               17.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 72/27

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/439
   z dne 16. marca 2015
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. marca 2013 sprejel Sklep 2013/133/SZVP (1) o imenovanju Michela Dominiqua REVEYRANDA-DE MENTHONA za posebnega predstavnika Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PPEU) za Sahel. Mandat PPEU je bil podaljšan s Sklepom Sveta 2014/130/SZVP (2), ki se izteče 28. februarja 2015.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih osem mesecev.

               (3)

               PPEU bo svoje naloge opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   1.   Mandat Michela Dominiqua REVEYRANDA-DE MENTHONA kot PPEU za Sahel se podaljša do 31. oktobra 2015. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Za namene mandata PPEU je Sahel opredeljen kot primarni poudarek strategije EU za varnost in razvoj Sahela (v nadaljnjem besedilu: strategija), in zajema območje Burkina Fasa, Malija, Mavretanije in Nigra. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo bo PPEU po potrebi sodeloval z drugimi državami in regionalnimi ali mednarodnimi subjekti zunaj Sahela, pa tudi tistimi iz zahodne Afrike in Gvinejskega zaliva, kakor je ustrezno.
   3.   Zaradi potrebe po regionalnem pristopu k medsebojno povezanim izzivom v regiji se bo PPEU za Sahel pri delu temeljito posvetoval z drugimi zadevnimi PPEU, vključno s PPEU za regijo južnega Sredozemlja, PPEU za človekove pravice in PPEU za Afriško unijo.
   Člen 2
   Cilji politike
   1.   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Unije glede Sahela, zlasti s tem, da dejavno prispevajo k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost in učinek večstranskih prizadevanj Unije v Sahelu.
   2.   PPEU prispeva k razvoju in izvajanju pristopa Unije, ki zajema vse vidike ukrepanja Unije, zlasti na področjih politike, varnosti in razvoja, vključno s strategijo, in k usklajevanju vseh razpoložljivih instrumentov za ukrepe Unije.
   3.   Prednostno bodo obravnavani Mali in njegova dolgoročna stabilizacija ter regionalna razsežnost tamkajšnjega konflikta.
   4.   Cilji politike Unije za Mali so z usklajeno in učinkovito uporabo vseh instrumentov spodbujati ponovno vzpostavitev miru, sprave, varnosti in razvoja za Mali in njegove prebivalce. Ustrezno bi bilo treba upoštevati tudi Burkina Faso in Niger, zlasti glede na prihodnje volitve v teh državah.
   Člen 3
   Mandat
   1.   Da bi se dosegli cilji politike Unije za Sahel, PPEU:

               (a)

               dejavno prispeva k izvajanju, usklajevanju in nadaljnjemu razvoju celovitega pristopa Unije k regionalni krizi na podlagi strategije z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu ter zlasti v Maliju;

               (b)

               sodeluje z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi v regiji, vladami, regionalnimi organi oblasti, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, da bi se pospešilo uresničevanje ciljev Unije in prispevalo k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu;

               (c)

               zastopa Unijo v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno v skupini za podporo in spremljanje situacije v Maliju, ter skrbi za razpoznavnost podpore Unije za obvladovanje kriz in preprečevanje konfliktov, tudi vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju vojaških sil Malija (EUTM Mali), in misije SZVP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger);

               (d)

               še naprej tesno sodeluje z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko in posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za Mali, Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) in drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi deležniki, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel, ter ustreznimi telesi na območju Magreba;

               (e)

               pozorno spremlja regionalno in čezmejno razsežnost krize, tudi terorizem, organizirani kriminal, tihotapljenje orožja, trgovino z ljudmi, trgovino s prepovedanimi drogami, begunske in migracijske tokove ter s tem povezane kapitalske tokove; ter v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispeva k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu;

               (f)

               vzdržuje redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, da se zagotovita usklajen in celosten pristop ter ključna vloga Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje dejavno podporo Unije za razvoj regionalnih zmogljivosti na varnostnem področju ter zagotovitev, da se primerno obravnava vzroke za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu;

               (g)

               tesno spremlja politične in varnostne posledice humanitarne krize v regiji;

               (h)

               kar zadeva Mali, prispeva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za lažjo rešitev krize v Maliju, zlasti k ponovni popolni obnovitvi ustavnosti in upravljanja na celotnem ozemlju ter vzpostavitvi verodostojnega in vključujočega nacionalnega dialoga, ki vodi v trajno politično rešitev;

               (i)

               spodbuja vzpostavljanje institucij, reformo varnostnega sektorja ter vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave v Maliju;

               (j)

               v regiji prispeva k izvajanju politike Unije s področja človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah, zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, pa tudi politike Unije glede žensk, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter pripravo priporočil v zvezi s tem, ter vzdržuje redne stike z zadevnimi organi v Maliju in regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji;

               (k)

               spremlja in poroča o usklajenosti z ustreznimi Resolucijami varnostnega sveta ZN (RVSZN), zlasti RVSZN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012) in 2100 (2013).

         2.   Za izpolnitev mandata PPEU med drugim:

               (a)

               svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije v regionalnih in mednarodnih forumih, kakor je ustrezno, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu;

               (b)

               vzdržuje pregled nad vsemi dejavnostmi Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) je prednostno povezan s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki, zlasti s koordinatorjem za Sahel.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2015 do 31. oktobra 2015 znaša 900 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za posebna politična in varnostna vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma in redno obvešča Svet in Komisijo o sestavi svoje ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki je začasno dodeljeno PPEU, krije zadevna država članica, zadevna institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu nalog PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili usklajenost in doslednost njihovih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor z državo gostiteljico oziroma državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnosti, določene s Sklepom Sveta 2013/488/EU (3).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je pristojen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja, za katerega je neposredno odgovoren, in sicer zlasti:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt misije, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, določa upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, določeno za to območje;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o njihovem izvajanju in drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku, pa tudi poročila o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU za VP in PVO redno pripravlja poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko poroča tudi Svetu za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o najboljših načinih izvajanja pobud Unije, kot na primer o prispevku Unija k reformam, ter o političnih vidikih ustreznih razvojnih projektov Unije.
   Člen 12
   Usklajevanje z drugimi akterji Unije
   1.   V okviru strategije PPEU prispeva k enotnosti, usklajenosti in učinkovitosti političnega in diplomatskega ukrepanja Unije ter pomaga zagotoviti, da se vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno za doseganje ciljev politike Unije.
   2.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in Komisije ter z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.
   3.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. V tesnem sodelovanju z zadevnimi delegacijami Unije daje PPEU lokalne politične usmeritve vodjema misij EUCAP Sahel Niger in EUCAP Sahel Mali ter poveljniku misije EUTM Mali. PPEU, poveljnik misije EUTM Mali in civilni poveljnik operacije EUCAP Sahel Niger se po potrebi posvetujejo.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za to regijo se redno preverjata. PPEU do konca avgusta 2015 Svetu, VP in Komisiji predloži celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2015.

      V Bruslju, 16. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2013/133/SZVP z dne 18. marca 2013 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 75, 19.3.2013, str. 29).

      (2)  Sklep Sveta 2014/130/SZVP z dne 10. marca 2014 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 71, 12.3.2014, str. 14).

      (3)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 27. junija 1977 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za usposabljanje na področju zdravstvene nege

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31977D0454

Uradni list L 176 , 15/07/1977 str. 0011 - 0012 finska posebna izdaja: poglavje 6 zvezek 1 str. 0207  grška posebna izdaja: poglavje 06 zvezek 1 str. 0261  švedska posebna izdaja: poglavje 6 zvezek 1 str. 0207  španska posebna izdaja: poglavje 06 zvezek 2 str. 0012  portugalska posebna izdaja poglavje 06 zvezek 2 str. 0012

		Sklep Svetaz dne 27. junija 1977o ustanovitvi Svetovalnega odbora za usposabljanje na področju zdravstvene nege(77/454/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je Svet v svoji Resoluciji z dne 6. junija 1974 o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi izrazil mnenje, s katerim je podprl ustanovitev svetovalnih odborov;ker je v okviru medsebojnega priznavanja diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi na področju splošne zdravstvene nege in tudi v okviru zdravstvene nege, ki jo opravlja drugo osebje, pomembno zagotoviti primerljivo zahtevno kakovost usposabljanja;ker je, da bi se prispevalo k doseganju tega cilja, zaželeno, da se ustanovi svetovalni odbor, ki bo svetoval Komisiji,SKLENIL:Člen 1V okviru Komisije se ustanovi Svetovalni odbor za usposabljanje na področju zdravstvene nege, v nadaljevanju "odbor".Člen 21. Naloga odbora je pomagati pri zagotavljanju primerljivo visoke kakovosti usposabljanja kadrov različnih kategorij za zdravstveno nego po vsej Skupnosti.2. To nalogo izvaja zlasti na naslednje načine:- izmenjava splošnih informacij o metodah usposabljanja, o vsebini, stopnji in sestavi teoretičnega in praktičnega poučevanja v državah članicah,- razprava in posvetovanje s ciljem razvijati skupne pristope h kakovosti, ki jo je treba doseči pri usposabljanju kadrov na področju zdravstvene nege in, na primeren način, k sestavi in vsebini takega usposabljanja,- pregled nad prilagajanjem zgoraj navedenega usposabljanja glede na razvoj na področju prakse zdravstvene nege, medicinskih in družbenih ved ter pregled nad metodami poučevanja.3. Komisiji in državam članicam odbor sporoča svoja mnenja in priporočila vključno, kadar to ocenjuje za primerno, s predlogi za spremembe določb glede usposabljanja v direktivah, ki se nanašajo na aktivnosti zdravstvene nege, v direktivah 77/452/EGS [1] in 77/453/EGS [2].4. Odbor tudi svetuje Komisiji o vseh zadevah, ki mu jih predloži Komisija v zvezi z usposabljanjem kadrov na področju zdravstvene nege.Člen 31. Odbor sestavljajo po trije strokovnjaki iz vsake države članice, in sicer:- en strokovnjak iz prakse,- en strokovnjak iz ustanove, ki nudi usposabljanje na področju zdravstvene nege,- en strokovnjak iz pristojnih organov države članice.2. Vsak član ima svojega namestnika. Namestniki se lahko udeležijo sej odbora.3. Člane in njihove namestnike, navedene v odstavku 1 in 2, izberejo države članice. Člana iz prve in druge alinee odstavka 1, ter njuna namestnika so izbrani na predlog prakse v zdravstveni negi in iz ustanov, ki nudijo usposabljanje na področju zdravstvene nege. Tako izbrane člane in njihove namestnike za člane odbora imenuje Svet.Člen 41. Mandat članov odbora traja tri leta. Člani Odbora ostanejo po izteku tega obdobja na položaju, dokler jih ne nadomestijo novi ali se jim njihov mandat ne obnovi.2. Mandat člana lahko preneha pred iztekom obdobja treh let zaradi odstopa ali smrti, ali pa ga nadomesti druga oseba v skladu s postopkom, predpisanim v členu 3. Novi član je imenovan za preostanek mandata.Člen 5Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika. Odbor sprejme svoj poslovnik. Predsednik odbora sestavi dnevni red sestankov po posvetu s Komisijo.Člen 6Odbor lahko ustanavlja delovne skupine, se obrne na opazovalce in strokovnjake ter jim omogoči, da mu pomagajo v zvezi z vsemi posebnimi vidiki njegovega dela.Člen 7Za tajniške storitve skrbi Komisija.V Luxembourgu, 27. junija 1977Za SvetPredsednikJ. Silkin[1] UL L 176, 15.7.1977, str. 1.[2] UL L 176, 15.7.1977, str. 8.--------------------------------------------------


title: 2006/703/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 16. oktobra 2006 o imenovanju danskih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               21.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 291/33

      SKLEP SVETA

   z dne 16. oktobra 2006
   o imenovanju danskih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2006/703/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandat danskih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se je iztekel 20. septembra 2006 (1). Zato bi bilo treba opraviti imenovanje danskih članov Odbora za nadaljnja štiri leta od 21. septembra 2006.

               (2)

               Svet je 11. julija 2006 sprejel sezname, ki so jih predložile vlade Češke, Nemčije, Estonije, Španije, Francije, Latvije, Litve, Luksemburga, Madžarske, Malte, Avstrije, Slovenije in Slovaške, ter seznam 22 kandidatov, ki ga je predložila italijanska vlada (2).

               (3)

               Svet je 15. septembra 2006 sprejel sezname, ki so jih predložile vlade Belgije, Grčije, Irske, Cipra, Nizozemske, Poljske, Portugalske, Finske, Švedske, Velike Britanije, ter seznam dveh kandidatov, ki ga je preložila italijanska vlada (3).

               (4)

               Danska vlada je 2. oktobra 2006 predložila seznam kandidatov, katerih število je bilo enako številu mest, ki so ji dodeljena v skladu s pogodbama –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se za obdobje od 21. septembra 2006 do 20. septembra 2010 imenujejo osebe, navedene v Prilogi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 21. septembra 2006.

      V Bruslju, 16. oktobra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         E. TUOMIOJA

      (1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.

      (2)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30.

      (3)  UL L 269, 28.9.2006, str. 13.

      PRILOGA
      Danska

                  Dorthe ANDERSEN
                  Chefkonsulent, DA

                  Henrik FALLESEN
                  Leder af DI’s Bruxelles kontor

                  Benedicte FEDERSPIEL
                  Chefkonsulent, Forbrugerrådet

                  Peder Munch HANSEN
                  International konsulent, LO

                  Randi IVERSEN
                  Forkvinde, Kvinderådet

                  Søren KARGAARD
                  International konsulent, FTF

                  Marie-Louise KNUPPERT
                  LO sekretær

                  Poul LÜNEBORG
                  Konsulent, DSI

                  Leif Erland NIELSEN
                  Seniorkonsulent, Landbrugsrådet


title: Sklep št. 862/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o sodelovanju Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS), ki ga izvaja več držav članic  Besedilo velja za EGP

text:
               30.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 256/1

         SKLEP št. 862/2010/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 22. septembra 2010
   o sodelovanju Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS), ki ga izvaja več držav članic
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (3) (v nadaljnjem besedilu: sedmi okvirni program) je predvideno sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih in razvojnih programih, ki jih izvaja več držav članic, ter v strukturah, vzpostavljenih za izvajanje teh programov, v smislu člena 169 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES).

               (2)

               Z Odločbo Sveta 2006/971/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4) se spodbuja večtematski pristop k raziskovalnim temam, ki ustrezajo eni ali več temam sedmega okvirnega programa, in v tem okviru je bila pobuda na podlagi člena 169 Pogodbe ES za skupne raziskave Baltskega morja opredeljena kot eno od področij, primernih za sodelovanje Skupnosti pri skupnem izvajanju nacionalnih raziskovalnih programov.

               (3)

               Ekosistem Baltskega morja, polzaprtega evropskega notranjega morja, je eno največjih svetovnih vodnih teles s somornico, ki čuti resne posledice številnih naravnih pritiskov in pritiskov, ki so posledica človekovega delovanja, kot so onesnaženje z odvrženim kemičnim orožjem, na primer bojni plini, iz druge svetovne vojne in spojinami težkih kovin, organskimi snovmi, radioaktivnim materialom ter razlitji kurilnega olja in nafte. Razvoj kmetijstva v povodju Baltskega morja je prav tako povzročil visoko stopnjo evtrofikacije zaradi čezmernega vnosa gnojil in organskih snovi ter vnosa neendemičnih tujih organizmov v okolje. Netrajnostno izkoriščanje staležev rib in podnebne spremembe povzročajo izgubo prvotne biotske raznovrstnosti. Ti dejavniki, pa tudi stalna človekova dejavnost, vključno z infrastrukturnimi projekti neposredno na obali in v njeni neposredni bližini ter v povodju Baltskega morja, ter ekološko netrajnostni turizem poslabšujejo naravno okolje. Vse to močno zmanjšuje zmožnost Baltskega morja, da bi trajnostno zagotavljalo dobrine in storitve, od katerih so ljudje neposredno ali posredno odvisni zaradi družbenih, kulturnih in gospodarskih koristi.

               (4)

               Evropski svet je na zasedanju 14. decembra 2007 poudaril zaskrbljenost zaradi stanja okolja v Baltskem morju, predstavljenega v sporočilu Komisije z dne 10. junija 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o Strategiji Evropske unije za regijo Baltskega morja. Poleg tega je Svet Komisijo pozval, naj predloži predlog pobude na podlagi člena 169 Pogodbe ES za regijo Baltskega morja.

               (5)

               Znanost bi morala prispevati k reševanju takšnih izzivov in iskanju rešitev za nujne okoljske težave v Baltskem morju. Vendar bi bilo treba zaradi resnosti sedanjega stanja kakovostno in količinsko okrepiti zdajšnje raziskave v baltski regiji z razvojem in izvedbo v celoti povezanega pristopa, s katerim se zadevni raziskovalni programi vseh držav, ki mejijo na Baltsko morje, lahko racionalizirajo in osredotočijo na zapletena in nujna vprašanja, da bi se nanje usklajeno, učinkovito in uspešno odgovorilo.

               (6)

               Številni raziskovalni in razvojni programi ali dejavnosti, ki jih posamezne države članice izvajajo na nacionalni ravni, da bi podprle raziskave in razvoj v regiji Baltskega morja, so za zdaj premalo usklajeni na ravni Unije, da bi dosegli kritično maso, potrebno na strateških raziskovalnih in razvojnih področjih.

               (7)

               Poleg tega so obstoječe sektorske raziskovalne strukture, ki so se razvijale skozi dolgo obdobje nacionalnih politik, globoko zakoreninjene v nacionalnih sistemih upravljanja ter preprečujejo razvoj in financiranje multidisciplinarnih, interdisciplinarnih in transdisciplinarnih okoljskih raziskav, ki so potrebne za reševanje izzivov Baltskega morja.

               (8)

               Kljub dolgi tradiciji sodelovanja med državami tako v baltski regiji kot zunaj nje pri raziskavah Baltskega morja je bilo do zdaj zaradi neenakega gospodarskega položaja in stopnje razvitosti teh držav ter zelo različnih nacionalnih raziskovalnih programov, tem in prednostnih nalog za sodelovanje na voljo premalo finančnih sredstev, da bi se možnosti za raziskave kar najbolje izkoristile.

               (9)

               Komisija je v delovnem programu za obdobje 2007–2008 z dne 11. junija 2007 za izvajanje posebnega programa Sodelovanje zagotovila finančno podporo shemama BONUS ERA-NET in ERA-NET PLUS na področju okoljskih raziskav Baltskega morja, da bi okrepila sodelovanje med agencijami za financiranje okoljskih raziskav v baltski regiji in olajšala prehod na skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje, ki se bo izvajal na podlagi člena 169 Pogodbe ES.

               (10)

               Na splošno BONUS ERA-NET in ERA-NET PLUS dobro delujeta, zato je pomembno zagotoviti kontinuiteto raziskovalnih prizadevanj, da bi obravnavali nujne okoljske izzive.

               (11)

               V skladu s pristopom iz sedmega okvirnega programa in kot je bilo potrjeno v posvetovanjih z zainteresiranimi stranmi, ki so potekala v okviru BONUS ERA-NET-a, so za baltsko regijo potrebni na politiki temelječi usmerjeni raziskovalni programi.

               (12)

               Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države) so se dogovorile, da bodo skupaj izvajale skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje BONUS (v nadaljnjem besedilu: BONUS). Namen BONUS-a je podpirati znanstveni razvoj in inovacije z zagotavljanjem potrebnega pravnega in organizacijskega okvira za nadnacionalno sodelovanje med baltskimi državami na področju okoljskih raziskav v regiji Baltskega morja.

               (13)

               Čeprav je BONUS pretežno usmerjen v okoljske raziskave, pa zadeva številne sorodne raziskovalne programe Unije o različnih človekovih dejavnostih, ki imajo kumulativni učinek na ekosisteme, kot so ribištvo, akvakultura, kmetijstvo, infrastruktura (tudi na področju energije), promet, usposabljanje in mobilnost raziskovalcev ter družbeno-gospodarska vprašanja. BONUS je zelo pomemben za številne politike in direktive Unije, vključno za strategijo Unije za regijo Baltskega morja, skupno ribiško politiko, skupno kmetijsko politiko, Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (5), Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (6), ter za mednarodne zaveze Unije, kot je akcijski načrt HELCOM za Baltsko morje. Posledično bo BONUS koristil številnim drugim področjem politik Unije.

               (14)

               Da bi bil učinek BONUS-a večji, so se sodelujoče države strinjale, da pri njem sodeluje Unija.

               (15)

               BONUS bi moral vključevati strateško fazo, ki ji sledi izvedbena faza, da bi se lahko z zainteresiranimi stranmi izvedlo obširno posvetovanje o strateško usmerjenem raziskovalnem programu, s katerim bi bilo mogoče zadovoljiti tudi nove raziskovalne potrebe. V strateški fazi BONUS-a bi si bilo treba prizadevati za vključitev dodatnih sektorsko usmerjenih agencij za financiranje, da se bolj okrepi povezovanje raziskav, ki zadevajo potrebe medsektorskih končnih uporabnikov, ter zagotovi učinkovita uporaba rezultatov za dogovore o politiki in upravljanju virov v različnih gospodarskih sektorjih.

               (16)

               Komisija bi morala ob koncu strateške faze preveriti, ali so vzpostavljeni strateški raziskovalni program, platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in načini izvajanja, da bi pobuda vstopila v izvedbeno fazo. Komisija lahko po potrebi pripravi priporočila za izboljšanje strateškega raziskovalnega programa. Prehod na izvedbeno fazo bi moral potekati nemoteno in brez zamud.

               (17)

               Sodelujoče države so se dogovorile, da bodo za BONUS prispevale 50 milijonov EUR. Prispevki v naravi v obliki dostopa do infrastrukture (v nadaljnjem besedilu: prispevki v naravi v obliki infrastrukture) in njene uporabe bi morali biti dovoljeni, če ne pomenijo večjega dela celotnega prispevka. Oceniti bi bilo treba njihovo vrednost in uporabnost za izvajanje projektov BONUS-a.

               (18)

               Prispevek Unije za BONUS za njegovo celotno trajanje ne bi smel znašati več kot 50 milijonov EUR in bi moral biti do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav, da se poveča njihov interes za skupno izvajanje BONUS-a. Večino finančnega prispevka Unije bi bilo treba dodeliti izvedbeni fazi. Za vsako fazo bi bilo treba določiti zgornjo mejo. Zgornjo mejo za izvedbeno fazo bi bilo treba povišati za znesek, ki ostane po izvedbi strateške faze.

               (19)

               Za skupno izvajanje BONUS-a je potrebna posebna izvedbena struktura, kot je določeno v Odločbi 2006/971/ES. Sodelujoče države so se dogovorile o taki posebni izvedbeni strukturi in za izvajanje BONUS-a ustanovile baltsko mrežo organizacij za financiranje znanosti (v nadaljnjem besedilu: BONUS EEIG). BONUS EEIG bi moral biti prejemnik finančnega prispevka Unije. Sodelujoče države se sicer opozarja, da je načelo resnične skupne blagajne pomembno, a vsaka sodelujoča država se bo sama odločila, v skladu s skupnimi pravili in postopki za financiranje BONUS-a, ali bo svoj prispevek upravljala sama, ali pa ga bo upravljal BONUS EEIG. BONUS EEIG bi moral tudi zagotoviti, da se BONUS izvaja v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

               (20)

               Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen s formalnimi zavezami pristojnih nacionalnih organov sodelujočih držav in izplačilom njihovih finančnih prispevkov.

               (21)

               Izplačilo prispevka Unije za strateško fazo bi moralo biti pogojeno s sklenitvijo sporazuma o dodelitvi sredstev med Komisijo v imenu Unije in BONUS EEIG-om, za katerega bi morala veljati Uredba (ES) št. 1906/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru Sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013) (7), da se olajša in poenostavi upravljanje s prispevkom.

               (22)

               Izplačilo prispevka Unije za izvedbeno fazo bi moralo biti pogojeno s sklenitvijo izvedbenega sporazuma med Komisijo v imenu Unije in BONUS EEIG-om in ki vsebuje podrobno ureditev uporabe finančnega prispevka Unije. S tem delom finančnega prispevka Unije bi bilo treba upravljati na podlagi posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) ter členi 35, 38(2) in 41 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9).

               (23)

               Morebitne obresti od prispevkov, izplačanih BONUS EEIG-u, bi bilo treba obravnavati kot njegov prihodek in bi jih morali dodeliti izvajanju BONUS-a.

               (24)

               Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala imeti ta pod pogoji, določenimi v sporazumih, ki jih skleneta Unija in BONUS EEIG, pravico zmanjšati, zadržati ali ukiniti svoj finančni prispevek, če se BONUS izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države ne prispevajo ali delno ali z zamudo prispevajo k financiranju BONUS-a.

               (25)

               Za učinkovito izvajanje BONUS-a v izvedbeni fazi bi bilo treba odobriti finančno podporo sodelujočim pri projektih BONUS-a, izbranih na centralni ravni pod okriljem BONUS EEIG-a in na podlagi razpisov za zbiranje predlogov. Dodelitev in izplačilo te finančne podpore sodelujočim v BONUS-u bi morala biti pregledna, nebirokratska in v skladu s skupnimi pravili iz sedmega okvirnega programa.

               (26)

               Čeprav je Skupno raziskovalno središče oddelek Komisije, imajo njegovi inštituti raziskovalne zmogljivosti, ki so pomembne za BONUS in bi lahko prispevale k njegovemu izvajanju. Zato bi bilo treba opredeliti vlogo Skupnega raziskovalnega središča v smislu njegove upravičenosti do finančnih sredstev.

               (27)

               Za zagotovitev enakega obravnavanja bi bilo treba pri ocenjevanju predlogov upoštevati ista načela, kot se uporabljajo za predloge, predložene na podlagi sedmega okvirnega programa. Predloge bi morali zato pod okriljem BONUS EEIG-a na podlagi preglednih in skupnih meril, centralno oceniti neodvisni strokovnjaki, ki dobro poznajo lokalne pogoje, finančna sredstva pa bi bilo treba dodeliti v skladu s centralno odobrenim prednostnim seznamom. Vrstni red in prednostne naloge bi moral odobriti BONUS EEIG, pri čemer se strogo upoštevajo rezultati neodvisne ocene, ki bi morala biti zavezujoča.

               (28)

               Vsaka država članica in vsaka država, pridružena sedmemu okvirnemu programu, bi morala imeti pravico do sodelovanja v BONUS-u.

               (29)

               V skladu s cilji sedmega okvirnega programa bi moralo biti sodelovanje v BONUS-u omogočeno tudi drugim državam, zlasti državam, ki mejijo na Baltsko morje ali se nahajajo v njegovem povodju, če je tako sodelovanje določeno z ustreznim mednarodnim sporazumom ter če s tem soglašajo Komisija in sodelujoče države. Unija bi morala imeti v skladu s sedmim okvirnim programom pravico, da se dogovori o pogojih svojega finančnega prispevka BONUS-u glede na sodelovanje drugih držav v skladu s pravili in pogoji iz tega sklepa.

               (30)

               Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter storiti vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (10) in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (11), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (12).

               (31)

               Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi BONUS-a, bi morale spoštovati etična načela v skladu s splošnimi načeli sedmega okvirnega programa ter upoštevati načeli enakopravnosti spolov in trajnostnega razvoja.

               (32)

               Glede na vmesno oceno, ki jo opravi Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, ki dobro poznajo lokalne pogoje, bi morala Komisija oceniti kakovost in učinkovitost izvajanja BONUS-a in napredek v smeri zastavljenih ciljev ter izvesti končno oceno.

               (33)

               Sodelujoči v BONUS-u bi morali sporočati in razširjati svoje rezultate, zlasti drugim podobnim regionalnim projektom za raziskovanje morja, in poskrbeti, da so informacije javno dostopne.

               (34)

               Uspešno izvajanje projektov, ki se že izvajajo v okviru BONUS ERA-NET in BONUS ERA-NET PLUS, je razkrilo katastrofalno stanje Baltskega morja. Stanje okolja Baltskega morja bi moralo biti zato še naprej predmet nadaljnjih raziskovalnih dejavnosti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Finančni prispevek Unije
   1.   Finančni prispevek Unije za skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje BONUS (v nadaljnjem besedilu: BONUS), ki ga skupaj izvajajo Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države), se zagotovi v skladu s pogoji iz tega sklepa.
   2.   Unija zagotovi finančni prispevek, ki ne presega 50 milijonov EUR za celotno trajanje BONUS-a, v skladu z Uredbo (ES) št. 1906/2006 v strateški fazi in v skladu s členom 54(2)(c) Finančne uredbe v izvedbeni fazi. Finančni prispevek Unije je do te zgornje meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav.
   3.   Finančni prispevek Unije se izplača skupno iz proračunskih sredstev, dodeljenih vsem ustreznim temam posebnega programa Sodelovanje.
   Člen 2
   Izvajanje BONUS-a
   1.   BONUS izvaja baltska mreža organizacij za financiranje znanosti BONUS EEIG.
   2.   BONUS se v skladu s Prilogo I izvede v dveh fazah, in sicer strateško fazo, ki ji sledi izvedbena faza.
   3.   Strateška faza BONUS-a traja največ 18 mesecev. Namenjena je pripravi izvedbene faze. V strateški fazi BONUS EEIG izvede naslednje naloge:

               (a)

               priprava strateškega raziskovalnega programa za določitev dela o znanstveni vsebini BONUS-a z osredotočanjem na razpise za zbiranje predlogov v skladu s cilji iz sedmega okvirnega programa;

               (b)

               vzpostavitev platform za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi za krepitev in institucionalizacijo vključevanja zainteresiranih strani iz vseh zadevnih sektorjev;

               (c)

               priprava načinov izvajanja, vključno s pravnimi in finančnimi pravili in postopki, določbami za ureditev pravic intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti BONUS-a, ter vidiki v zvezi s človeškimi viri in komunikacijo.

         4.   Izvedbena faza traja najmanj pet let. Med njo se objavijo razpisi za zbiranje predlogov z namenom financiranja projektov, ki obravnavajo cilje BONUS-a. Ti razpisi za zbiranje predlogov so namenjeni večpartnerskim in nadnacionalnim projektom in spodbujajo zadostno udeležbo malih in srednje velikih podjetij, vključujejo pa dejavnosti raziskovanja, tehnološkega razvoja, usposabljanja in razširjanja informacij. Projekti se izberejo v skladu z načeli enakega obravnavanja, preglednosti, neodvisnega ocenjevanja, sofinanciranja, nedobičkonosnosti, načelom prepovedi retroaktivnosti ter financiranja, ki se mu ne dodajajo drugi viri Unije. Pri dodelitvi in izplačilu finančnih sredstev sodelujočim v BONUS-u se upoštevajo skupna pravila v skladu s sedmim okvirnim programom.
   Člen 3
   Pogoji za finančni prispevek Unije
   1.   Finančni prispevek Unije za strateško fazo ne presega 1,25 milijona EUR in je do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav. Zaveza Unije za prispevek k strateški fazi je pogojena z enakovredno zavezo sodelujočih držav.
   2.   Finančni prispevek Unije za izvedbeno fazo ne presega 48,75 milijona EUR in je do te meje enakovreden prispevkom sodelujočih držav. Ta zgornja meja se lahko poviša za znesek, ki ostane po izvedbi strateške faze. V izvedbeni fazi lahko sodelujoče države do 25 % prispevkov zagotovijo kot prispevke v naravi v obliki infrastrukture.
   3.   Pogoji za finančni prispevek Unije za izvedbeno fazo so naslednji:

               (a)

               oblikovanje strateškega raziskovalnega programa, platform za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi in načinov izvajanja iz člena 2(3) s strani sodelujočih držav, kakor tudi napredek v smeri doseganja ciljev in končnih rezultatov, določenih v oddelku 2 Priloge I. Komisija lahko po potrebi pripravi priporočila za izboljšanje strateškega raziskovalnega programa;

               (b)

               dokaz BONUS EEIG, da je sposoben izvajati BONUS, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije v okviru posrednega centraliziranega upravljanja v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Finančne uredbe, členi 35, 38(2) in 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 ter v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

               (c)

               vzdrževanje in uporaba primernega in učinkovitega modela upravljanja za BONUS v skladu s Prilogo II;

               (d)

               učinkovito izvajanje dejavnosti BONUS EEIG, povezanih z izvedbeno fazo BONUS-a, ki je določena v Prilogi I in zajema objavo razpisov za zbiranje predlogov, na podlagi katerih se dodelijo nepovratna sredstva;

               (e)

               zaveza vsake sodelujoče države, da bo prispevala svoj delež finančnih sredstev za program BONUS, ter dejansko izplačilo njihovih finančnih prispevkov, zlasti financiranje udeležencev pri projektih BONUS, izbranih na razpisih za zbiranje predlogov;

               (f)

               usklajenost s pravili Unije o državni pomoči in zlasti z Okvirom Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (13);

               (g)

               zagotavljanje visoke ravni znanstvene odličnosti, izpolnjevanje etičnih načel v skladu s splošnimi načeli sedmega okvirnega programa ter upoštevanje načel enakopravnosti spolov in trajnostnega razvoja.

         Člen 4
   Sodelovanje Skupnega raziskovalnega središča
   1.   Skupno raziskovalno središče je upravičeno do finančnih sredstev iz BONUS-a pod enakimi pogoji kot upravičenci iz sodelujočih držav.
   2.   Lastna sredstva Skupnega raziskovalnega središča, ki ne izhajajo iz financiranja na podlagi BONUS-a, se ne štejejo za del finančnega prispevka Unije v smislu člena 1.
   Člen 5
   Sporazumi med Unijo in BONUS EEIG-om
   1.   Podrobna ureditev za upravljanje finančnih sredstev in nadzor nad njimi ter za zaščito finančnih interesov Unije v strateški fazi se določi v sporazumu o dodelitvi sredstev, ki ga Komisija v imenu Unije in BONUS EEIG skleneta v skladu s pravili iz tega sklepa in iz Uredbe (ES) št. 1906/2006.
   2.   Podrobna ureditev za upravljanje finančnih sredstev in nadzor nad njimi ter za zaščito finančnih interesov Unije v izvedbeni fazi se določi v izvedbenem sporazumu in letnih finančnih sporazumih, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in BONUS EEIG.
   Izvedbeni sporazum vključuje zlasti naslednje:

               (a)

               opredelitev prenesenih nalog;

               (b)

               določbo za zaščito finančnih sredstev Unije;

               (c)

               pogoje in podrobno ureditev za izvajanje nalog, vključno s pravili ter zgornjimi mejami financiranja, ki se uporabljajo za projekte BONUS-a, ustrezne določbe za razmejitev odgovornosti in izvajanje nadzora;

               (d)

               pravila za poročanje Komisiji o izvajanju nalog;

               (e)

               pogoje, pod katerimi izvajanje nalog preneha;

               (f)

               podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija;

               (g)

               pogoje, ki urejajo uporabo ločenega bančnega računa in ravnanje z nastalimi obrestmi;

               (h)

               določbe, ki zagotavljajo preglednost ukrepov Unije v zvezi z drugimi dejavnostmi BONUS EEIG-a;

               (i)

               zavezo, da se ne bo storilo ničesar, kar bi lahko povzročilo navzkrižje interesov v smislu člena 52(2) Finančne uredbe;

               (j)

               določbe, ki urejajo pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz izvajanja BONUS-a, kakor je določeno v členu 2;

               (k)

               merila, ki bodo uporabljena pri vmesnih in končnih ocenah, vključno s tistimi iz člena 13.

         3.   Komisija izvede predhodno oceno BONUS EEIG-a, da pridobi dokaze o obstoju in primernem delovanju postopkov in sistemov iz člena 56 Finančne uredbe.
   Člen 6
   Obresti od prispevkov
   Obresti od finančnih prispevkov, dodeljenih BONUS-u, se obravnavajo kot prihodek BONUS EEIG-a in se dodelijo BONUS-u.
   Člen 7
   Zmanjšanje, zadržanje ali ukinitev finančnega prispevka Unije
   Če se BONUS ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Unija zmanjša, zadrži ali ukine svoj finančni prispevek, pri čemer upošteva napredek izvajanja BONUS-a.
   Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju BONUS-a ali k temu prispevajo le delno ali z zamudo, lahko Unija svoj finančni prispevek zmanjša, pri čemer upošteva znesek javnih sredstev, ki so ga prispevale sodelujoče države, pod pogoji iz sporazuma o dodelitvi sredstev iz člena 5(1).
   Člen 8
   Zaščita finančnih interesov Unije s strani sodelujočih držav
   Sodelujoče države pri izvajanju BONUS-a sprejmejo zakonodajne, regulativne, upravne ali druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije. Sodelujoče države zlasti sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev polnega vračila vseh zneskov, dolgovanih Uniji, v skladu s Finančno uredbo in Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002.
   Člen 9
   Nadzor, ki ga izvajata Komisija in Računsko sodišče
   Komisija in Računsko sodišče Evropske unije lahko opravljata vse preglede in inšpekcije, potrebne za zagotovitev ustreznega upravljanja finančnih sredstev Unije in za zaščito njenih finančnih interesov pred goljufijami ali nepravilnostmi. V ta namen dajo sodelujoče države in BONUS EEIG Komisiji in Računskemu sodišču na razpolago vse ustrezne dokumente.
   Člen 10
   Medsebojno obveščanje
   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču sporoči vse potrebne informacije. Sodelujoče države so pozvane, da prek BONUS EEIG-a Komisiji predložijo vse dodatne informacije, ki jih Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče zahtevajo v zvezi s finančnim upravljanjem BONUS EEIG-a, kar je skladno s splošnimi zahtevami v zvezi s poročanjem iz člena 13.
   Člen 11
   Sodelovanje drugih držav članic in pridruženih držav
   BONUS-u se lahko pridruži vsaka država članica in vsaka država, pridružena sedmemu okvirnemu programu, v skladu z merili iz člena 3(1) ter točk (e) in (f) člena 3(3). Države članice in pridružene države, ki se vključijo v BONUS, se za namene tega sklepa obravnavajo kot sodelujoče države.
   Člen 12
   Sodelovanje drugih držav
   Sodelujoče države in Komisija se lahko dogovorijo o sodelovanju katere koli druge države, če so izpolnjena merila iz člena 3(1) ter točk (e) in (f) člena 3(3) in če je tako sodelovanje določeno z ustreznim mednarodnim sporazumom.
   Sodelujoče države in Komisija določijo pogoje, pod katerimi so pravni subjekti s sedežem v taki državi in posamezniki, ki imajo v njej stalno prebivališče, upravičeni do financiranja iz BONUS-a.
   Člen 13
   Letno poročanje in ocenjevanje
   Komisija vključi poročilo o dejavnostih BONUS-a v letno poročilo o sedmem okvirnem programu, ki se Evropskemu parlamentu in Svetu predloži v skladu s členom 190 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Komisija najpozneje do 31. decembra 2014 izvede vmesno oceno BONUS-a. Ta ocena zajema napredek pri doseganju ciljev iz člena 2 in Priloge I ter priporočila BONUS-a o najprimernejših načinih za nadaljnje izboljšanje povezovanja, kakovosti in učinkovitosti izvajanja, vključno z znanstvenim, upravljalnim in finančnim povezovanjem, ter mnenje, ali je višina finančnih prispevkov sodelujočih držav primerna glede na mogoče povpraševanje njihovih nacionalnih raziskovalnih skupnosti. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči ugotovitve vmesne ocene in svoje pripombe.
   Komisija ob koncu sodelovanja Unije v BONUS-u, vendar najpozneje do 31. decembra 2017, izvede končno oceno BONUS-a. Rezultate navedene ocene predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 15
   Naslovniki
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Strasbourgu, 22. septembra 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         O. CHASTEL

      (1)  Mnenje z dne 29. aprila 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 12. julija 2010.

      (3)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

      (4)  UL L 400, 30.12.2006, str. 86.

      (5)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

      (6)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

      (7)  UL L 391, 30.12.2006, str. 1.

      (8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (9)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (10)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (11)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (12)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      (13)  UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

      PRILOGA I

         CILJI IN IZVAJANJE BONUS-A

      1.   Cilji BONUS-a

      BONUS omogoča izboljšanje raziskovalnih zmogljivosti regije Baltskega morja, da se podpreta razvoj in izvajanje predpisov, politik in praks upravljanja, ki ustrezajo svojemu namenu, da se učinkovito odgovori na večje okoljske in ključne družbene izzive, s katerimi se regija spopada in se bo spopadala v prihodnjih letih, ter da se izboljšata učinkovitost in uspešnost razdrobljenih programov za okoljske raziskave in pristopa k njim v regiji Baltskega morja s povezovanjem raziskovalnih dejavnosti v sistemu Baltskega morja v trajen, sodelovalen, interdisciplinaren, dobro povezan in natančno usmerjen večnacionalni program.
      BONUS prispeva tudi k zasnovi in oblikovanju ERP v regiji Baltskega morja.
      Za doseganje teh ciljev je treba izboljšati učinkovitost in uspešnost razdrobljenih programov za okoljske raziskave v regiji Baltskega morja s povezovanjem raziskovalnih dejavnosti v trajen, sodelovalen, interdisciplinaren, dobro povezan in natančno usmerjen večnacionalni program v podporo trajnostnemu razvoju regije. V ta namen BONUS:

                  (a)

                  pripravi na politiki temelječ strateški raziskovalni program;

                  (b)

                  poveča usklajenost in povezanost trajnostnih čezmejnih in medsektorskih javnih raziskovalnih programov;

                  (c)

                  zviša raziskovalne zmogljivosti baltskih držav, ki so nove članice Unije;

                  (d)

                  vzpostavi primerne platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, ki vključujejo zastopanje vseh zadevnih sektorjev;

                  (e)

                  pridobi dodatna finančna sredstva na podlagi izboljšanega medsektorskega sodelovanja v raziskavah sistema Baltskega morja;

                  (f)

                  določijo primerni načini izvajanja, ki omogočajo učinkovito izvajanje BONUS-a prek skupnega pravnega subjekta za upravljanje in skupne strukture upravljanja;

                  (g)

                  objavi večtematski, strateško usmerjeni in večpartnerski skupni razpisi za zbiranje predlogov.

            2.   Strateška faza

      2.1   Cilj

      Strateška faza služi pripravi izvedbene faze. Zajema strateški razvoj BONUS-a, da bi se zagotovila najboljša mogoča povezanost raziskav sistema Baltskega morja. Njen namen je okrepiti vključenost zainteresiranih strani in uporabniških skupin za zagotovitev, da raziskave ustrezajo politiki in upravljanju ter da so raziskovalne teme prednostno razvrščene glede na potrebe politike, poleg tega pa se dejavna prizadevanja namenijo polni vključitvi znanstvenikov in njihovih raziskovalnih institucij ter širših skupnosti zainteresiranih strani.
      2.2   Končni rezultati

      BONUS EEIG pošlje Komisiji končne rezultate, določene v naslednjih odstavkih, najpozneje 15 mesecev po začetku strateške faze.
      Komisija na zahtevo BONUS EEIG-a svetuje in pomaga pri pripravi teh končnih rezultatov. BONUS EEIG na zahtevo Komisije poroča o napredku.
      2.2.1   Strateški raziskovalni program

      Strateški raziskovalni program se pripravi in dogovori ob posvetovanju med sodelujočimi državami, širokim krogom zainteresiranih strani in Komisijo. Je osnova za program, ki ga usmerjajo politike. S strateškim raziskovalnim programom se razširi usmerjenost raziskav, tako da te poleg morskega ekosistema zajemajo pristop, ki vključuje povodje in na podlagi katerega se obravnavajo ključna vprašanja, ki vplivajo na kakovost in produktivnost ekosistemov v regiji Baltskega morja.
      Strateški raziskovalni program vključuje opis izhodiščnega stanja in najnovejših dosežkov raziskav sistema Baltskega morja, jasno strateško vizijo in načrt za doseganje navedenih ciljev, okvirno opredeljene na politiki temelječe razpisne teme, proračune razpisov, njihov časovni razpored objav in pričakovano trajanje projektov. Poleg tega vključuje ukrepe za zadovoljevanje novih raziskovalnih potreb in pospeševanje povezovanja raziskav na ravni celotne baltske regije ter skupni načrt za skupno uporabo zmogljivosti regionalne infrastrukture in morebitna načrtovanja za prihodnje naložbe vanjo.
      2.2.2   Platforme za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi

      Na podlagi izčrpne analize ustreznih zainteresiranih strani BONUS-a na lokalni, nacionalni, regionalni in evropski ravni se vzpostavijo platforme in mehanizmi za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, katerih namen je povečanje in institucionalizacija vključevanja zainteresiranih strani iz vseh zadevnih sektorjev, da se opredelijo kritične šibke točke, prednostno razvrstijo raziskovalne teme in izboljša uporaba rezultatov raziskav. To vključuje sodelovanje znanstvenikov, tudi s področja drugih ustreznih naravoslovnih znanosti, ki niso povezane z morjem, ter s področja družbenih in ekonomskih disciplin, da se zagotovi potrebna multidisciplinarnost pri pripravi strateškega raziskovalnega programa, njegove strateške vizije in prednostnih raziskovalnih nalog.
      Kot stalni organ se ustanovi forum za sektorske raziskave (predstavniško telo, sestavljeno iz predstavnikov ministrstev in drugih akterjev, ki se ukvarjajo z raziskavami in upravljanjem sistema Baltskega morja), ki podpira BONUS in je z vidika sprejemanja odločitev pristojen za razpravljanje o njegovem načrtovanju, rezultatih in novih raziskovalnih potrebah. Forum olajšuje in pospešuje povezovanje raziskav na ravni celotne baltske regije, vključno s skupno uporabo in načrtovanjem zmogljivosti infrastrukture, pomaga pri izpostavljanju raziskovalnih potreb, pospešuje uporabo rezultatov raziskav in omogoča lažje povezovanje financiranja raziskav.
      2.2.3   Načini izvajanja

      Načini izvajanja vključujejo vse vidike zagotavljanja uspešnega izvajanja strateškega raziskovalnega programa. Po potrebi so usklajeni s pravili sedmega okvirnega programa. Med drugim zajemajo naslednje elemente:

                  (a)

                  sprejemanje ukrepov (priprava dokumentov, oblikovanje postopkov, zaposlovanje in usposabljanje osebja), ki se s finančno uredbo zahteva za posredno centralizirano upravljanje;

                  (b)

                  pridobivanje formalnih zavez sodelujočih držav članic za najmanj 48,75 milijona EUR sredstev, od katerih lahko stvarni prispevki v obliki infrastrukture znašajo največ 25 %;

                  (c)

                  zagotavljanje realne in z dokazi podprte ocene vrednosti stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture;

                  (d)

                  izdelavo izčrpnega seznama vse infrastrukture, vključno s kontaktnimi podatki lastnikov, upravljavcev ali drugih odgovornih organov, ter njegovo objavo in posodabljanje, kadar je to potrebno;

                  (e)

                  zagotavljanje dogovora o skupnih načinih izvajanja in njihove vzpostavitve, da lahko BONUS EEIG centralno sklene sporazume o dodelitvi sredstev z upravičenci BONUS-a, vključno s skupnimi in dogovorjenimi pravili o sodelovanju, vzorcem sporazuma o dodelitvi sredstev, smernicami za vlagatelje, udeležence in neodvisne ocenjevalce ter načini za revizijo upravičencev, vključno z možnostjo, da take revizije izvajata Komisija in Računsko sodišče;

                  (f)

                  razvoj ustrezne strukture upravljanja za upravljanje z BONUS-om v vseh fazah trajanja projektov;

                  (g)

                  zagotavljanje zadostnih finančnih sredstev za okrepitev BONUS EEIG-a v smislu človeških virov in multidisciplinarnega strokovnega znanja in izkušenj, da lahko ta izvedbena struktura podpre strateške vidike in učinkovito izvajanje BONUS-a;

                  (h)

                  razvoj strukture za financiranje projektov BONUS;

                  (i)

                  oblikovanje strategije sporočanja in razširjanja, s katero se v največji možni meri zagotavlja, da rezultati in podatki ustrezajo standardom evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke.

            Glede stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture se v strateški fazi oblikujejo posebna pravila in pristop, s čimer se sodelujoče države zavežejo, da bodo upravičencem programa BONUS brezplačno zagotovile dostop do infrastrukture in njeno uporabo (predvsem raziskovalna plovila). Stroški uporabe take infrastrukture niso upravičeni stroški projektov. V zvezi s tem BONUS EEIG s sodelujočimi državami ali lastniki infrastrukture sklene ustrezne sporazume, ki:

                  (a)

                  opredeljujejo metodologije za ocenjevanje stvarnih prispevkov v obliki infrastrukture;

                  (b)

                  zagotavljajo, da lahko BONUS EEIG, Komisija in Računsko sodišče opravljajo revizije dostopa do infrastrukture in njene uporabe ter s tem nastalih stroškov;

                  (c)

                  določajo obveznost pogodbenih strank, da letno poročajo o stroških, nastalih z zagotavljanjem dostopa do infrastrukture ali njene uporabe upravičencem BONUS-a.

            2.2.4   Financiranje Unije v strateški fazi

      Upravičeni stroški, ki se povrnejo do 50 %, so dejansko nastali stroški BONUS EEIG-a, zavedeni v njegovih bilancah in potrebni za doseganje cilja, opredeljenega v točki 1. Stroški so lahko upravičeni od 1. januarja 2010 in so natančneje opredeljeni v sporazumu o dodelitvi sredstev za strateško fazo.
      3.   Izvedbena faza

      Če so pogoji iz člena 3(3)(a) izpolnjeni in predhodna revizija BONUS EEIG-a pozitivna, Komisija in BONUS EEIG skleneta izvedbeni sporazum.
      3.1   Cilji

      V izvedbeni fazi se objavijo in izvedejo razpisi za zbiranje predlogov za financiranje strateško usmerjenih projektov BONUS-a, osredotočenih na cilje BONUS-a. Teme izhajajo iz strateškega raziskovalnega programa BONUS-a, kar najbolj upoštevajo zasnovani načrt in zajemajo dejavnosti raziskovanja, tehnološkega razvoja ter usposabljanja in/ali razširjanja informacij.
      3.2   Izvajanje projektov BONUS-a

      Projekti BONUS-a se izvedejo prek večpartnerskih in nadnacionalnih projektov, ki vključujejo najmanj tri neodvisne upravičene pravne subjekte iz treh različnih držav članic ali pridruženih držav, pri čemer najmanj dva od teh subjektov prihajata iz sodelujočih držav.
      Do financiranja iz BONUS-a so upravičeni pravni subjekti iz držav članic in pridruženih držav. Konzorcij, ki vloži predlog za projekt BONUS-a, lahko vključuje udeležence iz tretjih držav, če taka država lahko realno zagotovi, da ima potrebna sredstva za polno kritje stroškov svojega sodelovanja.
      V vsakem razpisu za zbiranje predlogov so jasno navedene znanstvene teme. Te teme določi BONUS EEIG ob posvetovanju s Komisijo. Pri določanju tem BONUS EEIG in Komisija upoštevata nove potrebe, rezultate in izide predhodno izvedenih projektov ter obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, izvedena v strateški fazi in v celotnem času trajanja BONUS-a.
      BONUS EEIG kar najbolj obširno objavi razpise za zbiranje predlogov, pri čemer uporabi posebno informacijsko podporo, predvsem spletne strani o sedmem okvirnem programu, in poskuša doseči vse zadevne zainteresirane strani prek specializiranega tiska in brošur. Razpis za zbiranje predlogov ostane odprt najmanj tri mesece. Vlagatelji v odgovor na razpise centralno vložijo predlagane projekte BONUS EEIG-u, ta pa projekte oceni v enostopenjskem ocenjevalnem postopku.
      Predlagani projekti se ocenijo in izberejo centralno na podlagi neodvisnega pregleda v luči izpolnjevanja določenih meril za upravičenost, izbiro in dodelitev. Glavna merila za ocenjevanje so znanstvena odličnost, kakovost izvajanja in pričakovani učinek projekta. Razpisi za zbiranje predlogov vsebujejo glavna merila za ocenjevanje. Uvedejo se lahko dodatna merila, če so objavljena v razpisu za oddajo predlogov, niso diskriminatorna in so podrejena glavnim merilom za ocenjevanje.
      BONUS EEIG zagotovi, da se vsak prejeti predlog oceni ob pomoči najmanj treh neodvisnih strokovnjakov, ki jih imenuje na podlagi meril iz Uredbe (ES) št. 1906/2006. Vsakemu predlaganemu projektu se dodeli ocena. Neodvisni strokovnjaki pregledajo projekte glede na merila za ocenjevanje in za izpolnjevanje vsakega merila dodelijo od 0 do 5 točk v skladu s pravili za vložitev predlogov ter za povezane postopke ocenjevanja, izbire in dodelitve v okviru sedmega okvirnega programa.
      BONUS EEIG sestavi seznam financiranja dosledno v skladu z rezultati neodvisne ocene. Prednostni seznam, ki ga sestavijo neodvisni strokovnjaki, je zavezujoč za dodelitev finančnih sredstev BONUS-a.
      Upravno poslovodenje nepovratnih sredstev, dodeljenih izbranim projektom programa BONUS, se izvaja centralno pod okriljem BONUS EEIG-a.
      3.3   Nadaljnje dejavnosti

      BONUS EEIG poleg upravljanja BONUS-a, ki je določeno v točkah 3.1 in 3.2, izvaja tudi naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  redno posodablja strateški raziskovalni program in prednostno razvršča raziskovalne teme, da se upoštevajo nove potrebe ter rezultati in izidi predhodno izvedenih projektov ter postopki za obširno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi iz točke 2.2.2;

                  (b)

                  lajša dostop nadnacionalnim in multidisciplinarnim raziskovalnim ekipam projektov, financiranih iz BONUS-a, do edinstvene raziskovalne infrastrukture, objektov in opreme;

                  (c)

                  spodbuja učinkovito stičišče znanosti in politike, da se zagotovi najboljša mogoča uporaba rezultatov raziskav;

                  (d)

                  pridobiva financiranje sodelujočih držav, ki bi zagotovilo trajnost BONUS-a brez financiranja Unije v obdobju po izteku BONUS-a;

                  (e)

                  krepi sodelovanje med regionalnimi programi za okoljske raziskave in ustreznimi znanstvenimi skupnostmi iz drugih evropskih morskih bazenov;

                  (f)

                  sporoča in razširja informacije;

                  (g)

                  BONUS EEIG se dejavno zavzema za izmenjavo najboljše prakse z drugimi evropskimi regionalnimi morskimi bazeni in za dobro povezanost z evropsko ravnjo, da se zagotovita usklajenost in racionalizacija.

            3.4   Prispevki v izvedbeni fazi

      Izvedbeno fazo BONUS-a sofinancirajo sodelujoče države in Unija v obdobju najmanj petih let, dokler se v celoti ne končajo vsi projekti, financirani iz BONUS-a, če Unija izpolni svoje zaveze do leta 2013 in so spoštovane vse obveznosti poročanja Komisiji. Finančni prispevek Unije v izvedbeni fazi je enakovreden gotovinskim prispevkom in prispevkom v naravi v obliki infrastrukture, ki jih sodelujoče države zagotovijo za projekte BONUS-a prek BONUS EEIG-a, ter tekočim stroškom, ki jih ima BONUS EEIG v izvedbeni fazi. Ti tekoči stroški ne smejo presegati 5 milijonov EUR.
      BONUS EEIG je prejemnica in skrbnica finančnega prispevka Unije. Sodelujoča država članica se lahko odloči, da bo sama upravljala z nacionalnimi finančnimi sredstvi in svoj gotovinski prispevek namenila izključno za nacionalne raziskave, izbrane na centralni ravni, ali pa da bo z njenim gotovinskim prispevkom centralno upravljala BONUS EEIG.
      Pod pogoji, dogovorjenimi v letnih finančnih sporazumih iz člena 5(2), se finančni prispevek Unije izplača na podlagi dokazil o plačilu gotovinskih prispevkov sodelujočih držav upravičencem BONUS-a ali BONUS EEIG-a in na podlagi njihovega zagotavljanja prispevkov v naravi v obliki infrastrukture za projekte BONUS-a.
      BONUS EEIG je odgovoren za zagotavljanje, da upravičenci pravilno uporabljajo finančna sredstva BONUS-a, pravilnost uporabe pa se ugotavlja z neodvisnimi finančnimi revizijami projektov, ki jih izvaja BONUS EEIG ali drugi v njegovem imenu.
      3.5   Financiranje projektov BONUS-a

      Ob upoštevanju točke (f) člena 3(3) se s financiranjem projektov BONUS-a krije do 100 % upravičenih stroškov, ki se izračunajo v skladu s skupnimi pravili in stopnjami financiranja, ki jih BONUS EEIG določi v načinih izvajanja, Komisija pa odobri v izvedbenem sporazumu.

      PRILOGA II

         UPRAVLJANJE BONUS-A

      BONUS upravlja sekretariat BONUS EEIG-a. BONUS EEIG je za namene BONUS-a ustanovil naslednje strukture:

                  (a)

                  upravni odbor;

                  (b)

                  sekretariat;

                  (c)

                  svetovalni odbor;

                  (d)

                  forum za sektorske raziskave in

                  (e)

                  forum projektnih koordinatorjev.

                  (a)

                     Upravni odbor je najvišji organ BONUS EEIG-a, odgovoren za sprejemanje odločitev in upravljanje sekretariata. Sestavljajo ga visoki uradniki ustanov za upravljanje in financiranje raziskav, ki jih imenujejo člani BONUS EEIG-a. Predsednik se zamenja vsako leto po načelu rotacije med člani BONUS EEIG-a. Nekdanji, sedanji in prihodnji predsedniki sestavljajo izvršni odbor, ki pomaga sekretariatu pri strateško pomembnih zadevah. Upravni odbor ob upoštevanju predlogov sekretariata določi strateško usmeritev BONUS-a, vključno z odločitvami glede opredelitve in posodobitve BONUS-a, načrtovanja razpisov za zbiranje predlogov, profila proračuna, meril za upravičenost in izbiro, nabora ocenjevalcev, odobritve prednostnega seznama za financiranje projektov BONUS-a, spremljanja napredka financiranih projektov BONUS-a ter nadzora ustreznega in pravilnega dela sekretariata v zvezi z BONUS-om.

                  (b)

                     Sekretariat vodi izvršni direktor, ki izvaja odločitve upravnega odbora in kot glavni predstavnik BONUS-a tega zastopa pred Komisijo in različnimi nacionalnimi agencijami za financiranje. Sekretariat je odgovoren za splošno usklajevanje in spremljanje vseh dejavnosti BONUS-a, za objave, ocenjevanja in izvajanje razpisov, spremljanje financiranih projektov s pogodbenega in znanstvenega vidika ter za poročanje o napredku upravnemu odboru. Odgovoren je tudi za načrtovanje in organizacijo posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in svetovalnim odborom, vključevanje rezultatov posvetovanj v strateški raziskovalni program, njihovo racionalizacijo ter spodbujanje učinkovitih stičišč znanosti in politike.

                  (c)

                     Svetovalni odbor pomaga upravnemu odboru in sekretariatu. Sestavljajo ga mednarodno zelo ugledni znanstveniki, predstavniki zadevnih zainteresiranih strani, na primer s področja turizma, obnovljive energije, ribištva in akvakulture, pomorskega prometa in biotehnologije, ponudnikov tehnologije, industrijskih združenj ter organizacij civilne družbe, zainteresiranih za te sektorje, drugih povezanih baltskih raziskovalnih programov in drugih evropskih regionalnih morij. Svetovalni odbor zagotavlja neodvisne nasvete, smernice in priporočila glede znanstvenih in političnih vprašanj BONUS-a. To vključuje svetovanje o ciljih, prednostnih nalogah in usmeritvi BONUS-a, načinih za izboljšanje uspešnosti BONUS-a ter o doseganju in kakovosti rezultatov raziskav, povečevanju zmogljivosti, mreženju in pomembnosti dela za uresničitev ciljev BONUS-a. Pomaga tudi pri uporabi in razširjanju rezultatov BONUS-a.

                  (d)

                     Forum za sektorske raziskave sestavljajo predstavniki ministrstev in drugih akterjev, ki delujejo na področju raziskovanja in upravljanja sistema Baltskega morja. Sestane se enkrat letno na posvetovalnem sestanku, na katerem se razpravlja o rezultatih BONUS-a in novih raziskovalnih potrebah z vidika sprejemanja odločitev. Deluje kot forum, ki pospešuje povezovanje raziskav na ravni celotne baltske regije, vključno z ustreznimi sektorsko financiranimi raziskavami ter uporabo in načrtovanjem skupne infrastrukture.

                  (e)

                     Forum projektnih koordinatorjev sestavljajo koordinatorji projektov, financiranih iz BONUS-a. Ta forum pomaga sekretariatu pri zadevah v zvezi z znanstvenim usklajevanjem BONUS-a ter pri vključevanju in združevanju rezultatov raziskav.


title: 2004/549/ES: Sklep Sveta z dne 12. julija 2004 o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti

text:
               16.7.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 244/50

      SKLEP SVETA

   z dne 12. julija 2004
   o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti
   (2004/549/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti druge točke člena 215 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Olli REHN je imenovan za člana Komisije za obdobje od 12. julija 2004 do 31. oktobra 2004.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati 12. julija 2004.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. julija 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. BOT


title: 2010/529/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/168

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008
   (2010/529/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0078/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 27.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2010/537/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/186

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2008
   (2010/537/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori fundacije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1339/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (3) in zlasti člena 17,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0083/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropske fundacije za usposabljanje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 136.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 354, 31.12.2008, str. 82.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta z dne 13. marca 2000 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0239

Uradni list L 076 , 25/03/2000 str. 0011 - 0011

		Sklep Svetaz dne 13. marca 2000o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo(2000/239/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133, v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo [1] je bil sklenjen na vzajemni podlagi, da se izboljšajo trgovinski dogovori in rešijo nekateri z njimi povezani problemi.(2) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [2].(3) Sporazum je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1V imenu Skupnosti se odobri Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani o Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo.Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 3(2).Člen 31. Komisiji pomaga upravni odbor za horizontalna vprašanja v zvezi s trgovino s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi II, iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 [3].2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.Obdobje iz člena 4(3) iz Sklepa 1999/468/ES je en mesec.3. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 4Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, ki je pooblaščena za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.Člen 5Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 13. marca 2000Za SvetPredsednikJ. Pina Moura[1] UL L 300, 31.12.1972, str. 189.[2] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[3] UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2491/98 (UL L 309, 19.11.1998, str. 28).--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije (EU) 2016/827 z dne 20. maja 2016 o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah

text:
               26.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 137/22

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/827
   z dne 20. maja 2016
   o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 2 Pogodbe o Evropski uniji so zapisane temeljne vrednote Unije, člen 6 pa Listini o temeljnih pravicah priznava enako pravno veljavnost kot Pogodbi in določa, da so temeljne pravice kot splošna načela del prava Unije.

               (2)

               Evropska komisija je 20. novembra 1991 sklenila etiko vključiti v postopek odločanja na področju politike o raziskavah in tehnološkem razvoju Skupnosti z ustanovitvijo skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (GAEIB).

               (3)

               Komisija je 16. decembra 1997 sklenila GAEIB zamenjati z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE) in razširiti mandat skupine, da bi pokrival vsa področja uporabe znanosti in tehnologije. Mandat EGE je bil nato podaljšan, nazadnje s Sklepom Komisije 2010/1/EU (1). Mandat je primerno znova podaljšati za obdobje petih let in nato imenovati nove člane.

               (4)

               Naloga skupine EGE je Evropski komisiji svetovati na področju etike, bodisi na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo in po dogovoru s Komisijo. Komisija lahko skupino EGE opozori na vprašanja, za katera Evropski parlament in Svet menita, da so zelo pomembna z etičnega vidika.

               (5)

               Za člane skupine bi bilo treba določiti pravila o razkrivanju informacij.

               (6)

               Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

               (7)

               Sklep 2010/1/EU bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat
   Mandat Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (v nadaljnjem besedilu: skupina EGE) se podaljša za obdobje petih let.
   Člen 2
   Naloga
   Naloga skupine EGE je svetovati Komisiji o etičnih vprašanjih v zvezi z znanostmi in novimi tehnologijami ter širšimi družbenimi posledicami napredka na teh področjih, bodisi na zahtevo Komisije ali na zahtevo predsednika skupine EGE v soglasju s službami Komisije. Skupina torej:

               (a)

               oblikuje, opredeljuje in preučuje etična vprašanja, ki se zastavljajo z razvojem znanosti in tehnologij;

               (b)

               zagotavlja usmeritve v obliki analiz in priporočil, ki se usmerjajo v promocijo etičnega oblikovanja politik EU ob ustreznem upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

         Člen 3
   Posvetovanje
   Komisija se lahko posvetuje s skupino o vseh zadevah v okviru pristojnosti iz člena 2. S tem v zvezi lahko Komisija skupino opozori na vprašanja, za katera Parlament in Svet menita, da so zelo pomembna z etičnega vidika.
   Člen 4
   Člani – imenovanje
   1.   Skupina EGE ima največ 15 članov. Člani imajo pristojnosti v okviru člena 2.
   2.   Člani delujejo v svojem imenu. Komisiji svetujejo v javnem interesu in neodvisno od kakršnih koli zunanjih vplivov. Člani Komisijo pravočasno obvestijo o kakršnem koli navzkrižju interesov, ki bi lahko ogrozilo njihovo neodvisnost.
   3.   Člane imenuje predsednik Komisije na podlagi predloga pristojnega komisarja za raziskave, znanost in inovacije, potem ko so vložili kandidaturo na razpis za prijavo interesa za članstvo v skupini EGE in po postopku izbora pod nadzorom identifikacijskega odbora na podlagi meril iz odstavkov 4 in 6 tega člena.
   4.   S predlogi za sestavo skupine EGE odbor za imenovanje skuša čim bolj zagotavljati visoko raven strokovnosti in pluralnosti, geografsko uravnoteženost ter uravnoteženo zastopanost strokovnega znanja in področij zanimanj, pri čemer upošteva posebne naloge skupine EGE, vrste strokovnega znanja in odziv na razpis za prijavo interesa. Skupina EGE je neodvisno, pluralistično in večdisciplinarno telo.
   5.   Vsak član skupine EGE je imenovan za obdobje dveh let in pol. Ob koncu obdobja se mandat lahko obnovi. Članstvo v skupini EGE je omejeno na največ tri obdobja.
   6.   Pri izbiri kandidatov za članstvo v skupini se bodo upoštevali naslednji dejavniki in merila:

               (a)

               S sestavo skupine se zagotovi izdajanje neodvisnih mnenj najvišje kakovosti, ki temeljijo na modrosti in predvidevanju. Verodostojnost skupine temelji na uravnoteženju lastnosti mož in žena, ki jo sestavljajo ter kolektivno odražajo širino perspektiv po vsej Evropi. Strogo je upoštevana uravnotežena zastopanost spolov in ustrezna pozornost je namenjena starostni in geografski uravnoteženosti.

               (b)

               Člani skupine so mednarodno priznani strokovnjaki, ki so se izkazali z odličnostjo in izkušnjami na evropski in svetovni ravni.

               (c)

               V članstvu se zrcali širina meddisciplinarnih področij uporabe mandata skupine, ki pokriva področja filozofije in etike; naravne in družbene vede ter pravo. Vendar pa člani sebe ne dojemajo za predstavnike posamezne discipline, posameznega pogleda na svet ali področja raziskovanja; imeti morajo pregled nad celoto, ki odraža njihovo dojemanje pomembnih aktualnih in prihodnjih dogodkov, zlasti med- in večdisciplinarnih perspektiv ter potrebe po svetovanju na področju etike na evropski ravni.

               (d)

               Poleg svojega izkazanega ugleda člani s seboj kolektivno prinašajo svoje izkušnje zagotavljanja svetovanja na področju etike, pridobljene v številnih državah članicah ter na evropski in mednarodni ravni.

               (e)

               Skupina vključuje člane z izkušnjami v organih, kot so svetovalni sveti in odbori, vladni svetovalci, nacionalni odbori za etiko, univerze in raziskovalni inštituti. Skupini lahko koristijo člani, ki so si pridobili izkušnje v več državah, in člani iz držav, ki niso članice Evropske unije.

         7.   Izbor članov skupine EGE se opravi na podlagi javnega razpisa za prijavo interesa, v katerem so določeni načini predložitve popolne vloge. Komisija objavi razpis na spletišču Europa. Zagotovljena bo tudi povezava iz registra strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register strokovnih skupin) na spletišče Europa.
   8.   Kandidature se lahko vložijo pod pogojem, da kandidat upošteva načine predložitve popolne vloge.
   9.   Seznam članov skupine EGE Komisija objavi v registru strokovnih skupin.
   10.   Primerni kandidati, ki niso imenovani v skladu z odstavkom 2 tega člena, se uvrstijo na rezervni seznam. Predsednik Komisije lahko imenuje člane z rezervnega seznama.
   11.   Kadar član ne more več učinkovito prispevati k delu skupine, odstopi ali ne izpolnjuje pogojev iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije, lahko predsednik Komisije imenuje nadomestnega člana z rezervnega seznama za preostalo obdobje trajanja prvotnega mandata člana.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Generalni direktorat za raziskave in inovacije, ki tesno sodeluje s predsednikom skupine EGE, je odgovoren za usklajevanje in organizacijo dela skupine EGE in zagotavljanje njenega tajništva.
   2.   Skupina EGE izmed svojih članov z navadno večino izvoli predsednika in njegovega namestnika za celotno trajanje njihovega mandata.
   3.   Člani skupine EGE in povabljeni strokovnjaki spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (3) in (EU, Euratom) 2015/444 (4). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.
   4.   Delovni program skupine EGE, vključno z etičnimi analizami, predlaganimi na pobudo skupine EGE, določi Komisija. Vsaka zahteva za etično analizo vključuje parametre zahtevane analize. Kadar Komisija želi mnenje skupine EGE, določi rok, do katerega je treba dati takšno mnenje.
   5.   Mnenja skupine EGE vsebujejo niz priporočil. Temeljijo na ugotovitvah iz pregleda stanja zadevnih znanosti in tehnologij ter na temeljiti analizi konkretnih etičnih vprašanj. Zadevne službe Komisije se obvestijo o priporočilih, ki jih je pripravila skupina EGE.
   6.   Skupina EGE deluje kolegialno, pri čemer si prizadeva za dosego soglasja med člani. Skupina EGE sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine v dogovoru s predstavnikom Komisije. Z delovnimi postopki skuša zagotoviti, da vsi člani dejavno sodelujejo pri dejavnostih skupine.
   7.   Zasedanja skupine EGE praviloma potekajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in koledarjem, ki ga določi Komisija. Skupina EGE bi se morala v 12-mesečnem obdobju sestati najmanj šestkrat, kar skupno pomeni približno dvanajst delovnih dni na leto. Po potrebi se lahko organizirajo dodatna zasedanja v dogovoru s predstavnikom Komisije.
   Za pripravo analiz skupine EGE in v okviru razpoložljivih sredstev lahko predstavnik Komisije:

               —

               kadar je to ustrezno, povabi strokovnjake in predstavnike relevantnih nevladnih organizacij ali reprezentativnih organizacij za priložnostno izmenjavo mnenj. Komisija lahko povabi tudi zunanje strokovnjake, da priložnostno in začasno sodelujejo pri delu skupine EGE, če se oceni, da je potrebno pokriti široko paleto etičnih vprašanj v zvezi z napredkom na področju znanosti in novih tehnologij,

               —

               zahteva izvedbo študij, da se zberejo vse potrebne znanstvene in tehnične informacije,

               —

               omogoči vzpostavitev delovnih skupin za obravnavo posebnih vprašanj,

               —

               vzpostavi tesne stike s predstavniki različnih etičnih teles v državah članicah in tretjih državah.

         Poleg tega Komisija za vsako mnenje, ki ga pripravi skupina EGE, organizira javno okroglo mizo za spodbujanje dialoga in boljšo preglednost. Skupina EGE vzpostavi tesne stike z oddelki Komisije, ki jih zadevajo vprašanja v obravnavi skupine.
   8.   Skupina si prizadeva za dosego soglasja. Vendar, kadar mnenje ni sprejeto soglasno, se vanj vključijo tudi nasprotna stališča (kot „manjšinsko mnenje“) skupaj z imenom oz. imeni članov s takšnim stališčem. Mnenje se posreduje predsedniku Komisije ali predstavniku, ki ga imenuje predsednik. Vsako mnenje se po sprejetju nemudoma objavi in posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu Evropske unije.
   9.   Če operativne okoliščine zahtevajo, da se mnenje o določeni zadevi poda hitreje kot bi to omogočalo sprejetje mnenja, se lahko pripravijo kratke izjave ali druge oblike analiz, ki jim po potrebi lahko sledi izčrpnejša analiza v obliki mnenja, pri čemer se zagotavlja upoštevanje enake preglednosti kot za vsa druga mnenja. Izjave bodo objavljene in dostopne na spletni strani EGE. Kot del svojega delovnega programa lahko v dogovoru s predstavnikom Komisije skupina EGE po potrebi posodobi mnenje.
   10.   Razprave skupine EGE so zaupne. V dogovoru s predstavnikom Komisije lahko skupina EGE z navadno večino svojih članov odloči, da svoja posvetovanja odpre za javnost.
   11.   Vse zadevne dokumente o dejavnostih skupine EGE (na primer dnevne rede, zapisnike, mnenja in prispevke sodelujočih) se da na razpolago prek registra strokovnih skupin ali prek povezave iz registra na namensko spletišče. Izjeme glede objave so mogoče, kadar se šteje, da bi razkritje dokumenta oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5).
   12.   Za pripravo poročila o dejavnostih skupine EGE pred koncem njenega mandata je odgovoren predsednik. Poročilo se objavi in posreduje v skladu s podrobnostmi iz odstavka 11.
   Člen 6
   Stroški zasedanj
   1.   Udeleženci, ki se udeležujejo dejavnosti skupine EGE za svoje delo niso plačani.
   2.   Potne stroške in nadomestila za zasedanja skupine EGE Komisija povrne v skladu z veljavnimi določbami.
   3.   Navedeni stroški se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.
   Člen 7
   Končne določbe
   Ta sklep bo objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki sledi dnevu njegove objave v Uradnem listu Evropske unije. Sklep 2010/1/EU se razveljavi.

      V Bruslju, 20. maja 2016

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Sklep Komisije 2010/1/EU z dne 23. decembra 2009 o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (UL L 1, 5.1.2010, str. 8).

      (2)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (3)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

      (4)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

      (5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1751 z dne 20. septembra 2016 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

text:
               1.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 268/38

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1751
   z dne 20. septembra 2016
   o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 115 v povezavi s točko (b) člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/242 (2) je bil Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, podpisan dne 12. februarja 2016 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Besedilo Protokola o spremembi, ki je rezultat teh pogajanj, ustrezno odraža pogajalske smernice, ki jih je izdal Svet, saj usklajuje sporazum z najnovejšim razvojem dogodkov na mednarodni ravni v zvezi z avtomatično izmenjavo podatkov, in sicer s svetovnim standardom za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja, ki ga je oblikovala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Unija, njene države članice in Kneževina Andora so dejavno sodelovale pri delu svetovnega foruma OECD za podporo razvoja in izvajanja tega svetovnega standarda. Besedilo sporazuma, kakor ga spreminja Protokol o spremembi, je pravna podlaga za izvajanje svetovnega standarda v odnosih med Evropsko unijo in Kneževino Andoro.

               (3)

               V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

               (4)

               Protokol o spremembi bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo protokola o spremembi je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1) Protokola o spremembi (4).
   2.   Komisija obvesti Kneževino Andoro in države članice o uradnih obvestilih, poslanih v skladu s členom 1(1)(d) Sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Andoro o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov, kot izhaja iz Protokola o spremembi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  Mnenje z dne 9. marca 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2016/242 z dne 12. februarja 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (UL L 45, 20.2.2016, str. 10).

      (3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola o spremembi.