title: 2014/713/EU: Sklep Komisije z dne 13. oktobra 2014 o vzpostavitvi letnega seznama prednostnih nalog za določitev kodeksov omrežij in smernic za leto 2015  Besedilo velja za EGP

text:
               14.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 296/28

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 13. oktobra 2014
   o vzpostavitvi letnega seznama prednostnih nalog za določitev kodeksov omrežij in smernic za leto 2015
   (Besedilo velja za EGP)

      (2014/713/EU)

   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1228/2003 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o električni energiji) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o plinu) ter zlasti člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Razvoj ter izvajanje kodeksov omrežij in smernic je pomemben ukrep, ki ga je treba sprejeti za popolno integracijo notranjega trga z energijo. Tretji energetski sveženj je oblikoval institucionalni okvir za razvoj kodeksov omrežij z namenom harmonizacije, kjer je potrebno, tehničnih, operativnih in tržnih pravil za upravljanje plinskih ter električnih omrežij. V tem institucionalnem okviru imajo Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: agencija ACER), evropski mreži operaterjev prenosnih sistemov (v nadaljnjem besedilu: mreži ENTSO) in Evropska komisija ključno vlogo pri tesnem sodelovanju z vsemi pomembnimi deležniki pri razvoju kodeksov omrežij. Področja, kjer je možno razviti kodekse omrežij, so v členu 8(6) uredbe o električni energiji in uredbe o plinu.

               (2)

               Kljub možnosti, da se kodeksi omrežij razvijejo v skladu s postopkom iz členov 6 in 8 uredbe o električni energiji ter uredbe o plinu, lahko Komisija sama razvije smernice in nato začne postopek za njihovo sprejetje, da postanejo pravno zavezujoče. Področja, kjer je možno razviti smernice, so v členu 18(1), (2) in (3) uredbe o električni energiji ter členu 23(1) uredbe o plinu.

               (3)

               Kot prvi korak pri določanju zavezujočih evropskih kodeksov omrežij mora Komisija v skladu s členom 6(1) uredbe o električni energiji in uredbe o plinu vzpostaviti letni seznam prednostnih nalog, ki opredeljuje področja, ki jih je treba vključiti v razvoj kodeksov omrežij. Pred določitvijo letnih prednostnih nalog se mora Komisija posvetovati z agencijo ACER, mrežama ENTSO in drugimi pomembnimi deležniki. Ta sklep določa prednostne naloge, ki jih je na podlagi rezultata javnih posvetovanj določila Komisija.

               (4)

               Harmonizirana pravila o postopkih upravljanja prezasedenosti, dodeljevanja zmogljivosti in izravnave na področju plina so že bila sprejeta leta 2012 in 2013.

               (5)

               Kot zahteva člen 6(1) uredbe o električni energiji in uredbe o plinu, je javno posvetovanje potekalo od 26. februarja do 9. maja 2014. Komisija je prejela 20 odgovorov (3), tudi od ENTSO-E. Agencija ACER in ENTSO-G nista podali odgovorov v okviru javnih posvetovanj. Pri javnem posvetovanju je večina deležnikov podprla določanje prednostnih nalog že pričetega dela in poudarila pomen ustreznega in dobro usklajenega izvajanja sprejetih kodeksov omrežij in smernic. Dodatno je 3. junija 2014 agencija ACER obvestila Komisijo, da v skladu s predhodno študijo (4) o potrebi po harmoniziranih pravilih za trgovanje s plinom, ki se nanašajo na tehnične in obratovalne določbe storitev za dostop do omrežij in sistemsko izravnavo, takšna pravila trenutno niso potrebna.

               (6)

               Upoštevajoč odgovore deležnikov in potrebo po različnih ukrepih za zagotovitev popolne integracije notranjega trga z energijo ter dejstvo, da bo izvajanje kodeksov omrežij in smernic zahtevalo znatna sredstva vseh sodelujočih strani, vključno s Komisijo, agencijo ACER in mrežama ENTSO, se je Komisija odločila, da na letni seznam prednostnih nalog za plin za leto 2015 ne bo dodala novih področij, ampak bo raje umaknila predlagana harmonizirana pravila za trgovanje s plinom, ki se nanašajo na tehnične in obratovalne določbe storitev za dostop do omrežij in sistemsko izravnavo.

               (7)

               Komisija se je tudi odločila, da bo na letni seznam prednostnih nalog za plin za leto 2015 ponovno dodala harmonizirana pravila o interoperabilnosti in izmenjavi podatkov, saj bo ta kodeks omrežja dokončno sprejet šele na začetku leta 2015 namesto predhodno predvidenega datuma sprejetja, ki je bil konec leta 2014. Na letni seznam prednostnih nalog za električno energijo za leto 2015 se je Komisija odločila ponovno dodati harmonizirana pravila o (i) obratovalni sigurnosti, (ii) načrtovanju obratovanja in voznih redih, (iii) dodeljevanju zmogljivosti in upravljanju prezasedenosti vključno z upravljanjem trgov za dan vnaprej in znotraj dneva skupaj z določanjem zmogljivosti, (iv) zahtevah za omrežno povezavo za proizvajalce in (v) priklop odjemalcev. Medtem ko je bilo njihovo dokončno sprejetje predvideno za leto 2014, potreba po dodatnih spremembah, ugotovljena z analizo Komisije in poudarjena v odgovorih v okviru javnega posvetovanja, pomeni, da bi prav tako morala biti dodana letnemu seznamu za leto 2015 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Komisija za oblikovanje harmoniziranih pravil o
         električni energiji
       vzpostavlja naslednji letni seznam prednostnih nalog za leto 2015:

               —

               pravila o priključitvi na omrežje:

                           —

                           pravila glede zahtev za priključitev na omrežje za proizvajalce (faza sprejemanja s strani Komisije),

                           —

                           priklop odjemalcev (faza sprejemanja s strani Komisije),

                           —

                           pravila o povezavi prenosnega sistema za visokonapetostni enosmerni tok (dokončanje kodeksa omrežja in začetek faze sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila o delovanju sistema:

                           —

                           pravila o regulaciji obremenitve-frekvence in rezervah (faza sprejemanja s strani Komisije),

                           —

                           pravila o zahtevah in postopkih v izrednih razmerah (dokončanje kodeksa omrežja in začetek faze sprejemanja s strani Komisije),

                           —

                           pravila o obratovalni sigurnosti (faza sprejemanja s strani Komisije),

                           —

                           pravila o načrtovanju obratovanja in voznih redih (faza sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila o dodeljevanju zmogljivosti in upravljanju prezasedenosti za trge za dan vnaprej in znotraj dneva, vključno z določanjem zmogljivosti (faza sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila za izravnavanje, vključno z rezervno električno energijo (dokončanje kodeksa omrežja in začetek faze sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila za dolgoročno (terminsko) dodeljevanje zmogljivosti (faza sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila glede harmoniziranih tarifnih struktur za prenos (predhodne študije agencije ACER, da se pripravi okvirna smernica (5)).

         Člen 2
   Komisija za oblikovanje harmoniziranih pravil o
         plinu
       vzpostavlja naslednji letni seznam prednostnih nalog za leto 2015:

               —

               interoperabilnost in pravila o izmenjavanju podatkov (faza sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila glede harmoniziranih tarifnih struktur za prenos (dokončanje kodeksa omrežja in začetek faze sprejemanja s strani Komisije),

               —

               pravila o vseevropskem tržnem pristopu za dodeljevanje nove prenosne zmogljivosti za plin (dokončanje predloga spremembe kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti in začetek faze sprejemanja s strani Komisije).

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 13. oktobra 2014

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 15.

      (2)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

      (3)  Odgovori so objavljeni na spletni strani http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/consultations/20140509_network_code_en.htm.

      (4)  Sklep Komisije 2013/442/EU o letnem seznamu prednostnih nalog za leto 2014 je predvidel to predhodno študijo (UL L 224, 22.8.2013, str. 14).

      (5)  Kar zadeva pravila o naložbenih spodbudah, uredba TEN-E, zlasti člen 13, določa pravila za zagotavljanje ustreznih spodbud za infrastrukturne projekte skupnega interesa za plin in električno energijo. V povezavi s tem uredba TEN-E določa naslednje naloge:

               —

               vsak nacionalni regulativni organ mora, kadar je to mogoče, do 31. julija 2013 agenciji ACER predložiti svojo metodologijo in merila, ki se uporabljajo za vrednotenje naložb ter z njimi povezanih večjih tveganj,

               —

               agencija ACER mora olajšati izmenjavo dobrih praks in pripraviti priporočila do 31. decembra 2013,

               —

               vsak nacionalni regulativni organ mora do 31. marca 2014 objaviti svojo metodologijo in merila, ki se uporabljajo za vrednotenje naložb ter z njimi povezanih večjih tveganj.
               Evropska komisija se bo na podlagi prispevkov navedenih nalog odločila, ali je treba izdati smernice.


title: Sklep Komisije (EU) 2017/1436 z dne 1. decembra 2015 o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441) (Besedilo velja za EGP. )

text:
                  8.8.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 205/70

            SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1436
      z dne 1. decembra 2015
      o državni pomoči za elektrarno in obrat za predelavo biomase v Lynemouthu SA.38762 (2015/C), ki jo namerava izvajati Združeno kraljestvo

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 8441)

      (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
      po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1) v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju teh pripomb,
      ob upoštevanju naslednjega:
      1.   POSTOPEK

                  (1)

                  Združeno kraljestvo je po stikih pred priglasitvijo 17. decembra 2014 v skladom s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) priglasilo podporo za projekt elektrarne in obrata za predelavo biomase v Lynemouthu. Dodatne dokaze je Komisiji predložilo 5. februarja 2015.

                  (2)

                  Komisija je z dopisom z dne 19. februarja 2015 Združeno kraljestvo obvestila, da bo v zvezi z navedeno pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

                  (3)

                  Združeno kraljestvo je pripombe predložilo 23. marca 2015.

                  (4)

                  Sklep Komisije o začetku postopka je bil 10. aprila 2015 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (glej sprotno opombo 1). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

                  (5)

                  Prejela je pripombe 30 zainteresiranih strani. Dne 20. maja 2015 jih je posredovala Združenemu kraljestvu in mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je to storilo 12. junija 2015.

                  (6)

                  Komisija je 23. julija 2015 zahtevala nadaljnje informacije, in Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. julija 2015. Nato je 7. oktobra 2015 predložilo dodatne informacije.

            2.   PODROBEN OPIS UKREPA

      2.1   Projekt preoblikovanja elektrarne v Lynemouthu za uporabo biomase in upravičenec

                  (7)

                  Združeno kraljestvo je v postopku v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije izbralo osem projektov s področja obnovljivih virov energije (2). Podpora tem izbranim projektom se bo zagotovila na podlagi pogodb o naložbah. Priglašeni projekt je eden od teh osem projektov, ki so bili izbrani v okviru končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije.

                  (8)

                  Priglašeni ukrep pomoči zadeva pomoč za preoblikovanje elektrarne v Lynemouthu, da bi namesto na premog delovala izključno na biomaso. Elektrarna se nahaja na severovzhodni obali Anglije v grofiji Northumberland. Lastnik in upravljavec elektrarne je Lynemouth Power Limited, hčerinska družba v popolni lasti družbe RWE Supply & Trading GmbH.

                  (9)

                  Lynemouth je elektrarna na premog z zmogljivostjo 420 MW, ki je začela poslovati leta 1972. V okviru tega predloga bo predelana, da bo delovala izključno na biomaso. Zaradi značilnosti postopka zgorevanja bo v njej mogoče sežigati le industrijske lesne pelete. Elektrarna bo z električno energijo napajala severno omrežje, ki z energijo oskrbuje severovzhodno Anglijo. Združeno kraljestvo ocenjuje, da bo projekt ustvaril 0,7 % prihodnje končne porabe električne energije v Združenem kraljestvu.

                  (10)

                  Po ocenah Združenega kraljestva bo projekt v 12 letih življenjske dobe prihranil približno 17,7 milijona ton CO2 in letno proizvedel približno 2,3 TWh električne energije. Elektrarna bo obratovala ob osnovni obremenitvi in tako zagotavljala nizkoogljično električno energijo, katere proizvodnjo bo mogoče načrtovati.

                  (11)

                  Po navedbah Združenega kraljestva je elektrarna načrtovana za delovanje z nazivno električno močjo 420 MW in povprečnim faktorjem obremenitve 77 % (3). Letno bo porabila približno 1,44–1,56 milijona ton suhih lesnih peletov, ki se bodo uvažali v glavnem iz jugovzhodnega dela Združenih držav ([60–80 %] celotnega potrebnega goriva). Približno [5–20 %] goriva bo izviralo iz Evrope, preostanek pa iz Kanade. Prilagojena elektrarna ne bo skladna s pravili o sežiganju odpadkov, zato ne bo mogla sežigati lesnih odpadkov.

                  (12)

                  Preglednica prikazuje pričakovane obratovalne parametre elektrarne v Lynemouthu. Po navedbah organov Združenega kraljestva je faktor obremenitve zmnožek časa, ko je elektrarna tehnično razpoložljiva za proizvodnjo električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, potreben za vzdrževanje ali popravila), in časa, ko se v elektrarni dejansko načrtuje proizvodnja električne energije (od katerega se na primer odšteje čas, ko upravljavec distribucijskega omrežja omejuje obratovanje elektrarne zaradi preobremenjenosti omrežja; to se včasih imenuje bruto faktor obremenitve). Neto faktor obremenitve iz preglednice se izračuna tako, da se povprečna tehnična razpoložljivost v višini 80,77 % pomnoži z bruto faktorjem obremenitve v višini 95,51 %.

                     Obratovalni parametri elektrarne v Lynemouthu

                              Stroški goriva (GBP/GJ)

                              Toplotni izkoristek (v %)

                              Povprečni neto faktor obremenitve (v %)

                              7,17

                              36,9

                              77

            2.2   Nacionalna pravna podlaga, financiranje in proračun

                  (13)

                  Nacionalna pravna podlaga je zakon o električni energiji iz leta 2013.

                  (14)

                  Celoten proračun za ta projekt je ocenjen na 0,8 milijarde GBP. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se upravičencu pred začetkom obratovanja pomoč ne bo izplačala.

                  (15)

                  Pomoč bo izplačala vladna nasprotna stranka, financirala pa se bo z zakonsko predpisano dajatvijo, ki jo plačujejo vsi dobavitelji električne energije z licenco, in sicer na podlagi tržnega deleža dobavitelja, ki se določi glede na izmerjeno porabo električne energije. Dobavitelji bodo morali obveznosti poravnati iz lastnih sredstev, vendar bodo lahko stroške prenesli na potrošnike v okviru svojih splošnih strategij oblikovanja cen.

            2.3   Oblika in trajanje pomoči ter proizvodni stroški

                  (16)

                  Pomoč se bo projektu dodelila v obliki spremenljive premije (t. i. pogodba na razliko), izračunane kot razlika v plačilu med vnaprej določeno ceno (izvršilno ceno) in merilom tržne cene električne energije (referenčno ceno). Referenčna cena je cena, ki temelji na cenah električne energije na terminskem veleprodajnem trgu v danem obdobju. Upravičenec bo služil s prodajo svoje električne energije na trgu, kadar pa bo povprečna veleprodajna cena električne energije nižja od izvršilne cene, bo od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva (Low Carbon Contracts Company Ltd, v nadaljnjem besedilu: nasprotna stranka v pogodbi na razliko) za razliko prejel dodatno plačilo. Upravičenec pa bo še vedno nosil tveganje, da ne doseže referenčne cene, in tveganje obsega, da ne doseže predvidenega obsega prodaje (4).

                  (17)

                  V skladu s tem se podpora za projekt biomase določi na podlagi upravno določene izvršilne cene. Izvršilne cene so bile določene na taki ravni, da je podpora na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije večinoma enaka podpori, ki se zagotavlja na podlagi sedanje sheme obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije (5), da bi se olajšal prehod med shemama podpore.

                  (18)

                  Združeno kraljestvo je pri izračunu izvršilne cene za namenske elektrarne za pretvorbo biomase (ki velja za elektrarno v Lynemouthu) upoštevalo zlasti vrednosti izravnanih stroškov električne energije v razponu od 105 GBP/MWH do 115 GBP/MWh. Pojasnjujejo, da je bila raven izvršilne cene za projekte pretvorbe biomase izračunana glede na 8,8–12,7-odstotni razpon minimalne stopnje donosa (6).

                  (19)

                  Izvršilna cena, ki se uporablja za ta projekt, je 105 GBP/MWh (cene v letu 2012 – letno indeksirane glede na indeks cen življenjskih potrebščin). Enaki znesek na megavatno uro bo najvišja izvršilna cena, ki se bo elektrarnam za pretvorbo biomase ponudila na podlagi sheme s pogodbo na razliko. Izravnani stroški vključujejo stroške financiranja novih elektrarn na podlagi 10-odstotne diskontne stopnje za vso tehnologijo. Združeno kraljestvo je podrobno pojasnilo izračun teh stroškov, uporabljene vire podatkov in upoštevane minimalne stopnje donosa (7).

                  (20)

                  Ključne predpostavke, ki se uporabljajo za izračun izvršilnih cen, vključno z izravnanimi stroški, cenami fosilnega goriva, dejanskimi davčnimi stopnjami in predpostavkami o največjem možnem razvoju tehnologije, so navedene v poročilu vlade Združenega kraljestva o izravnanih stroških (8) ter poročilih oddelka za energijo in podnebne spremembe (9). V ta namen se predpostavlja, da je realna veleprodajna cena električne energije približno 55 GBP/MWh, do leta 2020 pa bo verjetno narasla na 65 GBP/MWh.

                  (21)

                  Na podlagi te izvršilne cene je bila interna stopnja donosnosti za projekt ocenjena na 9,7 % na realni osnovi, pred obdavčitvijo. Predlagana pogodba o naložbah se bo iztekla 31. marca 2027 ne glede na začetni datum.

            2.4   Kumulacija

                  (22)

                  Združeno kraljestvo je pojasnilo, da za projekte, za katere so bile podeljene pogodbe o naložbah, na podlagi nove sheme podpore za isto proizvodnjo električne energije ne bo mogoče dobiti pogodbe na razliko. Poleg tega noben projekt, ki prejema plačila na podlagi pogodb o naložbah, ne bo mogel prejeti potrdila o obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije za isto proizvodnjo električne energije. Nazadnje, proizvodnja energije iz obnovljivih virov, za katero se prejema podpora prek pogodbe o naložbi, med trajanjem pogodbe o naložbah ne bo mogla sodelovati na trgu zmogljivosti ali prejeti pomoči za naložbe.

                  (23)

                  Združeno kraljestvo je na podlagi načel, opisanih v uvodni izjavi 22, potrdilo, da niti proizvajalec električne energije niti kateri od njegovih neposrednih ali posrednih deležnikov od Združenega kraljestva ali katere druge države članice ni prejel nobene druge podpore, mu ta ni bila dodeljena ali zanjo ni zaprosil.

            2.5   Uporaba in razpoložljivost biomase

                  (24)

                  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 9, bo mogoče v projektu v Lynemouthu sežigati le lesne pelete. Lesni peleti, ki se bodo uporabljali v elektrarni v Lynemouthu, bodo morali izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva, vključno z vsaj 60-odstotnim prihrankom toplogrednih plinov v primerjavi s povprečno toplogredno intenzivnostjo omrežja v Uniji, ki izkorišča fosilna goriva (tj. s povprečjem elektrarn v Uniji, ki delujejo na premog in zemeljski plin, merjenim po metodologiji, določeni v direktivi o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov). Ti cilji bodo postavljeni višje, in sicer na vsaj 72-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2020 in vsaj 75-odstotni prihranek toplogrednih plinov po aprilu 2025. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za ohranjanje biotske raznovrstnosti in izogibanje netrajnostnim praksam (10).

                  (25)

                  Svetovna trgovina z lesnimi sekanci v letu 2011 je bila ocenjena na 22 milijonov ton. V Uniji je povpraševanje večje od proizvodnje, kar pomeni, da se lesni peleti uvažajo v Unijo. Neto uvoz lesnih peletov v Unijo je bil za isto leto ocenjen na 3,2 milijona ton letno, v letu 2012 pa je narasel na približno 4 milijone ton.

                  (26)

                  Poraba lesnih peletov na svetovni ravni je bila ocenjena na 22,4 do 24,5 milijona ton (11) v letu 2012, od česar je bilo v Uniji porabljenega približno 15,1 milijona ton. Države članice, ki v elektrarnah porabijo največ lesnih peletov, so Združeno kraljestvo (1,3 milijona ton v letu 2013) (12), Belgija (1,3 milijona ton), Nizozemska (1,2 milijona ton), Danska (1 milijon ton) in Švedska (1 milijon ton).

            2.6   Preglednost

                  (27)

                  Kar zadeva poročanje in preglednost, je Združeno kraljestvo navedlo, da so vse pogodbe o naložbah, ki so bile dodeljene prek postopka na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije, objavljene na spletu v obliki, v kakršni so bile podpisane (13).

            2.7   Sklep o začetku formalnega postopka preiskave

                  (28)

                  Komisija je 19. februarja 2015 sklenila, da bo začela formalni postopek preiskave v zvezi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom, zlasti glede sorazmernosti pomoči in tveganja izkrivljanja trga.

                  (29)

                  Natančneje, po njenem mnenju ni bilo mogoče izključiti tveganja izplačila prekomernega nadomestila. Komisija je ugotovila, da so na interno stopnjo donosnosti precej vplivale začetne predpostavke, uporabljene v finančnih izračunih, in da vrednosti obratovalnih parametrov, kot jih je prvotno ocenilo Združeno kraljestvo, niso popolnoma v skladu z razpoložljivimi tržnimi informacijami.

                  (30)

                  Izvedla je izračun občutljivosti, da bi ocenila učinek sprememb povprečne toplotne učinkovitosti, faktorja obremenitve in stroškov goriva elektrarne na interno stopnjo donosnosti. V skladu s temi izračuni bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) v primeru povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve za 5 % ter znižanja stroškov goriva za 5 % povišala z 9,7 % na 23,1 %. S podobno 10-odstotno variacijo zadevnih treh parametrov bi se interna stopnja donosnosti povišala na 31,7 %. Komisija je zato menila, da bi se lahko zaradi negotovosti v predpostavkah, uporabljenih za izračun stroškov, izplačalo prekomerno nadomestilo.

                  (31)

                  Poleg tega je Komisija izrazila pomislek, da je količina surovine, ki jo bo elektrarna v Lynemouthu potrebovala, da bi delovala izključno na biomaso, velika v primerjavi s trgom Evropske unije in svetovnim trgom. Na podlagi podatkov iz leta 2012 bi poraba v elektrarni v Lynemouthu obsegala približno 7,4 % svetovne porabe lesnih peletov, 11,2 % evropske porabe in 88,2 % porabe Združenega kraljestva, katerega uvoz se povečuje.

                  (32)

                  Komisija dvomi, da bi lahko trg lesnih peletov tako povečanje povpraševanja v kratkem obdobju v celoti sprejel brez večjih izkrivljanj trga. Opozorila je tudi, da se lesna biomasa kot surovina uporablja v številnih industrijah (kot je proizvodnja celuloze in papirja ali kartona) in da ne more izključiti izkrivljanj trga.

            3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

                  (33)

                  Komisija je prejela 30 pripomb zadevnih zainteresiranih strani. Trgovinske organizacije (14) in poslanci Združenega kraljestva v Parlamentu so v pripombah poudarili ekonomski in socialni pomen projekta. Pisma podpore različnih zainteresiranih strani sta predložili tudi družbi Lynemouth Power LTD in Spencer Group.

                  (34)

                  Štiri nevladne organizacije so poudarile okoljska tveganja projekta (15). Zlasti so bili v pripombah izraženi dvomi glede prihrankov CO2 s proizvodnjo električne energije iz uvožene biomase in pomisleki glede morebitnih negativnih učinkov na onesnaževanje zraka in biotsko raznovrstnost.

                  (35)

                  Šest organizacij je menilo, da bi lahko projekt v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu surovin za lesna vlakna. V prejetih pripombah so bili obravnavani učinek povečane uporabe biomase za energijo na svetovni trg lesnih vlaken (Združenje industrije vezanih plošč Združenega kraljestva, WPF) in evropsko ceno surovin (Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč, EPF), učinki na trg vlakninskega lesa na jugovzhodu Združenih držav (Ameriško gozdarsko in papirniško združenje ter družba Steptoe and Johnson v imenu zainteresirane strani z jugovzhoda ZDA in uporabnika vlakninskega lesa s sedežem v ZDA) in učinki na severnoameriški trg za lesne odpadke (organizacija Mulch & Soil Council).

                  (36)

                  Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in družba Steptoe and Johnson sta trdila, da so zadevni proizvodni obrati sicer v ZDA, vendar se polizdelki izvažajo v Unijo. Morebitno izkrivljanje trga bi zato lahko vplivalo na poslovanje v Uniji. Združenji WPF in EPF v pripombah trdita, da bi lahko projekt pretvorbe v Lynemouthu izkrivljal konkurenco na trgu lesnih vlaken v Združenem kraljestvu in Evropski uniji. Združenje WPF je trditev podprlo s podatki, ki temeljijo na raziskavi in iz katerih je razvidno zvišanje cen za žagovino, lesne sekance in hlodovino na trgu Združenega kraljestva. Iz podatkov (grafa) je razvidno zvišanje cen za približno 80 % (podatki niso popravljeni glede na inflacijo). Združenje EPF je predložilo graf o cenah hlodovine, žagovine in lesnih sekancev v Evropi, ki je vzet iz študije svetovalne družbe Ecofys (16). Iz podatkov je razvidno približno 40-odstotno zvišanje od leta 2009. Vendar je iz podatkov razvidno, da je zvišanje cen omejeno na nekatere države (Avstrijo, Francijo, Italijo, Švedsko in Združeno kraljestvo), cene v drugih državah pa so bile razmeroma stabilne (v Belgiji, Litvi, Slovaški in Španiji).

                  (37)

                  Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, Ameriško gozdarsko in papirniško združenje (v nadaljnjem besedilu: združenje AFPA) ter družba Steptoe and Johnson so v svojih pripombah trdili, da bi lahko predlagani ukrep izkrivljal konkurenco na trgu ZDA, saj se bo večina lesnih peletov uvažala z jugovzhoda ZDA.

                  (38)

                  Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta trdila, da je bilo leta 2011 na jugovzhodu ZDA skupno proizvedenih 230 milijonov ton svežega lesa (kar je enako 107 suhim tonam, saj je zaradi vsebnosti vlage za 1 suho tono potrebne 2,15 tone svežega lesa (17)). Od tega je bilo približno 115 milijon ton svežega vlakninskega lesa (večinoma mehkega vlakninskega lesa). Na sliki 1 je prikazana skupna proizvodnja na jugovzhodu ZDA glede na vrsto proizvoda (18).

                     Slika 1

                     Odvzemi proizvodnje lesnih proizvodov za jug ZDA v obdobju 1995–2011 (Abt in drugi, 2014)

                  (39)

                  Iz podatkov iz poročila je razvidno povečanje proizvodnje peletov na jugovzhodu ZDA v zadnjih letih in v istem obdobju tudi povečanje izvoza peletov z jugovzhoda ZDA. Na podlagi istega poročila se je proizvodna zmogljivost lesnih peletov na jugovzhodu ZDA z 2 milijonov ton svežega lesa v letu 2010 povečala na 6 milijonov ton svežega lesa v letu 2011. Skoraj vsa ta nova zmogljivost je bila razvita zaradi proizvodnje peletov za izvoz v države članice EU.

                  (40)

                  V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Po navedbah združenja AFPA so se cene pravice do sečnje borovega vlakninskega lesa na jugu ZDA leta 2013 zvišale za 11 %, leta 2014 pa za 10 %. Te strani trdijo, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov. Uporabnik vlakninskega lesa iz uvodne izjave 36 ni predložil podatkov o stroških, vendar je podobno trdil, da obstaja tveganje zvišanja cene surovin zaradi subvencionirane uporabe lesnih peletov.

                  (41)

                  V skladu s podatki, ki jih je predložila družba Steptoe and Johnson, se je cena borovega vlakninskega lesa na jugovzhodu ZDA med letoma 2011 in 2014 zvišala za 25 %, cena vlakninskega lesa listavcev pa za 60 %. Navedene strani so trdile, da je to zvišanje posledica povečanja proizvodnje lesnih peletov.

                  (42)

                  Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA in združenje AFPA sta v podporo tej trditvi predložila teoretično študijo, v kateri je analiziran ekonomski učinek velikega povečanja proizvodnje peletov na trg lesnih vlaken na jugovzhodu ZDA (19). V tej študiji so modelirani scenariji z velikim prodorom biomase. Avtorji so ocenili prihodnje povpraševanje po lesnih peletih, pri čemer so upoštevali večji prodor bioenergije (vključno s trendi domače in mednarodne politike ter napovedmi v nacionalnih akcijskih načrtih EU za energijo iz obnovljivih virov). V modelu se predvideva, da se bo do leta 2020 na jugovzhodu ZDA za rabo energije na leto proizvedlo kar 44 milijonov ton svežega lesa v obliki lesnih peletov in sekancev. V skladu z uporabljenim modelom se zaradi velikega obsega dodatnega povpraševanja kratkoročno precej poviša cena surovin (v povprečju približno 70 % za celotni trg). Vendar bi se dolgoročno gozdni viri povečali, da bi se zadostilo povpraševanju, cene pa bi se znižale.

                  (43)

                  Družba Steptoe and Johnson je opozorila, da se sajenje dreves za komercialno rabo na jugovzhodu ZDA že tri desetletja zmanjšuje. To bi lahko skupaj s povečano proizvodnjo peletov povzročilo negativne stopnje rasti v regiji, posledica pa bi bile netrajnostne okoljske prakse in izguba biotske raznovrstnosti.

                  (44)

                  Uporabnik vlakninskega lesa s sedežem v ZDA, združenje EPF in družba Steptoe and Johnson so izrazili pomisleke glede skupnega učinka drugih velikih projektov (zlasti elektrarne Drax v Združenem kraljestvu) in evropske politike glede biomase na splošno.

                  (45)

                  Organizacija Mulch & Soil Council je izrazila pomisleke o morebitnem izkrivljanju severnoameriškega trga za lesne odpadke.

                  (46)

                  Združenje WPF, družba Steptoe and Johnson in organizacija Mulch & Soil Council so dvomili glede prihrankov CO2 zaradi proizvodnje električne energije iz biomase, uvožene iz Severne Amerike. Družba Steptoe and Johnson je dvomila tudi o sorazmernosti pomoči ter predložila dodatne podatke o viru lesa, ki se uporablja za proizvodnjo peletov, in potrebah panoge pakiranja po surovinah.

                  (47)

                  Dvanajst (20) družb in sektorskih združenj je predložilo tehnične razloge, s katerimi so poudarili razumnost in pozitivni učinek projekta. V pripombah so zajete teme, ki med drugim vključujejo interno stopnjo donosnosti projekta, razpoložljivost in trajnost biomase, vlogo energije iz biomase pri doseganju ciljev Združenega kraljestva v zvezi z obnovljivimi viri energije, pričakovane obratovalne parametre elektrarne in logistiko oskrbe z gorivom.

                  (48)

                  Zlasti ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov je poudarilo zmanjšanje emisij, povezano z bioenergijo, in trajnost peletov, proizvedenih v ZDA. Predložilo je tudi podatke o ceni surovin na jugovzhodu ZDA (glej sliko 2).

                  (49)

                  Kanadsko združenje proizvajalcev lesnih peletov je sporočilo podatke o razpoložljivosti lesnih peletov. V pripombah je zlasti navedlo študijo svetovalne družbe Poyry (21), v skladu s katero imajo oskrbovalne regije jugovzhod ZDA, zahodna Kanada in Rusija skupaj 50 milijonov ton presežnih surovin za biomaso, sušenih v peči.

                     Slika 2

                     Cene pravice do sečnje na jugovzhodu ZDA

                  (50)

                  Družba Enviva je predložila podatke o predvidenem povpraševanju po lesnih peletih in njihovi ponudbi. Po njenih navedbah so se v prvem četrtletju leta 2015 razvijali projekti, povezani z lesnimi peleti, ki bodo po dokončanju k svetovni proizvodni zmogljivosti skupno prispevali 18,1 milijona suhih ton. V pripombah je predložila tudi podatke o proizvodnji lesa v ZDA (glej sliko 3).

                     Slika 3

                     Novogradnje in poraba lesa v ZDA v obdobju 2004–2014

                  (51)

                  Evropski svet proizvajalcev peletov je predložil podatke o ceni in razpoložljivosti lesnih peletov ter ceni surovin v Uniji in ZDA. Navedel je, da se kljub velikemu povečanju povpraševanja med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale. V podporo tej trditvi je predložil podatke o ceni lesnih peletov v ZDA od decembra 2013 do aprila 2015 in v Uniji od januarja 2011 do marca 2015. V nobenem od obeh primerov ni bilo mogoče ugotoviti zvišanja cen.

                  (52)

                  V skladu s temi podatki se kljub velikemu povečanju povpraševanja po peletih med letoma 2012 in 2014 cene peletov niso bistveno zvišale.

                  (53)

                  Družba Société Générale je predložila podatke o donosnosti projekta.

            4.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

                  (54)

                  Združeno kraljestvo je predložilo dodatne informacije o obratovalnih parametrih elektrarne v Lynemouthu. Po pregledu drugih elektrarn na biomaso se je faktor obremenitve za obrat s 75,3 % povečal na 77 % (kot je navedeno v preglednici, glej tudi sprotno opombo 3). Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da je bila v obdobju 2009–2013 toplotna učinkovitost elektrarn na premogov prah v Združenem kraljestvu približno 36-odstotna. Nazadnje je predložilo razčlenitev stroškov goriva in pojasnilo, da so vsi obratovalni parametri zanesljivi, saj je bila narejena primerjava z drugimi elektrarnami, preverili pa so jih neodvisni strokovnjaki (22).

                  (55)

                  Združeno kraljestvo trdi, da se je ekonomski vidik projekta v Lynemouthu od priglasitve precej spremenil. Zlasti je bilo predvideno, da bo projekt začel obratovati v tretjem četrtletju leta 2016, vendar Združeno kraljestvo zdaj ocenjuje, da se bo to zgodilo do druge polovice leta 2017. Podpora pretvorbi za uporabo biomase se bo končala marca 2027 ne glede na datum začetka, zato je projekt izgubil približno enoletno subvencijo. Zvišali so se tudi stroški investicijskega vzdrževanja projekta. Poleg tega zaradi spremembe politike od avgusta 2015 obnovljivi viri električne energije ne bodo izvzeti iz plačila dajatve na podnebne spremembe (davka na ogljikov dioksid). Donosnost projekta se je dodatno zmanjšala zaradi znižanja vrednosti britanskega funta glede na ameriški dolar.

                  (56)

                  Po navedbah organov Združenega kraljestva se je zaradi teh sprememb donosnost projekta precej zmanjšala. Ocenjena interna stopnja donosnosti je zdaj približno [3–8 %] na realni osnovi pred obdavčitvijo.

                  (57)

                  Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o trgovanju na svetovnem trgu lesnih peletov (glej sliko 4). Poraba lesnih peletov v Uniji se je s približno 8 milijonov suhih ton v letu 2009 skoraj podvojila na približno 16 milijonov suhih ton v letu 2013 (23).

                     Slika 4

                     Trgovanje z uvoženimi lesnimi peleti v EU v suhih tonah

                  (58)

                  S slike 5 je razvidno, da se je uvoz peletov v Unijo z 1,8 milijona suhih ton v letu 2009 povečal na 3,2 milijona suhih ton v letu 2011. Leta 2012 se je v Unijo uvozilo približno 4 milijone suhih ton. Pričakuje se, da se bo uvoz v prihodnjih letih povečal. Leta 2014 se je z jugovzhoda ZDA v Unijo uvozilo približno 7,3 milijona suhih ton (24).

                     Slika 5

                     Uvoz lesnih peletov v EU v suhih tonah

                     Vir: Podatki Združenega kraljestva.

                  (59)

                  Združeno kraljestvo je pojasnilo tudi, da se velika večina razpoložljive preskrbe s peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih pogodb, ki običajno trajajo od pet do deset let. Promptni trg lesnih peletov obsega zelo majhen delež celotne ponudbe lesnih peletov. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v 18–30 mesecih in so lahko podprti z dolgotrajno dobavno pogodbo. Zaradi majhnih ovir za nove udeležence na trgu organi Združenega kraljestva trdijo, da lahko trg lesnih peletov sprejme povečanje povpraševanja, ki je potrebno za preskrbo elektrarne v Lynemouthu.

                  (60)

                  Združeno kraljestvo je v podporo tej trditvi primerjalo porabo peletov v Uniji s promptno ceno na jugovzhodu ZDA. Kot je razvidno s slike 5, se je uvoz z jugovzhoda ZDA v Unijo od leta 2009 do leta 2011 podvojil. V tem obdobju se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile kljub večjemu uvozu v Unijo, kot je prikazan na sliki 6.

                     Slika 6

                     Poraba lesnih peletov in cene FOB lesnih peletov na promptnem trgu na jugovzhodu ZDA (2009–2013)

                  […] (*1)

                  (61)

                  Združeno kraljestvo je predložilo tudi podatke o predlagani dobavni verigi. Elektrarna v Lynemouthu načrtuje, da bo približno [60–80 %] peletov, ki jih potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] peletov bo iz drugih držav članic, preostanek pa iz zahodne Kanade. Elektrarna v Lynemouthu je opredelila […] morebitnih dobaviteljev, od tega jih je […] iz […] različnih zveznih držav na jugovzhodu ZDA in […] v Evropi. Z biomaso iz Združenega kraljestva se ne namerava oskrbovati.

                  (62)

                  Združeno kraljestvo je trdilo, da je mogoče zvišanje cen surovin pojasniti s pomanjkanjem ostankov pri žaganju. Pojasnilo je, da se velike količine ostankov pri žaganju pridobijo pri predelavi žaganega lesa, uporabijo pa se lahko za proizvodnjo lesnih peletov ter v druge namene. Vendar je razpoložljivost ostankov pri žaganju omejena in omejena na proizvodnjo žaganega lesa. Po navedbah Združenega kraljestva si stavbni sektor v ZDA od finančne krize ni popolnoma opomogel. Z manjšim številom novogradenj in zmanjšanjem proizvodnje žaganega lesa se zmanjša razpoložljiva preskrba z ostanki pri žaganju, ki bi se lahko uporabili za proizvodnjo lesne celuloze in lesnih peletov. Po mnenju Združenega kraljestva pomanjkanje ostankov pri žaganju precej prispeva k zvišanju cen surovin.

                  (63)

                  Organi Združenega kraljestva so v podporo tej trditvi navedli, da zvišanje cene surovin na lokalnih trgih ni povezano s povečano proizvodnjo peletov. Na sliki 7 je prikazano zvišanje cen na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015 in navedeno, na katerih trgih se je proizvodnja peletov močno povečala.

                     Slika 7

                     Zvišanje cene pravice do sečnje borovega lesa na lokalnih trgih v ZDA od drugega četrtletja leta 2013 do prvega četrtletja leta 2015

                  […] (*1)

                  (64)

                  Nazadnje je Združeno kraljestvo potrdilo, da se lahko s spremembo pogodbenih določb od elektrarne v Lynemouthu zahteva, naj spremeni trajnostna merila, opisana v uvodni izjavi 24, če se na primer v prihodnosti sprejmejo evropska obvezna trajnostna merila za trdno biomaso.

            5.   OCENA UKREPA

                  (65)

                  Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če je to pomoč, ki jo „dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga […], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

                  (66)

                  Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka z dne 19. februarja 2015, bo upravičenec od nasprotne stranke v lasti vlade Združenega kraljestva, družbe Low Carbon Contracts Company Ltd, prejel pomoč za tekoče poslovanje v obliki variabilne premije (glej uvodne izjave 16 do 19) za proizvodnjo električne energije. Ukrep daje prednost proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov energije (v tem primeru biomase), ki jo bo izvajal upravičenec. Države članice med seboj veliko trgujejo z električno energijo. Priglašeni ukrep bi zato lahko izkrivljal konkurenco na trgu z električno energijo in vplival na trgovino med državami članicami. Poleg tega se bo elektrarna na trgu surovin potegovala za biogorivo. Natančneje, zaradi pomanjkanja lokalnih gozdnih virov se bo večina trdne biomase, potrebne za delovanje elektrarne, uvozila iz tujine (glej uvodno izjavo 61).

                  (67)

                  Komisija meni, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe (25).

            5.1   Zakonitost pomoči

                  (68)

                  Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, Komisija opozarja, da končna naložbena odločitev ni bila sprejeta. Dokler državna pomoč ne bo odobrena, se plačila ne bodo izvedla. Komisija zato meni, da je Združeno kraljestvo izpolnilo svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU.

            5.2   Združljivost pomoči

                  (69)

                  Komisija ugotavlja, da je priglašeni ukrep namenjen spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, in sicer iz trdne biomase. Priglašeni ukrep spada na področje uporabe Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (26) (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2014–2020). Komisija je priglašeni ukrep zato ocenila na podlagi splošnih določb o združljivosti iz smernic za obdobje 2014–2020 (ki so določene v oddelku 3.2 smernic za obdobje 2014–2020) in na podlagi posebnih meril združljivosti za pomoč za tekoče poslovanje, ki se dodeli za električno energijo iz obnovljivih virov energije (oddelek 3.3.2.1 smernic za obdobje 2014–2020).

            5.2.1   Cilj skupnega interesa

                  (70)

                  Komisija tako kot v sklepu o začetku postopka ugotavlja, da je cilj priglašenega ukrepa pomoči pomagati Združenemu kraljestvu, da doseže cilje v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2, ki jih je EU določila v okviru svoje strategije EU 2020 (27). Kot je opisano v uvodni izjavi 10, naj bi elektrarna v skladu z ocenami Združenega kraljestva proizvedla približno 2,3 TWh energije iz obnovljivih virov, pri čemer se bo prihranilo 17,7 milijona ton CO2. Združeno kraljestvo je torej v skladu z odstavki 30, 31 in 33(a) smernic za obdobje 2014–2020 izrecno navedlo pričakovani prihranek CO2 in količino električne energije iz obnovljivih virov energije, ki naj bi se proizvedla v okviru projekta. Komisija meni, da je priglašeni ukrep pomoči namenjen cilju skupnega interesa v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

                  (71)

                  Okoljske organizacije in družba Steptoe and Johnson so izrazile pomisleke glede vplivov projekta na okolje. Združeno kraljestvo je potrdilo, da se bo pomoč odobrila le za biomaso v skladu z opredelitvijo iz smernic za obdobje 2014–2020 (glej odstavek 6 zadevnih smernic). Komisija je spomnila, da bo pomoč izpolnjevala okoljske cilje iz uvodne izjave 69, zato bo prestala okoljski preskus, ki se bo izvedel zaradi nadzora nad državno pomočjo. Elektrarna bo poleg uspešno opravljenega preskusa, ki je pomemben za državno pomoč, morala spoštovati vso veljavno okoljsko zakonodajo, zlasti v zvezi z učinki na onesnaženost zraka. Elektrarna mora izpolnjevati zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (28), ki velja zanjo in določa mejne vrednosti emisij za dušikove okside, žveplov dioksid in delce iz velikih kurilnih naprav. Poleg tega Komisija opozarja, da bodo morali lesni peleti, ki jih bo uporabljala elektrarna v Lynemouthu, izpolnjevati trajnostna merila Združenega kraljestva. Po navedbah organov Združenega kraljestva se ta merila, vključno z minimalnimi prihranki CO2, izračunajo na podlagi celotne življenjske dobe. Trajnostna merila Združenega kraljestva vsebujejo tudi določbe za preprečevanje drugih negativnih okoljskih učinkov (kot je izguba biotske raznovrstnosti).

            5.2.2   Potreba po posredovanju države, spodbujevalni učinek in ustreznost pomoči

                  (72)

                  Komisija je v sklepu o začetku postopka menila tudi, da je pomoč potrebna, ima spodbujevalni učinek in je ustrezna. Ob upoštevanju odstavkov 38, 107 in 115 smernic za obdobje 2014–2020 zlasti opozarja, da veljavni okvir politike ne zadošča za odpravo nedelovanj trga (tj. nevključitev zunanjih učinkov, ki so posledica uporabe fosilnih goriv, v ceno energije), brez pomoči za tekoče poslovanje, ki se ocenjuje, pa projekt ne bi bil finančno izvedljiv.

                  (73)

                  Združeno kraljestvo je ob upoštevanju odstavkov 49 in 58 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da izravnani stroški električne energije precej presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, organi Združenega kraljestva pa so predložili finančno analizo, ki dokazuje, da bi bila interna stopnja donosnosti projekta brez pomoči, ki se ocenjuje, negativna. Akterji na trgu v takih okoliščinah ne bi hoteli vlagati v projekt biomase. Zaradi pomoči se je torej ravnanje upravičenca spremenilo. Združeno kraljestvo je potrdilo, da je moral upravičenec predložiti obrazce za zaprosilo in da je to storil, preden se je začelo delo na projektu (odstavek 51 smernic za obdobje 2014–2020).

                  (74)

                  Združeno kraljestvo je s sklicevanjem zlasti na odstavka 40 in 116 smernic za obdobje 2014–2020 dokazalo, da je pomoč ustrezen instrument. Kot je pojasnjeno v sklepu o začetku postopka, izravnani stroški električne energije presegajo pričakovano tržno ceno električne energije, pričakovana interna stopnja donosnosti pa bi bila brez državne pomoči negativna. Da bi Združeno kraljestvo odpravilo pomanjkanje zadostnih prihodkov za ta določeni projekt, dodeljuje državno pomoč, ki je usmerjena prav v ta določeni projekt in upošteva potrebo, da se projekt izvede, ne da bi se presegla pričakovana interna stopnja donosnosti (npr. v okviru minimalne stopnje donosa, opisane v uvodni izjavi 18). Projekt v Lynemouthu je bil zlasti izbran med več drugimi projekti, da bi se dosegli cilji Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov (glej uvodno izjavo 7), dodelila pa se mu je pomoč za tekoče poslovanje v obliki pogodbe na razliko. Komisija je v sklepu o zadevi SA.36196 (29) (Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije)) sklenila, da je pogodba na razliko ustrezen instrument za doseganje cilja skupnega interesa.

                  (75)

                  Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za priglašeni projekt potrebna, ima spodbujevalni učinek in je dodeljena z ustreznim instrumentom.

            5.2.3   Sorazmernost

                  (76)

                  Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila, da je pomoč sorazmerna (glej uvodno izjavo 28). Komisija je spomnila, da je Združeno kraljestvo za izravnane stroške električne energije za tak projekt biomase na podlagi 10-odstotne interne stopnje donosnosti izračunalo, da znašajo vsaj 105 BGP/MWh (glej uvodno izjavo 19). Komisija meni, da so izravnani stroški električne energije ustrezni, kot je bilo že potrjeno v prejšnjih sklepih (30). Združeno kraljestvo je dokazalo, da pomoč na enoto energije ne presega razlike med izravnanimi stroški električne energije in pričakovano tržno ceno električne energije, saj izvršilna cena (ki izraža tržno ceno in premijo) ne presega izravnanih stroškov električne energije (31). Poleg tega je potrdilo, da se bo pomoč dodeljevala, dokler obrat ne bo v celoti amortiziran v skladu z običajnimi računovodskimi pravili.

                  (77)

                  Minimalna stopnja donosa je med 8,8 % in 12,7 % na realni osnovi pred obdavčitvijo, kot je opisano v uvodni izjavo 18 in kot je Komisija sprejela v sklepu o začetku postopka. Skladna je bila s stopnjami, ki jih je pred tem Komisija odobrila za projekte biomase v Združenem kraljestvu (32). Komisija bo ocenila, ali je interna stopnja donosnosti projekta v skladu z minimalno stopnjo donosa.

                  (78)

                  Združeno kraljestvo je po objavi sklepa o začetku postopka predložilo posodobljene informacije o projektu, iz katerih je razvidno, da je interna stopnja donosnosti za projekt v Lynemouthu precej nižja v primerjavi s tisto iz priglasitve, in sicer zlasti zaradi izgube približno enoletne subvencije, višjih stroškov investicijskega vzdrževanja, odprave izvzetja iz plačila dajatve na podnebne spremembe in neugodnih sprememb menjalnega tečaja. Poleg tega so organi Združenega kraljestva navzgor posodobili faktor obremenitve, enega od obratovalnih parametrov.

                  (79)

                  Glede na predloženi finančni izračun je zdaj interna stopnja donosnosti za projekt na realni osnovi pred obdavčitvijo [3–8-odstotna], kar je precej pod minimalno stopnjo donosa in že kaže na neobstoj prekomernega nadomestila. Kljub temu Komisija ugotavlja, da se lahko obratovalni parametri, kot so povprečni toplotni izkoristek, faktor obremenitve in stroški goriva, še vedno spremenijo.

                  (80)

                  Glede na to je Združeno kraljestvo predložilo podatke, ki dokazujejo, da je toplotni izkoristek elektrarn na premogov prag približno 36-odstoten, tržne informacije pa kažejo, da bi lahko taka vrsta projekta pretvorbe biomase dosegla približno 38–39-odstotni toplotni izkoristek. Desetodstotno povečanje toplotnega izkoristka, kot je bilo izraženo v sklepu o začetku postopka, se zato ne zdi realno.

                  (81)

                  Kot je bilo navedeno, se je faktor obremenitve projekta (glej uvodno izjavo 12) povečal na 77 % na podlagi analize podatkov iz drugih elektrarn na biomaso, ki jih je Združeno kraljestvo pregledalo po objavi sklepa o začetku postopka. Poleg tega je iz informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, razvidno, da neto faktor obremenitve za to vrsto elektrarne ne bi znašal več kot približno 80 % (33).

                  (82)

                  Kar zadeva stroške goriva, je Združeno kraljestvo podrobno pojasnilo stroške zagotavljanja zadostnih zalog lesnih peletov. Predloženo dokumentacijo so preverili neodvisni strokovnjaki, vključuje pa podrobno razčlenitev glavnih stroškovnih elementov v dobavni verigi elektrarne v Lynemouthu, vključno s proizvodnimi stroški, prevozom in logistiko (vključno s stroški, povezanimi z nadgradnjo pristaniških objektov, ki jih potrebuje elektrarna v Lynemouthu). Komisija na podlagi predloženega pojasnila ugotavlja, da so stroški goriva v višini 7,17 GBP/GJ razumna ocena pričakovanih stroškov goriva.

                  (83)

                  Cenjena je bila interna stopnja donosnosti za primer 5-odstotnega povečanja toplotne učinkovitosti in faktorja obremenitve ter 5-odstotnega znižanja stroškov goriva. Take spremembe se štejejo za skladne z realnimi razponi obratovalnih parametrov, kakor so bili obravnavani v uvodnih izjavah 79 do 81. Ob vseh teh spremembah bi se interna stopnja donosnosti (na realni osnovi pred obdavčitvijo) povišala s približno [3–8 %] na […]. Ta vrednost je še vedno v okviru mejne vrednosti donosa, ki jo je predvidelo Združeno kraljestvo.

                  (84)

                  Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da se zaradi pomoči ne bo izplačalo prekomerno nadomestilo. Priglašeni ukrep je zato sorazmeren za doseganje cilja skupnega interesa.

            5.2.4   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

                  (85)

                  Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti ukrepa državne pomoči ugotoviti, da so „negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni in manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa“ (glej odstavek 88 smernic za obdobje 2014–2020).

                  (86)

                  Komisija ob upoštevanju odstavkov 94 do 96 smernic za obdobje 2014–2020 meni, da ukrep ne prinaša očitnih negativnih učinkov, saj je pomoč sorazmerna in ne vodi le v preselitev dejavnosti brez okoljskega učinka. Pomoč bo projektu v Lynemouthu pomagala pri prehodu s premoga na biomaso, kar po pomenilo prihranke CO2 (glej uvodno izjavo 10).

                  (87)

                  Komisija se pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči osredotoča na izkrivljanja, ki izhajajo iz predvidljivega učinka, ki ga ima pomoč na konkurenco na prizadetih proizvodnih trgih in lokacijo gospodarske dejavnosti (glej odstavek 97 smernic za obdobje 2014–2020). Pomoč se dodeli za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov energije, zato je prizadeti proizvodni trg trg električne energije.

                  (88)

                  Komisija najprej opozarja na omejeni tržni delež upravičenca (0,7 % trga proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu). S sklicevanjem na odstavek 101 smernic za obdobje 2014–2020 nadalje ugotavlja, da projekt obsega dodatno predelavo obstoječe elektrarne na premog, zaradi česar ne bo negativnih učinkov, kot je zlasti povečanje tržne moči upravičenca. Zato Komisija ugotavlja, da ukrep ne bi znatno vplival na konkurenco na trgu proizvodnje električne energije v Združenem kraljestvu.

                  (89)

                  Komisija je v sklepu o začetku postopka dvomila o tem, ali projekt izkrivlja konkurenco na trgu lesnih peletov in na predhodnem trgu surovin v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Glede na posebne značilnosti tega individualno priglašenega projekta je analizo razširila na posredne učinke na sekundarne trge.

            5.2.5   Izkrivljanje na trgu lesnih peletov

                  (90)

                  Komisija najprej opozarja, da bo elektrarna v Lynemouthu lahko uporabljala le industrijske lesne pelete. Nekatere elektrarne bi lahko lesne pelete delno nadomestile z drugimi gorivi, vendar se glede na zasnovo elektrarne v Lynemouthu ne pričakuje, da bo lahko lesne pelete nadomestila z drugim proizvodom. Za analizo obsega izkrivljanja konkurence s strani projekta je trg industrijskih lesnih peletov ustrezen proizvodni trg.

                  (91)

                  Iz podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo (glej sliko 4), je razvidno, da trgovina z lesnimi peleti poteka med glavnimi območji proizvodnje in porabe. Poleg tega so se v preteklih nekaj letih trgovinski tokovi precej povečali (v enem letu za več kot 40 %). Združeno kraljestvo je poleg tega predložilo podatke, da se je uvoz lesnih peletov z jugovzhoda ZDA v EU od leta 2009 do leta 2011 podvojil (kot je prikazano na sliki 5).

                  (92)

                  Komisija zato na podlagi trgovinskih tokov in obsega uvoza v Unijo ugotavlja, da trg lesnih peletov ni omejen na eno samo državo članico ali Unijo, ampak bi ga bilo treba za oceno izkrivljanj na trgu lesnih peletov šteti za svetovni trg.

                  (93)

                  Leta 2014 je svetovni trg lesnih peletov zrasel, in sicer na 27 milijonov suhih ton. Evropska poraba lesnih peletov se je med letoma 2009 in 2012 podvojila (kot je prikazano na sliki 5). Kljub temu povečanju je iz podatkov na sliki 6 razvidno, da se cene na promptnem trgu niso bistveno spremenile.

                  (94)

                  Poleg tega Komisija na podlagi informacij, predloženih v odgovor na sklep o začetku postopka, ugotavlja, da se večina preskrbe z lesnimi peleti trenutno zagotovi na podlagi individualno sklenjenih dolgoročnih pogodb. Obrati za proizvodnjo peletov se lahko zgradijo v dveh letih po (ali pred) tem, ko se podpišejo nove pogodbe in je prodaja zagotovljena. Tržne ovire za nove proizvodne obrate so torej očitno majhne. To ugotovitev podpira nedavno povečanje zmogljivosti za proizvodnjo peletov na jugovzhodu ZDA in v Uniji (34).

                  (95)

                  Količina lesnih peletov za potrebe elektrarne v Lynemouthu predstavlja približno 5,5 % svetovnega trga lesnih peletov iz leta 2014. To je precej manj kot 7,4 %, kolikor je znašala ocena v sklepu o začetku postopka na podlagi podatkov iz leta 2012. Ob upoštevanju dejstva, da se lahko novi obrati za proizvodnjo peletov glede na trajanje gradnje (glej uvodni izjavi 59 in 60) gradijo skoraj hkrati s projektom pretvorbe, je mogoče predvidevati, da bo dodatna zmogljivost postala razpoložljiva z dodatnim povpraševanjem, kot je potrjeno s predvideno dobavno verigo za projekt.

                  (96)

                  Tudi v preteklosti so se ravni uvoza in porabe v Uniji hitro zvišale, kar prav tako kaže na to, da lahko trg lesnih peletov absorbira velika povečanja povpraševanja po lesnih peletih. Ugotavlja se tudi, da se promptna cena na jugovzhodu ZDA, glavnem območju, s katerega naj bi projekt pridobival lesne pelete, ni bistveno spremenila (slika 6), uvoz iz navedene regije v Unijo pa se je povečal (slika 5).

                  (97)

                  Iz analize je razvidno, da je trg lesnih peletov svetovni trg in da lahko sprejme rast povpraševanja po lesnih peletih, pričakovano zaradi projekta. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne vpliva negativno na trgovinske pogoje na trgu lesnih peletov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom (prihranki CO2 in večja proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov energije).

            5.2.6   Izkrivljanje na trgu surovin

                  (98)

                  Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila (glej uvodno izjavo 75 sklepa o začetku postopka), da bi lahko večje povpraševanje po lesnih peletih povzročilo nadaljnja izkrivljanja na trgu surovin (tj. trgu lesnih vlaken). V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za megavatno uro električne energije, proizvedeno v elektrarni v Lynemouthu. Morebitna izkrivljanja na trgu lesnih peletov in trgu surovin niso posledica neposrednih subvencij za lesne pelete ali surovine, ampak večjega povpraševanja po gorivu za proizvodnjo električne energije. Poleg tega so učinki na trg surovin posredni v primerjavi z izkrivljanji na trgu lesnih peletov.

                  (99)

                  Lesni peleti se lahko prevažajo čez morje, surovine, ki jih uporablja industrija lesnih peletov, pa se iz ekonomskih razlogov običajno lahko prevažajo samo na omejenih razdaljah. Obrati za proizvodnjo polizdelkov iz vlakninskega lesa se z lesom oskrbujejo na območju, ki je od obrata povprečno oddaljeno največ 100 do 150 km (ta oddaljenost se imenuje polmer zaledja obrata). Da bi se ocenil učinek navedenih obratov na konkurenco, je treba ugotoviti, na katerem lokalnem trgu se bodo peleti (verjetno) pridobivali.

                  (100)

                  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 11, bo elektrarna v Lynemouthu [60–80 %] celotnega goriva v obliki peletov, ki ga potrebuje, pridobila z jugovzhoda ZDA. Približno [5–20 %] do 15 % ga bo iz drugih držav članic. To pomeni, da se bo približno […] milijonov suhih ton letno pridobilo iz drugih držav članic, in sicer od približno 16 dobaviteljev. To bi pomenilo približno […] porabe lesnih peletov v EU (glej sliko 6). Poleg tega se projekt v Lynemouthu z gorivom ne namerava oskrbovati v Združenem kraljestvu. Torej ni verjetno, da se bodo zaradi projekta zvišale cene surovin na trgu v Združenem kraljestvu ali trgu Evropske unije, kot trdita združenji EPF oziroma WPF. Zato se za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje konkurence v Uniji. Večina lesnih peletov se pridobiva zunaj Unije, trg za surovine pa je lokalen, zato bo do učinkov prišlo zunaj Unije.

                  (101)

                  Približno [10–30 %] lesnih peletov, ki se potrebujejo, bo izviralo iz Kanade. Morebitna preskrba iz Kanade naj bi bila precej večja kot tista iz Evrope. Podatki, ki jih je predložilo kanadsko združenje proizvajalcev peletov, vsebujejo oceno, da je v zahodni Kanadi 14 milijonov suhih ton presežka biomase. Iz Kanade bi se pridobilo […] ocenjenega presežka. Zato se za projekt ne pričakuje, da bo neupravičeno vplival na kanadski trg v zvezi s surovinami za lesne pelete.

                  (102)

                  Projekt se bo oskrboval večinoma z uvozom z jugovzhoda ZDA. Zato se preiskava morebitnih izkrivljanj na trgu surovin (lesnih vlaken) osredotoča na navedeno regijo.

                  (103)

                  Elektrarna v Lynemouthu bo z jugovzhoda ZDA uvozila približno 2 milijona ton svežega lesa (kar je približno 0,9 milijona suhih ton). To je 1,7 % celotne ponudbe vlakninskega lesa v letu 2011 na jugovzhodu ZDA in 0,9 % celotnega odvzema v navedeni regiji v istem letu. Taki majhni deleži sami po sebi niso jasni kazalniki neupravičenih izkrivljanj na trgu surovin. Natančneje, ob upoštevanju vseh odvzemov učinek ne bi povzročil neupravičenih izkrivljanj na trgu. Poleg tega ti podatki zajemajo le vlakninski les, ne pa tudi drugih vhodnih surovin, kot so ostanki sečnje in ostanki pri žaganju, ki se lahko deloma prav tako uporabijo za proizvodnjo lesnih peletov.

                  (104)

                  Vendar so nekatere tretje strani trdile, da bi se lahko zaradi povečanja proizvodnje peletov zvišale cene surovin (vlakninskega lesa) na jugovzhodu ZDA. Zlasti družba Steptoe and Johnson in združenje AFPA sta predložila podatke, iz katerih je razvidno zvišanje cen v obdobju 2011–2014. Enake podatke, le za daljše obdobje je predložilo ameriško združenje proizvajalcev industrijskih peletov (slika 3).

                  (105)

                  Komisija ugotavlja, da povprečna (promptna) cena surovin na jugovzhodu ZDA, kot je prikazano na sliki 2, še vedno ne presega preteklega okvira. Zato se zvišanje cen od leta 2011 ne zdi nenavadno. Leta 2010 so bile cene celo višje, domnevno zaradi vremenskih pojavov.

                  (106)

                  Poleg tega je Združeno kraljestvo trdilo, da je na trg ZDA še vedno vplivalo manjše povpraševanje po finančni krizi. Zlasti proizvodnja žaganega lesa se je v primerjavi z letom 2005 zmanjšala za približno 57 milijonov ton svežega lesa. Če bi bila ta količina na voljo, bi se proizvedlo za približno 28–19 milijonov ton svežega lesa ostankov, ki bi se lahko uporabili za lesne pelete ali konkurenčne izdelke. Združeno kraljestvo trdi tudi, da ni povezave med območji z veliko proizvodnjo peletov in zvišanjem cen vlakninskega lesa na lokalnih trgih (slika 7).

                  (107)

                  Dejansko je iz podatkov na sliki 1 razvidno, da so bile pred letom 2008 na voljo večje količine žaganega lesa in s tem ostankov. Manjša razpoložljivost ostankov bi zato lahko negativno vplivala na ceno vlakninskega lesa. Poleg tega je Združeno kraljestvo dokazalo, da velika proizvodnja peletov ni nujno povezana z zvišanjem cene surovin (glej uvodno izjavo 63).

                  (108)

                  Kot je bilo navedeno (glej uvodno izjavo 62), na ceno vlakninskega lesa vplivajo elementi, kot so vremenske razmere in razpoložljivost ostankov (ki so povezani s trgom žaganega lesa), nihanja cen pa so bila opažena tudi že v preteklosti. Poleg tega se cene višajo in nižajo na območjih z veliko in majhno proizvodnjo peletov. Zato se za posredno povpraševanje po surovinah zaradi projekta v Lynemouthu ne pričakuje, da bo povzročilo neupravičeno izkrivljanje na trgu.

                  (109)

                  Zainteresirane strani so predložile tudi teoretično študijo, v kateri so modelirani morebitni učinki prihodnjih scenarijev z velikim prodorom bioenergije. V njej ni ocenjen učinek projekta v Lynemouthu na trg, ampak učinek pričakovanega svetovnega povpraševanja po biomasi ob upoštevanju veljavnih in prihodnjih politik. Vendar je vprašljivo, koliko se bodo prihodnji načrti glede biomase uresničili, in če se bodo, pod katerimi pogoji in iz katerih regij se bo tedaj biomasa dejansko pridobivala. Študija zato ne vpliva na ugotovitve o morebitnem učinku projekta v Lynemouthu, saj obravnava zlasti morebitne učinke prihodnjega razvoja dogodkov.

                  (110)

                  V skladu s podatki, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, namerava elektrarna v Lynemouthu biomaso pridobivati iz približno […] proizvodnih obratov iz […] zveznih držav z jugovzhoda ZDA. Diverzifikacija dobavne verige bo dodatno ublažila morebitno tveganje izkrivljanja na lokalnih trgih.

                  (111)

                  Po mnenju Komisije se zato za ukrep ne pričakuje, da bo povzročil neupravičeno izkrivljanje na trgu surovin. V zvezi s tem je treba spomniti, da se pomoč dodeli za proizvodnjo električne energije iz trdne biomase in da bi pomoč le posredno vplivala na pridobivanje surovin, ki jih uporablja panoga lesnih peletov.

            5.2.7   Preskus tehtanja

                  (112)

                  Kot je navedeno v odstavku 97 smernic za obdobje 2014–2020, je za ukrepe državne pomoči, ki so dobro usmerjeni na nedelovanje trga, ki se poskuša odpraviti, tveganje, da bo pomoč neupravičeno izkrivljala konkurenco, bolj omejeno. Komisija ugotavlja, da je pomoč neposredno namenjena sorazmernemu in ustreznemu doseganju ciljev v zvezi z energijo iz obnovljivih virov in zmanjšanjem CO2. Zato je tveganje neupravičenega izkrivljanja konkurence tudi bolj omejeno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 110, Komisija ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na prizadetem proizvodnem trgu (lesni peleti). Prav tako ni ugotovila neupravičenih izkrivljanj na predhodnih trgih (surovine).

                  (113)

                  Poleg tega mora Komisija oceniti, ali ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Učinki na trgu surovin so lokalni in se bodo pojavili zlasti zunaj Evrope, saj se lesni peleti uvažajo. Vpliv na trgovino med državami članicami bi bil torej v vsakem primeru omejen.

                  (114)

                  Komisija zato meni, da so negativni učinki pomoči za projekt v Lynemouthu v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami omejeni ter manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa (proizvodnja energije iz obnovljivih virov in zmanjšanje CO2 pri proizvodnji električne energije), tako da je splošno ravnovesje pozitivno.

            5.2.8   Drugi vidiki – skladnost s členoma 30 in 110 PDEU

                  (115)

                  Združeno kraljestvo se je v okviru sklepa o pogodbi na razliko za obnovljive vire energije (SA.36196) ter sklepa v zvezi s pomočjo na podlagi končne naložbene odločitve o spodbujanju obnovljivih virov energije za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) in projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso (SA.38796) zavezalo, da bo prilagodilo način izračuna obveznosti dobaviteljev električne energije za plačila iz pogodb na razliko, tako da se upravičena električna energija iz obnovljivih virov energije, ki jo države članice EU proizvedejo zunaj Združenega kraljestva in dobavijo odjemalcem v Združenem kraljestvu, ne šteje med tržne deleže dobaviteljev.

                  (116)

                  Združeno kraljestvo bo zagotovilo, da se pred uvedbo te izjeme ne izplačajo nobena plačila iz pogodb na razliko, če to ni mogoče, pa bo Združeno kraljestvo vzpostavilo mehanizem za povračilo dobaviteljem za vso uvoženo upravičeno električno energijo iz obnovljivih virov energije, ki je bila dobavljena pred začetkom veljavnosti zadevne izjeme, vendar po začetku plačil iz pogodbe na razliko.

                  (117)

                  Zaveza iz uvodne izjave 114 bo veljala tudi za priglašeni ukrep.

                  (118)

                  Komisija ob upoštevanju zaveze iz uvodne izjave 114 meni, da se z mehanizmom financiranja priglašenih ukrepov pomoči ne bi smele uvesti omejitve, ki so v nasprotju s členom 30 ali 110 PDEU.

            6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

                  (119)

                  Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da priglašeni ukrep pomoči prispeva k cilju skupnega interesa na potreben in sorazmeren način v skladu s smernicami iz leta 2014–2020, zato je pomoč združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU –

            SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Ukrep pomoči, ki ga je priglasilo Združeno kraljestvo, je združljiv z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      Člen 2
      Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

         V Bruslju, 1. decembra 2015

               Za Komisijo

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  UL C 116, 10.4.2015, str. 52.

         (2)  Komisija je sprejela sklep o šestih od teh osmih projektov. Dne 23. julija 2014 je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za pet projektov pridobivanja vetrne energije na morju (zadeve SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812) (UL C 393, 7.11.2014, str. 7), 22. januarja 2015 pa je bil sprejet sklep o nenasprotovanju za projekt kogeneracijske elektrarne na biomaso v Teessidu (SA. 38796) (sklep še ni objavljen).

         (3)  Faktor obremenitve je bil v prvotni priglasitvi ocenjen na 75,3 %, Združeno kraljestvo pa ga je nato posodobilo.

         (4)  Za več podrobnosti o mehanizmu plačil iz pogodbe na razliko glej uvodne izjave 17 do 31 sklepa Komisije o zadevi SA.36196, Electricity Market Reform – Contract for Difference for Renewables (Reforma trga električne energije – Pogodba na razliko za obnovljive vire energije) (C(2014) 5079 final).

         (5)  Ta shema je bila prvotno odobrena s sklepom Komisije z dne 28. februarja 2001 v zadevi N504/2000, nato pa večkrat spremenjena. Komisija je shemo v sedanji obliki odobrila v sklepu z dne 2. aprila 2013 v zadevi SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5). Za Severno Irsko (zadeva SA.36084) in Škotsko (zadeva SA.37453) so se pozneje odobrili nekateri specifični elementi.

         (6)  Minimalna stopnja donosa je opredeljena kot minimalna stopnja donosa, ki je potrebna za realizacijo takega projekta.

         (7)  Organi Združenega kraljestva so vse te elemente objavili v dokumentu „Electricity Generation Costs“ (Stroški proizvodnje električne energije), ki je na voljo na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

         (8)  Electricity Generation Costs December 2013 (Stroški proizvodnje električne energije za december 2013), DECC (2013), dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-generation-costs.

         (9)  Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/electricity-market-reform-delivery-plan.

         (10)  Za nadaljnje informacije glej: www.gov.uk/government/consultations/ensuring-biomass-affordability-and-value-for-money-under-the-renewables-obligation.

         (11)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

         (12)  AEBIOM European Bioenergy Outlook 2013.

         (13)  Dostopno na spletnem mestu: https://www.gov.uk/government/publications/final-investment-decision-fid-enabling-for-renewables-investment-contracts.

         (14)  North East Local Enterprise Partnership, North East Chamber of Commerce in UK Trade & Investment.

         (15)  Friends of the Earth, Natural Resources Defense Council, Fern in Biofuel watch.

         (16)  ECOFYS (2014), Carbon Leakage assessment for the European Panel Federation – Wood panel industry and the carbon leakage list 2015–2019 criteria (Ocena seznama sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2, za Evropsko združenje proizvajalcev vezanih plošč – Industrija vezanih plošč in merila za seznam sektorjev, izpostavljenih selitvi virov CO2 za obdobje 2015–2019).

         (17)  Zaradi doslednosti so vsi podatki v zvezi s trgom vlakninskega lesa in trgom na jugovzhodu ZDA navedeni v tonah svežega lesa. Stalno se uporablja faktor pretvorbe 2,15 tone svežega lesa na 1 suho tono.

         (18)  Karen Lee Abt, Robert C. Abt, Christopher S. Galik in Kenneth E. Skogn, 2014, „Effect of Policies on Pellet Production and Forests in the U.S.“ (Učinek politik na proizvodnjo peletov in gozdove v ZDA). Dostopno na spletnem mestu: http://www.srs.fs.usda.gov/pubs/47281. To poročilo je v okviru začetne faze preiskave predložilo več strani.

         (19)  Abt in drugi, 2014.

         (20)  RWE Group; EDF, Lynemouth Power LTD, the Renewable Energy Association, Port of Tyne, Dong Energy, Energy UK, ameriško združenje proizvajalcev peletov, kanadsko združenje proizvajalcev peletov, Enviva; Doosan in evropsko združenje proizvajalcev peletov.

         (21)  Svetovalna družba Pöyry, The Risk of Indirect Wood Use Change (Tveganje spremembe posredne uporabe lesa), končno poročilo, pripravljeno za družbo Energie Nederland, julij 2014.

         (22)  Družbe Oxera, Parsons Brinckerhoff in Ramboll.

         (23)  Združenje AEBIOM, 2013.

         (24)  Podatki Združenega kraljestva.

         (*1)  Poslovna skrivnost.

         (25)  Glej tudi sklepe v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter SA.38796 (sklep še ni objavljen), ki imajo korist od podobne pomoči na podlagi pogodb na razliko.

         (26)  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

         (27)  Glej Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16) in Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32) ter sporočilo COM(2011) 885 final.

         (28)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

         (29)  UL C 393, 7.11.2014, str. 2.

         (30)  Glej na primer sklep v zadevah SA.38758, SA.38759, SA.38761, SA.38763 in SA.38812 ter sklep v zadevi SA.38796 (sklep še ni objavljen).

         (31)  Za več podrobnosti o izravnani ceni električne energije glej uvodne izjave 20 do 33 sklepa o začetku postopka.

         (32)  Glej na primer shemo obveznosti proizvodnje energije iz obnovljivih virov energije – SA.35565 (UL C 167, 13.6.2013, str. 5).

         (33)  Ta predvidevanja so v skladu s podatki, ki jih je družba Société Générale predložila v svojih pripombah (glej uvodno izjavo 53).

         (34)  Glej na primer sliko 2 v sklepu o začetku postopka (UL C 116, 10.4.2015, str. 52).


title: 2014/516/EU: Sklep Sveta z dne 30. julija 2014 o imenovanju treh italijanskih članov in italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               5.8.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 232/24

         SKLEP SVETA
   z dne 30. julija 2014
   o imenovanju treh italijanskih članov in italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

      (2014/516/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. S Sklepom Sveta 2011/375/EU (3) je bil Alessandro COSIMI 20. junija 2011 imenovan za člana do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Alessandra COSIMIJA, Vita SANTARSIERA in Roberta PELLA so se sprostila tri mesta članov Odbora regij. Zaradi konca mandata Francesca CHIUCCHIURLOTTA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

               a)

               za člane:

                           —

                           Ignazio MARINO, Sindaco del Comune di Roma,

                           —

                           Micaela FANELLI, Sindaco del Comune di Riccia (CB),

                           —

                           Roberto PELLA, Sindaco del Comune di Valdengo (BI) (sprememba mandata),

                     in

               b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Francesco CHIUCCHIURLOTTO, Assessore del Comune di Ascrea (RI) (sprememba mandata).

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

      (3)  UL L 168, 28.6.2011, str. 10.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2443 z dne 11. decembra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede naslova V tega pridružitvenega sporazuma

text:
               23.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 336/56

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2443
   z dne 11. decembra 2015
   o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, glede naslova V tega pridružitvenega sporazuma
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega odstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 464(3) in (4) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa začasno uporabo delov Sporazuma.

               (2)

               Člen 3 Sklepa Sveta 2014/492/EU (2) določa del Sporazuma, ki se uporabljajo začasno.

               (3)

               Člen 462 Sporazuma določa, da se naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma za tista območja Republike Moldavije, nad katerimi vlada Republike Moldavije ne izvaja nadzora, začne uporabljati, ko Republika Moldavija zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V na svojem celotnem ozemlju.

               (4)

               Člen 462 Sporazuma nadalje določa, da Pridružitveni svet sprejme sklep, ko je zagotovljeno celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

               (5)

               Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da lahko zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016.

               (6)

               Uporabo naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije je treba spremljati in redno pregledovati.

               (7)

               Zato je primerno določiti stališče Unije glede uporabe naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki ga Unija zavzame v Pridružitvenem svetu, ustanovljenem na podlagi člena 434 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s celovitim izvajanjem in uveljavljanjem ter uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta, ki je priložen temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Pridružitvenem svetu se lahko sporazumejo o manjših tehničnih popravkih tega osnutka sklepa brez nadaljnjega sklepa Sveta.
   Člen 2
   V osmih mesecih od začetka veljavnosti tega sklepa in nato enkrat na leto Evropska komisija poroča Svetu o uporabi naslova V Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije. Če Republika Moldavija ne bo več zagotavljala celovitega izvajanja in uveljavljanja naslova V Sporazuma v zvezi s tistimi območji Republike Moldavije, nad katerimi ne izvaja nadzora, lahko predstavniki Unije na podlagi sklepa, sprejetega v skladu s členom 218(9) Pogodbe, v Pridružitvenem svetu zahtevajo, da Pridružitveni svet prouči nadaljnjo uporabo naslova V Pridružitvenega sporazuma za zadevna območja.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. BAUSCH

      (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

      (2)  Sklep Sveta 2014/492/EU z dne 16. junija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 260, 30.8.2014, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. 1/2015 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA
      z dne … 2015
      o uporabi naslova V Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani na celotnem ozemlju Republike Moldavije
      PRIDRUŽITVENI SVET JE –
      ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) zlasti člena 462 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nekateri deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

                  (2)

                  Republika Moldavija je Evropsko komisijo obvestila, da bo lahko zagotovila celovito izvajanje in uveljavljanje naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na svojem celotnem ozemlju od 1. januarja 2016.

                  (3)

                  Primerno je, da Pridružitveni svet redno pregleduje uporabo naslova V(Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.

                  (4)

                  Primerno je, da Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije in redno poroča Pridružitvenemu svetu –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      1.   Naslov V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani se od 1. januarja 2016 uporablja na celotnem ozemlju Republike Moldavije.
      2.   Pridružitveni svet v 10 mesecih od sprejetja tega sklepa in nato enkrat na leto pregleda uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma na celotnem ozemlju Republike Moldavije.
      3.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi spremlja uporabo naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma, kakor je navedena v odstavku 1. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi poroča Pridružitvenemu svetu enkrat na leto in kadar to zahtevajo okoliščine.
      4.   Naslov VII (Institucionalne, splošne in končne določbe) Sporazuma se uporablja, če se uporablja v povezavi z naslovom V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …,

               Za Pridružitveni svet

               Predsednik

         (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/1925 z dne 26. oktobra 2015 o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije

text:
               27.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 281/12

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1925
   z dne 26. oktobra 2015
   o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/573/SZVP (1).

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2010/573/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije podaljšati do 31. oktobra 2016. Svet bo po šestih mesecih pregledal stanje v zvezi z omejevalnimi ukrepi.

               (3)

               Sklep 2010/573/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 4(2) Sklepa 2010/573/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „2.   Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2016. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 26. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2010/573/SZVP z dne 27. septembra 2010 o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije (UL L 253, 28.9.2010, str. 54).


title: Sklep Komisije z dne 9. decembra 1982 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31982D0043

Uradni list L 020 , 28/01/1982 str. 0035 - 0037 finska posebna izdaja: poglavje 5 zvezek 2 str. 0164  španska posebna izdaja: poglavje 05 zvezek 3 str. 0003  švedska posebna izdaja: poglavje 5 zvezek 2 str. 0164  portugalska posebna izdaja poglavje 05 zvezek 3 str. 0003

		Sklep Komisijez dne 9. decembra 1982o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških(82/43/EGS)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ker je treba uporabo načela enakega obravnavanja žensk in moških v praksi spodbuditi z izboljšanim sodelovanjem ter izmenjavo mnenj in izkušenj med tistimi telesi, ki so posebej odgovorna za spodbujanje enakih možnosti v državah članicah, in Komisijo;ker se bo v praksi polno izvajanje direktiv Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske [1], 76/207/EGS z dne 9. februarja 1976 o izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev [2], in 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti [3], precej pospešilo zaradi pomoči nacionalnih teles z mrežo specializiranih podatkov, ki jim bo na voljo;ob upoštevanju Direktive 72/161/EGS z dne 17. aprila 1972 o socialno-gospodarskih smernicah za pridobitev poklicnih kvalifikacij za osebe, ki se ukvarjajo s kmetijstvom [4];ker priprava in izvajanje ukrepov Skupnosti v zvezi z zaposlovanjem žensk, izboljšanjem položaja samozaposlenih žensk in tistih, ki so zaposlene v kmetijstvu, ter spodbujanjem enakih možnosti zahtevajo tesno sodelovanje s specializiranimi telesi v državah članicah;ker je zato treba vzpostaviti institucionalni okvir za redna posvetovanja s temi telesi,SKLENILA:Člen 1Komisija ustanovi Svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških, v nadaljevanju "odbor".Člen 21. Odbor svetuje Komisiji pri oblikovanju in izvajanju njene politike za pospeševanje zaposlovanja žensk in enakega obravnavanja ter zagotavlja stalno izmenjavo podatkov o pridobljenih izkušnjah in ukrepih, sprejetih v Skupnosti na zadevnih področjih.2. Za dosego ciljev iz odstavka 1 zgoraj odbor:- izmenjuje podatke s Komisijo o dejavnosti, ki poteka na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, ter, kjer je to ustrezno, o nadaljnjih ukrepih za takšno dejavnost,- izdaja mnenja ali posreduje poročila Komisiji, predvsem v zvezi s politiko enakih možnosti, bodisi na njeno zahtevo bodisi na svojo pobudo, in v ta namen spodbuja izmenjavo podatkov o izkušnjah držav članic na področjih, ki so v njegovi pristojnosti.3. Postopki za kroženje mnenj in poročil odbora se določijo v soglasju s Komisijo.Člen 31. Odbor ima 20 članov.2. Sestavljen je iz dveh predstavnikov vsake države članice, ki sta imenovana izmed članov nacionalnih odborov ali teles, ustanovljenih z uradnim sklepom, ki so zlasti odgovorni za vprašanja zaposlovanja žensk in/ali enakih možnosti žensk in moških ter zastopajo zadevna področja. Če obstaja več takšnih odborov ali teles, ki se ukvarjajo s tem vprašanjem v državi članici, Komisija določi, katero telo je glede na njegove cilje, sestavo, reprezentativnost in stopnjo neodvisnosti najprimernejše za zastopanje v odboru. Vsako državo, ki nima takšnega odbora, zastopajo člani teles, za katere Komisija meni, da izvajajo podobne naloge.3. Člane odbora posamezno imenuje Komisija na predlog teles iz odstavka 2 zgoraj izmed članov teh teles ali njihovih sekretariatov.4. Zastopniki socialnih partnerjev na ravni Skupnosti se lahko udeležijo sestankov odbora kot opazovalci v skladu s postopkom, ki ga določijo njihove organizacije in Komisija.Člen 4Za vsakega člana odbora je imenovan nadomestni član pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 3. Brez poseganja v določbe člena 7 se nadomestni član ne udeležuje sestankov odbora niti ne sodeluje pri njegovem delu, razen če je zadevnemu članu to preprečeno.Člen 5Mandatno obdobje članov odbora je tri leta in je obnovljivo.Po koncu triletnega obdobja člani odbora ostanejo na položaju, dokler niso zamenjani ali ponovno imenovani.Mandat člana se konča pred iztekom triletnega obdobja v primeru njegove odpovedi, prenehanja njegovega članstva v organizaciji, ki jo predstavlja, ali njegove smrti. Njegov mandat se lahko tudi konča, če organizacija, ki ga je imenovala, zahteva njegovo zamenjavo.Za preostanek mandata je član zamenjan v skladu s postopkom, določenim v členu 4.Za dolžnosti člana ni namenjeno nobeno plačilo; potne stroške in dnevnice za sestanke odbora in delovnih skupin, določenih po členu 8, krije Komisija v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.Člen 6Odbor med svojimi člani izvoli predsednika za obdobje enega leta. Izvoljen je z dvotretjinsko večino navzočih članov; vendar je potrebnih najmanj deset glasov za.Odbor izvoli dva podpredsednika z isto večino in pod enakimi pogoji. Če predsednik ni navzoč, predseduje eden od podpredsednikov. Predsednik in podpredsednika pripadajo različnim državam članicam.Komisija organizira delo odbora v tesnem sodelovanju s predsednikom, sekretarske naloge pa opravlja Urad Komisije za vprašanja v zvezi z zaposlovanjem in enakim obravnavanjem žensk.Člen 7Predsednik lahko povabi katero koli osebo, ki je posebej usposobljena za določeno temo dnevnega reda, da sodeluje kot strokovnjak pri delu odbora.Strokovnjaki sodelujejo samo pri delu v zvezi s posamezno temo, za katero se zaprosi za njihovo navzočnost.Člen 81. Odbor lahko ustanovi delovne skupine.2. Odbor lahko za pripravo svojih mnenj poročevalcu ali zunanjemu strokovnjaku da nalogo, da sestavi poročila v skladu s postopki, ki jih je treba določiti.Člen 9Ukrepi, sprejeti v skladu s členoma 7 in 8, ki so finančno pomembni za proračun Evropskih skupnosti, se predložijo Komisiji v predhodno odobritev in izvajajo v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.Člen 101. Komisija skliče odbor in ta se sestane v njenih prostorih. Sestane se najmanj trikrat na leto.2. Predstavniki Komisije imajo pravico, da sodelujejo na sestankih odbora in njegovih delovnih skupin.Člen 11Kadar razpravam odbora sledi glasovanje, se zahteva dvotretjinska večina navzočih članov. Potrebnih pa je najmanj deset glasov za. Kadar so izražena mnenja manjšine, jih je treba vnesti v zapisnik, ki sestavlja prilogo k mnenju.Člen 12Brez poseganja v določbe člena 214 Pogodbe se od članov odbora zahteva, da ne razkrivajo podatkov, do katerih so prišli med delom v odboru ali njegovih delovnih skupinah, če jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali postavljeno vprašanje zaupna zadeva.V takšnih primerih se sestankov udeležijo samo člani odbora in predstavniki oddelkov Komisije.Člen 13Ta sklep začne veljati 1. januarja 1982.V Bruslju, 9. decembra 1981Za KomisijoG. ThornPredsednik[1] UL L 45, 19.2.1975, str. 19.[2] UL L 39, 14.2.1976, str. 40.[3] UL L 6, 10.1.1979, str. 24.[4] UL L 96, 23.4.1972, str. 15.--------------------------------------------------


title: 2013/140/EU: Sklep Sveta z dne 18. marca 2013 o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               20.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 77/23

         SKLEP SVETA
   z dne 18. marca 2013
   o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2013/140/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Elisabeth GROSSMANN se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Michael SCHICKHOFER, Landesrat.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. marca 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.