title: 2006/954/ES: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Ženevskemu aktu Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, sprejet v Ženevi 2. julija 1999

text:
                  29.12.2006

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 386/28

         SKLEP SVETA
         z dne 18. decembra 2006
         o odobritvi pristopa Evropske skupnosti k Ženevskemu aktu Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, sprejet v Ženevi 2. julija 1999
         (2006/954/ES)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Komisije,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uredba Sveta (ES) št. 6/2002 z dne 12. decembra 2001 o modelih Skupnosti (1), ki temelji na členu 308 Pogodbe, je namenjena vzpostavitvi pravilno delujočega trga, ki omogoča pogoje, podobne tistim, ki veljajo na nacionalnem trgu. Da bi se takšen trg vzpostavil in postajal vedno bolj enoten, je navedena uredba uvedla sistem modelov Skupnosti, po katerem lahko podjetja z enotnim postopkom pridobijo modele Skupnosti, ki uživajo enotno varstvo in učinkujejo na celotnem območju Skupnosti.

                     (2)

                     Zaradi priprav, ki jih je začela in izvedla Svetovna organizacija za intelektualno lastnino (WIPO) s sodelovanjem držav članic, ki so članice Haaške unije, držav članic, ki niso članice Haaške unije, in Evropske skupnosti je diplomatska konferenca, v ta namen sklicana v Ženevi, sprejela Ženevski akt Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov (v nadaljevanju „Ženevski akt“) dne 2. julija 1999.

                     (3)

                     Ženevski akt je bil sprejet zaradi uvedbe nekaterih izboljšav v sistem mednarodnega depozita modelov, kakor določata Londonski akt, ki je bil sprejet 2. junija 1934, in Haaški akt, ki je bil sprejet 28. novembra 1960.

                     (4)

                     Cilj Ženevskega akta je razširiti Haaški sistem mednarodne registracije na nove članice in oblikovati sistem tako, da bo privlačnejši za prijavitelje. Glavna novost Ženevskega akta v primerjavi z Londonskim in Haaškim aktom je, da lahko medvladna organizacija, ki ima urad za odobritev varstva modelov z učinkom na ozemlju organizacije, postane pogodbenica Ženevskega akta.

                     (5)

                     Določba, po kateri lahko medvladna organizacija, ki ima regionalni urad za registracijo modelov, postane pogodbenica Ženevskega akta, je bila uvedena zato, da se zlasti Skupnosti dovoli pristop k navedenemu aktu in s tem k Haaški uniji.

                     (6)

                     Ženevski akt je začel veljati 23. decembra 2003, uporabljati pa se je začel 1. aprila 2004. Urad za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) je 1. januarja 2003 začel sprejemati prijave za registrirane modele Skupnosti, prva vložitev pa je bila opravljena 1. aprila 2003.

                     (7)

                     Sistem modelov Skupnosti in sistem mednarodne registracije, kot ga je vzpostavil Ženevski akt, se dopolnjujeta. Sistem modelov Skupnosti predvideva popolni in enotni sistem za registracijo regionalnih modelov, ki zajema celotno območje Skupnosti. Haaški sporazum je pogodba, s katero se centralizirajo postopki za podelitev varstva modelov na ozemlju imenovanih pogodbenic.

                     (8)

                     Vzpostavitev povezave med sistemom modelov Skupnosti in sistemom mednarodne registracije v skladu z Ženevskim aktom bi oblikovalcem omogočila, da z eno samo mednarodno prijavo zavarujejo svoje modele v Skupnosti v okviru sistema modelov Skupnosti ter na ozemlju pogodbenic Ženevskega akta v Skupnosti in zunaj nje.

                     (9)

                     Poleg tega bo vzpostavitev povezave med sistemom modelov Skupnosti in sistemom mednarodne registracije v skladu z Ženevskim aktom spodbudila usklajen razvoj gospodarskih dejavnosti, odpravila izkrivljanje konkurence in povečala stroškovno učinkovitost ter raven povezanosti in delovanja notranjega trga. Zato mora Skupnost, da bi postal sistem modelov Skupnosti privlačnejši, pristopiti k Ženevskemu aktu.

                     (10)

                     Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da po pristopu Skupnosti k Ženevskemu aktu zastopa Skupnost na skupščini Haaške unije.

                     (11)

                     Ta sklep ne vpliva na pravico držav članic, da se udeležijo skupščine Haaške unije v zvezi s svojimi nacionalnimi modeli –

               SKLENIL:

            Člen 1
            Ženevski akt Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov, sprejet v Ženevi 2. julija 1999 (v nadaljevanju „Ženevski akt“) se odobri v imenu Skupnosti v zvezi z zadevami v njeni pristojnosti.
            Besedilo Ženevskega akta je priloženo k temu sklepu.

            Člen 2

               1.   Predsednik Sveta je pooblaščen za deponiranje listine o pristopu pri generalnem direktorju Svetovne organizacije za intelektualno lastnino z dnem, ko bosta Svet in Komisija sprejela ukrepe, potrebne za vzpostavitev povezave med predpisi o modelih Skupnosti in Ženevskim aktom.

               2.   Izjave, ki so priložene k temu sklepu, se vnesejo v listino o pristopu.

            Člen 3

               1.   Komisija je pooblaščena za zastopanje Evropske skupnosti na zasedanjih skupščine Haaške unije, ki potekajo v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino.

               2.   Komisija se glede vseh zadev v zvezi z modeli Skupnosti, ki so v pristojnosti Skupnosti, na srečanjih Haaške unije pogaja v imenu Skupnosti in v skladu z naslednjimi določbami:

                           (a)

                           stališča, ki jih Skupnost lahko sprejme na skupščini, pripravi ustrezna delovna skupina Sveta; če to ni mogoče, se sprejmejo na sestankih, sklicanih na kraju samem med delom v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino;

                           (b)

                           kar zadeva sklepe, ki zadevajo spremembe Uredbe (ES) št. 6/2002 ali katerega koli drugega akta Sveta, za katerega je potrebno soglasje, Svet na predlog Komisije soglasno sprejme stališče Skupnosti;

                           (c)

                           kar zadeva druge sklepe, ki zadevajo zakonodajo SKupnosti o modelih, Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme stališče Skupnosti.

            V Bruslju, 18. decembra 2006

                  Za Svet

                  Predsednik

               J.-E. ENESTAM

            (1)  UL L 3, 5.1.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

            PRILOGA
            Ženevski akt z dne 2. julija 1999
            KAZALO
            UVODNE DOLOČBE

                        1. člen:

                     krajšani izrazi

                        2. člen:

                     Veljavnost drugačnega varstva, določenega z zakoni pogodbenic in nekaterimi mednarodnimi pogodbami

                  I. POGLAVJE
            MEDNARODNA PRIJAVA IN MEDNARODNA REGISTRACIJA

                        3. člen:

                     Upravičenost do vložitve mednarodne prijave

                        4. člen:

                     Postopek za vložitev mednarodne prijave

                        5. člen:

                     Vsebina mednarodne prijave

                        6. člen:

                     Prednost

                        7. člen:

                     Pristojbine za imenovanje

                        8. člen:

                     Odprava nepravilnosti

                        9. člen:

                     Datum vložitve mednarodne prijave

                        10. člen:

                     Mednarodna registracija, datum mednarodne registracije, objava in zaupni izvodi mednarodne registracije

                        11. člen:

                     Odlog objave

                        12. člen:

                     Zavrnitev

                        13. člen:

                     Posebne zahteve o enotnosti modela

                        14. člen:

                     Učinki mednarodne registracije

                        15. člen:

                     Razveljavitev

                        16. člen:

                     Vpis sprememb in drugih zadev v zvezi z mednarodnimi registracijami

                        17. člen:

                     Veljavnost in obnovitev mednarodne registracije ter trajanje varstva

                        18. člen:

                     Informacije o objavljenih mednarodnih registracijah

                  II. POGLAVJE
            UPRAVNE DOLOČBE

                        19. člen:

                     Skupni urad več držav

                        20. člen:

                     Članstvo v Haaški uniji

                        21. člen:

                     Skupščina

                        22. člen:

                     Mednarodni urad

                        23. člen:

                     Finance

                        24. člen:

                     Pravilnik

                  III. POGLAVJE
            REVIZIJA IN SPREMEMBE

                        25. člen:

                     Revizija tega akta

                        26. člen:

                     Sprememba nekaterih členov s strani skupščine

                  IV. POGLAVJE
            KONČNE DOLOČBE

                        27. člen:

                     Pristop k temu aktu

                        28. člen:

                     Začetek veljavnosti ratifikacij in pristopov

                        29. člen:

                     Prepoved pridržkov

                        30. člen:

                     Izjave pogodbenic

                        31. člen:

                     Veljavnost aktov iz let 1934 in 1960

                        32. člen:

                     Odpoved tega akta

                        33. člen:

                     Jezik tega akta; podpis

                        34. člen:

                     Depozitar

                  UVODNE DOLOČBE

               1. člen
               Skrajšani izrazi
               V tem aktu:

                           (i)

                           „Haaški sporazum“ pomeni Haaški sporazum o mednarodnem depozitu modelov, ki se s tem preimenuje v Haaški sporazum o mednarodni registraciji modelov;

                           (ii)

                           „ta akt“ pomeni Haaški sporazum, kakor ga opredeljuje ta akt;

                           (iii)

                           „pravilnik“ pomeni pravilnik k temu aktu;

                           (iv)

                           „predpisan“ pomeni predpisan v pravilniku;

                           (v)

                           „Pariška konvencija“ pomeni Pariško konvencijo za varstvo industrijske lastnine, podpisano 20. marca 1 883 v Parizu, kot je bila spremenjena in dopolnjena;

                           (vi)

                           „mednarodna registracija“ pomeni mednarodno registracijo modela v skladu s tem aktom;

                           (vii)

                           „mednarodna prijava“ pomeni prijavo za pridobitev mednarodne registracije;

                           (viii)

                           „mednarodni register“ pomeni uradno zbirko podatkov v zvezi z mednarodnimi registracijami, ki jo vodi Mednarodni urad, in sicer podatkov, za katere je v tem aktu ali v pravilniku zahtevano ali dovoljeno, da so vpisani v register ne glede na medij, na katerem so taki podatki shranjeni;

                           (ix)

                           „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo;

                           (x)

                           „prijavitelj“ pomeni osebo, v imenu katere je vložena mednarodna prijava;

                           (xi)

                           „imetnik“ pomeni osebo, v imenu katere je mednarodna registracija vpisana v mednarodni register;

                           (xii)

                           „medvladna organizacija“ pomeni medvladno org „Haaški sporazum“ pomeni Haaški sporazum o mednarodnem depozitu modelov, ki se s tem preimenuje v Haaški sporazum o mednarodni registraciji modelov;

                           (xiii)

                           „pogodbenica“ pomeni vsako državo ali medvladno organizacijo, ki je pogodbenica tega akta;

                           (xiv)

                           „pogodbenica prijavitelja“ pomeni pogodbenico ali eno od pogodbenic, v kateri prijavitelj na podlagi izpolnjevanja najmanj enega od pogojev, navedenih v 3. členu, pridobi pravico do vložitve mednarodne prijave; če lahko prijavitelj skladno s 3. členom pridobi pravico do vložitve mednarodne prijave v dveh ali več pogodbenicah, je „pogodbenica prijavitelja“ tista izmed pogodbenic, ki je kot taka označena v mednarodni prijavi;

                           (xv)

                           „ozemlje pogodbenice“ pomeni ozemlje države, če je pogodbenica država, če pa je pogodbenica medvladna organizacija, ozemlje, na katerem velja ustanovitvena pogodba te medvladne organizacije;

                           (xvi)

                           „urad“ pomeni agencijo, ki ji pogodbenica poveri podeljevanje varstva za modele z veljavnostjo na svojem ozemlju;

                           (xvii)

                           „urad za preizkušanje“ pomeni urad, ki po uradni dolžnosti preizkuša pri njem vložene prijave za varstvo modelov, da ugotovi najmanj to, ali modeli izpolnjujejo pogoj novosti;

                           (xviii)

                           „imenovanje“ pomeni zahtevo, da mednarodna registracija velja na ozemlju pogodbenice; pomeni tudi vpis te zahteve v mednarodni register;

                           (xix)

                           „imenovana pogodbenica“ in „imenovani urad“ pomenita pogodbenico oziroma urad pogodbenice, na katerega se nanaša imenovanje;

                           (xx)

                           „akt iz leta 1934“ pomeni akt Haaškega sporazuma, podpisan v Londonu 2. junija 1934;

                           (xxi)

                           „akt iz leta 1960“ pomeni akt Haaškega sporazuma, podpisan v Haagu 28. novembra 1960;

                           (xxii)

                           „dodatni akt iz leta 1961“ pomeni akt, podpisan v Monaku 18. novembra 1961 kot dodatek k aktu iz leta 1934;

                           (xxiii)

                           „dopolnilni akt iz leta 1967“ pomeni spremenjen dopolnilni akt Haaškega sporazuma, podpisan v Stockholmu 14. julija 1967;

                           (xxiv)

                           „Unija“ pomeni Haaško unijo, ustanovljeno s Haaškim sporazumom s 6. novembra 1925 in ohranjeno v aktih iz leta 1934 in 1960, v dodatnem in dopolnilnem aktu in v tem aktu;

                           (xxv)

                           „skupščina“ pomeni skupščino Unije, omenjeno v pododstavku (a) prvega odstavka 21. člena, ali kateri koli organ, ki to skupščino nadomešča;

                           (xxvi)

                           „Organizacija“ pomeni Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino;

                           (xxvii)

                           „generalni direktor“ je generalni direktor Organizacije;

                           (xxviii)

                           „Mednarodni urad“ je mednarodni urad Organizacije;

                           (xxix)

                           „listina o ratifikaciji“ se razlaga tako, da vključuje tudi listine o sprejetju ali odobritvi.

               2. člen
               Veljavnost drugačnega varstva, določenega z zakoni pogodbenic in nekaterimi mednarodnimi pogodbami

                  (1)   [Zakoni pogodbenic in nekatere mednarodne pogodbe] Določbe tega akta ne vplivajo na veljavnost kakršnega koli večjega varstva, ki je lahko določeno z zakonom pogodbenice, in nikakor ne vplivajo na varstvo, ki ga umetniškim delom in delom uporabne umetnosti določajo mednarodne pogodbe ali konvencije o avtorskih pravicah, ali na varstvo, ki je modelom določeno po Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, priloženemu k Sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije.

                  (2)   [Obvezna skladnost s Pariško konvencijo] Vsaka pogodbenica ravna v skladu z določbami Pariške konvencije, ki se nanašajo na modele.

            I. POGLAVJE
            MEDNARODNA PRIJAVA IN MEDNARODNA REGISTRACIJA

               3. člen
               Upravičenost do vložitve mednarodne prijave
               Vsaka oseba, ki je državljan države pogodbenice ali države članice medvladne organizacije, ki je pogodbenica, ali ima stalno ali običajno prebivališče ali resnično in dejavno industrijsko ali trgovsko podjetje na ozemlju pogodbenice, je upravičena do vložitve mednarodne prijave.

               4. člen
               Postopek za vložitev mednarodne prijave

                  (1)   [Neposredna ali posredna vložitev]

                              (a)

                              Prijavitelj lahko vloži mednarodno prijavo po svoji izbiri neposredno pri Mednarodnem uradu ali s posredovanjem urada pogodbenice prijavitelja.

                              (b)

                              Ne glede na pododstavek (a) lahko vsaka pogodbenica s pisno izjavo uradno obvesti generalnega direktorja, da mednarodna prijava ne sme biti vložena s posredovanjem njenega urada.

                  (2)   [Posredniška pristojbina pri posredni vložitvi] Urad katere koli pogodbenice lahko zahteva, da mu prijavitelj plača posredniško pristojbino za vsako mednarodno prijavo, vloženo z njegovim posredovanjem.

               5. člen
               Vsebina mednarodne prijave

                  (1)   [Obvezna vsebina mednarodne prijave] Mednarodna prijava mora biti napisana v predpisanem jeziku ali v enem od predpisanih jezikov in vsebovati ali imeti priloženo:

                              (i)

                              zahtevo za mednarodno registracijo po tem aktu;

                              (ii)

                              predpisane podatke o prijavitelju;

                              (iii)

                              predpisano število izvodov prikaza ali po prijaviteljevi izbiri več različnih prikazov modela, ki se prijavlja, predstavljenih na predpisan način; če pa je model dvodimenzionalen in če je v skladu s petim odstavkom dana zahteva za odlog objave, je lahko mednarodni prijavi namesto prikazov priloženo predpisano število primerkov modela;

                              (iv)

                              navedbo izdelka ali izdelkov, ki sestavljajo model, ali v zvezi s katerimi je treba model uporabljati, kot je predpisano;

                              (v)

                              navedbo imenovanih pogodbenic;

                              (vi)

                              predpisane pristojbine;

                              (vii)

                              morebitne druge predpisane podatke.

                  (2)   [Dodatna obvezna vsebina mednarodne prijave]

                              (a)

                              Vsaka pogodbenica, katere urad je urad za preizkušanje in ki po zakonu, ki je veljal, ko je postala pogodbenica tega akta, zahteva, da prijava za podelitev varstva modela vsebuje sestavine iz pododstavka (b), da bi se ji po omenjenem zakonu lahko dodelil datum vložitve, lahko o teh sestavinah z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja.

                              (b)

                              Sestavine, ki se na podlagi pododstavka (a) lahko uradno sporočijo, so:

                                          (i)

                                          navedba o istovetnosti oblikovalca modela, ki se prijavlja;

                                          (ii)

                                          kratek opis prikaza ali značilnosti modela, ki se prijavlja;

                                          (iii)

                                          zahtevek.

                              (c)

                              Kadar mednarodna prijava vsebuje imenovanje pogodbenice, ki je poslala uradno obvestilo iz pododstavka (a), mora v predpisani obliki vsebovati tudi vsako sestavino, ki je bila v uradnem obvestilu navedena.

                  (3)   [Druga možna vsebina mednarodne prijave] Mednarodna prijava lahko vsebuje ali pa so ji priložene tudi druge sestavine, ki so določene s pravilnikom.

                  4)   [Več modelov v isti prijavi] Pod pogoji, kakršni so lahko predpisani, se mednarodna prijava lahko nanaša na dva ali več modelov.

                  (5)   [Zahteva za odloženo objavo] Mednarodna prijava lahko vsebuje tudi zahtevo za odlog objave.

               6. člen
               Prednost

                  (1)   [Zahteva za prednost]

                              (a)

                              Mednarodna prijava lahko vsebuje izjavo, s katero prijavitelj v skladu s 4. členom Pariške konvencije zahteva prednost za eno ali več predhodnih prijav, vloženih v kateri koli državi pogodbenici te konvencije ali zanjo oziroma v kateri koli članici Svetovne trgovinske organizacije ali zanjo.

                              (b)

                              V pravilniku je lahko določeno, da je izjavo iz pododstavka (a) mogoče dati po vložitvi mednarodne prijave. V takem primeru je s pravilnikom predpisano, do kdaj najpozneje se taka izjava lahko da.

                  (2)   [Mednarodna prijava, ki je lahko podlaga za zahtevo za prednost] Od dneva vložitve dalje je mednarodna prijava ne glede na njeno poznejšo usodo enakovredna redni vložitvi v smislu 4. člena Pariške konvencije.

               7. člen
               Pristojbine za imenovanje

                  (1)   [Predpisana pristojbina za imenovanje] Med predpisanimi pristojbinami je tudi pristojbina za imenovanje za vsako imenovano pogodbenico ne glede na določila v drugem odstavku tega člena.

                  (2)   [Pristojbina za posamično imenovanje] Pogodbenica, katere urad je urad za preizkušanje, ali pogodbenica, ki je mednarodna organizacija, lahko s pisno izjavo uradno obvesti generalnega direktorja, da se v zvezi s katero koli mednarodno prijavo, v kateri je imenovana, in v zvezi z obnovitvijo katere koli mednarodne registracije, ki je posledica take mednarodne prijave, predpisana pristojbina za imenovanje iz prvega odstavka zamenja s pristojbino za posamično imenovanje, katere znesek se navede v izjavi in se lahko s poznejšimi izjavami spremeni. Ta znesek lahko pogodbenica določi za začetno trajanje varstva in za vsako obnovljeno trajanje oziroma za najdaljši možni čas varstva, ki ga ta pogodbenica dovoljuje. Ta znesek pa ne sme biti višji od zneska, ki bi ga imel urad te pogodbenice pravico prejeti od prijavitelja za odobritev varstva za enako obdobje za enako število modelov, zmanjšanega za prihranek zaradi mednarodnega postopka.

                  (3)   [Prenos pristojbin za imenovanje] Pristojbine za imenovanje iz prvega in drugega odstavka prenese Mednarodni urad pogodbenicam, za katere so bile te pristojbine plačane.

               8. člen
               Odprava nepravilnosti

                  (1)   [Preizkus mednarodne prijave] Če Mednarodni urad ugotovi, da mednarodna prijava v času, ko jo prejme, ne izpolnjuje zahtev tega akta in pravilnika, pozove prijavitelja, da v predpisanem roku izvede zahtevane popravke.

                  (2)   [Nepravilnosti, ki niso odpravljene]

                              (a)

                              Če prijavitelj v predpisanem roku zahtev iz poziva ne izpolni, se razen v primeru iz pododstavka (b) šteje, da je mednarodna prijava opuščena.

                              (b)

                              Če prijavitelj ob nepravilnosti v zvezi z drugim odstavkom 5. člena ali posebno zahtevo, ki jo je pogodbenica v skladu s pravilnikom uradno sporočila generalnemu direktorju, zahtev iz poziva ne izpolni v predpisanem roku, se šteje, da mednarodna prijava ne vsebuje imenovanja te pogodbenice.

               9. člen
               Datum vložitve mednarodne prijave

                  (1)   [Neposredno vložena mednarodna prijava] Kadar je mednarodna prijava vložena neposredno pri Mednarodnem uradu, se ob upoštevanju tretjega odstavka tega člena za datum vložitve šteje dan, ko je Mednarodni urad prejel mednarodno prijavo.

                  (2)   [Posredno vložena mednarodna prijava] Kadar je mednarodna prijava vložena s posredovanjem urada pogodbenice prijavitelja, se datum vložitve določi, kot je predpisano.

                  (3)   [Mednarodna prijava z nepravilnostmi] Kadar je v mednarodni prijavi na dan, ko jo je prejel Mednarodni urad, kakšna nepravilnost, ki je opredeljena kot nepravilnost, katere posledica je preložitev datuma vložitve mednarodne prijave, se za datum vložitve šteje dan, ko je Mednarodni urad prejel popravek nepravilnosti.

               10. člen (1)

               Mednarodna registracija, datum mednarodne registracije, objava in zaupni izvodi mednarodne registracije

                  (1)   [Mednarodna registracija] Mednarodni urad registrira vsak model, ki je mednarodno prijavljen, takoj ko prejme mednarodno prijavo ali takoj po prejemu zahtevanih popravkov, če so v skladu z 8. členom zahtevani popravki. Registracija se izvede ne glede na to, ali je v skladu z 11. členom objava odložena ali ne.

                  (2)   [Datum mednarodne registracije]

                              (a)

                              Ob upoštevanju pododstavka (b) je datum mednarodne registracije datum vložitve mednarodne prijave.

                              (b)

                              Če je v mednarodni prijavi na dan, ko jo je Mednarodni urad prejel, nepravilnost po drugem odstavku 5. člena, je datum mednarodne registracije tisti dan, ko Mednarodni urad prejme popravek take nepravilnosti, ali pa datum vložitve mednarodne prijave, ki je poznejši.

                  (3)   [Objava]

                              (a)

                              Mednarodno registracijo objavi Mednarodni urad. Taka objava se v vseh pogodbenicah šteje za zadostno obveščanje javnosti in imetnik registracije ne sme zahtevati nikakršnega drugega obveščanja javnosti.

                              (b)

                              Mednarodni urad pošlje izvod objave mednarodne registracije vsakemu imenovanemu uradu.

                  (4)   [Ohranjanje zaupnosti pred objavo] Ob upoštevanju petega odstavka tega člena in pododstavka (b) četrtega odstavka 11. člena varuje Mednarodni urad vsako mednarodno prijavo in vsako mednarodno registracijo do objave kot zaupno.

                  (5)   [Zaupni izvodi]

                              (a)

                              Mednarodni urad pošlje takoj po registraciji en izvod mednarodne registracije skupaj s pripadajočo izjavo, dokumentom ali primerkom, ki je bil mednarodni prijavi priložen, vsakemu uradu, ki je Mednarodni urad uradno obvestil, da želi prejeti tak izvod, in ki je bil v mednarodni prijavi imenovan.

                              (b)

                              Dokler Mednarodni urad ne objavi mednarodne registracije, varuje urad kot zaupno vsako mednarodno registracijo, katere izvod je prejel od Mednarodnega urada, ta izvod pa lahko uporablja le za preizkušanje mednarodne registracije in prijav za varstvo modela, vloženih v pogodbenici ali za pogodbenico, za katero je ta urad pristojen. Vsebine take mednarodne registracije, razen njenemu imetniku, zlasti ne sme razkriti nikomur zunaj urada; izjema je le razkritje za namene upravnih ali sodnih postopkov, povezanih s sporom o upravičenosti vlaganja mednarodne prijave, na kateri temelji mednarodna registracija. Pri takem upravnem ali sodnem postopku se sme vsebina mednarodne registracije razkriti kot zaupna samo strankam, ki so vpletene v postopek in so obvezane spoštovati zaupnost takega razkritja.

               11. člen
               Odlog objave

                  (1)   [Določbe pogodbenic v zvezi z odlogom objave]

                              (a)

                              Če je v zakonu pogodbenice predviden odlog objave modela za čas, ki je krajši od predpisanega, lahko ta pogodbenica z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja o dopustnem roku odloga.

                              (b)

                              Če v zakonu pogodbenice odlog objave modela ni predviden, pogodbenica o tem z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja.

                  (2)   [Odlog objave] Če mednarodna prijava vsebuje zahtevo za odlog objave, se objava opravi

                              (i)

                              ob poteku predpisanega roka, če nobena pogodbenica, imenovana v mednarodni prijavi, ni dala izjave iz prvega odstavka tega člena;

                              (ii)

                              ob poteku roka, navedenega v izjavi, če je katera od pogodbenic, imenovanih v mednarodni prijavi, dala izjavo iz pododstavka (a) prvega odstavka tega člena, oziroma ob poteku najkrajšega roka, navedenega v izjavah, če je dalo izjavo več imenovanih pogodbenic.

                  (3)   [Obravnavanje zahtev za odlog, če po veljavni zakonodaji ni možen] Če je bil zahtevan odlog objave in je katera od pogodbenic, imenovanih v mednarodni prijavi, dala izjavo iz pododstavka (b) prvega odstavka tega člena, da po njeni zakonodaji odlog objave ni možen,

                              (i)

                              Mednarodni urad ob upoštevanju točke (ii) tega odstavka o tem obvesti prijavitelja; če prijavitelj v predpisanem roku s pisnim obvestilom Mednarodnemu uradu ne umakne imenovanja omenjene pogodbenice, Mednarodni urad ne upošteva zahteve za odlog objave;

                              (ii)

                              če so bili mednarodni prijavi namesto prikazov priloženi primerki modela, Mednarodni urad imenovanja omenjene pogodbenice ne upošteva in o tem obvesti prijavitelja.

                  (4)   [Zahteva za predčasno objavo ali za posebej dovoljeni dostop do mednarodne registracije]

                              (a)

                              V obdobju odloga po drugem odstavku lahko imetnik kadar koli zahteva objavo katerega koli modela ali vseh modelov iz mednarodne registracije, pri čemer se šteje, da je rok odloga za take modele potekel na dan, ko je Mednarodni urad prejel zahtevo.

                              (b)

                              Prav tako lahko imetnik kadar koli med odlogom po drugem odstavku tega člena zahteva od Mednarodnega urada, da tretji osebi, ki jo določi imetnik, posreduje izvleček ali ji dovoli dostop do katerega koli mednarodno registriranega ali vseh mednarodno registriranih modelov.

                  (5)   [Odpoved in omejevanje]

                              (a)

                              Če imetnik med odlogom po drugem odstavku tega člena odpove mednarodno registracijo za vse imenovane pogodbenice, se model ali modeli, ki so bili mednarodno registrirani, ne objavijo.

                              (b)

                              Če imetnik med odlogom po drugem odstavku tega člena za vse imenovane pogodbenice omeji mednarodno registracijo za enega ali nekaj modelov, ki so bili mednarodno registrirani, se preostali modeli iz mednarodne registracije ne objavijo.

                  (6)   [Objava in predložitev prikazov]

                              (a)

                              Ob poteku katerega koli odloga po določbah tega člena Mednarodni urad objavi mednarodno registracijo, če so plačane predpisane pristojbine. Če pristojbine niso plačane, kot je predpisano, se mednarodna registracija izbriše in se ne objavi.

                              (b)

                              Če je bil mednarodni prijavi skladno s točko (iii) prvega odstavka 5. člena priložen en ali več primerkov modela, imetnik v predpisanem roku predloži Mednarodnemu uradu predpisano število izvodov prikaza vsakega modela, ki je bil prijavljen. Če imetnik tega ne stori, se mednarodna registracija izbriše in se ne objavi.

               12. člen
               Zavrnitev

                  (1)   [Pravica do zavrnitve] Urad katere koli imenovane pogodbenice lahko, če za kateri koli model ali za vse modele, ki so vključeni v mednarodno registracijo, niso izpolnjeni pogoji za podelitev varstva po pravu te pogodbenice, delno ali v celoti zavrne veljavnost mednarodne registracije na svojem ozemlju, vendar pa noben urad ne sme delno ali v celoti zavrniti veljavnosti katere koli mednarodne registracije zato, ker po pravu zadevne pogodbenice niso bile izpolnjene tiste zahteve v zvezi z obliko ali vsebino mednarodne prijave, ki so dodatne ali različne od zahtev, določenih v tem aktu in v pravilniku.

                  (2)   [Uradno obvestilo o zavrnitvi]

                              (a)

                              Urad z obvestilom o zavrnitvi v predpisanem roku obvesti Mednarodni urad, da zavrača veljavnost mednarodne registracije.

                              (b)

                              V vsakem uradnem obvestilu o zavrnitvi morajo biti navedeni razlogi, s katerimi je zavrnitev utemeljena.

                  (3)   [Pošiljanje uradnega obvestila o zavrnitvi; pravna sredstva]

                              (a)

                              Mednarodni urad nemudoma pošlje imetniku kopijo uradnega obvestila o zavrnitvi.

                              (b)

                              Imetnik lahko uporabi enaka pravna sredstva, kot če bi model, za katerega je zahteval mednarodno registracijo, prijavil z zahtevo za podelitev varstva po pravu, veljavnem za urad, ki je sporočil zavrnitev. Med pravnimi sredstvi mora biti najmanj možnost, da se zavrnitev ponovno pregleda ali preizkusi, ali možnost pritožbe zoper zavrnitev.

                  (4)    (2)[Umik zavrnitve] Urad, ki je zavrnitev sporočil, jo lahko kadar koli delno ali v celoti umakne.

               13. člen
               Posebne zahteve o enotnosti modela

                  (1)   [Uradno obvestilo o posebnih zahtevah] Vsaka pogodbenica, v kateri velja v času, ko je postala pogodbenica tega akta, zakon, po katerem morajo modeli iz iste prijave izpolnjevati zahtevo enotnosti modela, enotnosti proizvodnje ali enotnosti uporabe ali pripadati kompletu ali sestavu izdelkov ali pa je treba vsak samostojen ali različen model prijaviti posebej, lahko o tem z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja. Vendar nobena taka izjava ne vpliva na pravico prijavitelja, da v skladu s četrtim odstavkom 5. člena njegova mednarodna prijava vsebuje dva ali več modelov, četudi je v prijavi imenovana pogodbenica, ki je dala tako izjavo.

                  (2)   [Učinek izjave] Na podlagi vsake take izjave lahko urad pogodbenice, ki je izjavo dala, zavrne veljavnost mednarodne registracije po prvem odstavku 12. člena, dokler ni izpolnjena zahteva, ki jo je ta pogodbenica uradno sporočila.

                  (3)   [Dodatne pristojbine, ki jih je treba plačati ob delitvi registracije] Če se mednarodna registracija po uradnem obvestilu o zavrnitvi v skladu z drugim odstavkom tega člena pri zadevnem uradu razdeli na dve ali več, da se tako izogne razlogu za zavrnitev, navedenemu v uradnem obvestilu, ima ta urad pravico zaračunati pristojbino za vsako dodatno mednarodno prijavo, ki bi bila potrebna, da se izogne razlogu za zavrnitev.

               14. člen
               Učinki mednarodne registracije

                  (1)   [Učinek prijave po veljavnem pravu] Mednarodna registracija ima od dneva mednarodne registracije v vsaki imenovani pogodbenici najmanj enak učinek kot redno vložena prijava za podelitev varstva modela po pravu te pogodbenice.

                  (2)   [Učinek podelitve varstva po veljavnem pravu]

                              (a)

                              V vsaki imenovani pogodbenici, katere urad ni poslal sporočila o zavrnitvi v skladu z 12. členom, ima mednarodna registracija enak učinek kot podelitev varstva za model po pravu te pogodbenice najkasneje od dne, ko je potekel rok, v katerem lahko sporoči zavrnitev oziroma najkasneje v roku, navedenem v izjavi, če je pogodbenica v skladu s pravilnikom dala ustrezno izjavo.

                              (b) (3)

                              Če je urad imenovane pogodbenice poslal sporočilo o zavrnitvi in je tako zavrnitev pozneje delno ali v celoti umaknil, ima mednarodna registracija v obsegu, v kakršnem je bila zavrnitev umaknjena, v tej pogodbenici enak učinek kot podelitev varstva za model po pravu omenjene pogodbenice najkasneje od datuma, ko je bila zavrnitev umaknjena.

                              (c)

                              Učinek, ki ga ima mednarodna registracija po tem odstavku, se nanaša na model ali modele iz registracije, kot jo je imenovani urad prejel od Mednarodnega urada oziroma kot je bila s postopkom pri tem uradu spremenjena.

                  (3)   [Izjava o učinku imenovanja pogodbenice prijavitelja]

                              (a)

                              Vsaka pogodbenica, katere urad je urad za preizkušanje, lahko z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja, da njeno imenovanje v mednarodni registraciji nima nobenega učinka, kadar je sama pogodbenica prijavitelja.

                              (b)

                              Kadar je pogodbenica, ki je dala izjavo iz pododstavka (a), v mednarodni prijavi navedena kot pogodbenica prijavitelja in imenovana pogodbenica, Mednarodni urad imenovanja te pogodbenice ne upošteva.

               15. člen
               Razveljavitev

                  (1)   [Zahteva za možnost obrambe] Pristojni organi imenovane pogodbenice na njenem ozemlju ne morejo delno ali popolnoma razveljaviti učinkov mednarodne registracije, ne da bi bila imetniku pravočasno dana možnost, da brani svoje pravice.

                  (2)   [Uradno obvestilo o razveljavitvi] Urad pogodbenice, na ozemlju katere so bili učinki mednarodne registracije razveljavljeni, o razveljavitvi, če zanjo ve, uradno obvesti Mednarodni urad.

               16. člen
               Vpis sprememb in drugih zadev v zvezi z mednarodnimi registracijami

                  (1)   [Vpis sprememb in drugih zadev] Kot je predpisano, vpiše Mednarodni urad v mednarodni register

                              (i)

                              vsako spremembo lastništva mednarodne registracije za katero koli ali za vse imenovane pogodbenice in za kateri koli ali vse modele, ki so mednarodno registrirani, če ima novi lastnik v skladu s 3. členom pravico vložiti mednarodno prijavo,

                              (ii)

                              vsako spremembo imena in priimka ali naslova imetnika,

                              (iii)

                              imenovanje predstavnika prijavitelja ali imetnika in katero koli drugo pomembno dejstvo v zvezi s takim predstavnikom,

                              (iv)

                              vsako imetnikovo odpoved mednarodne registracije za katero koli ali vse imenovane pogodbenice,

                              (v)

                              vsako imetnikovo omejevanje mednarodne registracije za katero koli ali vse imenovane pogodbenice na en model ali na nekatere modele, ki so mednarodno registrirani,

                              (vi)

                              vsako razveljavitev veljavnosti mednarodne registracije s strani pristojnih organov imenovane pogodbenice za kateri koli ali vse modele iz mednarodne registracije na ozemlju te pogodbenice,

                              (vii)

                              vsako drugo pomembno dejstvo, ki ga določa pravilnik, v zvezi s pravicami za kateri koli ali vse modele, ki so mednarodno registrirani.

                  (2)   [Učinek vpisa v mednarodni register] Vsak vpis, omenjen v točkah (i), (ii), (iv), (v), (vi) in (vii), prvega odstavka ima enak učinek, kot če bi bil vpisan v register urada vsake od zadevnih pogodbenic, razen da lahko pogodbenica z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja, da vpis iz točke (i) prvega odstavka v tej pogodbenici ne bo učinkoval, dokler urad te pogodbenice ne sprejme poročil ali dokumentov, ki so navedeni v omenjeni izjavi pogodbenice.

                  (3)   [Pristojbine] Za vsak vpis iz prvega odstavka je lahko zahtevano plačilo pristojbine.

                  (4)   [Objava] Mednarodni urad objavi vsak vpis iz prvega odstavka. Kopijo objave pošlje uradu vsake pogodbenice, ki jo to zadeva.

               17. člen
               Veljavnost in obnovitev mednarodne registracije ter trajanje varstva

                  (1)   [Veljavnost mednarodne registracije] Mednarodna registracija velja najprej pet let, računano od dneva mednarodne registracije.

                  (2)   [Obnovitev mednarodne registracije] Mednarodno registracijo je mogoče obnavljati vsakokrat za nadaljnjih pet let v skladu s predpisanim postopkom in ob plačilu predpisanih pristojbin.

                  (3)   [Trajanje varstva v imenovanih pogodbenicah]

                              (a)

                              e se mednarodna registracija obnavlja, traja varstvo ob upoštevanju pododstavka (b) v posamezni pogodbenici 15 let, računano od dneva mednarodne registracije.

                              (b)

                              Če zakon imenovane pogodbenice za model, ki mu je bilo po tem zakonu podeljeno varstvo, določa trajanje varstva, daljše od 15 let, traja varstvo, če se mednarodna registracija obnavlja, enako dolgo, kot določa zakon te pogodbenice.

                              (c)

                              Vsaka pogodbenica z izjavo uradno obvesti generalnega direktorja o najdaljšem trajanju varstva, ki ga določa njen zakon.

                  (4)   [Možnost omejene obnovitve] Mednarodna registracija se lahko obnovi za katero koli ali za vse imenovane pogodbenice ter za kateri koli ali za vse modele, ki so mednarodno registrirani.

                  (5)   [Vpis in objava obnovitve] Mednarodni urad vpiše obnovitve v mednarodni register in jih objavi. Kopijo objave pošlje uradu vsake pogodbenice, ki jo to zadeva.

               18. člen
               Informacije o objavljenih mednarodnih registracijah

                  (1)   [Dostop do informacij] Mednarodni urad vsakomur, ki za to zaprosi, za vsako objavljeno mednarodno registracijo po plačilu predpisane pristojbine pošlje izpiske iz mednarodnega registra ali informacije o vsebini mednarodnega registra.

                  (2)   [Oprostitev overitve] Izpiski iz mednarodnega registra, ki jih pošilja Mednarodni urad, so v vsaki pogodbenici oproščeni vsakršne obvezne overitve.

            II. POGLAVJE
            UPRAVNE DOLOČBE

               19. člen
               Skupni urad več držav

                  (1)   [Uradno obvestilo o skupnem uradu] Če se nekatere države, ki nameravajo postati pogodbenice tega akta ali so že pogodbenice tega akta, dogovorijo za poenotenje svoje notranje zakonodaje o modelih, lahko uradno obvestijo generalnega direktorja,

                              (i)

                              da bo državni urad vsake od njih nadomeščen s skupnim uradom,
                              in

                              (ii)

                              da se za uporabo 1., 3. do 18. in 31. člena tega akta šteje celota njihovih ozemelj, na katerih se uporablja enotna zakonodaja, kot ena pogodbenica.

                  (2)   [Kdaj je čas za uradno obvestilo] V prvem odstavku omenjeno uradno obvestilo se preda

                              (i)

                              za države, ki nameravajo postati pogodbenice tega akta, ob deponiranju listin iz drugega odstavka 27. člena;

                              (ii)

                              za države, ki so že pogodbenice tega akta, kadar koli po izvedenem poenotenju njihove notranje zakonodaje.

                  (3)   [Začetek veljavnosti uradnega obvestila] Uradno obvestilo iz prvega in drugega odstavka tega člena začne veljati

                              (i)

                              za države, ki nameravajo postati pogodbenice tega akta, takoj ko postane ta akt za te države zavezujoč;

                              (ii)

                              za države pogodbenice tega akta tri mesece po dnevu, ko je generalni direktor o tem obvestil druge pogodbenice, ali na kateri koli poznejši datum, ki je naveden v obvestilu.

               20. člen
               Članstvo v Haaški uniji
               Pogodbenice so članice iste Unije kot pogodbenice akta iz leta 1934 ali akta iz leta 1960.

               21. člen
               Skupščina

                  (1)   [Sestava]

                              (a)

                              ogodbenice so članice iste skupščine kot države, ki jih zavezuje 2. člen dopolnilnega akta iz leta 1967.

                              (b)

                              Vsako članico skupščine zastopa v skupščini en delegat, ki mu lahko pomagajo namestniki, svetovalci in izvedenci, vsak delegat pa lahko zastopa samo eno pogodbenico.

                              (c)

                              Članice Unije, ki niso članice skupščine, so kot opazovalke lahko navzoče na zasedanjih skupščine.

                  (2)   [Naloge]

                              (a)

                              kupščina

                                          (i)

                                          obravnava vse zadeve, ki se nanašajo na ohranjanje in razvoj Unije ter na izvajanje tega akta;

                                          (ii)

                                          uresničuje pravice in opravlja naloge, ki so ji posebej naložene ali pa so ji dodeljene po tem aktu ali po dopolnilnem aktu iz leta 1967;

                                          (iii)

                                          daje navodila generalnemu direktorju v zvezi s pripravo revizijskih konferenc in odloča o sklicu vsake take konference;

                                          (iv)

                                          spreminja pravilnik;

                                          (v)

                                          pregleduje in potrjuje poročila in dejavnosti generalnega direktorja v zvezi z Unijo in daje generalnemu direktorju vsa potrebna navodila glede zadev, ki so v pristojnosti Unije;

                                          (vi)

                                          določa program in sprejema dveletni proračun Unije ter potrjuje njen zaključni račun;

                                          (vii)

                                          sprejema finančne predpise Unije;

                                          (viii)

                                          ustanavlja odbore in delovne skupine, ki se ji zdijo primerni za doseganje ciljev Unije;

                                          (ix)

                                          glede na odstavek 1(c) prvega odstavka tega člena določa, katere države, medvladne organizacije in nevladne organizacije so lahko na njenih zasedanjih kot opazovalke;

                                          (x)

                                          sprejema vse druge ustrezne ukrepe za uveljavljanje ciljev Unije in opravlja vse druge naloge, ki so po tem aktu primerne.

                              (b)

                              Glede zadev, ki so v interesu tudi drugih unij, ki jih vodi Organizacija, skupščina sklepa šele po posvetu s koordinacijskim odborom Organizacije.

                  (3)   [Sklepčnost]

                              (a)

                              Polovica članic skupščine, ki so države in imajo pravico glasovati, zagotavlja sklepčnost pri glasovanju o zadevi.

                              (b)

                              Ne glede na določbe pododstavka (a) tega odstavka pa lahko skupščina sprejema sklepe, razen sklepov o svojem poslovniku, če je na kakem zasedanju navzočih manj od polovice, vendar najmanj ena tretjina članic, ki so države in imajo pravico glasovati o zadevi, vendar tako sprejeti sklepi začnejo veljati le, če so izpolnjeni pogoji, navedeni v nadaljevanju. Mednarodni urad take sklepe sporoči članicam skupščine, ki so države in imajo pravico glasovati o zadevi in niso bile zastopane na zasedanju, ter jih pozove, da v treh mesecih po datumu sporočila pisno izjavijo, ali glasujejo za ali proti ali se glasovanja vzdržijo. Če po preteku tega roka število članic, ki so tako glasovale ali so se glasovanja vzdržale, doseže število članic, ki je manjkalo za sklepčnost na samem zasedanju, začne sklep veljati, pod pogojem da takrat še vedno obstaja potrebna večina.

                  (4)   [Odločanje v skupščini]

                              (a)

                              Skupščina si prizadeva za sprejemanje sklepov s soglasjem.

                              (b)

                              Kadar sklepa ni mogoče doseči s soglasjem, se o zadevi odloča z glasovanjem. V takem primeru

                                          (i)

                                          ima vsaka pogodbenica, ki je država, en glas in glasuje samo v svojem imenu,
                                          in

                                          (ii)

                                          vsaka pogodbenica, ki je medvladna organizacija, lahko glasuje namesto svojih držav članic s številom glasov, ki je enako številu njenih članic, ki so pogodbenice tega akta, nobena taka medvladna organizacija pa ne sme sodelovati pri glasovanju, če to pravico uresničuje katera koli njena država članica in obratno.

                              (c)

                              O zadevah, ki se nanašajo samo na države, ki jih zavezuje 2. člen dopolnilnega akta iz leta 1967, pogodbenice, ki jih omenjeni člen ne zavezuje, nimajo pravice glasovati, o zadevah, ki se nanašajo samo na države pogodbenice, pa imajo samo te pravico glasovati.

                  (5)   [Večine]

                              (a)

                              Za sklepe na podlagi drugega odstavka 24. člena in drugega odstavka 26. člena je pri odločanju v skupščini potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov.

                              (b)

                              Vzdržani glasovi se ne štejejo za oddane glasove.

                  (6)   [Zasedanja]

                              (a)

                              Skupščina se vsako drugo leto sestane na rednem zasedanju, ki ga skliče generalni direktor, in če ni izrednih okoliščin, je zasedanje v istem obdobju in na istem kraju kot zasedanje generalne skupščine Organizacije.

                              (b)

                              Skupščina se sestane na izrednem zasedanju, ki ga skliče generalni direktor na zahtevo ene četrtine članic skupščine ali pa na svojo pobudo.

                              (c)

                              Dnevni red takega zasedanja pripravi generalni direktor.

                  (7)   [Poslovnik] Skupščina sprejme svoj poslovnik.

               22. člen
               Mednarodni urad

                  (1)   [Upravne naloge]

                              (a)

                              Mednarodno registracijo in s tem povezane naloge kakor tudi vse druge upravne naloge v zvezi z Unijo opravlja Mednarodni urad.

                              (b)

                              Mednarodni urad zlasti pripravlja sestanke in zagotavlja storitve sekretariata skupščine in strokovnih odborov ter delovnih skupin, ki jih skupščina lahko ustanovi.

                  (2)   [Generalni direktor] Generalni direktor je izvršilni direktor Unije in zastopa Unijo.

                  (3)   [Drugi sestanki poleg zasedanj skupščine] Generalni direktor sklicuje vse odbore in delovne skupine, ki jih ustanovi skupščina, in vse druge sestanke, ki obravnavajo zadeve, pomembne za Unijo.

                  (4)   [Vloga Mednarodnega urada na skupščini in drugih sestankih]

                              (a)

                              Generalni direktor in osebe, ki jih generalni direktor določi, sodelujejo brez glasovalne pravice na vseh zasedanjih skupščine in sestankih odborov in delovnih skupin, ki jih je skupščina ustanovila, ter na vseh drugih sestankih, ki jih skliče generalni direktor pod pokroviteljstvom Unije.

                              (b)

                              Generalni direktor ali član njegovega osebja, ki ga generalni direktor določi, je po uradni dolžnosti sekretar skupščine ter odborov, delovnih skupin in drugih sestankov, omenjenih v pododstavku (a).

                  (5)   [Konference]

                              (a)

                              Mednarodni urad v skladu z navodili skupščine pripravi vse potrebno za vse revizijske konference.

                              (b)

                              Mednarodni urad se o teh pripravah lahko posvetuje z medvladnimi organizacijami ter z mednarodnimi in nacionalnimi nevladnimi organizacijami.

                              (c)

                              Generalni direktor in osebe, ki jih imenuje, sodelujejo v razpravah na revizijskih konferencah, nimajo pa pravice glasovati.

                  (6)   [Druge naloge] Mednarodni urad opravlja tudi vse druge naloge, ki so mu v zvezi s tem aktom dodeljene.

               23. člen
               Finance

                  (1)   [Proračun]

                              (a)

                              Unija ima proračun.

                              (b)

                              Proračun Unije vključuje lastne dohodke in izdatke Unije in njene prispevke v proračun skupnih izdatkov unij, ki jih Organizacija upravlja.

                              (c)

                              Izdatki, ki jih ni mogoče pripisati samo Uniji, ampak tudi še eni ali več drugim unijam, ki jih upravlja Organizacija, se štejejo za skupne izdatke unij. Delež Unije v takih skupnih izdatkih je sorazmeren s koristmi, ki jih ima od njih.

                  (2)   [Usklajevanje s proračuni drugih unij] Proračun Unije je treba sestaviti ob upoštevanju potrebnega usklajevanja s proračuni drugih unij, ki jih Organizacija upravlja.

                  (3)   [Viri financiranja proračuna] Viri, iz katerih se financira proračun Unije, so:

                              (i)

                              pristojbine za mednarodne registracije;

                              (ii)

                              terjatve za druge storitve, ki jih Mednarodni urad opravlja v zvezi z Unijo;

                              (iii)

                              prodaja publikacij Mednarodnega urada v zvezi z Unijo ali avtorski honorarji zanje;

                              (iv)

                              darila, volila in subvencije;

                              (v)

                              najemnine, obresti in drugi dohodki.

                  (4)   [Določitev pristojbin in cen za storitve; višina proračuna]

                              (a)

                              Zneske pristojbin iz točke (i) tretjega odstavka tega člena določi skupščina na predlog generalnega direktorja. Cene za storitve iz točke (ii) tretjega odstavka tega člena določi generalni direktor in se začasno uporabljajo, vendar jih mora skupščina na svoji naslednji seji potrditi.

                              (b)

                              Zneski pristojbin iz točke (i) tretjega odstavka tega člena se določijo tako, da prihodki Unije od pristojbin in iz drugih virov zadostujejo vsaj za pokrivanje vseh odhodkov Mednarodnega urada v zvezi z Unijo.

                              (c)

                              Če proračun ni sprejet pred začetkom novega finančnega obdobja, ostane na isti ravni kot proračun za prejšnje leto, kot je predvideno v finančnih predpisih.

                  (5)   [Sklad kratkoročnih sredstev] Unija mora imeti sklad kratkoročnih sredstev, ki se oblikuje iz presežnih prejemkov, če pa ta presežek ne zadošča, iz enkratnega vplačila vsake članice Unije. Če postane sklad premajhen, sprejme skupščina sklep, da se poveča. Razmerje in vplačilne pogoje določi skupščina na predlog generalnega direktorja.

                  (6)   [Predplačila države gostiteljice]

                              (a)

                              V sporazumu o sedežu Organizacije, sklenjenem z državo, na ozemlju katere ima Organizacija svoj sedež, je treba predvideti, da ta država odobri predplačila, kadar koli v skladu kratkoročnih sredstev ni dovolj denarja. O znesku takih predplačil in pogojih za njihovo dodelitev se je treba dogovoriti v ločenih sporazumih med to državo in Organizacijo.

                              (b)

                              Država iz pododstavka (a) in Organizacija imata vsaka pravico, da s pisnim uradnim obvestilom odpovesta obveznost dodeljevanja predplačil. Odpoved začne veljati tri leta po koncu leta, v katerem je bila uradno sporočena.

                  (7)   [Finančna revizija] Finančno revizijo opravi ena ali več držav članic Unije ali pa jo izvedejo zunanji revizorji, kot je določeno v finančnih predpisih. Revizorje z njihovim soglasjem imenuje skupščina.

               24. člen
               Pravilnik

                  (1)   [Vsebina] Pravilnik ureja podrobnosti izvajanja tega akta. V njem so zlasti določbe o:

                              (i)

                              zadevah, za katere ta akt izrecno določa, da so predpisane;

                              (ii)

                              nadaljnjih podrobnostih v zvezi s tem aktom ali kakršnih koli podrobnostih, ki so koristne pri izvajanju tega akta;

                              (iii)

                              upravnih zahtevah, vprašanjih ali postopkih.

                  (2)   [Sprememba nekaterih določb pravilnika]

                              (a)

                              Pravilnik lahko določa, da je nekatere določbe pravilnika mogoče spremeniti le soglasno ali le s štiripetinsko večino.

                              (b)

                              Sklep, da soglasna ali štiripetinska večina v prihodnje ne bo več zahtevana za spreminjanje določb pravilnika, je treba sprejeti soglasno.

                              (c)

                              Sklep, da bo soglasnost ali štiripetinska večina v prihodnje zahtevana za spreminjanje določb pravilnika, je treba sprejeti s štiripetinsko večino.

                  (3)   [Nasprotje med tem aktom in pravilnikom] V primeru nasprotja med določbami tega akta in določbami pravilnika, prevlada prvi.

            III. POGLAVJE
            REVIZIJA IN SPREMEMBE

               25. člen
               Revizija tega akta

                  (1)   [Revizijska konferenca] Ta akt lahko spremeni konferenca pogodbenic.

                  (2)   [Revizija ali sprememba nekaterih členov] Revizijska konferenca ali skupščina lahko spremeni 21., 22., 23. in 26. člen tega akta po določbah iz 26. člena.

               26. člen
               Sprememba nekaterih členov s strani skupščine

                  (1)   [Predlogi za spremembo]

                              (a)

                              Predloge za to, da skupščina spremeni 21., 22., 23. in ta člen, lahko da pogodbenica ali generalni direktor.

                              (b)

                              Take predloge generalni direktor sporoči pogodbenicam najmanj šest mesecev prej, preden jih obravnava skupščina.

                  (2)   [Večine] Za sprejetje spremembe členov iz prvega odstavka tega člena je potrebna tričetrtinska večina, razen za sprejetje kakršne koli spremembe 21. člena ali tega odstavka, za kar je potrebna štiripetinska večina.

                  (3)   [Začetek veljavnosti]

                              (a)

                              Razen v primerih, za katere se uporablja pododstavek (b) tega odstavka, začne vsaka sprememba členov iz prvega odstavka tega člena veljati en mesec po tem, ko je generalni direktor prejel pisna obvestila treh četrtin pogodbenic, ki so bile v času sprejemanja spremembe članice skupščine in so imele pravico glasovati o tej spremembi, da so spremembo sprejele skladno s svojimi ustavnimi postopki.

                              (b)

                              Nobena sprememba tretjega ali četrtega odstavka 21. člena ali tega pododstavka ne začne veljati, če v šestih mesecih po tem, ko jo je skupščina potrdila, katera koli pogodbenica uradno obvesti generalnega direktorja, da te spremembe ne sprejema.

                              (c)

                              Vsaka sprememba, ki začne veljati v skladu z določbami tega člena, zavezuje vse države in medvladne organizacije, ki so ob začetku veljavnosti spremembe pogodbenice ali ki bodo pozneje postale pogodbenice.

            IV. POGLAVJE
            KONČNE DOLOČBE

               27. člen
               Pristop k temu aktu

                  (1)   [Upravičenost] Ob upoštevanju drugega in tretjega odstavka 28. člena

                              (i)

                              lahko vsaka država članica organizacije podpiše ta akt in postane njegova pogodbenica;

                              (ii)

                              vsaka medvladna organizacija, ki ima urad, pri katerem je mogoče pridobiti varstvo modelov z veljavnostjo na ozemlju, na katerem velja ustanovna pogodba medvladne organizacije, lahko podpiše ta akt in postane njegova pogodbenica, če je najmanj ena od držav članic medvladne organizacije članica organizacije in če za ta urad ni zahtevano uradno obvestilo iz 19. člena.

                  (2)   [Ratifikacija ali pristop] Vsaka država ali medvladna organizacija iz prvega odstavka lahko deponira

                              (i)

                              listino o ratifikaciji, če je ta akt podpisala,
                              ali

                              (ii)

                              listino o pristopu, če tega akta ni podpisala.

                  (3)   [Začetek veljavnosti deponirane listine]

                              (a)

                              Ob upoštevanju določb iz pododstavkov (b) do (d) začne deponirana listina o ratifikaciji ali pristopu veljati na dan deponiranja listine.

                              (b)

                              Deponirana listina o ratifikaciji ali pristopu katere koli države, ki lahko pridobi varstvo modelov samo s posredovanjem urada, ki ga vzdržuje medvladna organizacija, katere članica je ta država, začne veljati na dan, ko je ta medvladna organizacija deponirala svojo listino.

                              (c)

                              Deponirana listina o ratifikaciji ali pristopu, ki vsebuje ali ima kot prilogo obvestilo iz 21. člena, začne veljati na dan, ko je bila deponirana zadnja listina držav članic skupine, ki je poslala omenjeno obvestilo.

                              (d)

                              Vsaka listina o ratifikaciji ali pristopu države lahko vsebuje ali ima priloženo izjavo, ki kot pogoj, da se listina šteje za predloženo, postavlja, da je deponirana tudi listina še ene druge države ali ene medvladne organizacije ali da sta deponirani listini dveh drugih držav ali listina ene druge države in ene medvladne organizacije, ki je navedena z imenom in ima pravico postati pogodbenica tega akta. Listina, ki vsebuje ali ima priloženo tako izjavo, se šteje za deponirano na dan, ko je bil izpolnjen pogoj, naveden v izjavi. Če pa katera izmed listin, navedenih v izjavi, tudi sama vsebuje ali ima priloženo omenjeno izjavo, se listina šteje za deponirano na dan, ko je izpolnjen pogoj, naveden v drugi izjavi.

                              (e)

                              Vsako izjavo iz pododstavka (d) tega odstavka je mogoče kadar koli v celoti ali delno umakniti. Tak umik postane veljaven na dan, ko generalni direktor prejme uradno obvestilo o umiku.

               28. člen
               Začetek veljavnosti ratifikacij in pristopov

                  (1)   [Listine, ki jih je treba upoštevati] V tem členu se upoštevajo samo tiste listine o ratifikaciji ali pristopu, ki so jih deponirale države ali medvladne organizacije, navedene v prvem odstavku 27. člena, in ki začnejo veljati v skladu s tretjim odstavkom 27. člena.

                  (2)   [Začetek veljavnosti tega akta] Ta akt začne veljati tri mesece po tem, ko je šest držav deponiralo svoje listine o ratifikaciji ali pristopu, če v skladu z najnovejšo letno statistiko Mednarodnega urada najmanj tri od teh držav izpolnjujejo najmanj enega od naslednjih pogojev:

                              (i)

                              da je bilo v tej državi ali zanjo vloženih najmanj 3000 prijav za varstvo modelov,
                              ali

                              (ii)

                              da so tuji državljani v tej državi ali zanjo vložili najmanj 1000 prijav za varstvo modelov.

                  (3)   [Začetek veljavnosti ratifikacij in pristopov]

                              (a)

                              Vsako državo ali medvladno organizacijo, ki je svojo listino o ratifikaciji ali pristopu deponirala tri mesece ali več pred dnevom začetka veljavnosti tega akta, začne ta akt zavezovati na dan njegove uveljavitve.

                              (b)

                              Vsako drugo državo ali medvladno organizacijo začne ta akt zavezovati tri mesece po tem, ko je deponirala svojo listino o ratifikaciji ali pristopu, ali na kateri koli poznejši datum, naveden v njeni listini.

               29. člen
               Prepoved pridržkov
               K temu aktu niso dovoljeni nobeni pridržki.

               30. člen
               Izjave pogodbenic

                  (1)   [Kdaj se lahko dajo izjave] Katera koli izjava iz pododstavka (b) prvega odstavka 4. člena, pododstavka (a) drugega odstavka 5. člena, drugega odstavka 7. člena, prvega odstavka 11. člena, prvega odstavka 13. člena, tretjega odstavka 14. člena, drugega odstavka 16. člena ali pododstavka (c) tretjega odstavka 17. člena se lahko da

                              (i)

                              ob deponiranju listine iz drugega odstavka 27. člena; v tem primeru začne veljati na dan, ko je država ali medvladna organizacija, ki je dala izjavo, postala zavezana s tem aktom,
                              ali

                              (ii)

                              po deponiranju listine iz drugega odstavka 27. člena; v tem primeru začne veljati tri mesece po tem, ko jo je prejel generalni direktor, ali kadar koli pozneje, če je tako navedeno v izjavi, velja pa samo za mednarodno registracijo, katere datum je isti ali poznejši od začetka veljavnosti izjave.

                  (2)   [Izjave držav, ki imajo skupni urad] Ne glede na prvi odstavek tega člena postane katera koli izjava iz tega odstavka, ki jo je dala država, ki je z drugo državo ali državami v skladu s prvim odstavkom 19. člena obvestila generalnega direktorja o nadomestnem, skupnem uradu za njihove državne urade, veljavna le, če tudi ta druga država oziroma države dajo ustrezno izjavo oziroma izjave.

                  (3)   [Umik izjave] Katero koli izjavo iz prvega odstavka tega člena je mogoče z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega direktorja, kadar koli umakniti. Tak umik začne veljati tri mesece po tem, ko je generalni direktor prejel uradno obvestilo, ali kadar koli pozneje, če je tako označeno v uradnem obvestilu. Če je bila dana izjava iz drugega odstavka 7. člena, umik ne vpliva na mednarodne prijave, ki so bile vložene pred začetkom veljavnosti umika.

               31. člen
               Veljavnost aktov iz let 1934 in 1960

                  (1)   [Odnosi med državami pogodbenicami tega akta in aktov iz leta 1934 oziroma 1960] Za medsebojne odnose med državami pogodbenicami tega akta in aktov iz leta 1934 oziroma 1960 se uporabljajo samo določbe tega akta. Vendar pa morajo take države v medsebojnih odnosih za modele, ki so bili deponirani pri Mednarodnem uradu pred dnevom, ko je ta akt začel veljati, uporabljati akt iz leta 1934 oziroma akt iz leta 1960, odvisno od primera.

                  (2)   [Odnosi med državami pogodbenicami tega akta in aktov iz leta 1934 oziroma 1960 ter državami pogodbenicami aktov iz leta 1934 oziroma 1960, ki niso pogodbenice tega akta]

                              (a)

                              Vsaka država, ki je pogodbenica tega akta in akta iz leta 1934, v medsebojnih odnosih z državami, ki so pogodbenice akta iz leta 1934, ne pa tudi akta iz leta 1960 ali tega akta, še naprej uporablja akt iz leta 1934.

                              (b)

                              Vsaka država, ki je pogodbenica tega akta kakor tudi akta iz leta 1960, v medsebojnih odnosih z državami, ki so pogodbenice akta iz leta 1960, ne pa tudi tega akta, še naprej uporablja akt iz leta 1960.

               32. člen
               Odpoved tega akta

                  (1)   [Uradno obvestilo] Vsaka pogodbenica lahko ta akt odpove z uradnim obvestilom, naslovljenim na generalnega direktorja.

                  (2)   [Začetek veljavnosti] Odpoved začne veljati eno leto po dnevu, ko je generalni direktor prejel uradno obvestilo, ali na kateri koli poznejši datum, ki je naveden v uradnem obvestilu. Odpoved ne vpliva na uporabo tega akta za katero koli mednarodno prijavo v postopku ali katero koli mednarodno registracijo, ki za pogodbenico, ki odpoveduje ta akt, velja v času, ko začne veljati njena odpoved.

               33. člen
               Jezik tega akta; podpis

                  (1)   [Izvirna besedila; uradna besedila]

                              (a)

                              Ta akt je podpisan v enem izvirniku v angleškem, arabskem, francoskem, kitajskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

                              (b)

                              Uradna besedila določi generalni direktor po posvetovanju z zainteresiranimi vladami v tistih drugih jezikih, ki jih določi skupščina.

                  (2)   [Rok za podpis] Ta akt ostane odprt za podpis na sedežu organizacije eno leto od sprejetja.

               34. člen
               Depozitar
               Depozitar tega akta je generalni direktor.

            IZJAVA
            o neposredni vložitvi prijave
            Ko predsednik Sveta pri generalnem direktorju organizacije WIPO deponira to listino o pristopu, ji priloži naslednjo izjavo:

               „Evropska skupnost izjavlja, da se mednarodne prijave ne morejo vložiti prek njenega urada.“

            IZJAVA
            o sistemu pristojbin za posamično imenovanje
            Ko predsednik Sveta pri generalnem direktorju organizacije WIPO deponira to listino o pristopu, ji priloži naslednjo izjavo:
            „Evropska skupnost izjavlja, da se v zvezi z vsako mednarodno registracijo, v kateri je imenovana, in v zvezi z obnovitvijo katere koli mednarodne registracije, ki je posledica take mednarodne prijave, predpisana pristojbina iz člena 7(1) Ženevskega akta nadomesti s pristojbino za posamično imenovanje, ki znaša:

                        —

                        62 € za model v fazi mednarodne prijave;

                        —

                        31 € za model v fazi obnovitve.“

                  IZJAVA
            o trajanju varstva v Evropski skupnosti
            Ko predsednik Sveta pri generalnem direktorju organizacije WIPO deponira to listino o pristopu, ji priloži naslednjo izjavo:

               „Evropska skupnost izjavlja, da varstvo, ki ga določa njena zakonodaja, traja največ 25 let.“

               (1)  Pri sprejetju člena 10 je diplomatska konferenca člen razumela sledeče: nič v tem členu prijavitelju ali imetniku ali osebi, ki je pooblaščena s strani prijavitelja ali imetnika, ne preprečuje dostopa do mednarodne prijave ali mednarodne registracije.

               (2)  Sprejetje členov 12(4), 14(2)(b) in pravila 18(4), je diplomatska konferenca razumela tako, da se lahko obvestilo o umiku zavrnitve s strani urada pošlje v obliki poročila, iz katerega je razvidno, da zadevni urad sprejme učinke mednarodne registracije glede modelov ali vsaj nekaterih modelov, na katere se nanaša obvestilo o zavrnitvi. Urad lahko v roku za posredovanje obvestila o zavrnitvi pošlje poročilo, iz katerega je razvidno, da sprejme mednarodno registracijo tudi v primerih, kadar ni poslal takšnega obvestila o zavrnitvi.

               (3)  Glej opombo k členu 12(4).


title: Sklep Sveta 2012/149/SZVP z dne 13. marca 2012 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

text:
               14.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 74/8

         SKLEP SVETA 2012/149/SZVP
   z dne 13. marca 2012
   o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 25. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1).

               (2)

               Svet je dne 27. oktobra 2011 sprejel Sklep 2011/706/SZVP (2), s katerim je bilo podaljšano obdobje uporabe omejevalnih ukrepov iz Sklepa 2010/638/SZVP do 27. oktobra 2012.

               (3)

               Spremeniti je treba ukrepe v zvezi z vojaško opremo, določene v Sklepu 2010/638/SZVP.

               (4)

               Zato bi bilo treba Sklep Sveta 2010/638/SZVP ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 2(1) Sklepa 2010/638/SZVP se točki (d) in (e) nadomestita in doda se nova točka, kot sledi:

               „(d)

               vrnitev nebojnih transportnih helikopterjev, s katerih je bila odstranjena vojaška oprema in jih uporabljajo le gvinejski organi, pod pogojem, da se vlada Republike Gvineje predhodno pisno zaveže, da se bodo uporabljali pod civilnim nadzorom in brez vojaške opreme;

               (e)

               zagotavljanje tehnične pomoči, posredniških in drugih storitev v zvezi s predmeti iz točk (a) do (d) ali programi in operacijami iz točke (a);

               (f)

               zagotavljanje financiranja in finančne pomoči v zvezi s predmeti iz točk (a) do (d) ali programi in operacijami iz točke (a);“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. marca 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. VESTAGER

      (1)  UL L 280, 26.10.2010, str. 10.

      (2)  UL L 281, 28.10. 2011, str. 28.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/470 z dne 28. februarja 2017 o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švico, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije

text:
               18.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 73/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/470
   z dne 28. februarja 2017
   o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švico, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s točko (b) člena 41 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/2446 (1) se izdelki, pridobljeni na Norveškem, v Švici ali Turčiji, ki vsebujejo materiale, ki niso bili tam v celoti pridobljeni, štejejo za izdelke s poreklom iz države upravičenke, če so bili takšni materiali zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 45 navedene delegirane uredbe.

               (2)

               V skladu s členom 54 Delegirane uredbe (EU) 2015/2446 se sistem kumulacije uporabi pod pogojem, da Švica po načelu vzajemnosti enako obravnava izdelke s poreklom iz držav upravičenk, ki vsebujejo materiale s poreklom iz Unije.

               (3)

               V zvezi s Švico je bil ta sistem kumulacije na začetku vzpostavljen s sporazumom v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico. Navedena izmenjava pisem je bila izvedena 14. decembra 2000, po tem, ko jo je Svet potrdil s Sklepom 2001/101/ES (2).

               (4)

               Za zagotovitev uporabe pojma poreklo, ki ustreza pojmu iz pravil o poreklu v splošnem sistemu preferencialov (v nadaljnjem besedilu: GSP) Unije, je Švica spremenila svoja pravila o poreklu GSP. Zato je treba revidirati Sporazum v obliki izmenjave pisem med Unijo in Švico.

               (5)

               Sistem vzajemnega priznavanja nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A, ki ga uporabljajo Unija, Norveška in Švica, bi bilo treba še naprej ohraniti v revidirani izmenjavi pisem ter ga dati v pogojno uporabo Turčiji, da se olajša trgovina med Unijo, Norveško, Švico in Turčijo.

               (6)

               Poleg tega pravila o poreklu v okviru GSP Unije, kot so bila prenovljena leta 2010, zagotavljajo izvajanje novega sistema za določitev dokazil o poreklu s strani registriranih izvoznikov, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2017. V zvezi s tem je prav tako treba opraviti spremembe v izmenjavi pisem.

               (7)

               Da se predvidi uporaba navedenega novega sistema in pravil, ki se nanašajo nanj, je Svet 8. marca 2012 Komisijo pooblastil za pogajanja s Švico o sporazumu v obliki izmenjave pisem o vzajemnem priznavanju nadomestnih potrdil o poreklu obrazec A ali nadomestnih navedb o poreklu ter o zagotavljanju, da se izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Norveške, Švice ali Turčije ob prihodu na carinsko območje Unije obravnavajo kot izdelki, ki vsebujejo sestavine s poreklom iz Unije. Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švico o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švicarsko konfederacijo, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (8)

               Sporazum bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o kumulaciji porekla med Evropsko unijo, Švico, Norveško in Turčijo v okviru splošnega sistema preferencialov Evropske unije, v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 18. marca 2017.

      V Bruslju, 28. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         J. HERRERA

      (1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2446 z dne 28. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podrobnih pravilih v zvezi z nekaterimi določbami carinskega zakonika Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta 2001/101/ES z dne 5. decembra 2000 o odobritvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in vsako od držav EFTA, ki dodeljuje tarifne preferenciale po splošnem sistemu preferencialov (Norveška in Švica), o zagotavljanju, da se blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Norveške ali Švice ob prihodu na carinsko območje Skupnosti obravnava kot blago, ki vsebuje sestavine s poreklom iz Skupnosti (vzajemni sporazum) (UL L 38, 8.2.2001, str. 24).

      (3)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep Komisije z dne 12. julija 1995 o ustanovitvi Odbora višjih inšpektorjev za delo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31995D0319

Uradni list L 188 , 09/08/1995 str. 0011 - 0013

		Sklep Komisijez dne 12. julija 1995o ustanovitvi Odbora višjih inšpektorjev za delo(95/319/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ker od leta 1982 neformalno deluje "skupina višjih inšpektorjev za delo";ker sporočilo Komisije [1] o njenem programu za varnost, higieno in zdravje pri delu predvideva formaliziranje rednih sestankov te skupine;ker je Svet v zaključkih z dne 21. decembra 1992 o učinkovitem izvajanju in uveljavitvi zakonodaje Skupnosti na področju socialnih zadev [2] pozval države članice in Komisijo, naj spodbudijo in podprejo nadaljnje tesno sodelovanje med člani skupine, z ustreznim upoštevanjem načela subsidiarnosti;ker sporočilo Komisije [3] o njenem programu za varnost, higieno in zdravje pri delu omogoča, da se "skupina višjih inšpektorjev za delo" formalizira kot odbor;ker Resolucija Sveta z dne 16. junija 1994 o razvoju upravnega sodelovanja pri izvajanju in uveljavitvi zakonodaje Skupnosti na notranjem trgu [4] razvija metodo upravnega sodelovanja med državami članicami ter med njimi in Komisijo, ki temelji na obveznosti vzajemne pomoči in preglednosti ter na načelih sorazmernosti in zaupnosti;ker je to metodo treba sprejeti tudi za izvajanje in uveljavitev socialne zakonodaje Skupnosti na področju zdravja in varnosti pri delu, zlasti kakor je navedeno v Beli knjigi Komisije o evropski socialni politiki (§ 10B) in srednjeročnem programu socialnih ukrepov;ker so prepoznavanje, analiziranje in reševanje praktičnih težav, povezanih z izvajanjem in spremljanjem uveljavljanja sekundarne zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu, pretežno v pristojnosti nacionalnih služb inšpekcij dela in zahtevajo tesno sodelovanje med temi službami in Komisijo;ker je zaradi svojih dolgoletnih izkušenj "Odbor višjih inšpektorjev za delo" primeren okvir, ki na temelju tesnega sodelovanja med njegovimi člani in Komisijo omogoča spremljanje učinkovitosti in ustreznosti uveljavljanja sekundarne zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu ter dosledno analiziranje praktičnih vprašanj glede spremljanja uveljavljanja zakonodaje s tega področja;ker ta sklep ni v nasprotju z obveznostmi držav članic iz Konvencije o delovni inšpekciji MOD z dne 11. julija 1947 (št. 81),SKLENILA:Člen 11. Komisiji pomaga "Odbor višjih inšpektorjev za delo", v nadaljnjem besedilu "Odbor".2. Odbor sestavljajo predstavniki služb inšpekcije dela v državah članicah.Člen 21. Odbor da Komisiji, bodisi na njeno zahtevo ali na lastno pobudo, mnenje o vseh težavah, ki jih imajo države članice v zvezi z uveljavljanjem zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu.2. Zaradi raznovrstnih odgovornosti nacionalnih služb inšpekcije dela, ki lahko presegajo področje zdravja in varnosti pri delu, da odbor, na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo, tudi mnenje o zadevah, ki se nanašajo na druga področja socialne zakonodaje Skupnosti in vplivajo na zdravje in varnost pri delu.3. Odbor predlaga Komisiji take pobude, za katere sodi, da so primerne za spodbujanje učinkovitega uveljavljanja zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu, zlasti s tesnejšim sodelovanjem med sistemi nacionalnih inšpekcij dela.Člen 3Ko pomaga Komisiji, si odbor prizadeva doseči naslednje cilje:1. opredeliti skupna načela inšpekcije dela na področju zdravja in varnosti pri delu in razviti metode ocenjevanja nacionalnih sistemov inšpekcij glede na ta načela;2. krepiti poglobljeno znanje in vzajemno razumevanje različnih nacionalnih sistemov in praks inšpekcij dela, metod in zakonskih okvirov za ukrepanje;3. razviti izmenjavo izkušenj med nacionalnimi službami inšpekcije dela pri spremljanju uveljavljanja sekundarne zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu, s čimer se zagotovi njeno dosledno uveljavitev v celotni Skupnosti;4. spodbuditi izmenjave inšpektorjev dela med državnimi upravami in oblikovati programe usposabljanja inšpektorjev;5. pripraviti in objaviti dokumente, ki olajšajo delovanje inšpektorjev za delo;6. razviti zanesljiv in učinkovit sistem hitre izmenjave informacij o vseh težavah pri spremljanju uveljavljanja zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu, med inšpektorati za delo;7. vzpostaviti tvorno sodelovanje z inšpektorati za delo iz tretjih držav, s čimer se predstavi delo, ki ga je opravila Skupnost na področju zdravja in varnosti pri delu in pomaga reševati vse čezmejne težave;8. preučevati možen vpliv drugih politik Skupnosti na dejavnosti inšpekcij dela v zvezi z zdravjem in varnostjo pri delu in delovnimi razmerami.Člen 4Odbor pripravi triletni program, pri čemer posamezne dejavnosti, ki jih je treba izvesti, določi vsako leto, ob upoštevanju ocene dejavnosti izvedene v preteklem letu.Člen 51. V odboru sta po dva predstavnika iz vsake države članice.2. Člane odbora imenuje Komisija na predlog držav članic.3. Mandat članov odbora traja tri leta. Lahko so ponovno imenovani.4. Mandat člana preneha pred iztekom triletnega obdobja, če odstopi ali umre ali po obvestilu, da mandat preneha, ki ga Komisiji pošlje zadevna država članica.5. Člani za svoje delo niso plačani.Člen 6Komisija kot informacijo objavi seznam članov v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Člen 71. Odboru predseduje predstavnik Komisije.2. Predsedniku pomagata dva podpredsednika, izbrana izmed članov iz dveh držav članic, ki v zadevnem letu predsedujeta Svetu.3. Predsednik in dva podpredsednika sestavljajo biro.4. Biro pripravlja in organizira delo odbora skupaj s službami Komisije, ki opravljajo tajniške posle za odbor, biro in delovne skupine, navedene v členu 9.Člen 81. Odbor lahko v soglasju s predstavnikom Komisije povabi katero koli osebo, ki je posebej usposobljena za neko točko dnevnega reda, da kot strokovnjak sodeluje pri njenem delu.2. Strokovnjaki sodelujejo le v razpravi v zvezi s točko dnevnega reda, na obravnavo katere so povabljeni.Člen 91. Odbor lahko v soglasju s predstavnikom Komisije ustanovi delovne skupine.2. Delovnim skupinam predseduje član odbora, sestavljajo jih člani odbora in/ali strokovnjaki, kolikor je potrebno. Delovne skupine poročajo plenarni seji odbora.Člen 101. Odbor in biro skliče predsednik odbora, bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo ene tretjine članov odbora. Odbor se sestane vsaj dvakrat letno.2. Predstavniki Komisije sodelujejo na sestankih odbora in delovnih skupin.Člen 111. Kadar želi dobiti mnenje odbora, lahko Komisija določi rok, v katerem mora biti mnenje dano.2. Razpravam odbora ne sledi glasovanje.3. Zaključki odbora se zapišejo. Če so mnenja članov odbora različna, Komisiji predložijo pisno izjavo o izraženih mnenjih.Člen 121. Odbor predloži Komisiji letno poročilo o svojih dejavnostih, zlasti o vseh težavah, povezanih z uveljavljanjem ali spremljanjem uveljavljanja sekundarne zakonodaje Skupnosti s področja zdravja in varnosti pri delu.2. Komisija posreduje poročilo Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Svetovalnemu odboru za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu.Člen 13Brez poseganja v določbe člena 214 Pogodbe, člani odbora ne smejo razkriti podatkov s katerimi se seznanijo pri delu odbora ali njegovih delovnih skupin, kadar Komisija ali član odbora zaprosi, da dani podatki ali zahtevano mnenje, ostanejo zaupni.V takih primerih se udeležijo sestankov le člani odbora in predstavniki Komisije.V Bruslju, 12. julija 1995Za KomisijoPádraig FlynnČlan Komisije[1] UL C 28, 3.2.1988, str. 3.[2] UL C 49, 19.2.1993, str. 6.[3] COM (95) 282 zadnji.[4] UL. C 179, 1.7.1994, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 13. maja 2013 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije

text:
               17.5.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 138/13

         SKLEP SVETA
   z dne 13. maja 2013
   o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije
   2013/C 138/04
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1) in zlasti člena 79 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 79 Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da Svet za člane upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) imenuje po enega predstavnika iz vsake države članice.

               (2)

               Svet je s Sklepom z dne 17. maja 2011 (2) imenoval 15 članov upravnega odbora, vključno s članom iz Danske.

               (3)

               Danska vlada je Svet obvestila, da namerava danskega predstavnika v upravnem odboru zamenjati, in podala predlog za novega predstavnika, ki bi ga bilo treba imenovati za obdobje do 31. maja 2015 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   G. Peter ØSTERGÅRD HAVE, danski državljan, rojen 13. decembra 1976, se imenuje za člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije, namesto g. Eskila Tofta THUESENA, in sicer za obdobje od 13. maja 2013 do 31. maja 2015.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. maja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

      (2)  UL C 151, 21.5.2011, str. 1.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/883 z dne 8. junija 2015 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/565/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje pri reformi varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo (EUSEC RD Congo)

text:
               9.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 143/14

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/883
   z dne 8. junija 2015
   o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/565/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje pri reformi varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo (EUSEC RD Congo)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 21. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/565/SZVP (1), ki je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2014/674/SZVP (2). Sklep 2010/565/SZVP preneha veljati 30. junija 2015.

               (2)

               Svet je 20. aprila 2015 odobril koncept kriznega upravljanja za spremembo in podaljšanje misije EUSEC RD Congo v Demokratični republiki Kongo.

               (3)

               EUSEC RD Congo bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale uresničevanje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/565/SZVP se spremeni:

               1.

               člen 2 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 2
               Mandat
               Misija EUSEC RD Congo bo za utrditev svojih dosežkov in pripravo prehoda na FARDC po zaključku delovanja skupne varnostne in obrambne politike:

                           —

                           nadaljevala izvajanje in spremljanje reforme FARDC in še naprej zagotavljala strateške nasvete, med drugim generalnemu inšpektoratu; ob tem bo upoštevala vprašanja človekovih pravic in vključevanje enakosti spolov, hkrati pa zagotovila tesno usklajevanje z zadevnimi akterji za postopke prehoda in predajo nalog,

                           —

                           sodelovala z vojaškimi oblastmi za zagotovitev trajnostnega vojaškega izobraževalnega sistema, s poudarkom na šolah za častnike ter podčastnike, obenem pa pripravljala postopek prehoda in predajo nalog.

                     Za dosego svojih ciljev EUSEC RD Congo deluje v skladu s parametri iz koncepta kriznega upravljanja in iz načrta misije.“;

               2.

               v členu 9 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011, je 12 600 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012, je 13 600 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013, je 11 000 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014, je 8 455 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. oktobra 2014 do 30. junija 2015, je 4 600 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo za obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016, je 2 700 000EUR.“;

               3.

               člen 9a se črta;

               4.

               v členu 17 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Uporablja se do 30. junija 2016.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. julija 2015.

      V Luxembourgu, 8. junija 2015

            Za Svet

            Predsednica

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  Sklep Sveta 2010/565/SZVP z dne 21. septembra 2010 o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje pri reformi varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo (EUSEC RD Congo) (UL L 248, 22.9.2010, str. 59).

      (2)  Sklep Sveta 2014/674/SZVP z dne 25. septembra 2014 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/565/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč in svetovanje pri reformi varnostnega sektorja v Demokratični republiki Kongo (EUSEC RD Congo) (UL L 282, 26.9.2014, str. 24).