167 milijonov EUR.Letne zneske določi organ za izvrševanje proračuna v mejah finančne perspektive.Člen 4Izvajanje1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na zadeve, naštete spodaj, se sprejemajo po postopku upravljanja iz člena 5(2):(a) prioritete in splošne smernice za vse ukrepe, opisane v Prilogi I in letnem programu na njeni podlagi,(b) splošno ravnotežje med vsemi akcijami,(c) pravila in merila za izbor različnih vrst projektov, opisanih v Prilogi I pod akcijami I.1, I.2 in I.3,(d) finančna podpora, ki jo zagotavlja Skupnost, zneski, trajanje, razdelitev in prejemniki,(e) podrobni postopki za spremljanje in evaluacijo tega programa, skupaj s poročilom o oceni, določenem v členu 8, ter vsi drugi ukrepi za prilagajanje programa Kultura 2000 na podlagi poročila o oceni.2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse ostale zadeve, se sprejmejo po posvetovalnem postopku iz člena 5(3).Člen 5Odbor1. Komisiji pomaga odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, znaša dva meseca.3. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 sklepa.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 6Usklajenost in dopolnjevanjePri izvajanju programa Kultura 2000 Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno usklajenost in dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami in akcijami Skupnosti, pomembnimi za področje kulture. To bi lahko vsebovalo možnost vključevanja dopolnilnih projektov, financiranih z drugimi programi Skupnosti.Člen 7Tretje države in mednarodne organizacijeProgram Kultura 2000 je odprt za sodelovanje držav Evropskega gospodarskega prostora in tudi za sodelovanje Cipra ter pridruženih članic srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji, določenimi v pridružitvenih sporazumih ali v dodatnih protokolih k pridružitvenim sporazumom, ki se nanašajo na sodelovanje v programih Skupnosti, ki so ali bodo sklenjeni s temi državami.Program Kultura 2000 dovoljuje tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami, ki so sklenile sporazume o pridružitvi ali sodelovanju, ki vsebujejo kulturne klavzule, na podlagi dodatnih sredstev, ki se zagotovijo po postopkih, o katerih se dogovorijo z zadevnimi državami.Program Kultura 2000 dovoljuje skupne akcije z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področje kulture, kot sta Unesco in Svet Evrope, na podlagi skupnih prispevkov in v skladu z raznimi pravili, ki v vsaki od ustanov ali organizacij veljajo za realizacijo kulturnih akcij in dogodkov, naštetih v členu 2.Člen 8Spremljanje in evaluacijaKomisija najpozneje 31. decembra 2002 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij podrobno oceno rezultatov programa Kultura 2000, ki upošteva njegove cilje in ki mu je po potrebi priložen predlog za spremembo tega sklepa.Na koncu programa Kultura 2000 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o njegovem izvajanju. Poleg tega Komisija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij kratko poročilo o spremljanju stanja izvajanja programa Kultura 2000.Ta poročila o oceni morajo zlasti poudariti ustvarjanje dodane vrednosti, zlasti kulturnega značaja, ter družbeno-gospodarske posledice finančne podpore Skupnosti.Člen 9RazveljavitevSklep št. 2228/97/ES se razveljavi 1. januarja 2000.Člen 10Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Uporablja se od 1. januarja 2000.V Bruslju, 14. februarja 2000Za Evropski parlamentPredsednicaN. FontaineZa SvetPredsednikJ. Gana[1] UL C 211, 7.7.1998, str. 18.[2] UL C 51, 22.2.1999, str. 68.[3] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. novembra 1998 (UL C 359, 23.11.1998, str. 28), Splošno stališče Sveta z dne 28. junija 1999 (UL C 232, 13.8.1999, str. 25) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 1999 (še ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 24. januarja 2000 in Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2000.[4] UL L 161, 26.6.1999, str. 1[5] UL C 305, 7.10.1997, str. 1.[6] UL L 99, 20.4.1996, str. 20.[7] UL L 291, 24.10.1997, str. 26.[8] UL L 305, 8.11.1997, str. 31.[9] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[10] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------PRILOGA IDEJAVNOSTI IN IZVEDBENI UKREPI ZA PROGRAM KULTURA 2000I. Opis ukrepov in dogodkovI.1 Posebni inovativni in/ali eksperimentalni ukrepiSkupnost bo vsako leto podpirala dogodke in projekte, ki bodo izvedeni v okviru partnerstev ali mrež. V te projekte morajo biti vključeni subjekti iz vsaj treh držav, sodelujočih v programu Kultura 2000, na podlagi prioritet, opredeljenih po posvetovanju z odborom, navedenim v členu 5, brez poseganja v to, da se po postopkih iz člena 7 sodelovanje v programu ne bi ponudilo pridruženim članicam. Ti ukrepi bodo načeloma obsegali obdobje enega leta, ki ga je mogoče podaljšati za dve dodatni leti. Ti vertikalni ukrepi (ki zajemajo eno kulturno področje) ali horizontalni ukrepi (ki povezujejo več kulturnih področij) bi morali biti inovativni in/ali eksperimentalni ter imeti zlasti naslednje cilje:(i) dajanje največjega poudarka omogočanju dostopa do kulture in širše kulturno sodelovanje ljudi v Evropi v vsej njihovi socialni, regionalni in kulturni raznolikosti, zlasti mladih in ljudi iz najmanj spodbudnih okolij;(ii) spodbujanje nastanka in razširjanja novih izraznih oblik, v okviru tradicionalnih kulturnih področij (kot so glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, fotografija, arhitektura, književnost, knjige, branje, kulturna dediščina vključno s kulturno krajino in otroška kultura) in vzporedno z njimi;(iii) podpora projektom, katerih namen je izboljšati dostopnost knjig in branja ter usposabljanje strokovnjakov, ki delajo na tem področju;(iv) podpora projektom sodelovanja, katerih namen je zaščita, skupno uživanje, poudarjanje in varovanje skupne kulturne dediščine evropskega pomena na evropski ravni;(v) podpora ustvarjanju multimedijskih izdelkov, prikrojenih potrebam različnih občinstev, s čimer bosta postala evropsko umetniško ustvarjanje in dediščina bolj opazna in bolj dosegljiva za vse;(vi) spodbujanje pobud, razprav in sodelovanja med kulturnimi in družbeno-kulturnimi organizatorji, ki delajo na področju družbene integracije, zlasti integracije mladih;(vii) krepitev medkulturnega dialoga in vzajemnih izmenjav med evropsko kulturo in drugimi kulturami, zlasti s spodbujanjem sodelovanja pri zadevah skupnega interesa med kulturnimi ustanovami in/ali drugimi subjekti v državah članicah in v tretjih državah;(viii) spodbujanje prenašanja kulturnih dogodkov v živo z uporabo novih tehnologij informacijske družbe.Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % sredstev za posamezen ukrep. V večini primerov ta podpora ne sme biti manjša od 50000 EUR ali večja od 150000 EUR letno.I.2 Integrirani ukrepi, vključeni v strukturirane, večletne sporazume o kulturnem sodelovanjuProgram Kultura 2000 spodbuja tesnejše odnose in skupno delo s podpiranjem kulturnih mrež in zlasti mrež subjektov, kulturnih teles in kulturnih ustanov, vključujoč zlasti strokovnjake v različnih sodelujočih državah zaradi uresničevanja organiziranih kulturnih projektov v Skupnosti in zunaj nje. Ta ukrep se nanaša na pomembne kakovostne projekte z evropsko razsežnostjo, ki vključujejo vsaj pet držav, sodelujočih v programu Kultura 2000.Sporazumi o kulturnem sodelovanju bodo namenjeni izvajanju strukturiranih, večletnih kulturnih ukrepov med subjekti iz več držav članic in iz drugih držav, sodelujočih v programu Kultura 2000. Ti sporazumi se bodo nanašali na transnacionalne ukrepe na enem kulturnem področju (vertikalni ukrepi), kot so glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, književnost, knjige in branje vključno s prevajanjem in kulturno dediščino. Poleg tega bodo pospeševale, tudi z uporabo novih medijev, izvajanje čezsektorskih integriranih ukrepov (horizontalni ukrepi na podlagi sinergije), torej združevanje različnih kulturnih področij.Sporazumi o sodelovanju, ki bodo na ta način predlagani za dobo do treh let, bodo vključevali nekatere ali vse izmed naslednjih dejavnosti:(i) koprodukcijo in kroženje del ter drugih kulturnih dogodkov v Evropski uniji (npr. razstav, festivalov itd.), s čimer bodo postali dostopni za čim več državljanov;(ii) mobilnost umetnikov, ustvarjalcev in drugih kulturnih subjektov;(iii) nadaljnje usposabljanje strokovnjakov za kulturo ter teoretično in praktično izmenjavo izkušenj;(iv) izboljšave kulturnih prizorišč in spomenikov v Skupnosti zaradi širjenja ozaveščenosti o evropski kulturi;(v) raziskovalne projekte, kampanje za širjenje javne zavesti, učne dejavnosti in razširjanje znanja, seminarje, kongrese, srečanja o kulturnih temah evropskega pomena;(vi) uporabo novih tehnologij;(vii) projekte, namenjene poudarjanju kulturne raznolikosti in večjezičnosti, ki pospešujejo vzajemno zavest o zgodovini, koreninah, skupnih kulturnih vrednotah evropskih narodov in njihovi skupni kulturni dediščini.Na podlagi posvetovanja z odborom, navedenim v členu 5(1) Sklepa, bo Skupnost podelila podporo za izvajanje sporazumov o kulturnem sodelovanju. Namenjena ne bo samo delnemu financiranju projekta, ampak tudi stroškom, povezanim z začetnim uvajanjem trajnega sodelovanja, ki bi lahko bilo večletno, v pravni obliki, priznani v eni od držav članic Unije.Da bi bil sporazum upravičen do financiranja, morajo dejavnosti, ki jih obsega, vključevati subjekte iz vsaj petih držav, sodelujočih v programu Kultura 2000.Tisti, ki so odgovorni za večletne sporazume o kulturnem sodelovanju, ki več kakor eno leto prejemajo podporo Skupnosti, morajo Komisiji konec vsakega leta predložiti pregled izvajanih dejavnosti in izdatkov za vsako dejavnost, da bi podporo Skupnosti prenesli do konca trajanja projekta.Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % načrtovanih sredstev sporazuma o kulturnem sodelovanju. Znašati ne sme več kakor 300000 EUR letno.To podporo je mogoče zvišati za največ 20 %, da bi pokrili ustrezne stroške, do katerih je prišlo zaradi upravljanja sporazumov o kulturnem sodelovanju.I.3 Posebni kulturni dogodki z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjoTi dogodki, znatni po merilu in obsegu, bi morali doseči pomemben odmev pri evropskih ljudeh ter pomagati zvišati njihov občutek pripadnosti isti skupnosti in jih ozavestiti o kulturni raznolikosti držav članic ter okrepiti medkulturni in mednarodni dialog.Ti dogodki obsegajo zlasti:(i) Evropsko prestolnico kulture in Evropski mesec kulture;(ii) organizacijo simpozijev zaradi proučevanja vprašanj v skupnem kulturnem interesu, da bi okrepili kulturni dialog v Skupnosti in zunaj nje;(iii) organizacijo inovativnih kulturnih dogodkov, ki so močno privlačni in dosegljivi državljanom nasploh, zlasti na področju kulturne dediščine, umetniških dejavnosti in evropske zgodovine, in ki zlasti uvajajo povezave med izobraževanjem, umetnostjo in kulturo;(iv) prepoznavanje in poudarjanje evropske umetniške nadarjenosti, zlasti med mladimi, med drugim s pomočjo evropskih nagrad na različnih kulturnih toriščih: književnost, prevajanje, arhitektura itd.;(v) podporo za projekte, ki jih priznajo ustrezni organi sodelujočih držav in vključujejo zaščito in varovanje kulturne dediščine izjemnega pomena, ki prispeva k razvoju in razširjanju inovativnih zamisli, metod in tehnik na evropski ravni in ki jo lahko označimo kot "laboratorije evropske dediščine".Prioritete glede teh dogodkov bodo določene po posvetovanju z odborom, navedenim v členu 5 sklepa.Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % predvidenih sredstev za poseben kulturni dogodek. Ne sme biti manjša od 200000 EUR ali večja od 1 milijona EUR letno za dogodke, navedene v točki (i). Za dogodke, navedene v točkah od (ii) do (v), ustrezne omejitve v večini primerov ne bodo nižje od 150000 EUR letno in v nobenem primeru ne višje od 300000 EUR letno. Priporočeno nakazilo za te dejavnosti znaša 10 % finančnega okvira programa.Tri vrste ukrepov in dogodkov, opisane pod I.1, I.2 in I.3, sledijo vertikalnemu (ki se nanaša na eno kulturno področje) ali horizontalnemu (ki združuje več kulturnih področij) pristopu.Orientacijski opis teh pristopov je naveden v Prilogi II.II. Usklajevanje z drugimi instrumenti Skupnosti na področju kultureKomisija bo s posebnimi ukrepi, sporazumi o kulturnem sodelovanju in posebnimi kulturnimi dogodki zagotovila usklajevanje z drugimi instrumenti Skupnosti, dejavnimi na kulturnem področju, zlasti zaradi pospeševanja in dogovarjanja o sodelovanju med sektorji s skupnimi ali konvergentnimi interesi, kot so na primer:- kultura in turizem (s pomočjo kulturnega turizma),- kultura, izobraževanje in mladina (zlasti predstavitve avdiovizualnih in multimedijskih izdelkov o evropski kulturi z razlagami ustvarjalcev ali poustvarjalnih umetnikov po šolah in visokošolskih ustanovah),- kultura in zaposlovanje (spodbujanje odpiranja delovnih mest v kulturnem sektorju, zlasti na novih kulturnih področjih),- kultura in zunanji odnosi,- kulturna statistika kot posledica izmenjave primerjalnih statističnih podatkov na ravni Skupnosti,- kultura in notranji trg,- kultura in raziskovalna dejavnost,- kultura in izvoz kulturnih dobrin.III. SporočilaPrejemniki podpore Skupnosti morajo to podporo izrecno in čim bolj opazno navesti v vseh informacijah in sporočilih, povezanih s projektom.IV. Tehnična pomoč in spremljajoči ukrepiPri izvajanju programa Kultura 2000 lahko Komisija poišče tehnično pomoč organizacij, za katero je načrtovano financiranje o okviru celotnih sredstev programa, ki ne presega 3 % teh sredstev. Pod enakimi pogoji lahko uporabi tudi eksperte ali mreže ekspertov.Poleg tega se lahko Komisija dogovori za evalvacijske študije in organizira seminarje, kolokvije ali druga strokovna srečanja, ki bi lahko pomagala pri izvajanju programa Kultura 2000. Komisija lahko organizira tudi dejavnosti, povezane z informiranjem, objavami in razširjanjem.V. Kontaktna mestaKomisija in države članice bodo organizirale in pospešile prostovoljno vzajemno izmenjavo informacij, ki se uporabljajo pri izvajanju programa Kultura 2000, prek kontaktnih mest, ki bodo odgovorna za:- pospeševanje programa,- omogočanje vključevanja v program in spodbujanje sodelovanja pri njegovih dejavnostih za čim več strokovnjakov in subjektov na kulturnem področju s pomočjo učinkovitega razširjanja informacij,- zagotavljanje učinkovite povezave z raznimi ustanovami, ki zagotavljajo pomoč kulturnemu sektorju v državah članicah, s čimer bodo prispevala k dopolnjevanju med ukrepi v okviru programa Kultura 2000 in nacionalnimi podpornimi ukrepi,- zagotavljanje informacij in stikov na ustrezni ravni med subjekti, ki sodelujejo v programu Kultura 2000, in tistimi, ki sodelujejo v drugih programih Skupnosti, dostopnih za kulturne projekte.VI. Splošna razdelitev proračunaVI.1 Na začetku delovanja in najpozneje do 1. marca vsakega leta bo Komisija odboru predložila vnaprejšnjo razdelitev proračunskih sredstev po vrstah dejavnosti, pri čemer bo upoštevala cilje, določene v členu 1 Sklepa.VI.2 Razpoložljiva sredstva bodo razdeljena interno glede na naslednje indikativne smernice:(a) vsa sredstva, razporejena za posamezne inovativne in/ali eksperimentalne ukrepe, ne bi smela presegati 45 % letnega proračuna za program Kultura 2000;(b) sredstva, razporejena za integrirane ukrepe v okviru strukturiranih, večletnih sporazumov o kulturnem sodelovanju, ne bi smela znašati manj kakor 35 % letnega proračuna za program Kultura 2000;(c) sredstva, razporejena za posebne kulturne dogodke z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjo, naj bi znašala približno 10 % letnega proračuna za program Kultura 2000;(d) preostali izdatki, vključno s stroški, povezanimi s kontaktnimi mesti, naj bi znašali približno 10 % letnega proračuna za program Kultura 2000.VI.3 Vsi zgoraj navedeni odstotki so indikativni in jih odbor lahko prilagodi po postopku iz člena 4 Sklepa.--------------------------------------------------PRILOGA IIINDIKATIVNI OPIS VERTIKALNIH IN HORIZONTALNIH PRISTOPOVTrije ukrepi programa Kultura 2000 predstavljajo vertikalni (nanašajoč se na eno kulturno področje) ali horizontalni (združujoč več kulturnih področij) pristop.Kot indikacija lahko zanje velja naslednje:I. Vertikalni pristopTo pomeni sektorski pristop, ki si prizadeva, da bi upošteval posebne potrebe posameznih kulturnih področij, zlasti:(a) na naslednjih področjih: glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, arhitektura in druge oblike umetniškega izražanja, kot so multimedijska umetnost, fotografija, otroška kultura in poulična umetnost. Glede na posamične vidike vsakega kulturnega področja naj bi ta pristop:(i) pospeševal izmenjave in sodelovanje med kulturnimi subjekti;(ii) pomagal kroženju umetnikov in njihovih del po Evropi;(iii) izboljšal možnosti za usposabljanje in nadaljnje usposabljanje, zlasti v kombinaciji z boljšo mobilnostjo tistih, ki delajo na kulturnem področju (vključno z učitelji in študenti);(iv) spodbujal ustvarjalnost ob hkratnem podpiranju izvajanja dejavnosti, ki spodbujajo evropske umetnike in njihova dela na prej navedenih področjih v Evropi ter podpiranju politike dialoga in izmenjav z drugimi svetovnimi kulturami;(v) podpiral pobude, ki bi uporabljale ustvarjalnost kot sredstvo za družbeno integracijo.(b) kar zadeva knjige, branje in prevode ta pristop teži k:(i) spodbujanju izmenjav in sodelovanja med ustanovami in/ali posamezniki iz različnih držav članic in drugih držav, sodelujočih v programu, in tretjih držav;(ii) krepitvi zavesti in razširjanju literarnih stvaritev in zgodovine evropskih ljudi s pomočjo podpiranja prevodov literarnih, dramskih in referenčnih besedil, zlasti tistih v manj razširjenih evropskih jezikih in jezikih srednje- in vzhodnoevropskih držav;(iii) spodbujanju mobilnosti in nadaljnjega usposabljanja tistih, ki delajo na področju knjig in branja;(iv) pospeševanju knjig in branja, zlasti pri mladih in delih družbe s slabšimi možnostmi.Pogoj, določen v prvem odstavku Priloge I.1 glede najmanjšega števila potrebnih subjektov iz sodelujočih držav za predložitev projektov po programu Kultura 2000, se lahko prilagodi, da bi se upoštevale posebne potrebe literarnega prevajanja.(c) kar zadeva evropsko pomembne kulturne dediščine, zlasti intelektualne in neintelektualne, premične in nepremične dediščine (muzeji in zbirke, knjižnice, arhivi, vključno s fotografskimi arhivi, avdiovizualnimi arhivi kulturnih del), arheološke in podvodne dediščine, arhitektonske dediščine, vseh kulturnih prizorišč in krajin (kulturnih in naravnih dobrin), si ta pristop prizadeva za:(i) spodbujanje projektov, usmerjenih v zaščito in restavracijo evropske kulturne dediščine;(ii) spodbujanje razvoja mednarodnega sodelovanja med ustanovami in/ali subjekti, da bi prispevali k izmenjavi strokovnega znanja in razvoju najboljše prakse v zvezi z zaščito in varovanjem kulturne dediščine;(iii) izboljšanje dostopnosti kulturne dediščine, kadar vključuje evropsko razsežnost, in spodbujanju aktivnega sodelovanja široke javnosti, zlasti otrok, mladine, kulturno prikrajšanih oseb ter prebivalcev s podeželja in obrobnih regij Skupnosti;(iv) spodbujanje mobilnosti in usposabljanja v zvezi s kulturno dediščino za tiste, ki delajo na kulturnem področju;(v) spodbujanje mednarodnega sodelovanja za razvoj novih tehnologij in inovacij na različnih področjih dediščine ter v zvezi z zaščito tradicionalnih obrti in postopkov;(vi) upoštevanje dediščine pri drugih politikah in programih;(vii) spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami.Posebne potrebe različnih področij kulturnega življenja (poustvarjalna in vizualna umetnost, knjige in branje, kulturna dediščina itd.) bodo uravnoteženo upoštevane pri dodeljevanju sredstev.II. Horizontalni pristopTa pristop si prizadeva za pospeševanje sinergije in razvoj kulturnega ustvarjanja s pomočjo pospeševanja čezsektorskih dejavnosti, ki zajemajo številna kulturna področja, in tudi s pomočjo podpore za skupne dejavnosti, ki vključujejo različne programe in politike Skupnosti (zlasti tiste v zvezi z izobraževanjem, mladino, poklicnim usposabljanjem, zaposlovanjem itd.).Indikativna višina sredstev, namenjenih za te dejavnosti, znaša 10 % finančnega okvira programa.--------------------------------------------------