title: 2010/535/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za železniški promet za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/181

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za železniški promet za proračunsko leto 2008
   (2010/535/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za železniški promet za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za železniški promet za proračunsko leto 2008 z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za železniški promet (3), zlasti člena 39,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0084/2010),

               1.

               odobri zaključek računovodskih izkazov Evropske agencije za železniški promet za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za železniški promet, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 89.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2006/469/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne  18. januarja 2006  o ustanovitvi preiskovalnega odbora o krizi družbe  Equitable Life Assurance Society

text:
               7.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 186/58

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 18. januarja 2006
   o ustanovitvi preiskovalnega odbora o krizi družbe „Equitable Life Assurance Society“
   (2006/469/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT JE –
   ob upoštevanju člena 193 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah glede uveljavljanja pravice Evropskega parlamenta do preiskave (1),
   ob upoštevanju člena 176 svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju zahteve, ki jo je vložilo 213 poslancev Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju odločitve Konference predsednikov z dne 14. decembra 2005, v kateri so se načeloma strinjali, da se ustanovi preiskovalni odbor, ki bi preučil obtožbe, podane v peticiji 0611/2004 britanskega državljana Arthurja Whita in peticiji 0029/2005 britanskega državljana Paula Braithwaita v imenu skupine „Equitable Members' Action Group“ ter v drugih peticijah, ki so jih pozneje glede istega vprašanja vložili nemški in irski predlagatelji, vse pa so povezane z zavarovalniško družbo „Equitable Life Assurance Society“ (v nadaljnjem besedilu: Equitable Life) –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Ustanovi se preiskovalni odbor, ki naj razišče domnevne kršitve prava Skupnosti ali nepravilne uporabe prava Skupnosti v zvezi s krizo Equitable Life, brez poseganja v pristojnosti nacionalnih sodišč ali sodišč Skupnosti.
   Člen 2
   Preiskovalni odbor bo:

               —

               raziskal domnevne kršitve ali nepravilno uporabo pristojnih oblasti Združenega kraljestva v zvezi z Equitable Life Direktive Sveta 92/96/EGS z dne 10. novembra 1992 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o neposrednem življenjskem zavarovanju in spremembi direktiv 79/267/EGS in 90/619/EGS (tretja direktiva o življenjskem zavarovanju) (2), sedaj kodificirano z Direktivo 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (3), še posebej kar zadeva regulatorni režim in ustrezen nadzor finančne trdnosti zavarovalnic, vključno z njihovo solventnostjo, oblikovanjem ustreznih rezervacij in kritjem teh rezervacij z ustreznimi sredstvi,

               —

               v zvezi s tem ocenil, ali je Komisija na ustrezen način izpolnila svojo dolžnost, da nadzoruje pravilen in pravočasen prenos prava Skupnosti in ugotovi morebitne sistemske šibkosti v zvezi z zadevnim vprašanjem,

               —

               preučil obtožbe, da so bili nadzorni organi Združenega kraljestva več let, in sicer vsaj od leta 1989, vsakič znova neuspešni pri zaščiti imetnikov zavarovalnih polic, saj so spodleteli pri izvajanju strogega nadzora nad računovodskimi postopki in postopki rezervacij, ki jih je izvajala družba Equitable Life, ter nad njenim finančnim stanjem,

               —

               ocenjuje status zahtevkov evropskih državljanov, ki niso državljani Združenega kraljestva, in primernost pravnih sredstev, ki jih zakonodaja Združenega kraljestva in/ali zakonodaja EU zagotavlja imetnikom zavarovalnih polic iz drugih držav članic,

               —

               predložil predloge, ki jih bo ocenil kot potrebne.

         Člen 3
   Preiskovalni odbor bo Parlamentu predstavil vmesno poročilo v roku štirih mesecev po začetku delovanja z namenom, da predstavi končno poročilo v roku 12 mesecev po sprejetju tega sklepa.
   Člen 4
   Preiskovalni odbor bo štel 22 poslancev Evropskega parlamenta.

      V Strasbourgu, 18. januarja 2006

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORRELL FONTELLES

      (1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

      (2)  UL L 360, 9.12.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

      (3)  UL L 345, 19.12.2002, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/68/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).


title: Sklep Komisije z dne 12. maja 1986 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za razširjanje informacij iz kmetijstva

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31986D0200

Uradni list L 149 , 03/06/1986 str. 0046 - 0047 finska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 21 str. 0070  švedska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 21 str. 0070

		Sklep Komisijez dne 12. maja 1986o ustanovitvi Svetovalnega odbora za razširjanje informacij iz kmetijstva(86/200/EGS)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ker je lahko razširjanje informacij iz kmetijstva, predvideno v členu 41 Pogodbe, usklajevano bolj učinkovito s sodelovanjem med Komisijo in ustreznimi nacionalnimi strokovnjaki v okviru odbora strokovnjakov;ker je treba v ta namen ustanoviti Svetovalni odbor za razširjanje informacij iz kmetijstva, v katerem so zastopane kmetijske svetovalne službe držav članic,SKLENILA:Člen 1Pri Komisiji se ustanovi Svetovalni odbor za razširjanje informacij iz kmetijstva, v nadaljnjem besedilu "odbor".Člen 21. Odbor sestavljajo vodje kmetijskih svetovalnih služb držav članic, od katerih vsakemu pomaga strokovnjak na področju prenosa informacij.2. Vodjo svetovalne službe lahko občasno in po njegovi presoji zastopa na katerikoli seji član njegove službe, ki je strokovnjak za svetovanje pri zadevi, o kateri se na seji razpravlja.Člen 3Predstavnik Komisije predseduje na vseh sejah odbora. Komisija zagotovi tudi tajniške storitve za odbor.Člen 4Odbor se lahko s Komisijo posvetuje o najučinkovitejših načinih in sredstvih za:(a) izboljšanje praktične učinkovitosti seznama vseh kmetijskih raziskav Skupnosti (AGREP) in kmetijske baze podatkov (EUR–AGRIS), ki jo podpirata FAO in Skupnost;(b) zagotavljanje vseh ustreznih informacij o težavah v kmetijstvu in na kmetijah, katerih rešitev je nujno potrebna za nadaljnji razvoj skupne kmetijske politike, Komisiji v povezavi s Stalnim odborom za raziskave v kmetijstvu;(c) prenos vseh pomembnih rezultatov raziskovalnih programov Skupnosti v splošno razumljivem jeziku svetovalnim službam in kmetom;(d) izboljšanje vsebine, izvedbenih metod in učinkovitosti ukrepov strukturne politike na katerem koli območju ali regiji Skupnosti po potrebi;(e) sporočanje vseh pomembnih informacij o drugih pomembnih vprašanjih skupne kmetijske politike osebam, ki delujejo v kmetijstvu po vsej Skupnosti.Člen 51. Mandat članov odbora traja tri leta in so lahko ponovno imenovani.2. Po izteku tega triletnega mandata člani odbora še naprej opravljajo dejavnost, dokler niso nadomeščeni ali ponovno imenovani.3. Mandat lahko članu preneha pred iztekom triletnega obdobja z odstopom ali zaradi smrti. Preneha lahko tudi v primeru, če svetovalna služba, ki jo zastopa, zahteva njegovo zamenjavo. V obeh primerih zadevna svetovalna služba imenuje osebo po ustreznem posvetovanju s Komisijo, ki nadomesti tega člana za preostalo obdobje zadevnega mandata.4. Člani za svoje storitve niso nagrajeni.5. Komisija za namene obveščanja objavi seznam članov odbora v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Člen 6Odbor lahko ustanovi delovne skupine, ki mu bodo pomagale pri delu. Odbor lahko po potrebi skliče Komisija. Predstavniki pristojnih služb Komisije sodelujejo na sejah odbora in njegovih delovnih skupin.Člen 71. O zadevah, ki jih obravnava odbor, se ne glasuje.2. Če Komisija želi mnenje odbora, lahko določi rok, v katerem ji mora odbor podati mnenje.3. Mnenja, ki jih izrazijo v odboru zastopane svetovalne službe, se zapišejo v poročilo seje, ki se pošlje Komisiji.4. Če je mnenje v odboru enotno, odbor oblikuje skupne sklepe in jih priloži poročilu seje.Člen 8Brez poseganja v določbe člena 214 Pogodbe člani odbora ne smejo razkriti informacij, ki so jih pridobili med delom v odboru, če jih je Komisija obvestila, da je zahtevano mnenje zaupne narave.V takih primerih so na sejah lahko prisotni samo člani odbora in predstavniki zadevnih oddelkov Komisije.Člen 9Ta sklep začne veljati 12. maja 1986.V Bruslju, 12. maja 1986Za KomisijoFrans AndriessenPodpredsednik--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2169 z dne 1. oktobra 2015 o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani

text:
               25.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 307/2

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2169
   z dne 1. oktobra 2015
   o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91, člena 100(2), člena 167(3) in člena 207, v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. aprila 2007 pooblastil Komisijo, da se v imenu Evropske unije in njenih držav članic pogaja o sporazumu o prosti trgovini z Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja).

               (2)

               Navedena pogajanja so bila zaključena, Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 15. oktobra 2009.

               (3)

               V skladu s Sklepom Sveta 2011/265/EU z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (1) je bil Sporazum v imenu Unije podpisan 6. oktobra 2010 s pridržkom njegove poznejše sklenitve in se začasno uporablja.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (5)

               Ta sporazum ne vpliva na pravico investitorjev iz držav članic Unije, da izkoristijo kakršno koli ugodnejšo obravnavo, določeno v katerem koli sporazumu o naložbah, katerega pogodbenici sta država članica in Koreja.

               (6)

               V skladu s členom 218(7) Pogodbe je primerno, da Svet pooblasti Komisijo, da odobri nekatere manjše spremembe Sporazuma. Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da določi zaključek upravičenosti koprodukcij, kot je določeno v členu 5 Protokola o sodelovanju v kulturi, razen če Komisija odloči, da bi bilo treba to upravičenje ohraniti, kar odobri Svet po posebnem postopku, potrebnem tako zaradi občutljive narave tega elementa Sporazuma kot zaradi dejstva, da se bo Sporazum sklenil s strani Unije in njenih držav članic. Poleg tega bi bilo Komisijo treba pooblastiti, da odobri spremembe, ki jih sprejme Delovna skupina za geografske označbe v skladu s členom 10.25 Sporazuma.

               (7)

               Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb, ki so zaščitene v skladu s Sporazumom –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (2) se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pristojno(-e), da v imenu Unije predloži(-jo) uradno obvestilo iz člena 15.10.2 Sporazuma, s čimer Unija izrazi soglasje, da jo Sporazum zavezuje.
   Člen 3
   1.   Komisija Koreji predloži obvestilo, da Unija ne bo podaljšala obdobja upravičenosti koprodukcij v skladu s členom 5 Protokola o sodelovanju v kulturi po postopku iz člena 5(8) navedenega protokola, razen če Svet na predlog Komisije štiri mesece pred koncem tega obdobja upravičenosti odobri nadaljevanje upravičenosti. Če Svet odobri nadaljevanje upravičenja, se ta določba ponovno začne uporabljati ob koncu podaljšanega obdobja upravičenosti. Za posebne namene odločanja o nadaljevanju obdobja upravičenosti Svet odloča soglasno.
   2.   Komisija za namene člena 10.25 Sporazuma v imenu Unije odobri spremembe Sporazuma na podlagi odločitev Delovne skupine za geografske označbe. Če zainteresirane strani ne dosežejo dogovora, potem ko so bili podani ugovori v zvezi z geografskimi označbami, Komisija sprejme takšno stališče po postopku iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (3). Obdobje iz člena 5(6) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4) je en mesec.
   Člen 4
   1.   Ime, zaščiteno v skladu s pododdelkom C „Geografske označbe“ iz Poglavja Deset Sporazuma, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so v skladu z ustrezno specifikacijo.
   2.   Države članice in institucije Unije izvršujejo zaščito, določeno v členih 10.18 do 10.23 Sporazuma, vključno na zahtevo zainteresirane strani.
   Člen 5
   Stališče, ki ga Unija zavzame v Odboru za sodelovanje v kulturi glede odločitev s pravnim učinki, določi Svet v skladu s Pogodbo. Predstavniki Unije v Odboru za sodelovanje v kulturi so visoki uradniki Komisije in držav članic, ki imajo strokovno znanje in izkušnje v kulturnih zadevah in praksah in ki zastopajo stališče Unije v skladu s Pogodbo.
   Člen 6
   Določba, ki se uporablja za sprejetje potrebnih izvedbenih pravil za uporabo pravil iz Priloge II(a) k Protokolu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja iz Sporazuma, je člen 247a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5).
   Člen 7
   Sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je možno neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.
   Člen 8
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 1. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         É. SCHNEIDER

      (1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 1.

      (2)  Sporazum je bil objavljen v UL L 127, 14.5.2011, str. 1, skupaj s sklepom o podpisu.

      (3)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

      (4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.


title: 2005/781/ES: Sklep Sveta z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo

text:
               11.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 295/37

         SKLEP SVETA
   z dne 6. junija 2005
   o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo
   (2005/781/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 170(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju s Federativno republiko Brazilijo.

               (2)

               Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je bil Sporazum, parafiran 3. decembra 2002, podpisan 19. januarja 2004.

               (3)

               Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poda uradno obvestilo iz člena XII Sporazuma.

      V Luxembourgu, 6. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. KRECKÉ

      (1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 28. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Glej stran 38 tega Uradnega lista.
    ---documentbreak---

               11.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 295/38

         PREVOD
   SPORAZUM
   o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Brazilijo
   EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“),
   na eni strani,
   in
   VLADA FEDERATIVNE REPUBLIKE BRAZILIJE (v nadaljnjem besedilu „Brazilija“),
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, sta se –
   OB UPOŠTEVANJU Okvirnega sporazuma o sodelovanju med Brazilijo in Evropsko skupnostjo, ki je bil sklenjen 29. junija 1992 in je stopil v veljavo 1. novembra 1995,
   OB UPOŠTEVANJU pomena znanosti in tehnologije za ekonomski in družbeni razvoj Brazilije in Skupnosti,
   OB UPOŠTEVANJU dosedanjega znanstvenega in tehnološkega sodelovanja med Brazilijo in Skupnostjo,
   OB UPOŠTEVANJU, da Brazilija in Skupnost izvajata in podpirata raziskovalne dejavnosti, vključno s predstavitvenimi projekti na številnih področjih skupnega interesa, kakor določa člen II(d) tega sporazuma, in da lahko skupna udeležba pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na temelju načela recipročnosti obrodi obojestranske koristi,
   Z ŽELJO po oblikovanju formalne osnove za sodelovanje pri znanstvenih in tehnoloških raziskavah z namenom razširjenega in učinkovitejšega sodelovanja na področjih obojestranskega interesa in zaradi vzpodbujanja uporabe rezultatov takšnega sodelovanja v gospodarsko in družbeno korist obeh pogodbenic,
   OB UPOŠTEVANJU, da je ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju del splošnega sodelovanja med Brazilijo in Skupnostjo –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen I
   Namen
   Pogodbenici morata vzpodbujati, razvijati in olajšati sodelovanje na področju skupnih interesov z izvajanjem in podpiranjem znanstvenega in tehnološkega raziskovanja in razvojnih dejavnosti.
   Člen II
   Opredelitev pojmov
   Za namene tega sporazuma:

               (a)

               „sodelovanje“ pomeni vsako dejavnost, ki jo skladu s tem sporazumom pogodbenici izvajata ali pa jo podpirata, vključno s skupnim raziskovanjem;

               (b)

               „informacija“ pomeni znanstvene ali tehnične podatke, rezultate ali metode raziskav in razvoja, ki izvirajo iz skupnega raziskovanja, in vsake druge podatke, ki so nujni za sodelujoče v dejavnostih sodelovanja ter, po potrebi, za sami pogodbenici;

               (c)

               pomen „intelektualne lastnine“ je določen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki je bila podpisana 14. julija 1967 v Stockholmu;

               (d)

               „skupno raziskovanje“ pomeni raziskovanje, tehnološki razvoj ali predstavitvene projekte, ki se izvajajo s finančno pomočjo ali brez finančne pomoči ene ali obeh pogodbenic in vključujejo sodelovanje udeležencev tako iz Skupnosti kot iz Brazilije. „Predstavitveni projekti“ so projekti, katerih namen je prikazati razvojne potenciale tehnologij, ki obetajo ekonomske koristi, vendar pa jih ni možno neposredno komercializirati. Pogodbenici se redno obveščata o dejavnostih, ki se po členu VI – Usklajevanje in izvajanje dejavnosti sodelovanja obravnavajo kot skupne raziskovalne dejavnosti;

               (e)

               „udeleženec“ ali „raziskovalec“ pomeni katero koli osebo ali skupino oseb, raziskovalno ustanovo ali katero koli drugo pravno osebo ali podjetje, ustanovljeno v Skupnosti ali v Braziliji, udeleženo v skupnih dejavnostih, vključno s samima pogodbenicama.

         Člen III
   Načela
   Sodelovanje poteka na osnovi naslednjih načel:

               (a)

               skupna korist na temelju celovitega ravnovesja koristi;

               (b)

               vzajemni dostop do raziskovalnih aktivnosti in tehnološkega razvoja vsake od pogodbenic;

               (c)

               pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja;

               (d)

               ustrezna zaščita pravic, izhajajočih iz intelektualne lastnine.

         Člen IV
   Področja sodelovanja
   Sodelovanje v okviru tega sporazuma lahko zajema vsa področja skupnih interesov, na katerih obe pogodbenici opravljata ali podpirata raziskave in tehnološki razvoj (v nadaljnjem besedilu „RTR“) v skladu s členom VI(3)(b) tega sporazuma. Takšne dejavnosti morajo biti namenjene promociji znanosti, industrijske konkurenčnosti ter ekonomskega in socialnega razvoja s poudarkom na naslednjih področjih:

               —

               biotehnologija,

               —

               informacijske in komunikacijske tehnologije,

               —

               bioinformatika,

               —

               vesolje,

               —

               mikro in nanotehnologije,

               —

               raziskave materialov,

               —

               čiste tehnologije,

               —

               racionalna raba okoljskih virov in upravljanja z njimi,

               —

               biozaščita,

               —

               zdravje in medicina,

               —

               aeronavtika,

               —

               metrologija, standardizacija in ocene primernosti, ter

               —

               humanistične vede.

         Člen V
   Urejanje sodelovanja in načini sodelovanja
   1.   Pogodbenici morata vzpodbujati:

               (a)

               udeležbo raziskovalnih subjektov pri različnih načinih sodelovanja, zajetih v tem sporazumu, v skladu z njihovimi lastnimi notranjimi politikami in predpisi, z ozirom na zagotavljanje primerljivih možnosti za njihovo znanstveno raziskovanje in tehnološki razvoj in dobro izkoriščanje njegovih koristi;

               (b)

               vzajemni dostop do dejavnosti, ki jih pogodbenici podpirata v okviru svojih nacionalnih programov ali politik.

         2.   Sodelovanje lahko poteka na naslednje načine:

               (a)

               skupni RTR projekti;

               (b)

               obiski in izmenjava znanstvenikov, raziskovalcev in strokovnih izvedencev;

               (c)

               skupno organiziranje znanstvenih seminarjev, konferenc, simpozijev in delavnic ter udeležba izvedencev pri teh dejavnostih;

               (d)

               usklajene aktivnosti, kot so združevanje RTR projektov, ki se že izvajajo v skladu s postopki, uporabljenimi za RTR programe vsake od pogodbenic, in znanstvene mreže;

               (e)

               izmenjava in souporaba opreme in materialov;

               (f)

               izmenjava informacij o ustreznih postopkih, zakonodaji, predpisih in programih za sodelovanje v okviru tega sporazuma, vključno z informacijami o politiki na področju znanosti in tehnologije;

               (g)

               morebitni drugi dogovori, sprejeti po priporočilu nadzornega odbora in v skladu s členom VI, ki se štejejo za skladne s politikami in postopki obeh pogodbenic.

         3.   Skupni RTR projekti se lahko začnejo izvajati samo potem, ko sta pogodbenici sprejeli skupni načrt tehnološkega upravljanja, naveden v Prilogi k temu sporazumu.
   Člen VI
   Usklajevanje in izvajanje dejavnosti sodelovanja
   1.   Usklajevanje in pospeševanje dejavnosti sodelovanja v okviru tega sporazuma opravljajo kot izvršilni zastopniki v imenu Brazilije Ministrstvo za zunanje zadeve, v imenu Skupnosti pa službe Komisije.
   2.   Izvršilni zastopniki ustanovijo nadzorni odbor za znanstveno in tehnično sodelovanje, ki bo odgovoren za vodenje tega sporazuma. Odbor sestavljajo uradni predstavniki vsake od pogodbenic; odbor določi svoj lastni pravilnik.
   3.   Dolžnosti nadzornega odbora so:

               (a)

               predlaganje in podpora sodelovanju v okviru tega sporazumu v skladu s členom V;

               (b)

               navedba, za naslednje leto, v skladu s členom V(1)(b), prioritetnih sektorjev ali podsektorjev vzajemnega interesa, v katerih je možno sodelovanje V(1)(b);

               (c)

               predlaganje združevanja projektov, ki so zanimivi za obe strani, ali dopolnjujočih se projektov raziskovalcem v obeh pogodbenicah;

               (d)

               dajanje priporočil v skladu s členom V(2)(g);

               (e)

               svetovanje pogodbenicam, kako poglobiti in izboljšati sodelovanje po načelih iz tega sporazuma;

               (f)

               vrednotenje učinkovitosti izvajanja in funkcioniranja sporazuma;

               (g)

               pripravljanje letnega poročila pogodbenicam o statusu, doseženi ravni in učinkovitosti sodelovanja, ki ga predvideva ta sporazum. Poročilo bo poslano skupnemu odboru, ki je bil ustanovljen v času nastajanja Okvirnega sporazuma o sodelovanju, sklenjenem med Brazilijo in Evropsko skupnostjo 29. junija 1992.

         4.   Nadzorni odbor, ki poroča skupnemu odboru, se sestaja vsako leto, najbolje pred sestanki skupnega odbora, po vnaprej skupno dogovorjenem časovnem razporedu. Sestanki se odvijajo izmenično v Skupnosti in Braziliji. Izredni sestanki se skličejo na željo vsake od pogodbenic.
   5.   Stroške udeležbe predstavnikov na sestankih nadzornega odbora krijeta pogodbenici, vsaka za svoje predstavnike.
   Člen VII
   Financiranje
   Dejavnosti sodelovanja so odvisne od razpoložljivih sredstev, zakonodaje, predpisov, politik in načrtov pogodbenic. Stroški, nastali pri dejavnostih sodelovanja, se praviloma ne poravnavajo s prenosom sredstev med pogodbenicama.
   Člen VIII
   Vstop osebja in opreme
   1.   Vsaka pogodbenica sprejme vse ustrezne ukrepe in po svojih najboljših močeh ter si v okviru zakonodaje in predpisov, ki veljajo na njenem ozemlju, prizadeva olajšati vstop, bivanje in izstop z njenega ozemlja osebju, materialu, podatkom in opremi, ki so kakorkoli povezani s tem sporazumom; ti so oproščeni davkov in carin, skladno s pravnimi in regulativnimi ukrepi, ki se uporabljajo na ozemljih vsake pogodbenice.
   2.   Če je s posebnimi sporazumi predvidena finančna pomoč ene od pogodbenic sodelujočim druge pogodbenice, se dotacije, finančni prispevki in druge vrste pomoči sodelujočim iz druge pogodbenice izvzamejo od davkov in carin, v skladu z zakoni, ki se uporabljajo na ozemljih vsake pogodbenice.
   Člen IX
   Intelektualna lastnina
   Vprašanja v zvezi z intelektualno lastnino, ki se bodo pojavila v okviru tega sporazuma, se bodo obravnavala v skladu s Prilogo, ki je sestavni del tega sporazuma.
   Člen X
   Aktivnosti Skupnosti v korist držav v razvoju
   Ta sporazum ne vpliva na udeležbo Brazilije kot države v razvoju pri dejavnostih Skupnosti na področju raziskovanja za razvoj.
   Člen XI
   Ozemlje uporabe
   Ta sporazum se uporablja na ozemljih, kjer je v veljavi pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti pod pogoji, ki so navedeni v tej pogodbi, in na ozemlju Federativne republike Brazilije.
   Člen XII
   Začetek in prenehanje veljavnosti ter reševanje sporov
   1.   Ta sporazum začne veljati na dan, ko se pogodbenici med seboj pisno obvestita o tem, da so dokončani vsi notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti Sporazuma.
   2.   Sporazum na začetku velja za dobo pet let, veljavnost pa se lahko sporazumno podaljša po vrednotenju v predzadnjem letu vsakega sledečega podaljšanega obdobja.
   3.   Ta sporazum se lahko spremeni po dogovoru med pogodbenicama. Spremembe stopijo v veljavo pod pogoji, navedenimi v točki 1.
   4.   Ta sporazum lahko vsaka od pogodbenic kadarkoli prekine po šestih mesecih od trenutka, ko drugi pogodbenici po diplomatskih poteh pošlje pisno obvestilo. Prenehanje ali prekinitev tega sporazuma ne sme vplivati na veljavnost ali trajanje katerega koli skupnega raziskovalnega projekta v okviru tega sporazuma, ki je še v izvajanju, ali na katere koli posebne pravice ali obveznosti, ki izhajajo iz Priloge.
   5.   Vsa vprašanja ali razhajanja, povezana s tolmačenjem ali uresničevanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno.
   V Braziliji na devetnajsti dan januarja leta dva tisoč štiri v dveh izvirnikih v portugalskem, danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od besedil enako verodostojno. V primeru interpretativnih razhajanj med jeziki ima prednost angleščina.
   PRILOGA
   INTELEKTUALNA LASTNINA
   Na podlagi člena IX tega sporazuma:

               Pogodbenici zagotavljata, da bo intelektualna lastnina, ki je nastala v okviru tega sporazuma, ustrezno in učinkovito zaščitena.

               Pogodbenici se bosta v okviru tega sporazuma pravočasno obveščali o iznajdbah ali rezultatih, ki lahko sprožijo vprašanja pravic iz intelektualne lastnine.

         I.   PODROČJE UPORABE

               A.

               Za potrebe tega sporazuma velja definicija „intelektualne lastnine“ iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

               B.

               Ta priloga ne spreminja ali posega v določitev pravic, interesov in intelektualne lastnine med pogodbenico in njenimi državljani oziroma udeleženci, ki je določena z zakonodajo in praksami vsake od pogodbenic.

               C.

               Morebitni spori v zvezi z intelektualno lastnino se urejajo s posvetovanjem med sodelujočimi prizadetimi institucijami ali, če je potrebno, na ravni držav pogodbenic ali preko njihovih pooblaščenih predstavnikov. Po dogovoru med pogodbenicama se lahko spori v skladu z ukrepi mednarodne zakonodaje predložijo v presojo arbitražnemu sodišču. V tem primeru veljajo arbitražni standardi Komisije ZN za mednarodno trgovinsko pravo (UNCITRAL), razen če se pogodbenici ne odločita drugače in to tudi pisno potrdita sami ali preko pooblaščenih predstavnikov.

               D.

               V primeru, da je ena od pogodbenic prepričana, da se je v nekem skupnem raziskovalnem projektu v okviru tega sporazuma pojavilo vprašanje intelektualne lastnine, ki po zakonodaji druge države pogodbenice ni zaščitena, morata pogodbenici takoj začeti pogovore za iskanje skupne, obojestransko sprejemljive rešitve, v skladu z ustrezno zakonodajo.

         II.   DOLOČITEV PRAVIC

               A.

               Vsaka od pogodbenic lahko, odvisno od določil svoje nacionalne zakonodaje, s pogodbo pridobi neekskluzivno, nepreklicno, brezplačno licenco za prevajanje, kopiranje, prirejanje, razpošiljanje in javno distribuiranje člankov, poročil ter strokovnih in znanstvenih knjig, ki so nastali v okviru tega sporazuma, pri čemer mora spoštovati pravna določila glede lastništva in prenosa založniških pravic pri ustvarjanju del. Vse kopije del, ki so pogojene z založniškimi pravicami in se javno distribuirajo, morajo navajati imena avtorjev, razen v primerih, kjer so avtorji to pravico izrecno zavrnili.

               B.

               Pravice za vrste intelektualne lastnine, ki niso opisane v poglavju II A te priloge, se dodelijo na naslednji način:

                           1.

                           Gostujoči raziskovalci, kot so znanstveniki, ki gostujejo predvsem zaradi poglabljanja svojih znanj, lahko uveljavijo pravico iz intelektualne lastnine v okviru dogovorov z gostujočimi institucijami v skladu z ustreznimi predpisi nacionalne zakonodaje. Vsak gostujoči raziskovalec-iznajditelj mora biti upravičen do proporcionalnega deleža honorarja, ki ga prejema gostujoča institucija iz naslova licence za uporabo intelektualne lastnine, na enak način kot so do tega upravičeni raziskovalci gostujoče institucije.

                           2.

                           V zvezi z intelektualno lastnino, ki je rezultat skupnih raziskav, udeleženci pripravijo skupni načrt tehnološkega upravljanja za razpravo v obliki pisne pogodbe med udeleženci projektov skupnih raziskav; v njem morajo vnaprej določiti pravično in uravnoteženo razdelitev učinkov ali koristi, ki so nastali iz sodelovanja ter upoštevati relativni prispevek pogodbenic ali udeležencev in zakonodajo s področja intelektualne lastnine, ki velja v vsaki pogodbenici, ter mednarodne sporazume o intelektualni lastnini, ki sta jih pogodbenici podpisali.

                                       (a)

                                       Če pogodbenici ali udeleženci v začetni fazi sodelovanja niso sprejeli skupnega načrta tehnološkega upravljanja in če sporazuma ne moreta sprejeti v razumljivem obdobju, krajšem od šestih mesecev, opažata pa nastajanje ali obete za nastajanje intelektualne lastnine, ki je rezultat skupnih raziskav, morata nemudoma začeti pogovore za iskanje obojestransko sprejemljive rešitve. V primeru odlašanja z rešitvijo postane intelektualna lastnina skupna last pogodbenic ali njunih udeležencev, razen v primeru, da se dogovorita drugače.

                                       (b)

                                       Če projekt skupnega raziskovanja, ki se izvaja v okviru tega sporazuma, vodi k nastajanju iznajdbe, ki bo predvidoma zaščitena s pravicami do intelektualne lastnine, ki jih veljavna zakonodaja v eni od pogodbenic ne zajema, morata pogodbenici nemudoma začeti pogovore za iskanje obojestransko sprejemljive rešitve, ki bo v skladu z ustrezno zakonodajo.

         III.   ZAUPNI PODATKI

               A.

               Vsaka pogodbenica in udeleženci morajo v skladu z ustrezno zakonodajo, predpisi in prakso, kot je dogovorjeno med pogodbenicama, varovati vsako poslovno in/ali industrijsko informacijo, ki je bila označena kot zaupna in je nastala ali bila izdana v okviru tega sporazuma.

               B.

               Nobena sodelujoča oseba ali udeleženec ne sme brez predhodnega pooblastila izdati informacije, ki ima oznako zaupno, z izjemo zaposlenih iz kategorije funkcionarjev, pogodbenikov oziroma podpogodbenikov; sprostitev informacij pa mora biti strogo omejena na udeležence, vključene v projekt skupnih raziskav, in/ali na pooblaščeno osebje vladnih organov, povezanih s projektom ali tem sporazumom.

               C.

               Informacije se lahko izdajo le s pismenim pooblastilom pogodbenic in v nobenem primeru ne smejo biti razkrite v večjem obsegu kot je nujno potrebno za izvedbo nalog, dolžnosti ali pogodb, ki so povezane z zadevno informacijo.

               D.

               Prejemniki zaupnih informacij se morajo pisno obvezati, da bodo ohranili tajnost informacij, pogodbenici pa morata poskrbeti, da bo ta obveznost izpolnjena.

               E.

               Pogodbenica mora takoj obvestiti drugo pogodbenico o tem, da je ali pa bo predvidoma postala nesposobna ohraniti zaupnost informacij. Pogodbenici se nato posvetujeta o ukrepih, primernih v takšnih primerih.


title: Sklep Komisije (EU) 2016/2078 z dne 4. julija 2016 o državni pomoči SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)) Nizozemske v korist profesionalnega nogometnega kluba NEC iz Nijmegena (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4048) (Besedilo velja za EGP )

text:
                  26.11.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 320/40

            SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2078
      z dne 4. julija 2016
      o državni pomoči SA.41617 – 2015/C (ex SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN)) Nizozemske v korist profesionalnega nogometnega kluba NEC iz Nijmegena

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4048)

      (Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
      po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
      ob upoštevanju naslednjega:
      1.   POSTOPEK

                  (1)

                  Državljani so leta 2010 Komisijo obvestili, da je Nizozemska začela izvajati ukrep pomoči za profesionalni nogometni klub NEC iz Nijmegena. Pritožbe so bile evidentirane pod številkama SA.31616 in SA.31767. Komisija je v letih 2010 in 2011 prejela tudi pritožbe o ukrepih v korist drugih profesionalnih nogometnih klubov na Nizozemskem, kot so MVV iz Maastrichta, Willem II iz Tilburga, FC Den Bosch iz 's-Hertogenboscha in PSV iz Eindhovna. Nizozemska je z dopisom z dne 2. septembra 2011 Komisiji predložila nadaljnje informacije o ukrepu v zvezi s klubom NEC.

                  (2)

                  Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 Nizozemsko obvestila, da bo v skladu s členom 108(2) Pogodbe začela postopek v zvezi z ukrepi v korist klubov Willem II, NEC, MVV, PSV in FC Den Bosch.

                  (3)

                  Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                      (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

                  (4)

                  Nizozemska je v okviru postopka o ukrepu v korist kluba NEC z dopisom z dne 6. junija 2013 predložila pripombe skupaj s pripombami občine Nijmegen (v nadaljnjem besedilu: občina) kot zainteresirane strani. Sestanek z Nizozemsko, na katerem je sodelovala tudi občina, je potekal 27. februarja 2015. Nizozemska je nadaljnje informacije predložila 10. aprila 2015, 11. maja 2015, 13. maja 2015 in 16. julija 2015. Komisija ni prejela pripomb drugih zainteresiranih strani.

                  (5)

                  Po sklepu o začetku postopka so s soglasjem Nizozemske preiskave za različne klube potekale ločeno. Preiskava v zvezi s klubom NEC je bila evidentirana pod številko zadeve SA.41617.

            2.   PODROBEN OPIS UKREPA

      2.1   Ukrep in njegov upravičenec

                  (6)

                  Nacionalna nogometna zveza Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (v nadaljnjem besedilu: KNVB) je krovna organizacija za profesionalno in amatersko nogometno tekmovanje. Na Nizozemskem je profesionalni nogomet organiziran v dvotirni sistem. V sezoni 2014/2015 je tekmovalo 38 klubov, od tega jih je 18 tekmovalo v prvi ligi (eredivisie) in 20 v drugi ligi (eerste divisie).

                  (7)

                  Klub Nijmegen Eendracht Combinatie (v nadaljnjem besedilu: klub NEC) je bil ustanovljen leta 1900, njegove domače tekme pa potekajo v Nijmegenu. Pravna struktura kluba NEC je naslednja: podjetja Nijmegen Eendracht Combinatie B.V, Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V. in N.E.C. horeca B.V. so v lasti fundacije Stichting Administratiekantoor N.E.C. Upravičenec do ukrepa je podjetje Exploitatie-Maatschappij De Goffert B.V.. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nizozemska, je klub NEC srednje veliko podjetje, ki je imela v letu 2015 62,3 zaposlenih s polnim delovnim časom (leta 2010 pa 69,5 zaposlenih s polnim delovnim časom). V obdobju, ki je predmet preiskave, je klub NEC tekmoval v prvi ligi. Na evropskem turnirju (pokal UEFA) je nazadnje tekmoval v sezoni 2008/2009.

                  (8)

                  Od leta 2003 naprej je klub NEC glavni – toda ne edini – uporabnik večnamenskega stadiona Goffert, ki se nahaja v obsežnem parku Goffert v Nijmegenu. Občina je v parku Goffert leta 2003 s pomočjo Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) poleg stadiona zgradila večnamenski športni objekt De Eendracht. Klub NEC je najemnik objekta De Eendracht, za namene treninga pa ga uporabljajo tudi drugi uporabniki.

                  (9)

                  Razmerje med občino in klubom NEC v zvezi z objektom De Eendracht je določeno v dveh pogodbah, ki sta bili sklenjeni leta 2003: v sporazumu o načrtovanem razvoju območja, kjer se objekt nahaja, v skladu s širšo vizijo športne politike občine ter v zakupni pogodbi za objekt.

                  (10)

                  Klub NEC je leta 2008 in 2009 občinskim organom pisal v zvezi s klavzulo v pogodbah, na podlagi katere je imel pravico do odkupa De Eendrachta od občine. Klub NEC je zvezi s klavzulo, ki je opisana kot nakupna opcija, zapisal, da je bilo zanj predvideno, da bo pridobil „opstalrecht“ oziroma stavbno pravico (3) na objektu. V prvem dopisu je klub NEC predlagal, da se odpove nakupni opciji v zameno za nadomestilo v znesku 2,3 milijona EUR, izračunanem na podlagi ocene knjigovodske vrednosti in dejanske vrednosti objekta, ki jo je podal zunanji izvedenec. Po mnenju kluba NEC je razlika med obema vrednostma enaka koristim, ki bi jih prejel z uveljavljanjem svoje nakupne opcije. Z drugim dopisom je klub NEC občino obvestil, da želi uveljaviti svojo nakupno opcijo.

                  (11)

                  Občina je v zvezi s to zadevo leta 2010 prejela pravni mnenji dveh pravnih podjetij: eno v januarju 2010 in drugo v septembru 2010. Prvo mnenje je opozorilo na klavzulo zakupne pogodbe, na podlagi katere pogodba velja za obdobje do najemnikovega (klub NEC) odkupa De Eendrachta, ter dejstvo, da je bila namera občine in kluba NEC, da objekt v prihodnosti, ko na to ne bo ugovarjal ESRR, odkupi klub NEC. Zaključni sklep mnenja je bil, da ima klub NEC nesporno pravico do odkupa. Drugo mnenje je v zvezi z domnevno nespornostjo pravice kluba NEC izrecno zahteval občinski svet. Zaključni sklep tega mnenja je bil, da se je občina zavezala le pogajati s klubom NEC, saj zadevna klavzula ne navaja cene ali cenovnega mehanizma.

                  (12)

                  Občina je septembra 2010 privolila v nakup pravice za 2,2 milijona EUR. Nizozemska na podlagi člena 108(3) Pogodbe ni priglasila svoje namere, da klubu NEC povrne stroške njegove odpovedi nakupni opciji. Formalni postopek preiskave se je sprožil v zvezi s to transakcijo, ta pa je zato tudi predmet tega sklepa.

            2.2   Vzroki za sprožitev postopka

                  (13)

                  Komisija je v sklepu o začetku postopka zavzela stališče, da je verjetno, da bodo ukrepi pomoči profesionalnim nogometnim klubom izkrivili konkurenco in v smislu člena 107(1) Pogodbe vplivali na trgovino med državami članicami. Komisija je prav tako predhodno sklenila, da je občina nogometnemu klubu NEC s pomočjo državnih sredstev dala selektivno prednost in mu zagotovila pomoč.

                  (14)

                  Komisija je v zvezi z nakupno opcijo sklenila, da Nizozemska z izključnim upoštevanjem prvega pravnega mnenja in neupoštevanjem obsežnejšega drugega mnenja ni dokazala, da je imel klub NEC nakupno opcijo po ceni, ki ni bila določena v pogodbi in ni bila dogovorjena v pogajanjih.

                  (15)

                  Komisija je v zvezi z zneskom, izplačanim v zameno za odpoved domnevni nakupni opciji, in njegovo skladnostjo s trgom ponovila, da smernice iz sporočila Komisije v zvezi z elementi pomoči pri prodaji zemljišč s strani javnih oblasti (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prodaji zemljišč), na katere se je sklicevala Nizozemska, „zadevajo le prodaje zemljišč in objektov v javni lasti. Ne zadevajo javnih nakupov zemljišč in objektov ali oddaje oziroma najema zemljišč in objektov s strani javnih oblasti. Take transakcije lahko prav tako vsebujejo elemente državne pomoči.“ Nadalje je Komisija navedla, da bi verjetno tudi akterji v tržnem gospodarstvu v primeru obstoja nakupne opcije preučili verjetnost najemnikovega uveljavljanja te opcije. Med drugim bi preučili tudi njegova razpoložljiva finančna sredstva.

                  (16)

                  Komisija je opozorila, da je imel klub NEC v času dodelitve pomoči finančne težave, ki so bile tako resne, da bi lahko ogrozile njegovo prihodnost v profesionalnem nogometu. KNVB je pri preverjanju poslovnega načrta kluba NEC za leto 2010/2011 od kluba NEC julija 2010 zahteval jamstvo v znesku 1 967 000 EUR, brez katerega bi klub NEC lahko izgubil svojo licenco. To jamstvo (ki ga je na podlagi informacij Komisije zagotovilo zasebno komercialno podjetje in ne državna sredstva) je bilo potrebno poleg 2,2 milijonov EUR, ki jih vključuje ta sklep. Klub NEC je junija 2010 izrazil skrb glede svojega finančnega položaja, saj je imel negativen lastniški kapital, negativen poslovni rezultat v letu 2009/2010 in šibek likvidnostni položaj. Klub NEC je septembra 2009 prenehal s plačevanjem najemnine.

                  (17)

                  Za oceno združljivosti pomoči s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: Smernice) je Komisija zahtevala informacije o izpolnjevanju vseh zahtev iz Smernic.

                  (18)

                  Komisija predvsem ni bila zmožna preveriti, če so bili izpolnjeni pogoji iz točk 34–37 Smernic, ki zadevajo naravo in izpolnitev načrta za prestrukturiranje. Komisija prav tako ni bila zmožna preveriti, če so se sprejeli ustrezni izravnalni ukrepi v smislu točk 38–42. Nadalje je bilo treba dokazati, da je bila pomoč omejena le na potrebni minimum, da je upravičenec izplačal primeren prispevek k prestrukturiranju, da bo Nizozemska zagotovila poročila o spremljanju ter da se bo spoštovalo načelo enkratne pomoči („enkrat in zadnjič“).

            3.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

                  (19)

                  Nizozemska se ne strinja, da ukrep pomeni državno pomoč.

                  (20)

                  Nizozemska v zvezi s tem poudarja pomembnost konteksta transakcije. Po njenem mnenju je sklep o začetku postopka vseboval nekaj stvarnih napak. Stadion Goffert je bil v nasprotju s tistim, kar je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka, večnamenske narave že pred letom 2003. Občina meni, da je uporaba De Eendrachta (in stadiona Goffert) za nešportne dejavnosti pomemben kontekstni dejavnik.

                  (21)

                  Nizozemska še zlasti poudarja interes občine za gradnjo vrhunskega športnega in inovacijskega parka (v nadaljnjem besedilu: TIP) (6), v katerega bi se vključila tudi obstoječa stadion Goffert in De Eendracht. Priprave za gradnjo TIP so se začele še preden je klub NEC občino obvestil, da želi uveljavljati svojo nakupno opcijo. Objekt De Eendracht je pri občinskem načrtovanju TIP igral pomembno vlogo. Nizozemska poudarja, da so se priprave za TIP nadaljevale tudi dolgo po transakciji, ki se je odvila septembra 2010. Občina se je odločila priprave za TIP zaustaviti šele marca 2012. Po mnenju Nizozemske bi morala Komisija izrecno upoštevati, da je bilo zaradi priprav za TIP v tistem času za občino izredno pomembno, da zadrži popolno lastništvo nad De Eendrachtom (vključno s pripadajočim zemljiščem in stavbo nad njim).

                  (22)

                  Nizozemska se v zvezi s tem sklicuje na poročilo o pričakovanih ekonomskih učinkih TIP, ki so ga aprila 2009 objavili Svetovalci za evropske in regionalne zadeve. Na podlagi tega poročila je bil za TIP predviden pozitiven učinek na občinsko gospodarstvo, vključno s povečanjem števila delovnih mest in porabe, ter razni posredni pozitivni gospodarski učinki na področju razvoja znanja, inovacij, izobraževanja in na splošno raven dejavnosti. Poročilo „Učinek in priložnosti TIP Nijmegen“, ki so ga pripravili občina in svetovalci Buck, še posebej poudarja bistveno funkcijo De Eendrachta pri gradnji TIP.

                  (23)

                  Nizozemska poudarja tudi nespornost pravice kluba NEC. Pojasnilo se je ozadje, zaradi katerega se je uvedla nakupna opcija. Občina je poudarila, da je to povezano z odločitvijo kluba, da se odpove stavbni pravici nad takratnim amaterskim objektom, da bi občina objekt lahko nadomestila z novim objektom De Eendracht. Leta 2000 je stavbna pravica nad obstoječim amaterskim objektom pripadala klubu NEC, občina pa je imela v lasti zemljišče, na katerem je objekt bil zgrajen. Ker objekt ni več izpolnjeval zahtev KNVB za nadaljevanje nogometnih dejavnosti, se je občina leta 2002 v dogovoru s klubom NEC odločila, da zgradi nov večnamenski objekt De Eendracht. De Eendracht je bil zgrajen z javnimi sredstvi, delno pa ga je financiral ESRR. Da bi objekt lahko prejel finančno pomoč ESRR, ga je morala zgraditi občina, prav tako je moral v njeni lasti ostati pet let. Klub NEC se je zato odpovedal svoji stavbni pravici nad objektom, vendar je pridobil nakupno opcijo (za stavbno pravico) nad novim objektom De Eendracht. Po mnenju Nizozemske je obstajala namera, da bi klub NEC objekt De Eendracht prevzel, ko zahteve ESRR tega ne bi več prepovedovale, četudi se cena nakupa v tistem času še ni določila.

                  (24)

                  Nizozemska zato zavrača, da je občina upoštevala le enega od pravnih mnenj (glej uvodno izjavo 14). Namesto tega poudarja, da v zvezi s pravico, ki sta jo obe stranki šteli za nesporno, med občino in klubom NEC nikoli ni obstajal konflikt. Nizozemska se tukaj sklicuje na člen 6:217 nizozemskega civilnega zakonika, na podlagi katerega se preprosto soglasje med strankama šteje za sklenitev sporazuma.

                  (25)

                  Nakupna opcija je razvidna iz pogodbe o nameri in zakupne pogodbe med občino in podjetjem Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. (glej uvodno izjavo 9). Dejstvo, da klavzule o nakupni opciji ne določajo cene ali cenovnega mehanizma, po mnenju Nizozemske ni relevantno. Člen 7:4 nizozemskega civilnega zakonika v okviru kupnih pogodb, kjer stranke niso določile nobene cene, določa, da mora kupec plačati „razumno ceno“.

                  (26)

                  Na kratko, občina trdi, da je odločitev o neupoštevanju drugega pravnega mnenja temeljila na trdnih in utemeljenih razlogih, saj so po njenem mnenju argumenti drugega pravnega mnenja napačni. Na to kaže tudi odgovor avtorja prvega pravnega mnenja na drugo mnenje, v katerem je vztrajal pri svojem pravnem nasvetu. Občina poudarja, da je bilo drugo mnenje vidno politično motivirano, saj se ga je opravilo na zahtevo opozicijskih strank v občinskem svetu. To, da je bilo drugo mnenje obsežnejše (uvodna izjava 14), ne vpliva na veljavnost argumentov, ki jih vsebuje.

                  (27)

                  Občina v zvezi s tem nadalje navaja, da je sporazum med klubom NEC in občino predmet nacionalnega zasebnega prava, zato mora veljavnost pravice kluba NEC oceniti nizozemski sodnik.

                  (28)

                  Kar zadeva določitev vrednosti nakupne opcije, je Nizozemska zagotovila tudi nadaljnja pojasnila. Nizozemska poudarja, da o prednosti (in torej državni pomoči) ni možno sklepati le zato, ker se cena določi na podlagi pogajanj. V primeru kluba NEC je bila cena nakupne opcije določena na podlagi neodvisne ocene in je zato po mnenju nizozemskih oblasti v skladu s tržnimi pravili. Nizozemska namreč trdi, da transakcija ni bila selektivna in klubu NEC ni dala prednosti.

                  (29)

                  Nizozemska se sklicuje na dejstvo, da ukrep ni selektiven, če temelji na splošnem državnem ukrepu. Zlasti je treba upoštevati, da transakcija temelji na civilnem zakoniku, ki ima splošen obseg in velja za vsa podjetja. Vrednost transakcije je bila določena na podlagi določb civilnega zakonika, ki predpisujejo plačilo „razumne cene“. Po mnenju Nizozemske je v tem primeru bilo tako, saj se je aprila 2009 opravila neodvisna ocena. Meni, da transakcija ni bila selektivna.

                  (30)

                  Tudi če bi transakcija lahko štela za selektivno, klub NEC ne bi imel prednosti, saj je občina ravnala kot tržni vlagatelj in plačala tržno ceno. Nizozemska opozarja na prakso odločanja Komisije, saj se ta po analogiji sklicuje na sporočilo o prodaji zemljišč, kadar se zadeve nanašajo na oceno drugih sredstev in lastninskih pravic. Ker transakcija v tem primeru temelji na oceni, kot določa Sporočilo o prodaji zemljišč, se lahko šteje za skladno s tržnimi pravili. Tudi v primeru neuporabe Sporočila o prodaji zemljišč bi transakcija ostala skladna s tržnimi pravili, saj bi zasebni tržni vlagatelj prav tako določil vrednost nakupne opcije na podlagi neodvisne ocene.

                  (31)

                  Občina je poudarila, da obstaja tesna povezanost med vrednostjo transakcije in vrednostjo objekta De Eendrachta. Poročilo o neodvisni oceni (z dne 7. aprila 2009) se osredotoča na dve vrednosti. Na eni strani je določilo prodajno ceno, ki bi jo v zvezi z objektom in na podlagi obstoječe zakupne pogodbe med občino in klubom NEC […] (*1) prodajalec lahko prejel ob prodaji stavbne pravice (za obdobje 30 let). Na drugi strani pa je določilo prodajno ceno, ki bi jo v zvezi z objektom na podlagi obstoječih podnajemnih pogodb med klubom NEC in njegovimi podnajemniki ter razvoja tržne najemnine prodajalec lahko prejel ob prodaji stavbne pravice. Objekt je namreč predmet zakupnih pogodb tako med klubom NEC in občino kot klubom NEC ter tretjimi osebami (kjer klub NEC ravna kot upravljavec objekta) (glej uvodno izjavo 8). Ta druga vrednost je bila določena v višini […] EUR.

                  (32)

                  Obe oceni temeljita na predpostavki, da bo objekt prodan v času njegovega najema. Nizozemska trdi, da na podlagi nizozemske zakonodaje prodajna transakcija ne spremeni najemniških razmer. Novi lastnik nepremičnine nadomesti prejšnjega lastnika kot najemodajalec. Zato je določanje prodajne vrednosti najete nepremičnine na podlagi prihodka od najemnin običajna praksa.

                  (33)

                  Neodvisne ocene kažejo, da bi občina objekt De Eendracht lahko v času njegovega najema prodala tretji osebi za ceno največ […] EUR. Po mnenju Nizozemske je to enakovredno najvišji ceni, ki se za objekt lahko zahteva od kluba NEC. Ko bi klub NEC v zvezi z objektom De Eendracht pridobil stavbno pravico, bi lahko to pravico prodal za ceno največ […] EUR. Po mnenju Nizozemske to pomeni, da se je klub NEC odrekel morebitni prednosti največ […] 2 064 000 EUR. Med pogajanji s klubom NEC se je končna vrednost nakupne opcije določila v višini […] 2 223 000 EUR. […]. Komisija opozarja, da ocena ni izrecno upoštevala konkretnih razmer, tj. kjer bi klub NEC kupil sam objekt.

                  (34)

                  Nizozemska je zagotovila nadaljnje informacije o višini najemnin, ki so se za pojasnitev pomembnih razlik med obema ocenama uporabile v poročilu o oceni. Nizozemska zlasti opozarja, da so imeli številni dejavniki negativen učinek na ceno najemnine, ki je bila določena za klub NEC.

                              (a)

                              Podjetje Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. ni objekta zgolj dalo v zakup, ampak je tudi ravnalo kot upravljavsko podjetje, ki je dajalo dele objekta v podnajem tretjim osebam. De Eendracht je bil nedvoumno poskusne narave in občina je izvedbo novega objekta uporabila za okrepitev povezanosti objekta z družbenimi dejavnostmi, gospodarskim okoljem in okoliškimi soseskami. Ni bilo jasno, če bi bili ti družbenogospodarski projekti v praksi uspešni, prav tako ni bila izključena možnost odstopa tretjih oseb od projekta. To je povečalo tveganje za podjetje Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V..

                              (b)

                              Podjetje Exploitatiemaatschappij De Goffert B.V. je prav tako skrbelo za vzdrževanje in zamenjavo igralnih površin, kar je v preteklosti zagotavljala občina.

                              (c)

                              Klub NEC je bil edini možni partner, ki bi lahko uresničil družbenogospodarske cilje občine.

                              (d)

                              Klub NEC je prvotno imel stavno pravico nad objektom, toda se ji je zastonj odpovedal (glej uvodno izjavo 23).

                        Na tej podlagi Nizozemska meni, da je cena zakupnine, ki jo je plačal klub NEC in ki je temelj prve ocene pri izračunu davka, skladna s tržnimi pravili.

                  (35)

                  Nizozemska je nadalje opozorila, da je treba zakupno pogodbo med klubom NEC in občino šteti za zakupno pogodbo za določen čas, ki je občina ni mogla prekiniti pred datumom izteka, ki sovpada s prenosom stavbne pravice na klub NEC. To pojasni, zakaj pri izračunu davka prva ocena temelji na podlagi statične najemnine, druga ocena pa upošteva razvoj tržne najemnine.

                  (36)

                  Nizozemska poudarja, da znesek 2,2 milijona EUR, ki bi ga klub NEC moral prejeti za nakupno opcijo, ni bil izplačan, temveč se je delno uporabil za kritje neporavnanih terjatev do kluba NEC, delno pa za predplačilo najemnine (zajamčena najemnina). Obenem se je zakupna pogodba podaljšala do konca februarja 2043, najemnina pa povišala za […]. Ob predpostavki, da je bila prvotna najemnina skladna s tržnimi pravili, Nizozemska trdi, da se je s tem zvišanjem najemnina dvignila nad tržne ravni. Nizozemska meni, da bi nova najemnina morala šteti za skladno s tržnimi pravili.

                  (37)

                  Poleg tega Nizozemska meni, da je občina v času transakcije upoštevala finančni položaj kluba NEC. V času transakcije je občina prejela informacije, zaradi katerih je predpostavljala, da je možno, da bo klub NEC navkljub finančnim težavam zmožen uveljavljati svojo nakupno opcijo. Zlasti v enem od svojih dopisov (glej uvodno izjavo 10) je klub NEC občino izrecno obvestil o interesu, ki ga je za nakup De Eendrachta imela komercialna stranka, po možnosti prek kluba NEC. Zato klubu NEC finančne težave, ki jih je imel, ne bi nujno preprečile nakup De Eendrachta. Poleg tega je bila občina 3. septembra 2010 obveščena, da je klubu NEC komercialna stranka zagotovila finančno podporo: podjetje […] je v predprodaji kupilo del (sezonskih) vstopnic za sezone 2011/2012, 2012/2013 in 2013/2014. To je transakcija, ki jo v sklepu o začetku postopka navaja Komisija, toda – v nasprotju s tistim, kar je bilo v tem sklepu navedeno – se financiranje ni izvedlo v obliki jamstva, izplačani znesek pa je bil precej višji kot 1,9 milijona EUR, ki je omenjen v sklepu o začetku postopka (tj. okoli 4 milijoni EUR) (glej uvodno izjavo 16). Zaupanje, ki ga je imel komercialni vlagatelj v finančni položaj kluba NEC, je bil za občino v tistem času dodaten razlog za upoštevanje možnosti, da bi klub NEC uveljavljal nakupno opcijo za De Eendracht.

                  (38)

                  Po mnenju Nizozemske je ob upoštevanju tedanjega (domnevnega) finančnega položaja kluba NEC občina ravnala kot tržna vlagateljica.

                  (39)

                  Nizozemska trdi, da tudi če bi ukrep pomenil pomoč, bi bil združljiv z notranjim trgom. Po mnenju Nizozemske so pogoji iz Smernic izpolnjeni in bi ukrep na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe lahko štel za združljivega. Za podkrepitev svojega mnenja je predložila tudi dejanske podatke.

                  (40)

                  V zvezi s finančnim položajem kluba NEC v času transakcije je Nizozemska predložila nadaljnja dokazila, ki kažejo, da je bil klub NEC podjetje v težavah. Občina je zahtevala poročilo o finančnem položaju in prihodnjih perspektivah kluba, ki ga je kmalu po transakciji predložilo računovodsko podjetje BDO (7) (29. oktobra 2010). Navaja negativne rezultate podjetja […], negativen lastniški kapital […] in negativen razvoj obratnega kapitala […]. Poročilo kaže, da so bili rezultati podjetja NEC negativni, zniževali pa so se že tri leta. Čeprav je NEC v tem istem času ohranjal pozitivne neto rezultate (zaradi prihodkov v zvezi s prestopnimi pravicami in prodajami igralcev), poročilo jasno dokazuje upadajoče prihodke, medtem ko stroškovni vzorci kluba v veliki večini ostajajo isti. Poleg tega je bil lastniški kapital negativen že tri leta, solventnost kluba NEC pa je v istem času upadla.

                  (41)

                  Klub NEC je v zvezi z načrtom za prestrukturiranje pripravil načrt za izboljšanje („Plan van Aanpak“) za namene reševanja finančnih težav (8). Ta načrt je bil KNVB predložen avgusta 2010. Vključuje opis okoliščin finančnega položaja, primerjave s podobnimi nogometnimi klubi na podlagi meril uspešnosti in načrtovane ukrepe za doseganje statusa kategorije 2 (ki kaže, da je finančni položaj kluba „zadosten“, glej uvodno izjavo 75).

                  (42)

                  Nizozemska v zvezi z izravnalnimi ukrepi poudarja, da je pomoč, če ta obstaja, omejena in so zato negativni učinki na konkurenco razmeroma majhni. Navkljub temu so bili v načrt za prestrukturiranje KNVB vključeni nekateri izravnalni ukrepi.

                  (43)

                  Poleg tega je vsakršna podpora omejena na najmanjšo potrebno. Ukrep, naveden v uvodnih izjavah 16 in 37, je v zvezi s tem vseboval tudi pomemben lastni prispevek k prestrukturiranju, saj je sprememba v pogojih odplačevanja posojila povzročila znižanje fiksnih stroškov odplačevanja na 250 000 EUR na leto.

                  (44)

                  Nizozemska se je v zvezi s spremljanjem zavezala, da bo Komisiji predložila zahtevana poročila.

                  (45)

                  Nazadnje Nizozemska potrjuje, da za klub NEC niso bili in ne bodo izvedeni nobeni drugi ukrepi pomoči.

            4.   OCENA UKREPA

      4.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

                  (46)

                  V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Pogoji iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi pogoji, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč.

                  (47)

                  Občinski nakup domnevne pravice kluba NEC do nakupa De Eendrachta za 2,2 milijona EUR se je financiral iz državnih sredstev, saj je denar za zadevno transakcijo zagotovila občina. Temu Nizozemska ne oporeka.

                  (48)

                  Komisija v zvezi z morebitnim učinkom na notranji trg opozarja, da se je klub NEC udeleževal evropskih nogometnih turnirjev. Profesionalni nogometni klubi so poleg udeležbe na nogometnih tekmovanjih vključeni tudi v več drugih gospodarskih dejavnostih, kot so trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijsko poročanje. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu okrepi njegov položaj na vseh naštetih mednarodnih trgih. Če se državna sredstva uporabijo za dodelitev selektivne prednosti profesionalnemu nogometnemu klubu ne glede na ligo, v kateri sodeluje, je verjetno, da bo ta pomoč izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe (9).

                  (49)

                  Selektivnosti ukrepa, ki ga je posebej odobril občinski svet, prav tako ni moč oporekati. Nizozemska je trdila, da je ukrep temeljil na splošni nacionalni zakonodaji (glej uvodno izjavo 29) in zato ni bil selektiven. Vendar pa Komisija meni, da čeprav se sporazum med klubom NEC in občino lahko šteje za sporazum, za katerega se uporablja nizozemsko pravo, podrobnosti sporazuma ne temeljijo le na splošnih načelih, temveč tudi na posebnih določbah pogodbe oziroma pogodb med klubom NEC in občino. Zato je jasno, da je ukrep namenjen točno določenemu podjetju, klubu NEC, in je torej selektiven.

                  (50)

                  Nizozemska meni, da klub NEC ni pridobil nobene prednosti in da se je transakcija odvila pod tržnimi pogoji. Prav tako opozarja, da je imel klub NEC nesporno nakupno opcijo za De Eendracht in da se je cena nakupa te pravice določila na podlagi neodvisne ocene.

                  (51)

                  Nizozemska je v zvezi z nespornostjo pravice predložila dodatna pojasnila o razlogih, zaradi katerih se je upoštevalo prvo pravno mnenje, ki ga je pripravil BDO, in ne drugo. Poleg tega je Nizozemska poudarila, da razvoj TIP verjetno ne bi bil mogoč, če bi se De Eendracht prodal klubu NEC. Jasno je, da je bilo v interesu občine, da klubu NEC povrne stroške za njegovo odpoved nakupni opciji.

                  (52)

                  Prav tako je treba poudariti, da ni jasno, kakšno ceno bi klub NEC moral plačati občini, če bi uveljavil svojo nakupno opcijo in odkupil De Eendracht. Nizozemska trdi, da mora na podlagi nizozemskega civilnega zakonika kupec v primeru, ko cena ni dogovorjena, plačati razumno ceno. V primeru, ko se ta razumna cena približuje oziroma je enaka tržni vrednosti stavbne pravice, ki se nanaša na De Eendracht, se zdi, da ima nakupna opcija le omejeno gospodarsko vrednost. V tem primeru se zdi nadomestilo v znesku 2,2 milijona EUR nerazumno visoko in pomeni prednost za klub NEC.

                  (53)

                  Ne glede na to, ali je klub NEC zares imel nesporno nakupno opcijo, in druge argumente v zvezi z razumevanjem nizozemskega civilnega prava, Komisija meni, da je osrednje vprašanje, ali se je transakcija odvila pod tržnimi pogoji in ali je občina ravnala kot zasebni akter.

                  (54)

                  Komisija mora v zvezi s tem torej oceniti, ali bi se zasebni vlagatelj pod enakimi pogoji s transakcijo strinjal. Hipotetični zasebni vlagatelj ravna kot preudarni vlagatelj, ki želi svoje dobičke povečati, obenem pa je previden, da ne bi za svoj dobiček preveč tvegal. Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu se ne bi spoštovalo, če bi bila cena nakupne opcije višja od tržne cene. Komisija meni, da številni elementi v postopku ocenitve niso uspešno prestali preizkusa načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

                  (55)

                  Ni jasno, zakaj bi vrednost nakupne opcije bila enaka razliki med prodajno vrednostjo objekta na podlagi najemne pogodbe med občino in klubom NEC ter prodajno vrednostjo na podlagi najemnih pogodb med klubom NEC in njegovimi podnajemniki, kjer se upošteva tudi razvoj tržnih najemnin. Komisija ugotavlja, da je občina zahtevala neodvisno oceno teh dveh prodajnih vrednosti in ne oceno nakupne opcije. Na voljo ni noben dodatni kontekst ali argument, ki bi pojasnil, zakaj je razlika med tema dvema vrednostma enaka vrednosti nakupne opcije.

                  (56)

                  Določanje vrednosti nakupne opcije na podlagi dveh vrednosti predvidoma deluje le ob predpostavki, da nakup opravi tretja oseba za eno od vrednosti, toda ne za drugo. Prva vrednost […] namreč temelji na prodaji stavbne pravice nad najetim objektom v občinski lasti tretji osebi, tj. z najemno pogodbo s klubom NEC kot dano „omejitvijo“ za vsakega kupca. V nasprotju s tem pa bi le klub NEC lahko nadaljeval upravljanje objekta za tretje osebe, saj, kot Nizozemska trdi, najemne pogodbe ni bilo moč prekiniti pred prenosom stavbne pravice na klub NEC. Zato bi drugo vrednost […] (možno prodajno vrednost najetega objekta na podlagi podnajemnih pogodb) lahko realiziral le klub NEC in nobena druga tretja oseba. Ta mešani pristop podkrepi idejo, da določanje cene nakupne opcije na tej podlagi za akterja v tržnem gospodarstvu ne bi bilo smiselno.

                  (57)

                  Če je v zvezi s tem izhodišče dejstvo, da se nakupni opciji lahko odpove ne katera koli tretja oseba, temveč le klub NEC, se zdi, da se s posledično ceno, ki jo je bilo treba plačati v zameno za odpoved kluba NEC nakupni opciji, ne ocenijo pravilno „izgubljene ugodnosti“ kluba NEC v zameno za odpoved opciji. Po mnenju Nizozemske je klub NEC z odpovedjo nakupni opciji izgubil potencialno prednost v znesku 2 milijonov EUR (uvodna izjava 33). Vendar pa Komisija opozarja, da bi klub NEC predvidoma lahko ostal upravljavec tudi po tem, ko se je odpovedal nakupni opciji. Zato bi še naprej prejemal enake prihodke od najemnin, ki so tvorile podlago za drugo vrednost, ki se je uporabila pri določanju cene transakcije […]. Komisija meni, da bi bila dejanska prednost, ki jo je klub NEC izgubil z odpovedjo nakupni opciji, enaka najemninam občini, ki mu jih ne bi bilo več treba plačevati, če bi objekt odkupil.

                  (58)

                  V vsakem primeru je občina plačala več kot le znesek, ki je bil določen na podlagi poročila o oceni ([…] glej uvodno izjavo 33). Komisija meni, da vsaj razlika med obema vrednostma pomeni pomoč. Po mnenju nizozemskih oblasti razlika izvira iz pogajanj s klubom NEC, v vsakem primeru pa se bo povrnil celotni znesek 2,2 milijona EUR. Nizozemska je namreč pojasnila, da podaljšanje obdobja najema in povišanje letne najemnine zagotavlja proračunsko nevtralno naravo transakcije za občino (uvodna izjava 36).

                  (59)

                  Komisija v zvezi s tem povračilom opozarja, da je klub NEC znesek 2,2 milijona EUR uporabil za odplačilo neporavnanih terjatev in najemnin, ki jih je dolgoval občini, in zato to ne more šteti za povračilo. V zvezi s povišanjem letne najemnine (uvodna izjava 36) se to lahko šteje za povračilo pomoči le, če povišanje v celoti predstavlja najemnino nad tržnimi ravnmi. Nizozemska ni predložila dokazil v podkrepitev trditve, da se višja najemnina z januarjem 2011 lahko šteje za najemnino nad tržnimi ravnmi. Komisija v zvezi s tem meni, da je najemnina, ki jo klub NEC plačal občini za celotni objekt, nižja od najemnine, ki jo klub NEC trenutno prejema od podnajemnikov nekaterih delov objekta, obenem pa poročilo o oceni navaja, da bi klub NEC lahko v prihodnosti pridobival še višje najemnine.

                  (60)

                  Komisija nadalje ugotavlja, da četudi je bil prvotna raven najemnine ob upoštevanju konteksta v tistem času (uvodna izjava 34) skladna s tržnimi pravili, vsaj nekateri dejavniki, ki so imeli negativni učinek na tedaj določeno najemnino, niso več pomembni v času določanje nove ravni najemnine Še zlasti tveganja, povezana z upravljanjem objekta, so se predvidoma sedaj, ko objekt že več kot pet let uspešno deluje, spremenila. Odpoved opciji nakupa stavbne pravice prav tako po zadevni transakciji, ki je razrešila vprašanje lastništva v prihodnosti, ni več igrala nobene vloge. Zato je moč predvidevati, da so bile ravni tržnih najemnin januarja 2011 višje kot leta 2003, ko se je najemna pogodba med občino in klubom NEC sklenila. V tem primeru se povišana najemnina ne more šteti za ustrezno povračilo pomoči.

                  (61)

                  Prav tako je treba poudariti, da se odplačevanje izvaja za obdobje 33 let in da prihodnja plačila niso bila diskontirana.

                  (62)

                  Najpomembneje pa je, da Nizozemska ni zagotovila nobenih dokazil, da je občina opravila temeljito oceno in izračun ravni tržnih najemnin, preden je določila povišano najemnino. Namesto tega je bila izhodiščna točka za izračun novih najemnih ravni proračunsko nevtralna narava transakcije.

                  (63)

                  Ugodnosti, ki jih je prejela občina prek te transakcije, in njihova sorazmernost neposrednemu strošku v znesku 2,2 milijona EUR niso jasne. Zdi se, da je občina plačala več, kot bi lahko kadar koli pridobila s prodajo (najetega) objekta, le zato, da bi zadržala lastništvo. Občina je trdila, da so bili gospodarski interesi pri razvoju TIP zaradi predvidenih učinkov, ki bi jih TIP imel na gospodarstvo občine, zelo veliki. Predvidena dodana vrednost zadržanega lastništva nad objektom bi lahko deloma pojasnila pripravljenost občine, da plača višjo ceno. Vendar pa občina ni izrecno opravila ocene stroškov in koristi transakcije, ki bi upoštevala to dolgoročno vrednost projekta TIP. Komisija meni, da bi akter v tržnem gospodarstvu opravil bolj temeljito oceno predvidene donosnosti pridobitve nakupne opcije.

                  (64)

                  Nazadnje Komisija vztraja pri mnenju, da na podlagi informacij, razpoložljivih v tistem času, občina ni zadostno upoštevala finančnih težav, ki jih je imel tedaj klub NEC, in njihovega vpliva na njegovo zmožnost nakupa stavbne pravice nad De Eendrachtom. Četudi bi tretje osebe izkazale interes za partnerstvo s klubom NEC, se splošna finančna slika ne bi smela prezreti, temveč bi se zanjo lahko predvidevalo, da bo imela vpliv na pogajalski položaj kluba NEC in delovala v korist občine.

                  (65)

                  Zaradi vseh navedenih razlogov Komisija meni, da občina ni ravnala kot akter v tržnem gospodarstvu, temveč je klubu NEC dodelila pomoč tako, da mu izplačala nadomestilo za njegovo odpoved nakupni opciji v znesku 2,2 milijona EUR. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nizozemska, ni mogoče določiti točnega zneska pomoči. Dokler se najvišji znesek 2,2 milijona EUR šteje za potrebnega za izpolnitev načrta za prestrukturiranje, točni znesek pomoči ni relevanten za oceno združljivosti.

            4.2   Ocena v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe

                  (66)

                  Komisija mora oceniti, ali se ukrep pomoči v korist kluba NEC lahko šteje za združljivega z notranjim trgom. Komisija v zvezi z odstopanji iz člena 107(3) Pogodbe opozarja, da nobena nizozemska regija ne spada pod odstopanje iz člena 107(3)(a) Pogodbe. Zadevni ukrep pomoči ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa niti ne pomaga pri odpravljanju resnih motenj v nizozemskem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b). Ukrep pomoči prav tako ne pospešuje kulture ali ohranjanja kulturne dediščine v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe.

            4.2.1   Zadevne smernice

                  (67)

                  V zvezi z odstopanjem iz člena 107(3)(c) Pogodbe v korist pospeševanja razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil nasproten skupnim interesom, je Nizozemska trdila, da bi se to odstopanje lahko upoštevalo, če bi Komisija, za razliko od Nizozemske, ugotovila, da zadevni ukrep pomeni državno pomoč.

                  (68)

                  Komisija v svoji oceni pojma „razvoja gospodarskih dejavnosti“ v športnem sektorju ustrezno upošteva člen 165(1) in zadnjo alinejo člena 165(2) Pogodbe, ki določata, da Unija ob upoštevanju posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter družbene in vzgojne vloge športa prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu.

                  (69)

                  Komisija je za svojo oceno ukrepov pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe v zvezi z oblikami pomoči in horizontalnimi ter sektorskimi nameni, za katere se pomoč dodeljuje, izdala številne uredbe, okvire, smernice in sporočila.

                  (70)

                  Komisija meni, da je ustrezno oceniti, ali mora veljajo merila iz Smernic (10). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da Smernice ne izključujejo profesionalnega nogometa. Smernice zato veljajo za to gospodarsko dejavnost.

                  (71)

                  Komisija je julija 2014 objavila nove Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (11). Vendar pa te ne veljajo za to nepriglašeno pomoč, dodeljeno leta 2010. V skladu s točko 137 novih smernic to velja le za vsako pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ki se dodeli brez predhodnega dovoljenja, če se del pomoči ali celotna pomoč dodeli po objavi teh smernic v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s točko 138 smernic iz leta 2014 Komisija v vseh drugih primerih izvede preizkus na podlagi smernic, ki so veljale v času dodelitve pomoči, in zato za zadevni primer veljajo smernice, objavljene pred letom 2014.

            4.2.2   Klub NEC kot podjetje v težavah

                  (72)

                  V skladu s točko 10(c) Smernic za podjetje ne glede na njegovo vrsto velja, da je v težavah, če po domači zakonodaji izpolnjuje kriterije za uvedbo kolektivnih postopkov insolventnosti. Točka 11 Smernic določa, da ob odsotnosti teh okoliščin za podjetje lahko še vedno velja, da je v težavah, če so prisotni običajni znaki, kot so vedno večje izgube, naraščajoči dolg, upadajoči denarni tok in tako naprej. Podjetje v težavah je do pomoči upravičeno le, če je vidno, da si podjetje na podlagi lastnih sredstev, sredstev svojih lastnikov/delničarjev ali tržnih virov ne more opomoči.

                  (73)

                  Nizozemska je prvotno trdila, da klub NEC leta 2008/2009 ni bil podjetje v težavah. Vendar pa dejstva iz uvodne izjave 16 kažejo, da se je klub NEC spopadal s finančnimi težavami, ki so bile tako resne, da bi lahko ogrozile njegovo prihodnost v profesionalnem nogometu. Komisija zato meni, da je klub NEC vsekakor bil podjetje v težavah. V svojem odgovoru na sklep o začetku postopka je Nizozemska priznala, da je bil klub NEC podjetje v težavah in da je imel težave tudi v času transakcije. V zvezi s tem je predložila nadaljnja dokazila (glej uvodno izjavo 40), ki so kazala, da so bili poslovni rezultati kluba NEC negativni in so že nekaj časa upadali. Združljivost državne pomoči klubu NEC je torej treba oceniti v skladu s Smernicami.

            4.2.3   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

                  (74)

                  Pod oddelkom 3.2 smernice zahtevajo, da je dodelitev pomoči pogojena z izvedbo načrta za prestrukturiranje (glej točke 34–37 Smernic), ki mora v razumnem času obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. Komisija ugotavlja, da so bili ti pogoji določeni v okviru načrta, ki ga je avgusta 2010 pripravil klub NEC za KNVB.

                  (75)

                  Komisija v zvezi s tem spominja, da vsi nizozemski profesionalni nogometni klub prejmejo licenco, ki jo podeli KNVB, ki jih obvezuje k izpolnjevanju raznih obveznosti. Ena od obveznosti trenutnega veljavnega sistema se nanaša na finančni položaj kluba. Trikrat na sezono klub na podlagi finančnih poročil, ki med drugim kažejo njegov trenutni finančni položaj in proračun za naslednjo sezono, prejme finančno bonitetno oceno. Na podlagi teh poročil so klubi razvrščeni v tri kategorije (1: nezadostno, 2: zadostno, 3: dobro). Od klubov iz kategorije 1 se lahko zahteva, da predložijo načrt za izboljšanje, s katerim bodo v roku treh let dosegli kategorijo 2 ali 3. Če klub ne upošteva načrta, lahko KNVB naloži sankcije, kot so uradno opozorilo, zmanjšanje točk v tekmovanju in – kot končno sankcijo – odvzem licence. Prav tako je v tem kontekstu treba opozoriti, da se profesionalnim klubom na Nizozemskem, ki bankrotirajo, odvzame licenca. Če se ustanovi naslednik kluba, se ta v profesionalne nogometne lige ne bi uvrstil takoj, temveč bi moral začeti v drugi najvišji amaterski ligi.

                  (76)

                  Na podlagi finančnih podatkov iz sezone 2009/2010 je bil klub NEC uvrščen v kategorijo 1. V svojem načrtu za prestrukturiranje je določil ukrepe za pridobitev statusa kategorije 2 v roku treh sezon (do 2012/2013).

                  (77)

                  V načrtu za prestrukturiranje je bilo kot glavni vzrok finančnih težav kluba NEC opredeljeno problematično razmerje med prometom in stroški. Še zlasti so bili visoki stroški zaposlenih, prav tako pa je k negativnim rezultatom prispeval upad prihodkov od pravic predvajanja. Cilj načrta za prestrukturiranje je bil omejitev stroškov in varčevanje, in sicer pretežno na področju stroškov, povezanih z igralci. Navedeni ukrepi so vključevali zmanjšanje števila zaposlenih (vključno z zmanjšanjem števila registriranih igralcev), zamrznitev plač in zmanjšanje plač novih igralcev, prav tako pa zmanjšanje premij. Delež stroškov zaposlenih v primerjavi s prometom naj bi se v roku treh let znižal pod […] % (v primerjavi s […] % marca 2010). Predvideno je bilo tudi zmanjšanje nekaterih drugih odhodkov, kot so stroški programa za usposabljanje mladih (nogometna akademija). Za vsako naložbo v nematerialna ali materialna osnovna sredstva v višini več kot […] EUR bi morala svoje soglasje podati tudi licenčna komisija KNVB, kar je pomenilo, da klub NEC ni mogel izvajati nobenih prestopov.

                  (78)

                  Komisija ugotavlja, da se načrt za prestrukturiranje osredotoča na vzroke finančnih težav kluba NEC, zlasti na stroške zaposlenih in igralcev v obliki plač in plačil za prestope. Od profesionalnega nogometnega kluba se ne more pričakovati, da se bo v smislu Smernic širil na druge trge; lahko pa se pričakuje, da bo varčeval pri svoji osrednji dejavnosti, to pa je klub NEC tudi storil. Načrt za prestrukturiranje ne vključuje zunanjih dejavnikov, h katerim klub NEC lahko stremi, toda jih ne more povsem nadzirati, kot so iskanje dodatnih sponzorjev ali večje število gledalcev.

                  (79)

                  V proračunu za sezono 2010/2011 je klub NEC načrtoval izboljšanje svojih poslovnih rezultatov […] s pomočjo zmanjševanja stroškov […]. Končni rezultati so bili še boljši od predvidenih: kjer so prihodki upadli (nižje proračunsko ravnovesje zaradi slabe pokalne sezone; nižji prihodki od pravic predvajanja; prerazporeditev prihodkov od izmenjav), so se tudi zmanjšali stroški […] (upad stroškov zaposlenih, varčevanje pri nogometni akademiji, zmanjšanje komercialnih stroškov). Decembra 2011 je KNVB klubu NEC dodelil status kategorije 2.

                  (80)

                  Komisija ugotavlja, da je načrt za prestrukturiranje iz avgusta 2010 za namene obnove dolgoročne sposobnosti preživetja zadostno obravnaval vzroke finančnih težav kluba NEC.

            4.2.4   Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

                  (81)

                  Točke 38–42 Smernic zahtevajo, da upravičenec sprejme izravnalne ukrepe in tako omeji izkrivljanje, ki ga lahko povzroči pomoč, ter negativne vplive na trgovinske pogoje. V sklepu o začetku postopka je Komisija v zvezi s tem opozorila na posebno naravo profesionalnega nogometa in predlagala številne ukrepe, ki bi se v okviru profesionalnega nogometa in v smislu Smernic lahko šteli za izravnalne, kot so omejitev registriranih igralcev v obsegu, ki ga dovoljuje nacionalna zveza, omejitev plač pod običajnimi standardi sektorja, kratkotrajna prepoved plačila stroškov prestopa novega igralca ali večje število družbeno koristnih dejavnosti.

                  (82)

                  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 77, je klub NEC zmanjšal število zaposlenih, število registriranih igralcev ter njihove plače. Za stroške plač je bilo predvideno znižanje pod 60 % stopnje realizacije. Med obdobjem prestrukturiranja se niso smela izvesti nobena prestopna plačila za nove igralce. Komisija ugotavlja, da so se izravnalni ukrepi iz Smernic sprejeli, s čimer se je oslabil tekmovalni položaj kluba NEC v profesionalnem nogometu.

            4.2.5   Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

                  (83)

                  Točke 43–45 Smernic določajo, da se morata znesek in intenzivnost pomoči omejiti na najmanjšo potrebno. Pričakuje se, da upravičenci do pomoči iz lastnih sredstev znatno prispevajo k načrtu prestrukturiranja.

                  (84)

                  Komisija ugotavlja, da načrt za prestrukturiranje poleg notranjega varčevanja v veliki meri temelji na financiranju zunanjih zasebnih subjektov. Transakcija […] (uvodna izjava 37) je klubu NEC zagotovila okoli 4 milijone EUR v obliki zunanjega financiranja. Poleg tega so se pogoji odplačevanja posojila […] spremenili leta 2010. Namesto letne obveznosti odplačila […] so plačila za odplačevanje od takrat naprej temeljila na prihodkih od prestopov, kar je imelo pozitiven učinek na likvidnost kluba NEC (uvodna izjava 43). Zunanji in lastni prispevki torej znašajo več kot 4,25 milijona EUR in zato pomoč, ki znaša največ 2,2 milijona EUR, v vsakem primeru ne predstavlja več kot okoli 35 % skupnih prizadevanj za prestrukturiranje. S tem se izpolnjuje pogoj iz točke 44 smernic, da mora za srednje veliko podjetje, kot je klub NEC, vsaj 40 % stroškov za prestrukturiranje kriti lastni prispevek upravičenca, vključno z zunanjim financiranjem, ki izkazuje zaupanje v sposobnost preživetja upravičenca.

            4.2.6   Spremljanje in letno poročilo

                  (85)

                  Točka 49 smernic zahteva, da država članica z rednimi in podrobnimi poročili obvešča o pravilnem izvajanju načrta o prestrukturiranju. Točka 51 določa manj stroge pogoje za mala in srednje velika podjetja, kjer je običajno zadostno posredovanje letnih izvodov bilance stanja in izkaza uspeha. Nizozemska se je obvezala, da bo ta poročila oddajala.

            4.2.7   Načelo o enkratni pomoči

                  (86)

                  Točke 72–77 smernic se sklicujejo na načelo enkratne pomoči („enkrat in zadnjič“), na podlagi katerega se pomoč za prestrukturiranje dodeli le enkrat na deset let.

                  (87)

                  Nizozemska se je obvezala, da bo spoštovala načelo enkratne pomoči iz smernic. Potrdila je, da klubu NEC v desetletnem obdobju pred transakcijo niso dodelili nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Skladnost s tržnimi pravili bo prav tako podlaga za vsa sedanja in prihodnja pogajanja s klubom NEC.

            5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

                  (88)

                  Komisija ugotavlja, da je Nizozemska izvedla ukrep pomoči v korist kluba NEC nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar pa se lahko pomoč v smislu Smernic šteje za združljivo z notranjim trgom kot pomoč pri prestrukturiranju, saj so izpolnjeni vsi pogoji za tovrstno pomoč iz Smernic.

            SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Državna pomoč, ki jo je Nizozemska izvedla v korist kluba NEC iz Nijmegena, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      Člen 2
      Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

         V Bruslju, 4.julija 2016

               Za Komisijo

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  Sklep Komisije v zadevi SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nizozemska pomoč nekaterim nizozemskim profesionalnim nogometnim klubom v obdobju 2008–2011 – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 116, 23.4.2013, str. 19).

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  Na podlagi člena 5:101 nizozemskega civilnega prava je „stavbna pravica“ (lat. ius superficiarium) stvarna pravica na nepremičnini, ki imetniku omogoča, da ima ali kupi stavbe, zgradbe ali rastline v, na ali nad nepremičnino, ki je v tuji lasti.

         (4)  UL C 209, 10.7.1997, str. 3.

         (5)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2). Uporaba Smernic se je podaljšala s sporočilom Komisije o podaljšanju uporabe smernic skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah z dne 1. oktobra 2004 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3).

         (6)  Občina je nameravala velik del parka Goffert razviti v „Topsport- en Innovatie Park“ (TIP) z multidisciplinarnim pristopom, ki bi vključeval šport, izobraževanje, zdravje in znanost. Projekt je bil medtem že ukinjen. Sklep o začetku postopka ni vključeval prihodnjega financiranja TIP.

         (*1)  Zaupni podatek.

         (7)  „Onderzoek naar financiële situatie en financieel toekomstperspectief N.E.C. Nijmegen“, poročilo z dne 29. oktober 2010, ki ga je pripravil BDO, Nijmegen.

         (8)  Plan van Aanpak NEC, avgust 2010.

         (9)  Sklep Komisije v zvezi z Nemčijo z dne 20. marca 2013 o Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (zadeva SA.35135 (2012/N)), točka 12, in Multifunktionsarena der Stadt Jena (zadeva SA.35440 (2012/N)), povzetki v UL C 140, 18.5.2013, str. 1, in z dne 2. oktobra 2013 o Fußballstadion Chemnitz (zadeva SA.36105 (2013/N)), povzetek v UL C 50, 21.2.2014, str. 1, točke 12–14; Sklep Komisiji v zvezi s Španijo z dne 18. decembra 2013 o morebitni državni pomoči štirim španskim profesionalnim nogometnim klubom (zadeva SA.29769 (2013/C)), točka 28, Real Madrid CF (zadeva SA.33754 (2013/C)), točka 20, in domnevna pomoč v korist treh nogometnih klubov v Valenciji (zadeva SA.36387 (2013/C)), točka 16, objavljeno v UL C 69, 7.3.2014, str. 99.

         (10)  Glej opombo 5.

         (11)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).


title: 2007/145/ES: Sklep Sveta z dne 27. februarja 2007 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev centralne banke Oesterreichische Nationalbank

text:
               2.3.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 64/35

      SKLEP SVETA

   z dne 27. februarja 2007
   o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev centralne banke Oesterreichische Nationalbank
   (2007/145/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 27.1 Protokola,
   ob upoštevanju Priporočila ECB/2006/29 Evropske centralne banke z dne 21. decembra 2006 Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Oesterreichische Nationalbank (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema naj opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

               (2)

               V skladu s členom 37(1) Zveznega zakona o centralni banki Oesterreichische Nationalbank mora skupščina centralne banke Oesterreichische Nationalbank (OeNB) vsako leto izbrati dva revizorja in dva nadomestna revizorja. Nadomestna revizorja se pooblastita le v primeru, če revizorja ne bi bila zmožna opraviti revizije.

               (3)

               Svet Evropske unije je 14. marca 2006 ob upoštevanju Priporočila ECB/2006/1 z dne 1. februarja 2006 Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih centralne banke Oesterreichische Nationalbank (2) za poslovno leto 2006 za zunanja revizorja skupaj odobril KPMG Alpen-Treuhand GmbH in TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, za nadomestna revizorja pa skupaj Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH in BDO Auxilia Treuhand GmbH (3).

               (4)

               OeNB je 8. septembra 2006 obvestila ECB, da KPMG Alpen-Treuhand GmbH na skupščini OeNB maja 2006 ni dobila večine glasov, potrebne za izbor, in da je bil posledično drugopostavljeni revizor, TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH, imenovan za prvega revizorja. Prvopostavljeni nadomestni revizor, Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH, je bil imenovan za drugega revizorja, drugopostavljeni nadomestni revizor, BDO Auxilia Treuhand GmbH, pa je bil imenovan za edinega nadomestnega revizorja. Z namenom imenovanja potrebnega drugega nadomestnega revizorja je OeNB izvedla omejeni postopek za oddajo javnega naročila, izbrala Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH in pozvala ECB, da ga priporoči Svetu Evropske unije v odobritev.

               (5)

               Odobritev s strani Sveta Evropske unije je nujna za imenovanje Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH za drugega zunanjega revizorja in Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH za drugega nadomestnega zunanjega revizorja OeNB.

               (6)

               Svet ECB je priporočil, naj se mandat zunanjih revizorjev vsako leto podaljša, pri čemer ne sme preseči skupnega obdobja petih letih.

               (7)

               Treba bi bilo upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (4) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Člen 1(9) Sklepa 1999/70/ES se nadomesti z naslednjim:

      „9.   TPA Horwath Wirtschaftsprüfung GmbH in Moore Stephens Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft mbH se skupaj odobrita za zunanja revizorja OeNB za poslovno leto 2006.
      BDO Auxilia Treuhand GmbH in Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs GmbH se skupaj odobrita za nadomestna zunanja revizorja OeNB za poslovno leto 2006.
      Ta mandat se lahko vsako leto podaljša, pri čemer ne sme preseči skupnega obdobja petih let, ki se konča najkasneje s poslovnim letom 2010.“

   Člen 2
   O tem sklepu se uradno obvesti Evropsko centralno banko.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. februarja 2007

            Za Svet

            Predsednik

         P. STEINBRÜCK

      (1)  UL C 5, 10.1.2007, str. 1.

      (2)  UL C 34, 10.2.2006, str. 30.

      (3)  UL L 79, 16.3.2006, str. 25.

      (4)  UL L 22, 29.1.1999, str. 69. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2007/97/ES (UL L 42, 14.2.2007, str. 24).


Pomembno pravno obvestilo

|

52006DP0425

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem imunitete Bogdanu Goliku (2006/2218(IMM))

Uradni list 313 E , 20/12/2006 str. 0064 - 0065

		P6_TA(2006)0425Zahteva za odvzem imunitete Bogdanu GolikuSklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem imunitete Bogdanu Goliku (2006/2218(IMM))Evropski parlament,- ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Bogdanu Goliku, ki jo je posredovalo belgijsko Ministrstvo za zunanje zadeve na zahtevo urada tožilca pri Višjem sodišču v Bruslju dne 7. julija 2006, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 4. septembra 2006,- po zagovoru Bogdana Golika v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika, ki je predlagal, naj se mu imuniteta odvzame,- ob upoštevanju člena 10 Protokola z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,- ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 [1],- ob upoštevanju členov 6(2) in 7 svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0317/2006),A. ker je bil Bogdan Golik v Evropski parlament izvoljen na šestih volitvah, ki so potekale med 10. in 13. junijem 2004, in ker je Evropski parlament veljavnost njegovega mandata preveril dne 14. decembra 2004,B. ker Bogdan Golik na ozemlju držav članic, ki niso njegova država, uživa imuniteto pred kakršnim koli ukrepom pridržanja in sodnim postopkom po členu 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965,C. ker je Bogdan Golik, skladno z zgoraj navedeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti v kritičnem času užival imuniteto, saj je Parlament zasedal,1. se odloči Bogdanu Goliku odvzeti imuniteto, ob upoštevanju določbe, da do pravnomočnosti sodbe poslancu ni mogoče odvzeti prostosti ali ga zapreti ali zoper njega uvesti ukrepe, ki mu onemogočajo izvrševanje nalog iz njegovega mandata;2. naroči predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Kraljevine Belgije.[1] Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964], PSES 195, in zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986], PSES 2391.--------------------------------------------------