title: Sklep Komisije (EU) 2016/151 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Nemčija odobrila za dirkališče Nürburgring (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634) (Besedilo velja za EGP)

text:
               10.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 34/1

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/151
   z dne 1. oktobra 2014
   o državni pomoči SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Nemčija odobrila za dirkališče Nürburgring

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3634)

   (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

   1.1   FORMALNA PREISKAVA

               (1)

               Nemčija je v obdobju 2002–2012 sprejela več ukrepov podpore v zvezi z nemškim dirkališčem Nürburgring, vključno z ukrepi podpore v zvezi z izgradnjo zabaviščnega parka, hotelov in restavracij ter organizacijo dirk formule 1. Kompleks Nürburgring je bil v lasti podjetij Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: NG), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: MSR) in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: CMHN), ki so bila podjetja v državni lasti.

               (2)

               Podjetje Eifelpark GmbH (v nadaljnjem besedilu: Eifelpark), ki je lastnik zabaviščnega parka v nemški regiji Eifel, je julija 2010 Komisijo obvestilo o domnevni državni pomoči v projektu „Nürburgring 2009“ v zvezi s financiranjem in izgradnjo zabaviščnih objektov v okolici dirkališča Nürburgring. Komisija je aprila 2011 prejela drugo pritožbo v zvezi z državno pomočjo, ki jo je poslalo nemško moto športno združenje „Ja zum Nürburgring e.V.“. Združenje je bilo zaskrbljeno, da projekt Nürburgring 2009, ki naj bi ustvarjal izgube, ogroža dejavnosti samega dirkališča.

               (3)

               Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 21. marca 2012) obvestila Nemčijo, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) v zvezi z ukrepi pomoči 1–17, opisanimi v oddelku 2 tega sklepa (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave) (2). Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
                   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o ukrepih.

               (4)

               Nemčija je 15. maja 2012 odobrila nova ukrepa pomoči (ukrepa 18 in 19), opisana v oddelku 2, in ju priglasila 25. maja 2012. Komisija je z dopisom z dne 7. avgusta 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 7. avgusta 2012) Nemčijo obvestila, da bo formalni postopek preiskave razširila na nove ukrepe pomoči (4). Odločitev Komisije o razširitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
                   (5). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe o novih ukrepih.

               (5)

               Komisija je 23. aprila 2012, 15. junija 2012, 18. julija 2012, 20. julija 2012, 17. avgusta 2012, 7. septembra 2012 in 18. januarja 2013 prejela pripombe Nemčije. Devet zainteresiranih strani je od 9. avgusta 2012 do 18. oktobra 2012 Komisiji poslalo pripombe v zvezi s sklepom z dne 21. marca 2012. Komisija je 18. oktobra 2012 in 23. oktobra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 15. novembra 2012. Komisija je od 5. novembra 2012 do 30. novembra 2012 prejela pripombe treh zainteresiranih strani v zvezi s sklepom z dne 7. avgusta 2012. Komisija je 3. decembra 2012 Nemčiji posredovala pripombe zainteresiranih strani. Nemčija je odgovorila 2. januarja 2013.

               (6)

               Komisija je 29. januarja 2013, 4. junija 2014 in 5. junija 2014 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije, Nemčija pa je odgovorila 15. aprila 2013, 4. junija 2014 in 6. junija 2014.

         1.2   POSTOPEK ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRODAJA SREDSTEV

               (7)

               Lokalno sodišče v mestu Bad Neuenahr-Ahrweiler je 24. julija 2012 odredilo začasno samoupravljanje premoženja („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens“) podjetij, ki so imela v lasti Nürburgring, tj. NG, MSR in CMHN. 1. novembra 2012 je začelo postopek zaradi insolventnosti v obliki samoupravljanja premoženja („Eigenverwaltung des Vermögens“). Od navedenega datuma sta posle podjetij NG, MSR in CMHN vodila direktor v skladu z zakonodajo o insolventnosti („Eigenverwalter“ ali „Sanierunsgeschäftsführer“) in stečajni upravitelj („Sachwalter“) (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana stečajna upravitelja), ki ju ne zavezujejo navodila delničarjev. Podjetja NG, MSR in CMHN so še naprej sodelovala z revizijsko družbo KPMG AG (v nadaljnjem besedilu: KPMG), ki je v njihovem imenu delovala kot izključni finančni svetovalec pri prodaji sredstev v postopku zaradi insolventnosti in skrbela za vse stike z zainteresiranimi ponudniki.

               (8)

               Komisija je z Nemčijo in stečajnima upraviteljema od oktobra 2012 razpravljala o vprašanjih državne pomoči, ki bi lahko izhajala iz prodaje sredstev podjetij NG, MSR in CMHN.

               (9)

               Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (v nadaljnjem besedilu: NBG), ki je hčerinska družba v 100-odstotni lasti podjetja NG in sta jo ustanovila stečajna upravitelja, od 1. novembra 2012 upravlja celotni kompleks. NBG je nadomestila prejšnjega upravljavca Nürburgring Automotive GmbH (v nadaljnjem besedilu: NAG) (6).

               (10)

               Zaradi insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN sta stečajna upravitelja maja 2013 začela prodajo njihovih sredstev. Razpisni postopek za prodajo navedenih sredstev se je začel 15. maja 2013. Službe Komisije so z dvema dopisoma z dne 23. maja 2013 Nemčiji in stečajnima upraviteljema poslale mnenje o različnih možnostih za prodajo sredstev, ki bi bile skladne s pravili o državni pomoči (7).

               (11)

               V zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN je Nemčija informacije predložila z dopisi z dne 10. aprila 2013, 15. aprila 2013, 30. aprila 2013, 9. oktobra 2013 in 27. februarja 2014, v odgovor na zahteve Komisije za informacije z dne 13. marca 2014, 23. maja 2014, 4. julija 2014 in 7. julija 2014 pa z dopisi z dne 23. aprila 2014, 26. maja 2014 oziroma 10. julija 2014. Komisija, Nemčija in stečajna upravitelja so se sestali 18. oktobra 2012, 7. marca 2013, 11. oktobra 2013 in 26. februarja 2014 v Bruslju. Komisija je prejela tudi nadaljnja stališča zainteresiranih strani.

               (12)

               „Ja zum Nürburgring e.V.“ (v nadaljnjem besedilu: prvi pritožnik) (8) in nemški avtomobilski klub ADAC e.V. (v nadaljnjem besedilu: drugi pritožnik), ki je sodeloval v postopku prodaje, sta 23. decembra 2013 oziroma 2. januarja 2014 predložila dopisa, v katerih sta trdila, da stečajna upravitelja sredstva Nürburgringa prodajata v nasprotju s pravili o državni pomoči. Prvi pritožnik je 4. februarja 2014 Komisijo pozval, naj ustavi postopek prodaje, in predložil nove informacije. Po prejemu dopisa Komisije z dne 13. januarja 2014 je Nemčija z dopisom z dne 10. februarja 2014 poslala svoje pripombe glede trditev dveh pritožnikov. Prvi pritožnik je 8. julija 2014 predložil dodatne pripombe, ki jih je Nemčija komentirala 14. julija 2014.

               (13)

               10. aprila 2014 je [tretji ponudnik], Inc. (v nadaljnjem besedilu: tretji pritožnik ali [tretji ponudnik]), ki je sodeloval v postopku prodaje, pri Komisiji vložil pritožbo o navedenem postopku. Meyrick Cox (v nadaljnjem besedilu: četrti pritožnik), ki je član konzorcija [drugega ponudnika], ki sodeluje v postopku prodaje in ga sestavljajo [drugi ponudnik] European Capital Partners LLP, Meyrick Cox, Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff in Wadell & Reed, Inc. (v nadaljnjem besedilu: [drugi ponudnik]), je pri Komisiji 17. aprila 2014 vložil pritožbo o navedenem postopku. Ti pritožbi sta bili Nemčiji posredovani 16. aprila 2014 oziroma 17. aprila 2014. Nemčija je pripombe v zvezi s pritožbo četrtega pritožnika poslala 25. aprila 2014. Pripombe v zvezi s pritožbo tretjega pritožnika je poslala 5. maja 2014. Tretji pritožnik je 19. maja 2014 poslal dodatne argumente. Nemčija je pripombe na te dodatne argumente poslala 22. maja 2014. Tretji pritožnik je 23. maja 2014 predložil dodatne informacije, na katere je Nemčija odgovorila 10. julija 2014, ter 16. junija 2014 in 7. julija 2014 poslal dodatne pripombe, na katere je Nemčija poslala pripombe 11. julija 2014. Nemški organi so 29. julija 2014, 20. avgusta 2014, 8. septembra 2014 in 12. septembra 2014 predložili dodatne informacije, ki so se nanašale tudi na pripombe tretjega in četrtega pritožnika, predložene 3. septembra 2014, 21. avgusta 2014 in 12. septembra 2014. Službe Komisije, nemški organi, stečajna upravitelja in podjetje KPMG so se sestali 22. julija in 5. septembra 2014 v Bruslju.

               (14)

               V zvezi z morebitnim zaključkom formalnega postopka preiskave z negativnim sklepom Komisije, ki bi zahteval vračilo nezdružljive pomoči, je Nemčija zahtevala, da Komisija potrdi, da obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bi zadevala kupca prodanih sredstev ali njegove hčerinske družbe, ki je operativno podjetje, ter da obveznost vračila ne bi ovirala delovanja dirkališča Nürburgring, ki ga bo v sezoni 2014 upravljala družba NBG, ki bo po navedeni sezoni likvidirana.

         2.   OPIS UKREPOV POMOČI

   2.1   DONATORJI POMOČI

               (15)

               Sredstva je zagotovilo pet subjektov: (1) zvezna dežela Porenje-Pfalška (9) (v nadaljnjem besedilu: zvezna dežela), (2) Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (v nadaljnjem besedilu: ISB), ki je v celoti v lasti zvezne dežele, (3) Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: RIM), ki je v celoti v lasti banke ISB, (4) okrožje („Landkreis“) Ahrweiler in (5) podjetje NG (10).

         2.2   DOMNEVNI UPRAVIČENCI

               (16)

               Do 30. aprila 2010 je bil kompleks Nürburgring (11) v lasti podjetja NG, ki je kompleks tudi upravljalo.

               (17)

               Lastništvo in upravljanje kompleksa Nürburgring sta bila prestrukturirana 1. maja 2010. Podjetje NG je ostalo lastnik dirkališča in zabaviščnega parka, pridobilo pa je posredno lastništvo hotelov in restavracij prek pridobitve 93,3-odstotnega lastništva podjetja MSR (12) in posrednega 93,3-odstotnega lastništva podjetja CMHN (13) (podjetji MSR in CMHN sta ostali neposredna lastnika hotelov in restavracij). Naloga upravljanja dirkališča, zabaviščnega parka, hotelov in restavracij je bila dodeljena podjetju NAG (14) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu („Betriebspachtvertrag“); glej ukrep 10 (15).

               (18)

               Kot je bilo navedeno, so upravičenci NG, MSR in CMHN predmet postopkov zaradi insolventnosti. Drugi upravičenci, v zvezi s katerimi so se začeli likvidacijski postopki, so IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (v nadaljnjem besedilu: IPC) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: Weber) (17) in Cash Settlement and Ticketing GmbH (v nadaljnjem besedilu: CST) (18).

               (19)

               Upravičenci, ki še vedno delujejo in niso predmet postopkov zaradi insolventnosti, vključujejo podjetja Mediinvest GmbH, ki se je medtem preimenovalo v Return Projektmanagement GmbH (v nadaljnjem besedilu: Mediinvest) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (v nadaljnjem besedilu: Geisler & Trimmel) (20), NAG in Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: FSZ) (21). Upravičenci, ki ne obstajajo več, vključujejo Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: EWN) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: MAN) (23), Test & Training International GmbH (v nadaljnjem besedilu: TTI) (24), Bike World Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN1) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (v nadaljnjem besedilu: BWNB), BikeWorld Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: BWN2), Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: Camp4Fun) (26) in MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (v nadaljnjem besedilu: MIB) (27).

         2.3   OPIS UKREPOV

               (20)

               Sedanja preiskava se nanaša na financiranje izgradnje in delovanja objektov, povezanih z dirkališčem, in turističnih objektov pred projektom Nürburgring 2009, izgradnje vseh takih objektov v okviru projekta Nürburgring 2009 ter organizacije dirk formule 1. Namen projekta „Nürburgring 2009“ je bil zagotoviti različne zanimivosti ob dirkališču, da bi se povečala privlačnost dirkališča v celem letu. Projekt „Nürburgring 2009“ je bil sestavljen iz I. dela (predvsem tribune in zabaviščni objekti) in II. dela (predvsem nastanitveni objekti) (28).

         (a)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

               (21)

               Ukrep 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki prenosov v kapitalsko rezervo in povečanj lastnega kapitala): zvezna dežela je kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo („Einstellungen in die Kapitalrücklage“) (29) podjetju NG odobrila v dveh zneskih, in sicer 2 179 000 EUR (30)1. maja 2002 in 22 839 241 EUR (31)21. decembra 2004. Poleg tega sta zvezna dežela in okrožje Ahrweiler lastni kapital („Kapitalerhöhung“) podjetja NG 31. avgusta 2004 povečala za 4 887 000 EUR (32), 4. septembra 2007 pa za 10 000 000 EUR. Zvezna dežela in okrožje Ahrweiler sta podjetju NG v obdobju 2002–2007 skupaj zagotovila kapital v višini 39 905 241 EUR.

               (22)

               Ukrep 2 (posojila delničarjev podjetja NG njegovim hčerinskim družbam pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“): neodvisno od projekta „Nürburgring 2009“ je podjetje NG svojim hčerinskim družbam odobrilo delničarska posojila v skupnem znesku 11 176 953,14 EUR, ki so navedena v preglednicah 1–4. Dogovorjena obrestna mera je znašala 6 %, zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno.

                  Preglednica 1

                  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, FSZ, MAN, TTI in Camp4Fun

                           Upravičenec

                           Datum sklenitve pogodbe

                           Znesek (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           EWN (33)

                           1.1.2006

                           4 853 553,04

                           6

                           EWN

                           30.6.2006

                           350 000

                           6

                           EWN

                           22.12.2006

                           350 000

                           6

                           EWN

                           4.7.2007

                           450 000

                           6

                           EWN

                           17.3.2009

                           182 313,24

                           6

                           EWN

                           29.4.2009

                           9 303,74

                           6

                           FSZ (34)

                           12.4.2002

                           […] (37)

                           6

                           FSZ

                           21.3.2003

                           […]

                           6

                           FSZ

                           4.3.2008

                           […]

                           6

                           MAN (35)

                           10.12.2002

                           100 000

                           6

                           TTI

                           15.8.2002

                           25 000

                           6

                           Camp4Fun (36)

                           26.5.2009

                           100 000

                           6

                           Camp4Fun

                           22.7.2009

                           100 000

                           6

                           Camp4Fun

                           2.11.2009

                           50 000

                           6

                           Camp4Fun

                           2.11.2009

                           50 000

                           6

                           Camp4Fun

                           18.12.2009

                           150 000

                           6

                              SKUPAJ

                              […]

                  Preglednica 2

                  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWNB pred njegovim preimenovanjem

                           Datum pogodbe

                           Znesek posojila (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           17.10.2003

                           300 000,00

                           6

                           4.2.2004

                           100 000,00

                           6

                           27.10.2004

                           100 000,00

                           6

                           Skupaj

                           500 000,00

                  Preglednica 3

                  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN1 pred njegovo združitvijo z BWNB

                           Datum pogodbe

                           Znesek posojila (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           4.2.2004

                           100 000,00

                           6

                           12.3.2004

                           200 000,00

                           6

                           27.4.2004

                           200 000,00

                           6

                           24.11.2004

                           110 000,00

                           6

                           5.1.2005

                           200 000,00

                           6

                           7.1.2005

                           150 000,00

                           6

                           19.1.2005

                           100 000,00

                           6

                           22.2.2005

                           75 000,00

                           6

                           28.2.2005

                           75 000,00

                           6

                           21.4.2005

                           150 000,00

                           6

                           13.6.2005

                           100 000,00

                           6

                           30.6.2005

                           50 000,00

                           6

                           18.7.2005

                           50 000,00

                           6

                           22.7.2005

                           100 000,00

                           6

                           Skupaj

                           1 660 000,00

                  Preglednica 4

                  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju BWN2 po njegovi združitvi z BWNB in po preimenovanju podjetja BWNB

                           Datum pogodbe

                           Znesek posojila (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           20.9.2005

                           200 000,00

                           6

                           4.10.2005

                           50 000,00

                           6

                           2.11.2005

                           100 000,00

                           6

                           1.12.2005

                           50 000,00

                           6

                           2.1.2006

                           200 000,00

                           6

                           20.1.2006

                           200 000,00

                           6

                           28.2.2006

                           50 000,00

                           6

                           30.6.2006

                           20 000,00

                           6

                           15.8.2006

                           100 000,00

                           6

                           6.9.2006

                           130 000,00

                           6

                           15.1.2007

                           150 000,00

                           6

                           27.2.2007

                           100 000,00

                           6

                           4.4.2007

                           250 000,00

                           6

                           Skupaj

                           1 600 000,00

                           6

               (23)

               Ukrep 3 (posojila, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev): ta ukrep vključuje posojila iz tako imenovane združene likvidnosti (38) zvezne dežele, ki jih je ta zagotovila podjetju NG. V zvezi z dirkami formule 1 in projektom „Nürburgring 2009“ (39) je bilo podjetje NG od leta 2003 oziroma leta 2008 vključeno v združevanje denarnih sredstev zvezne dežele (40). Banka ISB je prav tako vključena v navedeno združeno likvidnost. Namen združevanja denarnih sredstev je optimizacija porabe likvidnih sredstev v okviru različnih holdingov, skladov in javnih podjetij dežele. Udeležba različnih podjetij in skladov pri združevanju denarnih sredstev temelji na memorandumu o soglasju, sklenjenem med zadevnim podjetjem/skladom in Ministrstvom za finance zvezne dežele. Če v okviru združevanja denarnih sredstev povpraševanje po likvidnih sredstvih presega razpoložljiva sredstva, se likvidnostna vrzel kratkoročno financira na kapitalskem trgu. Zvezna dežela je od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 podjetju NG odobrila posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR (kar vključuje posojila v višini 53 443 493 EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju NG odobrila za dirke formule 1 od 30. junija 2003 do 30. junija 2009, in posojila v višini 170 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela podjetju odobrila za projekt „Nürburgring 2009“ od 23. junija 2008 do 30. junija 2010) (41). Upravičenec do pomoči je podjetje NG. Za več podrobnosti glej preglednico 5.

                  Preglednica 5

                  Posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele
                   (42)

                           Datum

                           Izplačani znesek (v EUR)

                           Namen

                           Odplačilo posojil (v EUR)

                           Povprečna obrestna mera/leto (%)

                           30.6.2003

                           7 000 000

                           pristojbina za formulo 1

                           2,40

                           4.8.2003

                           – 1 000 000

                           19.9.2003

                           – 1 000 000

                           28.10.2003

                           – 1 000 000

                           1.1.2004

                           1 361 877

                           obresti na delničarska posojila

                           2,06

                           30.6.2004

                           6 016 931

                           pristojbina za formulo 1

                           18.2.2005

                           – 1 400 000

                           2,10

                           27.5.2005

                           2 000 000

                           pristojbina za formulo 1

                           8.5.2006

                           10 000 000

                           pristojbina za formulo 1

                           2,88

                           9.5.2006

                           – 8 000 000

                           23.6.2006

                           – 2 000 000

                           23.7.2007

                           13 000 000

                           pristojbina za formulo 1

                           23.6.2008

                           4 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           3,87

                           21.7.2008

                           6 500 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           22.8.2008

                           2 500 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           26.8.2008

                           6 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           23.9.2008

                           80 000 000

                           vezava denarnih vlog („Bardepot“)

                           25.9.2008

                           6 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           13.10.2008

                           10 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           19.11.2008

                           10 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           8.12.2008

                           – 80 000 000

                           19.1.2009

                           10 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           0,68

                           5.3.2009

                           95 000 000

                           vezava denarnih vlog („Bardepot“)

                           26.3.2009

                           15 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           16.4.2009

                           10 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           5.5.2009

                           15 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           22.5.2009

                           15 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           29.6.2009

                           10 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           30.6.2009

                           15 426 562

                           pristojbina za formulo 1

                           13.7.2009

                           – 95 000 000

                           24.7.2009

                           20 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           2.10.2009

                           15 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           24.3.2010

                           6 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           0,38

                           11.5.2010

                           9 000 000

                           projekt Nürburgring 2009

                           30.6.2010

                           – 170 000 000

                           11.1.2011

                           – 40 405 000

                           13.1.2011

                           – 370

               (24)

               Ukrep 4 (posojilo podjetja NG podjetju MSR): v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ je podjetje NG 27. decembra 2007 podjetju MSR odobrilo posojilo v višini 300 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero. Zavarovanje ni bilo zagotovljeno.

               (25)

               Ukrep 5 (posojila, patronatska izjava in podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST): podjetje NG je od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 podjetju CST zagotovilo posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR s 6-odstotno obrestno mero (43).

                  Preglednica 6

                  Posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju CST

                           Upravičenec

                           Datum posojila

                           Znesek (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           CST

                           27.8.2008

                           50 000

                           6

                           CST

                           9.10.2008

                           100 000

                           6

                           CST

                           30.1.2009

                           1 000 000

                           6

                           CST

                           18.3.2009

                           1 000 000

                           6

                           CST

                           17.4.2009

                           1 476 830,88

                           6

                           CST

                           22.6.2009

                           1 000 000

                           6

                           CST

                           20.7.2009

                           1 000 000

                           6

                           CST

                           28.10.2009

                           2 250 000

                           6

                           CST

                           10.2.2010

                           1 723 169,12

                           6

                           CST

                           12.10.2010

                           250 000

                           6

                           CST

                           13.10.2010

                           150 000

                           6

                           CST

                           5.11.2010

                           150 000

                           6

                           CST

                           30.10.2010

                           250 000

                           6

                           CST

                           9.2.2011

                           500 000

                           6

                           CST

                           18.4.2011

                           132 060

                           6

                              Skupaj

                              11 032 060

               (26)

               Da bi podjetje NG preprečilo insolventnost podjetja CST, mu je 23. decembra 2009 izdalo patronatsko izjavo („Patronatserklärung“), v kateri se je zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST. Patronatska izjava je bila uveljavljena. Podjetje NG je 13. decembra 2010 razglasilo podrejenost svojih terjatev do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR („Rangrücktritt“).

               (27)

               Ukrep 6 (plačilo podjetja NG za storitve podjetja IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje IPC je v obdobju 2006–2008 od podjetja NG prejelo plačila za storitve iskanja zasebnih vlagateljev v skupnem znesku 640 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG 15. oktobra 2008 podjetju Pinebeck Nürburgring GmbH (v nadaljnjem besedilu: PNG) odobrilo posojilo v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero. Podjetje PNG je 15. oktobra 2008 to posojilo uporabilo za odobritev posojila v višini 3 milijone EUR s 6-odstotno obrestno mero podjetju MSR, vendar je izplačalo samo posojilo v višini 2 941 000 EUR (44). Za obe posojili je bilo zagotovljeno zavarovanje v korist podjetja NG v višini 3 milijone EUR.

               (28)

               Ukrep 7 (odstop terjatev podjetja MIB podjetju NG): podjetje MIB je 17. aprila 2009 podjetju NG odstopilo svoje terjatve iz posojil v višini 1 476 830,88 (45), ki jih je prejelo podjetje CST kot posojilojemalec. Podjetje NG je podjetju MIB za ta posojila plačalo 1 476 830,88 EUR. S to transakcijo je podjetje NG podjetju MIB v celoti odplačalo posojila, podjetje NG pa je postalo upnik podjetja CST (46).

               (29)

               Ukrep 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): Da bi se prihranili stroški financiranja in zavarovalo dolgoročno financiranje, so bile 28. julija 2010 prestrukturirane ureditve financiranja. Obveznosti v zvezi z združeno likvidnostjo zvezne dežele (ukrep 3), posojilo v višini […] EUR, ki ga je banka Bank für Tirol und Vorarlberg AG odobrila podjetju CMHN (47), posojilo v višini […] EUR, ki ga je hranilnica Kreissparkasse Ahrweiler odobrila podjetju MSR (48), in posojila v skupnem znesku 85 512 000, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR v obliki tihih udeležb podjetja RIM v podjetju Mediinvest in poznejših posojil podjetja Mediinvest podjetju MSR (ukrep 11), so bili prestrukturirani v eno posojilo v višini 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB dala podjetjem NG, MSR in CMHN na zahtevo zvezne dežele (49). Navedeno prestrukturiranje ureditev financiranja je ukrep, ločen od posojil, s katerimi je povezan. Rezultat je novo posojilo v korist podjetij NG, MSR in CMHN. Posojilo je bilo izplačano v štirih tranšah: tranša 1 v višini 96 574 200 EUR je bila izplačana podjetju NG za infrastrukturo, tranša 2 v višini 113 590 800 EUR je bila izplačana podjetju NG za druge naložbe (50), tranša 3 v višini 92 000 000 EUR je bila izplačana podjetju MSR za druge naložbe, tranša 4 v višini 23 100 000 EUR pa je bila izplačana podjetju CMHN za druge naložbe. Za tranšo 1, ki je povezana z objekti dirkališča, se obresti ne zaračunavajo. Tranše 2, 3 in 4 so povezane z ukrepi za spodbujanje turizma (za obrestno mero glej preglednico 7). Poleg tega raven zavarovanja posojila ISB v obliki hipotek znaša 93 658 000 EUR, zavarovanje tranš 2, 3 in 4 pa ima prednost pred zavarovanjem tranše 1. V preglednici 7 so povzeti pogoji posojila ISB in takrat veljavna osnovna obrestna mera za posojila.

                  Preglednica 7

                  Finančni pogoji za posojilo, ki ga je odobrila banka ISB

                           Št. tranše

                           Upravičenec

                           Izplačani znesek (v EUR)

                           Datum sklenitve pogodbe

                           Obrestna mera (51)

                           1

                           NG

                           96 574 200

                           28.7.2010

                           0 %

                           2

                           NG

                           113 590 800

                           28.7.2010

                           do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
                           od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

                           3

                           MSR

                           92 000 000

                           28.7.2010

                           do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
                           od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

                           4

                           CMHN

                           23 100 000

                           28.7.2010

                           do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
                           od 1.1.2013: referenčna obrestna mera Komisije

               (30)

               Ukrep 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8: posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN): zvezna dežela je 28. julija 2010 zagotovila brezpogojno in nepreklicno poroštvo ter izjavo o odškodninski odgovornosti (100-odstotno kritje obveznosti) do banke ISB za izpolnitev obveznosti podjetij NG, MSR in CMHN, ki izhajajo iz posojila ISB (ukrep 8). Podjetja NG, MSR in CMHN niso plačala nobene provizije za poroštvo. Podobno kot posojilo ISB (ukrep 8) se poroštvo nanaša tako na objekte na dirkališču kot na ukrepe za spodbujanje turizma.

               (31)

               Ukrep 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG): v okviru postopka prestrukturiranja iz leta 2010 so podjetja NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (52), Camp4Fun, MSR in CMHN podjetju NAG (53) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu 1. maja 2010 dala v najem dirkalno stezo, zabaviščni park in druge objekte za 20 let (54), ne da bi organizirala odprt izbirni postopek. Najem se je nanašal na objekte in upravljanje dirkališča ter ukrepe za spodbujanje turizma. Vendar je bila organizacija dirk formule 1 predmet ločene koncesijske pogodbe (ukrep 17), zato je bila izključena iz najema. Najnižja letna najemnina je bila določena na 0 EUR za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011, 5 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012, 11,5 milijona EUR v primeru odprave konstrukcijskih pomanjkljivosti do 30. aprila 2012, sicer pa 10 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2012 do 30. aprila 2013 in 15 milijonov EUR od 1. maja 2013 (55). Podjetje NAG je za najemnino za obdobje od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 dejansko plačalo […] EUR (56). Pogodba o poslovnem najemu je bila odpovedana za nazaj, in sicer je prenehala veljati 31. oktobra 2012, na podlagi pogodbe o poravnavi („Vergleichsvertrag“), ki so jo 27. novembra 2012 sklenili podjetja NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajni upravitelj na eni strani ter NAG, Mediinvest in druga podjetja na drugi strani.

               (32)

               Ukrep 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest kot posrednika in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika): podjetje RIM je od 29. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju Mediinvest odobrilo enajst posojil v skupnem znesku 85 512 000 EUR v obliki tihih udeležb („stille Beteiligungen“) za financiranje II. dela (hoteli) projekta „Nürburgring 2009“ (57). V istem obdobju je podjetje Mediinvest, ki je delovalo kot posrednik med podjetjema RIM (ki je odobrilo posojila) in MSR (upravičenec), ta sredstva uporabilo za zagotovitev posojil z višjo obrestno mero podjetju MSR (glej spodaj) (58). Tihe udeležbe so bile zagotovljene s fiksnim nadomestilom in 2-odstotnim spremenljivim nadomestilom, ki naj bi bilo načeloma odvisno od prodaje deleža podjetja Mediinvest v podjetju MSR ali od dobička podjetja Mediinvest leta 2009. Zagotovljena so bila tudi zavarovanja. Te tihe udeležbe so prikazane v preglednici 8:

                  Preglednica 8

                  Tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest

                           Datum sklenitve pogodbe

                           Znesek (v EUR)

                           Obrestna mera (%)

                           1

                           29.5.2008

                           […]

                           […]

                           2

                           29.9.2008

                           […]

                           […]

                           3

                           12.11.2008

                           […]

                           […]

                           4

                           22.12.2008

                           […]

                           […]

                           5

                           30.4.2009

                           […]

                           […]

                           6

                           14.5.2009

                           […]

                           […]

                           7

                           26.5.2009

                           […]

                           […]

                           8

                           9.6.2009

                           […]

                           […]

                           9

                           23.6.2009

                           […]

                           […]

                           10

                           30.6.2009

                           […]

                           […]

                           11

                           7.7.2009

                           […]

                           […]

                              SKUPAJ

                              […]

               (33)

               Podjetje Mediinvest je od 27. maja 2008 do 7. julija 2009 podjetju MSR zagotovilo devet posojil v skupnem znesku 75 484 000 EUR s 7-odstotno obrestno mero (ali 5,1-odstotno obrestno mero, ki je veljala za nazaj od 1. novembra 2009), zavarovanje pa ni bilo zagotovljeno. Ta posojila so prikazana v preglednici 9:

                  Preglednica 9

                  Posojila, ki jih je podjetje Mediinvest odobrilo podjetju MSR

                           Datum sklenitve pogodbe

                           Znesek (v EUR)

                           Obrestna mera

                           1

                           27.5.2008

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           2

                           22.12.2008

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           3

                           30.4.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           4

                           15.5.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           5

                           26.5.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           6

                           9.6.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           7

                           23.6.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           8

                           30.6.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                           9

                           7.7.2009

                           […]

                           […] na leto; od 1.11.2009: […] % na leto

                              SKUPAJ

                              75 484 000

               (34)

               Poleg tega je podjetje Mediinvest 12. novembra 2008 podjetju PNG odobrilo posojilo v višini 10 milijonov EUR s 6-odstotno obrestno mero (do 31. decembra 2009), podjetje PNG pa je podjetju MSR isti dan odobrilo posojilo v enakem znesku z enako obrestno mero.

               (35)

               Ukrep 12 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 11: tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest): v zvezi s posojili, ki jih je podjetje ISB odobrilo podjetju RIM in so se uporabila za posojila podjetja RIM podjetju Mediinvest (ukrep 11), je zvezna dežela banki ISB dala poroštvo za obveznosti v višini do 140 milijonov EUR (100-odstotno kritje obveznosti) (59). Provizija za poroštvo ni bila plačana. Komisija meni, da je bil upravičenec zadevnega ukrepa podjetje MSR, saj je bilo to podjetje upravičenec ukrepa 11.

               (36)

               Ukrep 13 (prihodki od davka na igre na srečo, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG): februarja 2009 je bila sprejeta sprememba zakona zvezne dežele o igrah na srečo, ki je omogočila prenos prihodkov od davka na igre na srečo na podjetje NG. Preneseni davčni prihodki naj bi se uporabili za spodbujanje turizma. Podjetje je 29. decembra 2009 prejelo 1,6 milijona EUR, 29. oktobra 2010 3,2 milijona EUR in 29. marca 2011 3,2 milijona EUR, tj. skupaj 8 milijonov EUR.

               (37)

               Ukrep 14 (posojila delničarjev, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG, in podreditev dolgov za projekt „Nürburgring 2009“): podjetje NG je za pripravo in izvedbo projekta „Nürburgring 2009“ od zvezne dežele prejelo brezobrestna posojila brez določene dospelosti, in sicer 21. avgusta 2007 posojilo v višini 20 milijonov EUR, 22. decembra 2009 posojilo v višini 10 milijonov EUR, 28. decembra 2010 posojilo v višini 4,65 milijona EUR in 26. aprila 2011 posojilo v višini 3,2 milijona EUR (60). Poleg tega je zvezna dežela 9. decembra 2011 podjetju NG zagotovila posojilo v višini 4,95 milijona EUR. 29. avgusta 2007 je razglasila podrejenost dolgov („Rangrücktritt“) v zvezi z omenjenim posojilom v višini 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do NG.

               (38)

               Ukrep 15 (prenos delnic podjetja MSR s podjetij Mediinvest in Geisler & Trimmel na podjetje NG ter s podjetja Weber na podjetje RIM): s pogodbo o nakupu delnic z dne 25. marca 2010 so bile delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetij Mediinvest (49,5 %) in Geisler & Trimmel (33,8 %), prenesene na podjetje NG, ki je že imelo 10 % delnic tega podjetja. Delnice podjetja MSR, ki so bile v lasti podjetja Weber (6,7 %), so bile z isto pogodbo prenesene na podjetje RIM. Kupnina je znašala 1 EUR na transakcijo (tj. skupaj 3 EUR) (61).

               (39)

               Ukrep 16 (delničarsko posojilo in nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela zagotovila podjetju NG za dirke formule 1): zvezna dežela je podjetju NG 11. januarja 2011 zagotovila brezobrestno posojilo brez določene dospelosti v višini 40 405 000 EUR za pobotanje obveznosti v zvezi s formulo 1, ki izhajajo iz posojil iz združenih likvidnih sredstev. Poleg tega je julija 2011 podjetju NG zagotovila nepovratna sredstva v višini 13,5 milijona EUR za organizacijo dirk formule 1 leta 2011.

               (40)

               Ukrep 17 (koncesija za formulo 1): podjetji NG in NAG sta 13. decembra 2010 sklenili koncesijsko pogodbo v zvezi z organizacijo dirk formule 1 (62). V tej koncesijski pogodbi je podjetje NG od podjetja NAG zahtevalo, da organizira dirke formule 1, in se zavezalo k zagotovitvi nadomestila (63). Po navedbah Nemčije naj bi podjetje NAG na podlagi te pogodbe prejelo finančna sredstva, ki se ne bi upoštevala pri izračunu najemnine po pogodbi o poslovnem najemu, sklenjeni med podjetjema NG in NAG, vendar med tema podjetjema ni bilo dejansko izvedenih plačil. Koncesija je bila prekinjena na podlagi pogodbe o poravnavi, ki je bila sklenjena 27. novembra 2012 med podjetji NG, MSR, CMHN, CST, NBG in stečajnim upraviteljem na eni strani ter NAG, Mediinvest in drugimi podjetji na drugi strani.

         (b)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

               (41)

               Ukrep 18 (odložitev plačila obresti, ki jo je banka ISB odobrila v korist podjetij NG, MSR in CMHN): banka ISB je 15. maja 2012 odložila plačilo obresti v višini 2,98 milijona EUR, ki so zapadle v plačilo 30. aprila 2012, na 15. november 2012 (odložila je tudi plačilo nadomestila v višini 48 913,78 EUR za neporabljeni del posojila). Na odložene zneske so se zaračunale obresti po 8,17-odstotni letni stopnji. Točni zneski odloženih obresti, ki naj bi jih plačala posamezna podjetja, so znašali 1,473 milijona EUR za podjetje NG, 1,205 milijona EUR za podjetje MSR in 303 000 EUR za podjetje CMHN.

               (42)

               Ukrep 19 (podreditev dolgov in poroštvo): zvezna dežela je 15. maja 2012 razglasila podrejenost dolgov v zvezi s posojili v višini do 254 milijonov EUR, ki jih je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN kot del posojila v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8). Poleg tega je zvezna dežela 15. maja 2012 v zvezi z odplačilom navedenih posojil od leta 2014 naprej izjavila, da bodo podjetja NG, MSR in CMHN v primeru, da ne bodo mogla odplačati posojil, oproščena obveznosti odplačila in da bo zvezna dežela spoštovala poroštvo, ki ga je dala banki ISB (ukrep 9).

         2.4   RAZLOGI ZA ZAČETEK IN RAZŠIRITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (43)

               Komisija je v sklepu z dne 21. marca 2012 in sklepu z dne 7. avgusta 2012 predhodno ugotovila, da vseh devetnajst ukrepov pomeni državno pomoč, in izrazila dvome glede njihove skladnosti s PDEU.

         2.5   RAZPISNI POSTOPEK IN PRODAJA SREDSTEV

               (44)

               Razpisni postopek je bil objavljen 14. maja 2013 v sporočilu za javnost, ki ga je objavil stečajni upravitelj. Podjetje KPMG je 15. maja 2013 objavilo povabilo k oddaji ponudb v časnikih Financial Times in Handelsblatt ter na spletišču dirkališča Nürburgring. V tem postopku se je javilo približno 300 vlagateljev, s katerimi je komuniciralo podjetje KPMG v imenu prodajalcev. V razpisnem postopku so bile zainteresirane strani pozvane k prijavi interesa (približno 70 subjektov je izrazilo svoj interes), ko pa so jim bili zagotovljeni različni dokumenti o Nürburgringu, so bile pozvane k oddaji okvirnih ponudb do 26. septembra 2013. Prodajalci so s pismom z dne 19. julija 2013 vsem zainteresiranim vlagateljem poslali naslednje sporočilo: „Vse strani, ki nameravajo sodelovati v naslednji fazi postopka, so povabljene, da predložijo okvirno ponudbo do 12. septembra 2013 do 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (64). Navedeni rok za oddajo okvirnih ponudb 12. septembra 2013 je bil podaljšan do 26. septembra 2013 s pismom z dne 12. septembra 2013, v katerem je bilo navedeno: „Prodajalci so se odločili podaljšati rok za oddajo okvirnih ponudb, da bi morebitnim vlagateljem omogočili, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega gradiva. Novi rok se izteče 26. septembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času. Obravnavale se bodo tudi ponudbe, predložene po izteku roka“ (65). Prodajalci so s pismom z dne 17. decembra 2013 podaljšali rok za oddajo potrdilnih ponudb z 11. decembra 2013 na 17. februarja 2014, in sicer so v pismu navedli naslednje: „Da bi se morebitnim vlagateljem omogočilo, da dokončajo svojo analizo zagotovljenega informativnega gradiva in predložijo končno ponudbo, ki v celoti izraža vrednostni potencial kompleksa Nürburgring, se rok, ki naj bi se iztekel 11. decembra 2013 ob 17:00 po srednjeevropskem času, podaljša na 17. februar 2014 do 17:00 po srednjeevropskem času. Zaradi jasnosti se bodo ponudbe, oddane po navedenem roku, načeloma prav tako obravnavale, če bodo pogoji ponudbe ustrezni za naslednjo fazo postopka. Kakršne koli neugodnosti, ki so posledica zamude, bo moral v celoti kriti vlagatelj, zanje pa ne bo mogoče zahtevati nadomestila. Upoštevajte, da lahko prodajalci izberejo vlagatelje, ki izpolnjujejo pogoje za naslednjo fazo postopka, kmalu po izteku novega roka“ (66).

               (45)

               Stečajna upravitelja sta se odločila za naslednjo prodajno strukturo za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter jo izvedla.

               (46)

               Za namene razpisnega postopka so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN razdeljena v 11 posameznih skupin sredstev (67). V objavljenem razpisu za prijavo interesa je bilo navedeno: „Prodajalci nameravajo prodati sredstva enemu ali več vlagateljem ('Projekt RING'). Vlagatelji bodo imeli možnost pridobiti vsa sredstva, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev in povezanih stroškov. Predvideva se, da bo transakcija strukturirana kot odkup sredstev. Insolventni pravni subjekti bodo obdržali vse obveznosti do tretjih oseb in finančne obveznosti, kar bo omogočilo nov začetek s prazno bilanco stanja“ (68). Poleg tega je bilo v pismu, ki je bilo 19. julija 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, navedeno: „Vlagatelji bodo imeli možnost, da pridobijo vsa sredstva prodajalcev, določene skupine sredstev ('predlagane skupine sredstev') ali posamezna sredstva. Predlagane skupine sredstev so bile določene na podlagi ločljivosti sredstev Nürburgringa in povezanih stroškov“ (69).

               (47)

               Stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Kakršne koli omejitve te uporabe izhajajo iz obstoječe gradbene in okoljske zakonodaje ter javnega dostopa do dirkališča Nürburgring, ki je zagotovljen z ustreznim aktom zvezne dežele.

               (48)

               Glede na izbirna merila razpisa, ki so opredeljena v pismih zainteresiranim vlagateljem z dne 19. julija 2013 in 17. oktobra 2013, naj bi se vlagatelji izbrali na podlagi (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (70). Ta merila so bila podrobneje opisana, kot sledi: „Vrednost za sredstva v okviru zadevne ponudbe; morebitni učinki na vrednost sredstev, ki niso vključena v zadevno ponudbo, če taka sredstva obstajajo; stroški morebitne nadaljnje ločitve sredstev v okviru zadevne ponudbe; stroški izpolnitve bistvenih predpostavk in pogojev zadevne ponudbe; verjetnost sklenitve pogodbe“. Nadalje je bilo pojasnjeno, da: „bo verjetnost sklenitve ocenjena ob upoštevanju (i) neizpolnjenih zahtev glede skrbnega pregleda, (ii) zagotovljenega financiranja za transakcijo, podprtega s potrditvijo finančnih partnerjev, (iii) zahtevanih ukrepov za regulativno potrditev, (iv) zahtevanih ukrepov za notranjo odobritev, preden se lahko transakcija izvede, ter (v) strateških razlogov za pridobitev ali prihodnjih načrtov za sredstva podjetij NG, MSR in CMHN ter verjetnosti njihove uresničitve“. Opozoriti je treba, da okoljski vidiki niso bili del meril za izbiro končne ponudbe.

               (49)

               S pismoma z dne 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 so bili ponudniki, ki so predložili kvalificirane ponudbe, obveščeni, da: (a) bodo obravnavane tudi okvirne ali končne ponudbe, predložene po izteku ustreznega roka, če so pogoji teh ponudb ustrezni za uvrstitev v naslednjo fazo postopka; (b) bo neugodnosti, ki so posledica pozne predložitve, v celoti kril zadevni ponudnik in (c) lahko prodajalci izberejo kvalificirane ponudnike kmalu po izteku roka. Po navedbah stečajnih upraviteljev so prodajalci obvestili ponudnike, da lahko izboljšajo ponudbo ali predložijo novo ponudbo v času od izteka roka do sklenitve prodajne pogodbe.

               (50)

               24 kandidatov (71) je okvirno ponudbo poslalo do začetka februarja 2014. 18 od teh kandidatov se je uvrstilo v fazo skrbnega pregleda (72) in 13 ponudnikov je predložilo potrdilne ponudbe za vsa sredstva, posamezne skupine sredstev ali posamezna sredstva, vključno s ponudbami naslednjih štirih ponudnikov za vsa sredstva: 1. Capricorn Automotive GmbH in Capricorn Holding GmbH (v nadaljnjem besedilu: Capricorn), 2. [drugi ponudnik], 3. [tretji ponudnik] in 4. [četrti ponudnik]. Ponudbe so bile obravnavane na podlagi: (a) čim večjega povečanja skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovane varnosti transakcije (73). Ponudbe, ki so izpolnjevale ta merila, so se upoštevale v končni fazi ocenjevanja, in sicer so bile to ponudbe za vse skupine sredstev. Izmed navedenih ponudnikov sta podjetje Capricorn in [drugi ponudnik] predložila potrdila o svojem dostopu do finančnih sredstev, potrebnih za financiranje nakupa, in sicer je [drugi ponudnik] 7. marca 2014 predložil zavezujoče pismo z dne 24. februarja 2014, v katerem je podjetje KPMG obvestil o svojih finančnih zmožnostih, podjetje Capricorn pa je 11. marca 2014 prodajalcem predložilo zavezujoče pismo […] z dne 10. marca 2014, naslovljeno na podjetje Capricorn, v katerem je […] sporočil, da je pripravljen zagotoviti poroštvo za posojilo podjetju Capricorn v višini 45 milijonov EUR za pridobitev zadevnih sredstev. Na podlagi njunih ponudb sta bili vzporedno dogovorjeni in overjeni pogodbi, in sicer pogodba z [drugim ponudnikom] 7. marca 2014, pogodba s podjetjem Capricorn pa 10. marca 2014.

               (51)

               Odbor upnikov insolventnih podjetij je 11. marca 2014 odobril prodajo podjetju Capricorn (natančneje, podjetju capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH) kot ponudniku z najvišjo ponudbo in dokazom o financiranju. Cena v ponudbi podjetja Capricorn je znašala 77 milijonov EUR, cena v ponudbi [drugega ponudnika] pa [47–52] milijonov EUR. Podjetja NG, MSR in CMHN so prodajno pogodbo s podjetjem Capricorn podpisala 11. marca 2014, stečajni upravitelj pa 13. marca 2014 (74).

               (52)

               Po koncu opisanega razpisnega postopka je podjetje Capricorn kupilo sredstva podjetij NG, MSR in CMHN (vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno z vsemi zemljišči, stavbami, blagovnimi znamkami in pravicami do uporabe internetne domene), ne pa obveznosti in finančnih sredstev. Delničarja podjetja Capricorn sta capricorn HOLDING GmbH (75) s 67-odstotnim deležem in GetSpeed GmbH & Co KG (76) s 33-odstotnim deležem.

               (53)

               Prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi skupinami sredstev, izhaja iz nemške zakonodaje (77) in sodne prakse nemških delovnih sodišč (78), ki določata, da se zaposleni samodejno premestijo v podjetje kupca sredstev, vendar lahko v primeru insolventnosti kupec od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. V obravnavanem primeru prodajna pogodba predvideva, da bo družba NBG (sedanji upravljavec kompleksa Nürburgring) leta 2014 na zahtevo podjetja Capricorn odpovedala pogodbe o zaposlitvi. Podjetje Capricorn je sklenilo, da bi za vzpostavitev gospodarsko uspešnega upravljanja pridobljenih sredstev potrebovalo 253 od vseh 297 zaposlenih (od začetka leta 2014), zato je od družbe NBG zahtevalo, da odpove pogodbe o zaposlitvi 44 zaposlenih. Tako bo 85 % osebja insolventnih podjetij 1. januarja 2015 (ko bo podjetje Capricorn začelo upravljati pridobljena sredstva) premeščenega v podjetje Capricorn.

               (54)

               Pogodbenici sta zavezani k izvedbi prodajne pogodbe šele, ko Komisija izda sklep, da kupec in njegovo operativno podjetje nista prejemnika obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (a) ko se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (b) v primeru pritožbe, ko se izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Ta pogoj je bil namenjen pokritju razlike med ceno sredstev v višini 77 milijonov EUR in finančnim tveganjem, ki so ga ta sredstva vključevala in izhaja iz možne odgovornosti za vračilo državne pomoči v višini 456 milijonov EUR na podlagi sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. maja 2012 in sklepa Komisije o razširitvi tega postopka z dne 7. avgusta 2012.

               (55)

               Družba NBG bo upravljala posle v sezoni 2014. Nato je predvidena likvidacija te družbe. Denarni tok družbe NBG za leto 2014 (6 milijonov EUR) pobere prodajalec. Ta znesek predstavlja del prodajne cene v obliki pavšalnega plačila za olajšanje upravljanja pogodbe. Upravičenci NG, MSR in CMHN so v okviru postopkov zaradi insolventnosti dokončno prenehali opravljati vse dejavnosti in nimajo zaposlenih. Hkrati je bilo stečajnima upraviteljema zaupano izvajanje pravnih postopkov v skladu z nemško stečajno zakonodajo, s katerimi naj bi poravnala vse terjatve in obveznosti podjetij v postopku zaradi insolventnosti. Ko bodo navedene terjatve in obveznosti poravnane in stečajno sodišče odobri dokončno likvidacijo, se bodo lahko podjetja izbrisala iz registra podjetij.

               (56)

               Kupec (Capricorn) bo za upravljanje poslov v sezoni 2015 ustanovil operativno podjetje Capricorn NÜRBURGRING GmbH (v nadaljnjem besedilu: OpCo), ki bo sklenilo pogodbe za sezono 2015. Komisija je bila obveščena o naslednjih ukrepih za zagotovitev, da bodo upravičenci do pomoči res izstopili s trga. Če na začetku leta 2015 ne bo neizpodbojnega sklepa Komisije, se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje (v nadaljnjem besedilu: NewCo), v katerem bo 95,1 % odstotkov delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo (glej uvodno izjavo 53). Podjetju NewCo se bo plačevala letna najemnina v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Po začetku veljavnosti sklepa Komisije bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo posle podjetij Nürburgringa. Komisija ugotavlja, da ta ureditev ne spreminja osnovnih pogojev prodaje, vključno s prodajno ceno in plačilnimi pogoji, ki ostajajo enaki (79).

         3.   PRIPOMBE NEMČIJE

   3.1   PODJETJE V TEŽAVAH

               (57)

               Nemčija je v svojih pripombah glede formalnega postopka preiskave trdila, da podjetje NG 1. julija 2008 (80) ali ob odobritvi posojila ISB v višini 325 265 000 EUR 28. julija 2010 ni bilo podjetje v težavah (81). V zvezi s položajem podjetij NG, MSR in CMHN v obdobju od maja 2012 do julija 2012 in razširitvijo formalnega postopka preiskave Nemčija trdi, da Komisija ni upoštevala insolventnosti podjetij NG, MSR in CMHN kot nepopravljive posledice odločitve Komisije v predhodnem postopku (82), da ne bo odobrila pomoči za reševanje, in da je zato kršila načelo sorazmernosti (83). Nemčija trdi tudi, da je podjetje NG zgradilo infrastrukturo in predvsem organiziralo dirke formule 1 in Superbike v imenu javnega sektorja (84) ter da se te dejavnosti zato ne smejo upoštevati pri analizi gospodarskega stanja podjetja, njegovi opredelitvi kot podjetja v težavah in uporabi načela o enkratni pomoči (85).

         3.2   DRŽAVNA SREDSTVA IN ODGOVORNOST

               (58)

               V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG, Nemčija priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi (86).

         3.3   GOSPODARSKA DEJAVNOST

               (59)

               Po navedbah Nemčije izgradnja tribun, večnamenskih dvoran, struktur za dostop ter zanimivosti, ki ponujajo izobraževanje in zabavo (I. del (87) projekta Nürburgring 2009), ni gospodarska dejavnost, in sicer zaradi dejstev, da sodbe v zadevi Leipzig/Halle (88) ni mogoče uporabiti za gradnjo splošne (regionalne in športne) infrastrukture (89), da zgrajeni objekti izpolnjujejo merila iz bele knjige Komisije o športu iz leta 2007 (večnamenska uporaba, nediskriminatoren dostop itd.), da zasebni vlagatelj ne bi izvedel takega projekta ter da zasebni subjekti običajno ne gradijo dirkališč, saj je njihova donosnost premajhna (90).

               (60)

               V zvezi z dogodki formule 1 Nemčija meni, da iz strukturnih razlogov načeloma ustvarjajo primanjkljaj, da teh dogodkov ni mogoče šteti za redno poslovanje podjetja NG, saj so kljub javni podpori prinesli negativni rezultat podjetja NG, da podjetje teh dogodkov ne bi organiziralo brez pričakovanj glede javnega financiranja ter da so se javni organi odločili za financiranje dogodkov formule 1 prek podjetja NG pod tržnimi pogoji in iz razlogov regionalne politike (91). Zato Nemčija trdi, da organizacije teh dogodkov ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost podjetja NG. Če gre za pomoč, Nemčija trdi, da so merila za storitve splošnega gospodarskega pomena izpolnjena.

         3.4   SELEKTIVNOST

               (61)

               Nemčija trdi, da tudi če je financiranje ukrepov gospodarska dejavnost, ta ni selektivna, saj merila iz bele knjige o športu iz leta 2007 niso izpolnjena (uporabnikov je več, dostop ni diskriminatoren, uporaba je večnamenska in najemnina temelji na razumnih tržnih cenah, infrastrukture ne zagotavlja trg, saj to ne bi bilo ekonomično, odgovorni pa so javni organi).

         3.5   PREDNOST
   (a)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

               (62)

               Nemčija priznava, da ni našla dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v projekt Nürburgring 2009.

               (63)

               V zvezi z ukrepom 1 (vplačila v kapitalsko rezervo in povečanje kapitala avgusta 2004, decembra 2004 in septembra 2007) Nemčija trdi, da vprašanje prednosti ni pomembno, saj cilj ukrepa ni bil gospodarska dejavnost.

               (64)

               V zvezi z ukrepom 2 Nemčija trdi, da višina obresti na posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam (6 %), ne pomeni prednosti za te hčerinske družbe, saj je primerljiva z obrestmi na posojila na trgu.

               (65)

               Nemčija glede ukrepa 3 navaja, da so bili ukrepi, ki so se financirali s sredstvi iz združene likvidnosti v višini 170 milijonov EUR (92), izvedeni pod tržnimi pogoji, saj (a) zvezna dežela združena likvidnostna sredstva uporablja podobno kot holding na trgu (93); (b) je podjetje NG plačevalo običajne obresti in (c) so bila sredstva v zvezi z ukrepom 8 v celoti vrnjena. Nemčija je navedla tudi, da so se posojila, ki jih je banka ISB prejela iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele, uporabila izključno za refinanciranje posojil banke ISB podjetju NG (glej tudi uvodno izjavo 70) in da se tržni pogoji zvezne dežele iz transakcij iz združenih likvidnih sredstev niso prenesli na podjetje NG kot dolžnika.

               (66)

               V zvezi z ukrepom 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR) Nemčija navaja, da se zdi 7-odstotna obrestna mera skladna s tržnimi obrestnimi merami.

               (67)

               Nemčija glede ukrepa 5 (podpora podjetja NG podjetju CST) trdi, da je v skladu s tržnimi pravili, saj sta podjetji NG in MIB začetno financiranje projekta zagotovili pod enakimi pogoji, podjetje MIB pa pozneje ni moglo zagotoviti potrebnih delničarskih posojil v enakem znesku kot podjetje NG. Ker bi umik podjetja NG iz projekta ogrozil pravočasno vzpostavitev sistema izdaje vstopnic in po vsej verjetnosti razvrednotil prejšnje naložbe podjetja NG, je bilo za to podjetje bolje, da vztraja pri načrtovanem projektu pod spremenjenimi pogoji, zlasti ker je bilo mogoče glede na poslovni načrt pričakovati primerno donosnost in ker je podjetje NG prejelo zavarovanja od podjetja NG.

               (68)

               V zvezi z ukrepom 6 (plačilo podjetju IPC in posojilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika) Nemčija trdi, da sta prejemnika prejela plačili kot plačilo za storitve in kot posojilo pod pogoji, enakovrednimi tržnim.

               (69)

               Nemčija v zvezi z ukrepom 7 (odstop terjatev podjetja MIB do CST podjetju NG) ne obravnava vprašanj glede morebitne prednosti.

               (70)

               V zvezi z ukrepom 8 (posojilo banke ISB podjetjem NG, MSR in CMHN) Nemčija navaja, da banka ISB ni ravnala neodvisno (pod tržnimi pogoji) kot (ločeno) podjetje, ampak kot razvojna banka, ki prejema izrecna navodila uprave zvezne dežele in je njen del (94). Po navedbah Nemčije načela Dogovora II veljajo za refinanciranje posojila banke ISB (95) prek udeležbe te banke v združeni likvidnosti, ta udeležba pa zato ne vključuje pomoči v korist banke ISB (96).

               (71)

               Nemčija v zvezi z ukrepom 9 (poroštvo zvezne dežele banki ISB v zvezi z ukrepom 8) navaja, da zadevno poroštvo zagotavlja delitev tveganja v notranjem razmerju med banko ISB in zvezno deželo, ne zagotavlja pa nobene prednosti za prejemnike posojila (podjetja NG, MSR in CMHN), saj ni izboljšalo pogojev tega posojila (97).

               (72)

               V zvezi z ukrepom 10 (pogodba o poslovnem najemu, sklenjena 25. marca 2010) je Nemčija 29. septembra 2011 predložila strokovno mnenje o najemnini za poslovni najem kompleksa Nürburgring, ki ga je naročila zvezna dežela in v katerem so bile navedene najnižje in najvišje letne najemnine, skladne s tistimi na trgu. Nemčija trdi, da je pričakovana najemnina glede na navedeno strokovno mnenje 20 % višja od najvišje tržne ravni ter da bi taka najemnina pokrila stroške najemodajalca za izgradnjo v višini 330 milijonov EUR in ustvarila razumen dobiček (98).

               (73)

               V zvezi s posojili v okviru ukrepa 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika), s katerimi je bil financiran II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija trdi, da so ta posojila v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da ne vključujejo prednosti, saj so zaračunane obrestne mere višje od veljavnih referenčnih obrestnih mer (razen dveh posojil z dne 12. novembra 2008 in 22. decembra 2008).

               (74)

               Nemčija glede ukrepa 12 (poroštvo zvezne dežele za posojila podjetja RIM podjetju MSR, pri katerih je bilo podjetje Mediinvest posrednik, v okviru ukrepa 11) navaja, da poroštvo zvezne dežele zagotavlja prednost samo prejemnikom posojil, ne pa banki ISB ali podjetju RIM, saj je bilo navedeno poroštvo pogoj za odobritev posojila.

               (75)

               V zvezi z ukrepoma 13 in 14 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma (99) in posojila zvezne dežele) Nemčija ne trdi, da sta skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrep v zvezi z davkom na igre na srečo opisuje kot nadomestilo za infrastrukturne stroške v zvezi s spodbujanjem turizma. V zvezi s podreditvijo dolga Nemčija trdi, da ima zgolj deklaratorni učinek, saj se vsako delničarsko posojilo v postopku zaradi insolventnosti v vsakem primeru podredi, da ima navedena podreditev zato samo morebiten učinek na javni proračun in da zato ne pomeni prednosti (100).

               (76)

               Nemčija glede ukrepa 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM) trdi, da ne pomeni gospodarske prednosti za podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber, saj a) je bil opravljen po simbolični ceni 1 EUR na delnico; b) ni vključeval nobenih drugih prednosti, kot je preklic delničarskih posojil ali poroštev delničarja; c) sta podjetji NG in RIM prevzeli delnice v podjetju MSR, da bi združili lastništvo I. in II. dela projekta „Nürburgring 2009“ in omogočili enoten koncept poslovanja, ter d) vprašanje, ali je bilo podjetje MSR ob prenosu v težavah, ne vpliva na to oceno, saj je MSR družba z omejeno odgovornostjo, zato je odgovornost delničarjev v vsakem primeru omejena na kapital družbe.

               (77)

               V zvezi z ukrepom 16 (financiranje izgub podjetja NG zaradi dirk formule 1 s strani zvezne dežele) Nemčija navaja, da ni gospodarska dejavnost in da financiranje dogodkov formule 1 na splošno ni donosno.

               (78)

               Glede ukrepa 17 (koncesijska pogodba za formulo 1) Nemčija trdi, da je povezan s pogoji pogodbe o poslovnem najemu. Nemčija trdi, da je treba ob upoštevanju tega, da je najemnina občutno višja ([…] %) od tržne ravni, za obe pogodbi šteti, da sta v celoti uravnoteženi (vključno s koristmi, ki jih je koncesijska pogodba zagotovila podjetju NAG) (101).

         (b)   Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012
       (102)

               (79)

               V zvezi z ukrepom 18 (odložitev dolga) Nemčija navaja, da je bil nujen za preprečitev preteče insolventnosti in da bi ga izvedel tudi zasebni delničar.

               (80)

               Nemčija glede ukrepa 19 (podreditev dolga in poroštvo) trdi, da ne pomeni niti dejanskega niti morebitnega bremena za javni proračun, da bi ga izvedel tudi zasebni delničar in da podreditev dolga ni imela posledic za delničarje, saj ni bilo dodatnih upnikov z visokimi terjatvami.

         3.6   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

               (81)

               Nemčija trdi, da ukrepi v korist hotelov in restavracij nimajo morebitnih učinkov na trgovino med državami članicami (103).

         3.7   ZDRUŽLJIVOST
   (a)   Objekti dirkališča

               (82)

               Nemčija trdi, da je dirkališče Nürburgring bistvenega pomena za gospodarstvo in zaposlovanje v regiji, da je pomemben objekt, namenjen predvsem amaterskemu športu, da je del nemške moto športne zgodovine in nemške zgodovine ter zato tudi del kulturne dediščine Unije, da vpliva na varnost v prometu po vsem svetu, saj se avtomobili, ki se preskušajo na dirkališču, izvažajo po vsem svetu, da njegov center varne vožnje ponuja usposabljanje na področju varne vožnje in da preiskovani ukrepi niso povezani z dirkališčem kot takim, ampak s športno in drugo infrastrukturo, razen z dirkalno stezo, ter z organizacijo dirk formule 1.

         (b)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(c) PDEU

      Cilj skupnega interesa

               (83)

               Nemčija trdi, da se lahko izgradnja športnih objektov šteje za skupni interes v smislu člena 165 PDEU (104) in da so lahko ukrepi, ki omogočajo dostop do športa, upravičeni do podpore (105). Nürburgring gosti nekaj strokovnih dogodkov, pa tudi amaterske dogodke in usposabljanje mladih na področju moto športa. Uporablja se tudi za druge športne prireditve, kot so kolesarske dirke (Rad&Run), tekaške prireditve (Fisherman's Friend StrongmanRun) in triatlon (Green Hell Triathlon).

      Nujnost in sorazmernost ukrepov

               (84)

               Nemčija trdi, da so ukrepi nujni zaradi naslednjih razlogov: od […] prireditvenih dni se Nürburgring uporablja za poklicni šport samo ob […], za amaterski šport ob […], za amaterski in poklicni šport pa ob […]. Amaterskih športnikov je več kot […] ([…] poklicnih športnikov v primerjavi s […] amaterjev). Neamaterski dogodki vključujejo dirke formule 1, Deutsche Tourenwagen Meisterschaft, svetovno prvenstvo Superbike, glasbeno prireditev Rock am Ring in preskusne vožnje proizvajalcev avtomobilov. Amaterji se lahko po dirkališču vozijo s svojimi avtomobili. Ob koncih tedna so organizirana amaterska tekmovanja velikih nemških moto športnih združenj (kot je ADAC). Med tednom posamezni klubi uporabljajo steze za treninge ali amaterska tekmovanja. V moto športu ni ločene infrastrukture za poklicni in amaterski šport. Poleg tega so preiskovani ukrepi namenjeni odpravi nedelovanja trga. Donosnosti naložb ni mogoče pričakovati. V nasprotju z večnamenskimi dvoranami se na dirkališču opravi le ena ali dve seriji tekmovanj na leto. Zasebni vlagatelj ne bi zgradil in financiral take infrastrukture. Sodelovanje zasebnih subjektov pri financiranju I. dela projekta „Nürburgring 2009“ ni bilo uspešno. Sodelovanje javnosti je imelo zato tudi spodbujevalni učinek. Podjetje NG brez izrecne politične volje deželne vlade športne infrastrukture ne bi posodobilo in razširilo v enakem obsegu. Poleg tega Nemčija trdi, da je financiranje ukrepov sorazmerno. Ciljev ne bi bilo mogoče doseči z nižjo ravnjo financiranja s strani javnega sektorja. Instalacije so bile stare in jih je bilo treba posodobiti. Ni bilo podvajanja infrastrukture. V nasprotju s primeri Komisije v zvezi z večnamenskimi dvoranami (106) se preiskovani ukrepi ne nanašajo na novo infrastrukturo ali znatno povečanje zmogljivosti.

      Vpliv na trgovino in konkurenco je omejen na potrebno raven

               (85)

               Po navedbah Nemčije je vpliv na trgovino in konkurenco majhen ter ni v nasprotju s skupnim interesom. Kot je izjavilo sodišče v Koblenzu (107), je Nürburgring s stezo Nordschleife edinstven. Na dirkališču se že dolgo let organizirajo mednarodni in nacionalni dogodki, zato podpora za športno infrastrukturo na dirkališču Nürburgring ne pomeni prenosa dogodkov na Nürburgring. Nürburgring gosti le nekaj mednarodnih dogodkov.

         (c)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(d) PDEU

               (86)

               Nemčija trdi, da je Nürburgring kot najdaljša stalna dirkalna steza in najstarejša četrt z boksi na svetu del kulturne dediščine Unije (108). Nekateri deli ringowerka (kombinacija muzeja in znanstvenega centra) imajo muzejski značaj. Ukrep v podporo kulturi moto športa je bil potreben, saj ustvarja skupno kulturno identiteto v Nemčiji in Uniji, zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ pa je bilo neuspešno. Ukrep je bil tudi sorazmeren, saj se zanj ni plačalo prekomerno nadomestilo. Podpora ne vpliva na pogoje v zvezi s trgovino in konkurenco na področju kulturnih objektov v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Tržni delež kulturnih objektov na dirkališču Nürburgring je omejen, saj so v konkurenci z drugimi regionalnimi ali nacionalnimi kulturnimi objekti.

         (d)   Združljivost pomoči v skladu s členom 107(3)(b) PDEU

               (87)

               Nemčija trdi tudi, da sta črpanje posojil podjetja NG iz združene likvidnosti in sodelovanje banke ISB v združeni likvidnosti (ukrep 3) združljiva v smislu člena 107(3)(b) PDEU, saj je bilo posojilo takrat skoraj nemogoče pridobiti od realnega gospodarstva zaradi zloma medbančnega trga.

         (e)   Združljivost pomoči v skladu s členom 106(2) PDEU

               (88)

               Nemčija trdi, da so nekateri od naložbenih ukrepov za spodbujanje turizma izpolnjevali takrat veljavne zahteve v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena (109) in da ni nobene očitne napake pri presoji. Natančneje, Nemčija navaja, da imajo deli ringowerka (zlasti moto športna razstava, multimedijsko gledališče Grüne Hölle, ringomeister in testocentre) muzejski značaj in služijo javnemu interesu na področju (kulturnega) izobraževanja, Warsteiner Event Centre se uporablja kot večnamensko središče za kongrese, sejme in konference, parkirna hiša pa ob dnevih, ko ni velikih dogodkov, ni v celoti izkoriščena. Nemčija trdi, da podjetje, ki deluje pod običajnimi tržnimi pogoji, ne bi vlagalo v navedene tri objekte brez javnega financiranja in da neuspešno zasebno financiranje I. dela projekta „Nürburgring 2009“ kaže, da ni trga za izvedbo takih ukrepov.

               (89)

               Nemčija trdi, da se organizacija dogodkov formule 1 šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena, saj so ti dogodki javno financirani tudi v drugih državah, so zelo cenjeni, državi članici in celotni Uniji prinašajo makroekonomske učinke ter vplivajo na identiteto.

         (f)   Začasni okvir

               (90)

               Nemčija trdi, da so tranše 2, 3 in 4 posojila banke ISB (ukrep 8) združljive z notranjim trgom v skladu s Sporočilom Komisije – Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (110) ter da bi bila pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN tudi v primeru, da Komisija sklene, da je bilo podjetje NG 1. julija 2008 podjetje v težavah in da Začasnega okvira ni mogoče uporabiti za navedene tranše, enaka razliki med obrestno mero, ki bi jo bilo treba plačati na trgu, in obrestno mero, ki se je dejansko plačala, ne bi pa bila enaka skupnemu znesku posojila (111).

         3.8   PRODAJA SREDSTEV

               (91)

               Nemčija v svojih pripombah trdi, da prodajna struktura ne vključuje državne pomoči kupcu sredstev. Poleg tega trdi, da je postopek prodaje prekinil gospodarsko kontinuiteto podjetij NG, MSR in CMHN. Zato meni, da če se bo formalni postopek preiskave končal z negativnim sklepom Komisije, ki bo zahteval vračilo nezdružljive pomoči, obveznost vračila, naložena podjetjem NG, MSR in CMHN, ne bo zadevala kupca zadevnih sredstev. Nazadnje, Nemčija v zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in v katerem bo navedeno, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči, trdi, da ta pogoj ni ovira za likvidacijo upravičencev do pomoči in ne pomeni nadaljevanja poslovanja upravičencev ali prednosti za kupca.

               (92)

               V zvezi s prekinitvijo gospodarske kontinuitete je Nemčija izpostavila naslednje elemente:

                           (a)

                           prodaja je bila opravljena na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o svojih finančnih sredstvih;

                           (b)

                           ekonomski razlogi za prodajo se določijo v postopku zaradi insolventnosti, ki je namenjen poplačilu vseh upnikov s prodajo sredstev Nürburgringa in razdelitvijo izkupička med njimi;

                           (c)

                           začetek postopka zaradi insolventnosti, prevzem poslov podjetja NAG s strani podjetja NBG ter prodaja sredstev podjetju Capricorn in poznejša pooblastitev neodvisnega skrbnika za nadzor nad temi sredstvi so pomenili gospodarske prelome, saj se poslovni modeli podjetij NAG, NBG in Capricorn bistveno razlikujejo v smislu uporabe sredstev;

                           (d)

                           podjetje Capricorn in novi lastnik januarja 2015 nista bila gospodarsko ali poslovno povezana s podjetji NG, MSR ali CMHN;

                           (e)

                           kupec je pridobil samo sredstva, ne pa delnic ali obveznosti prodajalcev. Tudi delnice podjetja NBG niso bile prenesene na kupca;

                           (f)

                           večina pomembnih pogodb za tekoče poslovanje bo prenehala po koncu sezone 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe za obdobje od 1. januarja 2015. Kakršen koli prenos pogodb o zaposlitvi, povezan s prodanimi sredstvi, bo izveden v skladu z veljavnimi določbami nemške zakonodaje, kar pomeni, da se bo lahko kupec sredstev insolventnih podjetij svobodno odločil glede zaposlovanja osebja;

                           (g)

                           kar zadeva časovni okvir, so bila sredstva prodana pred sprejetjem sklepa Komisije in

                           (h)

                           datum prenosa določajo zahteve, ki jih določa zakonodaja o insolventnosti in jih je treba upoštevati v zvezi z najboljšo možno prodajo sredstev. Zaradi narave poslovanja na področju moto športa in narave prodajanih sredstev je Nemčija menila, da se bodo morebitni uspešni kupci ukvarjali s podobnimi dejavnostmi kot podjetja NG, MSR in CMHN. Vendar bi imeli morebitni novi lastniki možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN, uporabili pa bi svoj poslovni model. Podjetje Capricorn predvideva drugačen koncept uporabe dirkališča na podlagi novega poslovnega načrta. Poleg tega bo kupec v prihodnje bolj dejaven v smislu organizacije dogodkov na dirkališču Nürburgring. Nürburgring se bo glede na načrte kupca spremenil iz turistične zanimivosti v tehnološko središče.

               (93)

               V zvezi s pogojem, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Nemčija trdi naslednje:

                           (a)

                           noben potencialni vlagatelj ali finančni partner ne bi privolil v pridobitev sredstev, če ne bi bilo takega predpogoja;

                           (b)

                           glede na nemško zakonodajo o insolventnosti (112) morajo stečajni upravitelji zagotoviti, da se sredstva dolžnika likvidirajo po najboljši možni stopnji ali da se namesto tega v stečajnem načrtu določi ureditev, ki pa bi imela za posledico dodatno državno pomoč podjetjem Nürburgringa;

                           (c)

                           najemnik bo upravljal najeta sredstva pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbral sam, ter

                           (d)

                           [drugi ponudnik] je v svojo ponudbo vključil podoben pogoj, v sladu s katerim bi ponujene cene plačal šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi navajal, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči. [Tretji ponudnik] pa je vključil pogoj, v skladu s katerim bi lahko odstopil od prodaje, če do 31. decembra 2014 ne bi bil sprejet pozitiven sklep Komisije, ter

                           (e)

                           če sklep Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati, ne bo sprejet do začetka leta 2015 in se bodo prodana sredstva pred 1. januarjem 2015 prenesla na novo podjetje, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % pa v lasti neodvisnega skrbnika (glej uvodno izjavo 56), to ne bo pomenilo nadaljevanja dejavnosti upravičencev, ampak bo zagotovilo njihov dokončni izstop s trga.

               (94)

               Nemčija zaključuje, da zaradi tega postopka ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter sredstvi, prodanimi v razpisnem postopku. Zato bi bilo treba vračilo morebitne nezdružljive državne pomoči, ki so jo prejela podjetja NG, MSR in CMHN, zahtevati od teh podjetij po sprejetju ustreznega sklepa Komisije, vračilo pa ne bi zadevalo kupca prodanih sredstev. Nemčija trdi tudi, da predpogoj iz prodajne pogodbe med prodajalci in kupcem ni ovira za likvidacijo podjetij Nürburgringa in za izterjavo pretekle pomoči od njih. Upravičenci do pomoči bodo dokončno izginili s trga. Če bo prodaja podjetju Capricorn razveljavljena, se bodo sredstva vseeno prodala, prodajalci pa bodo likvidirani.

               (95)

               Nemčija je Komisijo obvestila o prodajni strukturi, da bi zagotovila pravno varnost glede tega, da prodaja sredstev ne bi vključevala državne pomoči in da morebitni uspešni kupci ne bi bili odgovorni za vračilo nezdružljive državne pomoči.

               (96)

               Nemčija se je poleg tega zavezala, da bo Komisiji poročala o izvajanju postopka prodaje. Poročila je pošiljala redno. Ta poročila so potrdila, da je bil postopek prodaje izveden v skladu z načeli, o katerih se je razpravljalo s Komisijo. Komisiji so zagotovila tudi informacije o ponudnikih, njihovih ponudbah, končni prodajni ceni in drugih pomembnih zadevah.

         4.   PRITOŽBE V ZVEZI S PRODAJO SREDSTEV

   4.1   PRITOŽBA PODJETJA JA ZUM NÜRBURGRING E.V. (PRVI PRITOŽNIK)
   (a)   Pritožba

               (97)

               Prvi pritožnik trdi, da zasnova razpisnega postopka za prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN (tj. skupna prodaja dirkalne steze, nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka) ni bila primerna za odpravo izkrivljanja konkurence na zadevnih trgih, saj je bil njen cilj zagotoviti nespremenjeno delovanje kompleksa ter prenos večine zaposlenih podjetij NG, MSR in CMHN na kupca sredstev. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da insolventna podjetja v postopkih zaradi insolventnosti z lastnim upravljanjem („Eigenverwaltung“) same opravijo prodajo, stečajni upravitelj („Sachwalter“) pa jih pri tem samo nadzoruje (113), da se od ponudnikov običajno ne zahteva, da predložijo ločene ponudbe za posamezne skupine sredstev, in da so ponudbe za vsa sredstva sprejemljive.

               (98)

               Prvi pritožnik trdi tudi, da bi se pomoč prenesla na kupca sredstev, saj bi se vsa sredstva, približno 300 zaposlenih in tekoči posli podjetja NBG prenesli na enega ponudnika, kar bi ustvarilo gospodarsko kontinuiteto med starim in novim lastnikom/upravljavcem. Poleg tega trdi, da so prodajalci zaradi merila čim večjega povečanja vrednosti vseh sredstev dali prednost ponudbam za vsa sredstva, ponudbe za posamezna sredstva pa so bile diskriminirane.

               (99)

               Nadalje, prvi pritožnik trdi, da merila za dodelitev in finančni podatki o dobičku podjetja NG niso dovolj pregledni ter da so bili nekateri ponudniki diskriminirani, zlasti zato, ker je bil dostop do virtualne podatkovne sobe omejen na pet ponudnikov. Navaja tudi, da so prodajalci podaljšanje roka za oddajo zavezujočih ponudb do sredine februarja 2014 sporočili samo ponudnikom, ki so predložili ponudbe za vsa sredstva in so dobili dostop do virtualne podatkovne sobe, ponudniki, ki so predložili ponudbe za posamezne skupine sredstev, kot je storil drugi pritožnik, pa niso bili obveščeni o podaljšanju roka. Poleg tega prvi pritožnik navaja, da je zvezno deželo in podjetje Capricorn zastopala ista odvetniška pisarna.

               (100)

               Prvi pritožnik zahteva prekinitev razpisnega postopka in njegov ponovni začetek z jasnimi merili za dodelitev, opredelitev dirkališča kot storitve splošnega gospodarskega pomena ter njegovo ločitev od prodaje nastanitvenih objektov in zabaviščnega parka.

               (101)

               Poleg tega prvi pritožnik trdi, da je podjetje NBG prejelo novo, nepriglašeno pomoč, nezdružljivo z notranjim trgom, saj je od insolventnega podjetja NG prejelo kapital za upravljanje poslov na dirkališču Nürburgring v višini 2 239 243 EUR v obliki prenosa v kapitalsko rezervo („Kapitalrücklage“), da upravljanje temelji na novi najemni pogodbi med podjetji NG, MSR, CMHN in NBG, za katero ni bilo razpisnega postopka, da podjetje NBG ne plačuje najemnine ter si ne prizadeva povečati prometa in prihraniti stroške, saj je obdržalo vse zaposlene in krilo stroške organizacije dogodkov formule 1. Prvi pritožnik trdi tudi, da prevzem pogodb o zaposlitvi osebja podjetja NAG s strani podjetja NBG na podlagi pogodbe, sklenjene 26. julija 2013 med podjetjem NBG in sindikatom Vereinigten Dienstleistungsgewerkschaft (v nadaljnjem besedilu: ver.di), določa, da prevzem ne sme imeti gospodarskih, socialnih ali pravnih negativnih posledic za zaposlene, in kaže, da je bil ohranjen poslovni model, ki je bil razvit z nezakonito pomočjo.

         (b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

               (102)

               Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti, saj iz nje ni razvidno, da je postopek prodaje odstopal od običajnega postopka pridobitve.

               (103)

               Ponudb za vsa sredstva v odprtem, brezpogojnem in preglednem postopku zbiranja ponudb ni mogoče izključiti že na začetku. Če je taka ponudba višja od vsote združenih ponudb za posamezna sredstva, bi lastnik, ki ravna v skladu s tržnimi pravili, sklenil pogodbo s ponudnikom, ki je dal ponudbo za vsa sredstva. V takih okoliščinah samo taka ponudba za vsa sredstva predstavlja tržno ceno (114). Izključitev takih ponudb iz nakupov v postopku zaradi insolventnosti bi pomenila kršitev podjetniške svobode in lastninske pravice upnikov v postopku zaradi insolventnosti, ki ju zagotavlja Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (104)

               Ponudbe za vsa sredstva se niso obravnavale prednostno. Drugi pritožnik ni dobil dostopa do podatkovne sobe samo zaradi dejstva, da cena, ki jo je ponudil, ni bila dovolj visoka.

               (105)

               Postopek zbiranja ponudb je bil opravljen v več fazah. Ponudniki so se uvrstili v naslednjo fazo samo, če je obstajala zadostna verjetnost sklenitve pogodbe. Prednost tega pristopa je, da občutljivi poslovni podatki niso dostopni več ponudnikom, kot je potrebno, in da se lahko stroški skrbnega pregleda zmanjšajo tako na strani prodajalca kot na strani ponudnikov, ki ponudijo prenizko ceno. Ponudnikom je bilo v vsaki fazi postopka zagotovljenih dovolj informacij.

               (106)

               Merila za dodelitev so bila nedvoumno opredeljena. Merilo za dodelitev so skupni prihodki, ponderirani glede na verjetnost sklenitve pogodbe, ki je nadalje opredeljena s podrejenimi merili.

               (107)

               Razlogi za omejitev dostopa do podatkovne sobe na pet ponudnikov niso bili tehnični. Omejitev dostopa je bila rezultat ocenjevanja ponudb.

               (108)

               Stečajna upravitelja navajata, da sta podjetje NBG ustanovila kot sredstvo za začasno upravljanje sredstev v postopku zaradi insolventnosti do prodaje sredstev. Pred tem je bilo za upravljanje odgovorno podjetje NAG. Po oddaji kompleksa Nürburgring v najem podjetju NAG so bila podjetja NG, MSR in CMHN zgolj lastniška podjetja, ki niso upravljala poslov. Po navedbah stečajnih upraviteljev ni bilo možnosti, da bi podjetja NG, MSR in CMHN prevzela upravljanje poslov. Razdelitev upravljanja poslov med tri podjetja bi zahtevala ločene koncepte. Poleg tega ta razdelitev ne bi ustrezala skupinam sredstev, ki bi zagotovile gospodarsko smiselno uporabo nepremičnin. Sklenitev pogodb z insolventnimi podjetji ni v skladu z notranjimi pravili številnih podjetij, zato je bilo treba upravljanje poslov nadaljevati prek plačilno sposobne hčerinske družbe kot sprejemljivega pogodbenega partnerja za stranke Nürburgringa. Poleg tega od zaposlenih ni bilo mogoče pričakovati, da bodo podjetje NAG zamenjali z insolventnimi podjetji. Podjetje NBG ni bilo ustanovljeno in opremljeno kot dolgoročna rešitev. V nasprotju s sredstvi, s katerimi je upravljalo podjetje NBG, se to podjetje ni prodajalo. Poleg tega stečajna upravitelja navajata, da sta podjetju NBG zagotovila kapital ob upoštevanju prodaje (preprečitev znižanja prihodkov v primeru nedelovanja) samo iz gospodarskih razlogov, da je podjetje NBG povečalo in ne zmanjšalo vrednost sredstev podjetja NG (115), da navedena zagotovitev kapitala ni zagotovila prednosti za podjetje NBG in da za ustanovitev in financiranje podjetja NBG ni odgovorna država, ampak stečajna upravitelja.

               (109)

               Stečajna upravitelja navajata, da je bila pogodba med podjetjem NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena, da bi se omogočilo nadaljevanje tekočih poslov podjetja NBG do prodaje, ne pa da bi Nürburgring po tem ostal gospodarski subjekt. Navedeno pogodbo je sklenilo podjetje NBG in ne prodajalci. Pogodbe o zaposlitvi so bile prenesene s podjetja NAG na NBG v skladu s členom 613a nemškega civilnega zakonika in ne na podlagi navedene pogodbe. V skladu s členoma 7 in 9 PDEU ter Direktivo Sveta 2001/23/ES (116) premisleki glede konkurence ne smejo povzročiti neupoštevanja ali poslabšanja socialnih standardov. Za podjetje NBG kot začasno rešitev je bilo pomembno, da se zaposleni podjetij NAG (večina) in NG (20 zaposlenih), ki so bili potrebni za nadaljevanje tekočih poslov, premestijo v podjetje NBG. Podjetje NBG je moralo preprečiti zamenjavo preostalih usposobljenih zaposlenih v prehodnem obdobju. Od začetka leta 2011 do konca leta 2012 se je število zaposlenih zmanjšalo za 114 ekvivalentov polnega delovnega časa (s 402 na 288 ekvivalentov polnega delovnega časa). Na začetku sezone 2013 je bilo zaposlenih 290 oseb. Ponudniki so bili obveščeni, da lahko obseg transakcije prilagodijo svojemu poslovnemu konceptu. Prenos zaposlenih ni znak, da je bil poslovni model ohranjen.

               (110)

               Nemčija meni, da pravila o državni pomoči od kupca sredstev podjetja v postopku zaradi insolventnosti ne zahtevajo, da se izogne prenosu pogodb o zaposlitvi in sklene nove pogodbe o zaposlitvi zaradi tveganja, da se bo odredilo vračilo pomoči, ki jo je prej prejelo insolventno podjetje, ter da taka zahteva ni sprejemljiva glede na evropski socialni model.

         4.2   PRITOŽBA PODJETJA ADAC e.V. (DRUGI PRITOŽNIK)
   (a)   Pritožba

               (111)

               Drugi pritožnik navaja, da so ga prodajalci obvestili, da njegove ponudbe ne morejo upoštevati v naslednji fazi prodaje, saj je cena, ki jo je ponudil, bistveno nižja od cen, vključenih v druge ponudbe, in se nanaša samo na del sredstev, prodajalci pa si prizadevajo za čim večje povečanje vrednosti vseh sredstev.

               (112)

               Drugi pritožnik trdi, da je namen postopka prodaje gospodarska kontinuiteta dejavnosti in ohranitev tržnega položaja Nürburgringa v njegovi sedanji obliki, zato ta postopek ni primeren za preprečitev prenosa prednosti, ki izhaja iz že dodeljene pomoči, na kupca sredstev. Opozarja, da lahko le prodaja več ponudnikom prepreči gospodarsko kontinuiteto, da so prodajalci ponudbam za vsa sredstva dali prednost pred ponudbami za posamezna sredstva, ki so bile sicer dovoljenje, vendar dejansko niso imele možnosti za uspeh, da ni meril za oceno ponudb za del sredstev v primerjavi s ponudbami za vsa sredstva in da so se samo ponudbe za vsa sredstva uvrstile v drugo fazo postopka.

               (113)

               Drugi pritožnik navaja tudi, da sta stečajna upravitelja postopek prodaje izvedla v nasprotju s pravili o državni pomoči, vključno s pravili o preglednosti in nediskriminaciji, ter da ta postopek zato ni primeren za dosego tržne cene. Trdi, da razpisna dokumentacija ni vsebovala podatkov o finančnem položaju podjetja NG, ki so pomembni za določitev ponujene cene, zato so bile okvirne ponudbe previsoke in bi se verjetno znižale po fazi postopka, v kateri je bil odobren dostop do podatkovne sobe. Drugi pritožnik navaja, da so se dobički bistveno zmanjšali v primerjavi s pričakovanimi dobički za leto 2013, ki so bili predhodno sporočeni ponudnikom, in da ponudniki niso imeli možnosti za novo analizo finančnih podatkov. Trdi tudi, da so bile razkrite informacije o finančnem položaju podjetja NBG in potrebnih srednje- in dolgoročnih naložbah pomanjkljive ter da razpisna dokumentacija namiguje na dolgoročna pogodbena razmerja, pogodbe z drugim pritožnikom pa so bile podaljšane samo za eno leto (2014). Poleg tega se merilo varnega financiranja ni ustrezno upoštevalo, sicer ponudnik La Tene Capital Limited s svojo nerealno visoko ponudbo ne bi dobil dostopa do podatkovne sobe brez potrditve financiranja.

         (b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

               (114)

               Pripombe stečajnih upraviteljev, navedene v uvodnih izjavah 101 do 105, veljajo tudi za pritožbo drugega pritožnika.

         4.3   PRITOŽBA [TRETJEGA PONUDNIKA] (TRETJI PRITOŽNIK)
   (a)   Pritožba

               (115)

               Tretji pritožnik trdi, da prodajna pogodba ni bila dodeljena ponudniku, ki je ponudil najvišjo ceno, ampak lokalnemu ponudniku, ki je bil obravnavan prednostno. Meni, da se negospodarski razlogi, kot so regionalni cilji ali industrijska politika, ki jih vlagatelj, ki deluje v skladu z načeli tržnega gospodarstva, ne bi sprejel, ne smejo upoštevati kot razlog za izbiro nižje cene in da kažejo na obstoj državne pomoči (117). Tretji pritožnik trdi, da je ponudil kupnino v višini 150 milijonov EUR (118), pogodba pa je bila oddana podjetju Capricorn, čeprav je bila ponudba tretjega pritožnika precej višja. Nadalje poudarja, da se lahko prodajalec izjemoma odloči za nižjo ponudbo, če je očitno, da prodaja ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, ni mogoča (varnost transakcije), tj. če kupec ne more plačati kupnine (119). Tretji pritožnik trdi, da se to ni zgodilo, saj: (1) je tretji pritožnik predložil zavezujočo finančno zavezo sklada zasebnega kapitala v višini 30 milijonov EUR in (2) ni mogel dobiti zaveze za nadaljnje obroke kupnine zaradi zamude in pomanjkljive dokumentacije prodajalcev. Trdi, da je prodajalce obvestil, da bi lahko manjkajoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014. Tretji pritožnik navaja tudi, da bi lahko na dan pritožbe (10. aprila 2014) zagotovil finančno zavezo v vrednosti več kot 110 milijonov EUR, Komisiji pa je predložil pismo o nameri z dne 26. marca 2014, ki ga je podjetje Jupiter Financing Group, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Jupiter Financial Group) naslovilo na tretjega pritožnika in v katerem ga je obvestilo o svojem zavezujočem predlogu za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa (za finančne elemente tega predloga glej opombo 105). Eden izmed pogojev za ta predlog za financiranje je bil izid skrbnega pregleda, ki bo zadovoljiv za podjetje Jupiter Financial Group.

               (116)

               Tretji pritožnik trdi tudi, da bi se od skupnega zneska 77 milijonov EUR, ki ga je podjetje Capricorn ponudilo kot kupnino za Nürburgring, 6 milijonov EUR plačalo šele po sezoni 2014, nadaljnjih 11 milijonov EUR pa šele v obdobju 2015–2018, torej bi dejanska gotovinska kupnina znašala 60 milijonov EUR, kar pomeni razliko v višini 50 milijonov EUR v primerjavi z gotovinsko kupnino v višini 110 milijonov EUR, ki jo je ponudil tretji pritožnik. Tretji pritožnik navaja, da bi ob upoštevanju nadaljnjih prihodnjih gotovinskih plačil razlika med ponudbama podjetja Capricorn in tretjega pritožnika znašala 73 milijonov EUR. Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da je podjetje Capricorn prejelo pomoč v višini najmanj 73 milijonov EUR, tj. razlika med kupnino, ki jo je ponudil tretji pritožnik kot ponudnik z najvišjo ponudbo, in kupnino, ki jo je ponudil uspešni ponudnik. V zvezi s tem tretji pritožnik meni, da se znesek pomoči ob upoštevanju podpore v korist lokalnih skupnosti poveča za 200 milijonov EUR na skupno 273 milijonov EUR.

               (117)

               Poleg tega tretji pritožnik trdi, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bila pogojena s sklepom Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno izključeval razširitev naloga za izterjavo. Po navedbah tretjega pritožnika to pomeni odstopanje od napovedanih načel postopka prodaje, ki je povzročilo kršitev razpisnega postopka, saj druge stranke, kot je tretji pritožnik, niso bile obveščene o prilagoditvah.

               (118)

               Poleg tega tretji pritožnik trdi, da prodaja sredstev ni bila opravljena kot odprt, pregleden in brezpogojen izbirni postopek. Natančneje, tretji pritožnik trdi, da:

                           (a)

                           so bili informativni dokumenti (Fact Books), ki so jih zagotovili prodajalci, vsebinsko napačni in zavajajoči ter da je bila zlasti predlagana struktura transakcije, ki naj bi zagotovila „prazno bilanco stanja“, neuresničljiva. Takoj po začetku postopka skrbnega pregleda je tretji pritožnik ugotovil, da struktura transakcije, ki so jo predlagali prodajalci, ni ustrezala dejanskim okoliščinam, ki izhajajo iz delovanja Nürburgringa, in je zato ni bilo mogoče izvesti (120);

                           (b)

                           so prodajalci v celotnem postopku odlagali dokončno sklenitev pogodbe o nakupu sredstev;

                           (c)

                           prodajalci niso sporočili nedvoumnega roka za končanje postopka zbiranja ponudb, navedli pa so, da se bo postopek končal konec marca 2014. Iz korespondence med tretjim pritožnikom in prodajalci ter sporočila za javnost, ki so ga objavili prodajalci, je razvidno, da naj bi imel tretji pritožnik za oddajo ponudbe čas do konca marca. Poleg tega naj bi bilo podjetje Capricorn obravnavano prednostno, saj je imelo možnost, da zavezujočo finančno zavezo predloži po 17. februarju 2014 (121);

                           (d)

                           pomembne pogodbe, kot so pogodbe o poslovanju med podjetjem NBG in tretjimi osebami, niso bile zagotovljene ali pa so bile zagotovljene zelo pozno. Poleg tega so bili odločilni finančni podatki podjetja NBG ponudnikom v podatkovni sobi domnevno zagotovljeni samo v nemščini in samo en delovni dan pred iztekom roka za oddajo končnih ponudb ali celo na dan izteka tega roka. Natančneje, pomembne informacije, kot so revidirani letni računovodski izkazi podjetja NBG z dne 31. decembra 2012, so bile domnevno zagotovljene šele na večer zadnjega delovnega dne pred rokom za oddajo končnih ponudb;

                           (e)

                           so podajalci diskriminirali druge ponudnike, saj naj bi podjetju Capricorn omogočili prednostni dostop do glavnih dobaviteljev, ki so tretje osebe. Tretji pritožnik meni zlasti, da so se podjetje Capricorn, prodajalci in pivovarna Bitburger pogajali že več tednov pred razglasitvijo uspešnega ponudnika 11. marca 2014 (122);

                           (f)

                           je bila pogodba o nakupu sredstev med prodajalci in podjetjem Capricorn overjena že pred 11. marcem 2014. Podjetje Capricorn naj bi bilo o oddaji pogodbe obveščeno že pred sprejetjem odločitve odbora upnikov, 9. marca 2014 pa je objavilo sporočilo za javnost, ki je bilo torej objavljeno dva dni pred odločitvijo odbora upnikov z dne 11. marca 2014;

                           (g)

                           so se prodajalci oddaljili od pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013, ne da bi o tem obvestili ostale ponudnike, in sicer so v izključno korist podjetja Capricorn opustili zahtevo glede zagotovitve jamstva za financiranje skupne kupnine (123);

                           (h)

                           so prodajalci kršili pogoje iz pisma o postopku, saj posameznim ponudnikom niso predložili dogovorjene in notranje odobrene dopolnjene pogodbe o nakupu sredstev pred rokom oddaje končne ponudbe, zato so bistveno otežili dokončne ureditve financiranja;

                           (i)

                           so prodajalci pogodbo o nakupu sredstev oddali tudi na podlagi okoljskih meril in brez nadaljnjega posvetovanja s tretjim pritožnikom domnevali, da podjetje ne bi moglo izpolniti teh meril, čeprav prodajalci niso uvedli izrecnih okoljskih pogojev, ter (124)

                           (j)

                           je bilo podjetje Capricorn deležno prednostne obravnave, saj se je posvetovalo o državni pomoči z odvetniško pisarno McDermott, ki je o isti zadevi pred tem že svetovala prodajalcem in zvezni deželi.

               (119)

               Tretji pritožnik trdi, da prodaja vključuje sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi (125), da obstaja nova državna pomoč v korist podjetja Capricorn in da je treba morebitni nalog za izterjavo v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno prodajalcem sredstev, razširiti na podjetje Capricorn (126). Tretji pritožnik trdi, da je prodajna pogodba neveljavna zaradi kršitve obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU.

               (120)

               Nazadnje, tretji pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, kar po mnenju tretjega pritožnika kaže, da podjetje Capricorn ni predložilo popolnoma financirane ponudbe. Poleg tega trdi, da so bili pogoji glede financiranja pridobitve sredstev Nürburgringa po navedenem neplačilu spremenjeni v korist podjetja Capricorn in da je to očiten odmik od pravil, ki so jih določili prodajalci, in pisma o postopku, poslanega ponudnikom, kar bi lahko pomenilo dodatno pomoč v korist podjetja Capricorn.

         (b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

               (121)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev tretji pritožnik ni predložil nobene zavezujoče finančne zaveze za plačilo 30 milijonov EUR, in sicer niti skupaj s potrdilno ponudbo z dne 17. februarja 2014 (v kateri je bila omenjena zavezujoča finančna zaveza […] v višini 30 milijonov EUR) niti skupaj s pritožbo, trditev tretjega pritožnika, da bi lahko dokaz o financiranju predložil pozneje, pa ni bila potrjena niti z nezavezujočimi izjavami tretjih oseb. Za razliko od potrdilnih ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] potrdilna ponudba tretjega pritožnika ni izpolnjevala finančnih zahtev iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Prodajalci 11. marca 2014 zato niso imeli razlogov za oddajo pogodbe tretjemu pritožniku. Tveganje, da bi čakanje na dokaz o financiranju tretjega pritožnika povzročilo zmanjšanje števila ponudnikov na ena ali nič, za prodajalce ni bilo sprejemljivo, saj: (a) je [drugi ponudnik] konzorcij vztrajal pri izvedbi prenosa lastništva 3. aprila 2014 in (b) ni bilo ustreznega napredka pri utemeljitvi ponudbe tretjega pritožnika, čeprav je ta prijavil svoj interes 17. maja 2013, okvirno ponudbo pa predložil že 30. septembra 2013, zato se je verjetnost sklenitve transakcije s tretjim pritožnikom zmanjšala. Domnevna finančna zaveza skupine Jupiter Financial Group z dne 26. marca 2014 prodajalcem ni bila predložena, poznejše nepodpisano pismo investicijske banke in svetovalnega podjetja […] z dne 31. marca 2014 pa je pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda. Razvojni sklad v višini 200 milijonov EUR za občine v okolici Nürburgringa ne bi koristil prodajalcem.

               (122)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev so bili ponudniki obveščeni, da bo uspešni ponudnik morda izbran kmalu po izteku roka za oddajo ponudb 17. februarja 2014. Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili prodajalci, ni bilo mogoče pričakovati, da bo postopek podaljšan. V sporočilu za javnost, na katerega se sklicuje tretji pritožnik, je navedeno, da nameravata stečajna upravitelja skleniti pogodbo v prvem četrtletju leta 2014. Stečajni upravitelj zanika, da je javno izjavil, da naj bi se odločitev sprejela konec marca, da je bilo podjetje Capricorn obveščeno o oddaji pogodbe že pred sestankom odbora upnikov in da je to podjetje 9. marca 2014 objavilo sporočilo za javnost.

               (123)

               Stečajna upravitelja navajata, da se struktura transakcije (prodaja posameznih sredstev, skupin sredstev ali vseh sredstev brez prenosa deležev ali obveznosti) v postopku zbiranja ponudb ni spremenila. Pojem „prazna bilanca stanja“ pomeni le, da je prenos obveznosti ob prodaji izključen. Dejstvo, da so prodajalci lastniška podjetja in da posle upravlja podjetje NBG, je bilo sporočeno vsem zainteresiranim stranem že v oglasu, ki je bil tretjemu pritožniku poslan 17. maja 2013. Stečajna upravitelja menita, da če je tretji pritožnik za dejavnost podjetja NBG res izvedel šele med skrbnim pregledom, je mogoče sklepati, da se ni ustrezno seznanil z obsežnimi informacijami, ki so bile zagotovljene pred oddajo okvirnih ponudb. Prodajalci nikoli niso zahtevali, da kupec prevzame pogodbe podjetja NBG. Stečajna upravitelja zaradi posebnega položaja podjetja NBG z vidika prenosa sredstev, ki se je načrtoval že od začetka, nista upoštevala možnosti, da bi kupec prevzel najemno pogodbo med prodajalci in podjetjem NBG. Trdita, da je tretji pritožnik zelo pozno spoznal, da bi v primeru prevzema sredstev 1. januarja 2014 dobil pretežno „prazen“ kompleks Nürburgring ter da bi nove pogodbe s strankami in sponzorji prinesle (povečane) prihodke šele v sezoni 2015 zaradi časa, potrebnega za načrtovanje dogodkov (dirk). Poleg tega so prodajalci večkrat poudarili, da lahko ponudniki opredelijo predmet nakupa.

               (124)

               V zvezi z odškodninskimi zahtevki tretjih oseb so prodajalci tretjega pritožnika obvestili, da bo zelo težko sklenil nove pogodbe s strankami podjetja NBG pod pogoji, ki so za stranke slabši od pogojev obstoječih pogodb, če se vprašanje odškodnine za neizpolnjevanje obveznosti iz pogodb s podjetjem NBG ne bo rešilo. Treba je bilo odpraviti tveganje, da bodo kupec in pogodbeni partnerji sklenili novo pogodbo, ki bo ustvarila položaj, v katerem bo pogodbeni partner plačal visoko plačilo, zahteval odškodnino, enako razliki s predhodnim zneskom plačila, in v poznejših letih, za katera ne bo imel pogodbe s podjetjem NBG, plačeval bistveno nižje plačilo. Zahteva prodajalcev glede take izključitve ni neobičajna za prodajo sredstev zaradi zaprtja podjetij in omogoča, da se zagotovi najboljša prodaja v interesu upnikov.

               (125)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev je bil rok za oddajo potrdilnih ponudb podaljšan s pismom z dne 17. decembra 2013, saj tudi drugi ponudniki še niso predložili zadovoljivih ponudb. Ponudnikom je bilo večkrat pojasnjeno, da je podjetje NBG prevzelo poslovanje šele po sezoni 2012, da je moralo zato v veliki meri izpolniti pogodbe podjetja NAG in da zanesljive računovodske evidence za to poslovanje zato (še) niso obstajale. Po mnenju stečajnih upraviteljev morajo morebitni kupci sami upoštevati povezana tveganja.

               (126)

               Stečajna upravitelja navajata, da je tretji pritožnik 6. marca 2014 predložil dopolnjeno pogodbo o prodaji sredstev za svojo potrdilno ponudbo. Osnutek pogodbe o nakupu sredstev, ki je bil dogovorjen 13. februarja, so pripravili prodajalci, zato je bilo jasno, da bo naslednji osnutek pripravil tretji pritožnik.

               (127)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev so imeli vsi ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo izbirnega postopka, na voljo iste dokumente v podatkovni sobi. Dokumenti, navedeni v pritožbi, prodajalcem in zlasti drugim ponudnikom niso bili dostopni prej, vsi ponudniki so imeli enako možnost, da si ogledajo dokumente v podatkovni sobi, in drugi ponudniki so skrbni pregled opravili na podlagi istih dokumentov. Vsi ponudniki so bili dovolj zgodaj obveščeni, da so bile računovodske evidence podjetij pomanjkljive. Skoraj vsi dokumenti prodajalcev in podjetja NBG so bili v podatkovni sobi na voljo v nemščini, prodajalci pa niso bili obvezani, da vse dokumente zagotovijo v angleščini.

               (128)

               Poleg tega stečajna upravitelja poudarjata, da je bil rok za oddajo ponudb in predložitev dokazov o financiranju dovolj dolg. Tretji pritožnik je imel za predložitev dokazov o financiranju na voljo deset mesecev (od 8. aprila 2013, ko je [tretji ponudnik] prvič stopil v stik s prodajalci, do 17. februarja 2014), za skrben pregled pa skoraj štiri mesece (od 23. oktobra 2013 do 17. februarja 2014). Stečajna upravitelja navajata, da sta presegla zahteve, ki izhajajo iz prakse odločanja Komisije (127).

               (129)

               Pogajanja o novi pogodbi o dobavi piva in glede dogodka „Rock am Ring“ je opravilo podjetje NBG in ne podjetje Capricorn, povezani dokumenti pa so bili dani na voljo v podatkovni sobi. V zvezi s tem ni povezave s podjetjem Capricorn, ki jo navaja tretji pritožnik.

               (130)

               Prodajalci v razpisni postopek niso vključili okoljskih meril za izbiro končne ponudbe. Edini merili v razpisnem postopku za izbiro končne ponudbe sta bili (a) čim večje povečanje skupnih prihodkov za vsa sredstva in (b) pričakovana varnost transakcije. Ponudba tretjega pritožnika ni bila izbrana, ker ni izpolnjevala drugega merila, tj. varnost transakcije ni bila zagotovljena, saj tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokazov o financiranju. Hkrati so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter pogajanja med podjetjem Capricorn in banko […], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. Ker tretji pritožnik svoji potrdilni ponudbi ni priložil dokaza o financiranju, je obstajalo veliko tveganje, da pogodba s tem pritožnikom ne bo sklenjena. Poleg tega sta stečajna upravitelja poskušala oceniti verjetnost, da bo tretji pritožnik zagotovil financiranje, in sicer sta proučila nadaljnje kazalce poslovnega modela tretjega pritožnika, na podlagi katerih bi se lahko ugotovila verjetnost izvedbe transakcije. Poslovni model tretjega pritožnika je temeljil na […] in na […]. Ker zahteve glede hrupa, ki veljajo za Nürburgring, ne dopuščajo […], […] pa ne obstaja, ni bilo mogoče pričakovati, da se bo ta koncept izvedel v kratkem času. Glede koncepta tretjega pritožnika se je torej ocenilo, da obstaja veliko tveganje, da pogodba ne bo sklenjena, ali da bo sklenitev zahtevala vsaj veliko časa in pogajanj. Skladnost koncepta z zahtevami glede hrupa na dirkališču Nürburgring ni bila merilo za dodelitev.

               (131)

               V zvezi s trditvijo tretjega pritožnika, da ponudba podjetja Capricorn ni bila brezpogojna, saj je bil pogoj zanjo sklep Komisije, ki ga ne bi bilo mogoče izpodbijati in bi jasno določal, da nalog za izterjavo ne bo razširjen, stečajna upravitelja in Nemčija trdijo, da je tretji pritožnik v svojo dopolnjeno pogodbo vključil pogoje s podobnim učinkom. Glede na določbe, vključene v zadevne dele navedenih dopolnjenih pogodb, ki so jih predložili stečajna upravitelja in Nemčija, sta imela kupec in/ali prodajalec pravico, da odstopita od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bo izdan do 15. julija 2014 (kot je določeno v osnutku pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot je določeno v dopolnjenem osnutku pogodbe z dne 14. februarja 2014).

               (132)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev dejstvo, da nobeden od dveh ponudnikov, ki sta predložila kvalificirano potrdilno ponudbo, ni v celoti izpolnil zahteve po varnem financiranju (jamstvo v vezi s kupnino ali plačilo kupnine na depozitni račun) in da so prodajalci zato domnevno opustili navedeno zahtevo, ne da bi o tem obvestili tretjega pritožnika, ni dokaz o nepreglednosti postopka. To ni vplivalo na tretjega pritožnika, saj ni predložil potrdilne ponudbe z dokazom o financiranju. Obvestilo vsem ponudnikom o domnevni opustitvi ne bi vplivalo na razpisni postopek. Poleg tega opustitev ni vzrok za dejstvo, da tretji pritožnik ni predložil potrdil o financiranju, in ustreza ravnanju hipotetičnega zasebnega prodajalca.

               (133)

               Stečajna upravitelja trdita, da ukrepov, ki sta jih sprejela, ali ukrepov, ki jih je sprejel odbor upnikov, ni mogoče pripisati državi in da ni nobene očitne prednosti za podjetje Capricorn, saj so prodajalci izbirni postopek opravili v skladu z načelom subjekta, ki deluje pod tržnimi pogoji.

               (134)

               Nazadnje, v zvezi s trditvijo, da ponudba podjetja Capricorn ni bila v celoti financirana, saj podjetje ni plačalo drugega obroka kupnine, in da bi lahko obstajala dodatna pomoč za podjetje Capricorn, saj so bili po navedenem neplačilu pogoji za financiranje pridobitve sredstev Nürburgringa spremenjeni v korist podjetja Capricorn, nemški organi trdijo: (a) da podjetje Capricorn ni imelo nobenih koristi, saj je bil drugi obrok odložen z 8-odstotno obrestno mero in zastavnimi pravicami (glej opombo 72); (b) da odložitev drugega plačila ni vključevala državne pomoči in odločitve za odložitev ni mogoče pripisati državi, saj jo je sprejel stečajni upravitelj brez posredovanja zvezne dežele, ter (c) da ni bilo odmika od pravil, ki so jih določili prodajalci, in od pisma o postopku, poslanega ponudnikom, saj prodajalci v postopku zbiranja ponudb niso določili fiksnih zahtev v zvezi s plačilom obrokov kupnine pred sklenitvijo, zato morebitna zahteva ponudnika, da se gotovinsko zavarovanje nadomesti z drugo vrsto zavarovanja za plačilo kupnine, ne bi vplivala na oceno ponudb.

               (135)

               Po mnenju stečajnih upraviteljev bi bilo treba pritožbo zavrniti kot neutemeljeno. Neutemeljeni namigi tretjega pritožnika v zvezi s financiranjem niso v skladu z ravnanjem preudarnega udeleženca na trgu ali stečajnega upravitelja.

         4.4   PRITOŽBA MEYRICKA COXA (ČETRTI PRITOŽNIK)
   (a)   Pritožba

               (136)

               Četrti pritožnik trdi, da razlog za oddajo pogodbe podjetju Capricorn ni bil ekonomsko najugodnejša ponudba, ampak dejstvo, da gre za nemško podjetje in da prodajalci sredstev niso želeli prodati konzorciju pod vodstvom zasebnih subjektov. Nadalje trdi, da je bila ponudba podjetja Capricorn z vidika več meril nižja od ponudbe [drugega ponudnika]. Natančneje, četrti pritožnik trdi, da:

                           (a)

                           je bilo financiranje ponudbe podjetja Capricorn manj varno kot financiranje ponudbe [drugega ponudnika] (128);

                           (b)

                           so bila v ponudbi [drugega ponudnika] predvidena višja vnaprejšnja plačila (129);

                           (c)

                           tveganje, da transakcija ne bo izvedena, je bilo večje v primeru podjetja Capricorn kot v primeru, da bi se sprejela ponudba [drugega ponudnika] (130);

                           (d)

                           ima [drugi ponudnik] več izkušenj in boljše kvalifikacije kot podjetje Capricorn (131);

                           (e)

                           je nadaljnja naložba [drugega ponudnika] v Nürburgring v višini 25 milijonov EUR verjetnejša kot naložba podjetja Capricorn ter

                           (f)

                           so bili ponudniki v razpisnem postopku obravnavani različno in da je bilo podjetje Capricorn deležno ugodnejše obravnave (132).

               (137)

               Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, ki je zapadel v plačilo konec julija, ter da so bili znesek v višini 25 milijonov EUR in 8-odstotne zamudne obresti opuščeni v korist podjetja Capricorn, kar pomeni dodatno državno pomoč v korist tega podjetja. Po mnenju četrtega pritožnika navedeno sproža tudi vprašanja glede informacij, ki so jih podjetje KPMG in stečajna upravitelja zagotovili odboru upnikov v okviru razpisnega postopka, in kaže, da finančna sposobnost podjetja Capricorn ni bila pravilno predstavljena.

               (138)

               Poleg tega četrti pritožnik trdi, da podjetje Capricorn ni imelo podpisane pogodbe s […] o financiranju ponudbe, ampak samo nezavezujoč dogovor, zato podjetje v času sestanka odbora upnikov ni imelo ustreznega dogovora o financiranju.

               (139)

               Nazadnje, četrti pritožnik ugotavlja, da informacije, ki jih je predložil, jasno kažejo, da je bila podjetju Capricorn v postopku prodaje sredstev Nürburgringa zagotovljena prednost, da ta prednost izhaja iz odločitve, ki ni v skladu z načinom, kako bi prodajalec na trgu izvedel postopek in ocenil ponudbe na podlagi meril za dodelitev, da tak prodajalec na trgu ne bi sklenil, da je ponudba podjetja Capricorn na splošno ekonomsko ugodnejša od ponudbe [drugega ponudnika], in da je treba začeti nov postopek, v katerem se bodo uporabila dosledna merila, da se zagotovi odprt, pravičen in brezpogojen razpisni postopek s časovnim razporedom, ki bo jasno določen in se bo spoštoval, identiteta ponudnikov pa se v postopku ne bo razkrila odboru upnikov.

         (b)   Pripombe stečajnih upraviteljev, ki jih je poslala Nemčija

               (140)

               Stečajna upravitelja navajata, da je vpliv na četrtega pritožnika kot člana konzorcija [drugega ponudnika] zgolj posreden. Poleg tega predlagata, da se pritožba ovrže, saj je bil razpisni postopek odprt, pregleden in brezpogojen, sredstva pa so bila prodana ponudniku, ki je predložil ponudbo, ki bo zagotovila najvišje prihodke.

               (141)

               Stečajna upravitelja zanikata, da so člani odbora upnikov privolili v prodajo podjetju Capricorn zaradi dejstva, da je to podjetje nemško in ni konzorcij pod vodstvom zasebnih subjektov.

               (142)

               Po navedbah stečajnih upraviteljev ponudba podjetja Capricorn prinaša bistveno višje prihodke od prodaje kot ponudba [drugega ponudnika], med navedenima ponudbama pa ni odločilnih razlik v varnosti transakcije, ki bi upravičile izbiro bistveno nižje ponudbe (pri obeh ponudbah je bila varnost transakcije zadovoljiva, ne pa največja). [Drugi ponudnik] prav tako ni bil pripravljen zagotoviti bančne garancije za kupnino ali prenesti kupnino na depozitni račun v skladu z zahtevo iz pisma o postopku z dne 17. oktobra 2013. Kljub več pozivom […] (član konzorcija [drugega ponudnika], ki bi moral olajšati zagotovitev zunanjega kapitala) in drugi člani [drugega ponudnika] niso predložili nobene pravno zavezujoče izjave, ki bi jih zavezovala k zagotovitvi potrebnih finančnih sredstev. V nasprotju s tem je Robertino Wild, ki je delničar podjetja Capricorn, zagotovil vrednostne papirje v visokem znesku, zunanje financiranje podjetja Capricorn pa je bilo dokazano z običajnim potrdilom o financiranju banke Deutsche Bank. Stečajna upravitelja sta preverila potrdilo o financiranju, ugotovitve preveritve, tj. da potrdilo ne vsebuje nobenih nenavadnih izjav o omejitvi odgovornosti ali pogojev, pa sporočila odboru upnikov. Lastna finančna sredstva v višini [14–17] milijonov EUR in zunanja finančna sredstva v višini [41–49] milijonov EUR so zavarovana s pogodbeno kaznijo v višini [22–27] milijonov EUR, ki jo mora kupec plačati, če prodajalci odstopijo od pogodbe zaradi neporavnanih plačil. Navedena pogodbena kazen je prav tako zavarovana. Odbor upnikov se je oprl na oceno stečajnih upraviteljev.

               (143)

               V zvezi z vnaprejšnjimi plačili stečajna upravitelja navajata, da je imela ponudba [drugega ponudnika] prednosti (plačilo [30–33] milijonov EUR do 31. marca 2014 v primeru [drugega ponudnika] v primerjavi s plačilom [4,6–5,4] milijona EUR v primeru podjetja Capricorn) in slabosti: razen zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR bi se denar, ki bi ga zagotovil [drugi ponudnik], hranil na blokiranem računu in se prenesel na račun prodajalcev po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 in kupec kljub temu ne bi odstopil od pogodbe (možnost za podaljšanje roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena). Če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, bodo imeli prodajalci v vsakem primeru dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka podjetja NBG) v primeru podjetja Capricorn.

               (144)

               Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika] kaže, da ponudba podjetja Capricorn vključuje najvišjo nominalno nakupno ceno in zagotavlja najboljši gospodarski rezultat:

                  Preglednica 10

                  Primerjava ponudb podjetja Capricorn in [drugega ponudnika]

                           Ponudba podjetja Capricorn

                           Ponudba [drugega ponudnika]

                           Zneski v milijonih EUR

                                       1.

                                       obrok prodajne cene 31.3.2014

                           [4,6–5,1]

                                       1.

                                       obrok prodajne cene 31.3.2014

                           [7,1–7,6]

                                       2.

                                       obrok prodajne cene 31.7.2014

                           [4,6–5,1]

                                       2.

                                       obrok prodajne cene 31.3.2014

                           [22–27]

                                       3.

                                       obrok prodajne cene 20.12.2014

                           [4,6–5,1]

                                       3.

                                       obrok prodajne cene leta 2016

                           [2,3–2,6]

                           Denarni tok podjetja NBG, 2014 (133)

                           6,0

                           plačilo iz dobička za leto 2015 leta 2016 (133)

                           [2,3–2,6]

                                       4.

                                       obrok kupnine ob sklenitvi

                           [41–49]

                           plačilo iz dobička za leto 2016 leta 2017 (133)

                           [4,6–5,1]

                           Preostali znesek kupnine

                           [10,5–11,5]

                           plačilo iz dobička za leto 2017 leta 2018 (133)

                           [7,1–7,6]

                           Skupna prodajna cena

                           77,0

                           [47–52]

                           Zmanjšanje števila zaposlenih/prestrukturiranje

                           – 2,5

                           – 3,0

                           Prenehanje pogodb o upravljanju Lindner

                           – 1,0

                           – 1,0

                           neg. denarni tok NBG v 1. četrtletju 2014

                           – 1,6

                           Plačila razlike

                           – 1,3

                              Gospodarski rezultat

                              [70–77]

                              [41–45]

               (145)

               Dobri rezultati članov [drugega ponudnika] in dejstvo, da imajo več izkušenj s transakcijami na področju združitev in prevzemov, ne morejo upravičiti izbire ponudbe z bistveno nižjo prodajno ceno. Prodajalci niso oporekali zmožnostim članov [drugega ponudnika], vendar te zmožnosti niso bile merilo za dodelitev. Znesek naložb v Nürburgring po prodaji prav tako ni bil merilo za dodelitev.

               (146)

               Stečajna upravitelja trdita, da nista diskriminirala nobenega ponudnika in da iz pritožbe ni jasno, katero od njunih dejanj naj bi vodilo k domnevi, da je ponudba [drugega ponudnika] nižja od ponudbe podjetja Capricorn. Zavračata trditve četrtega pritožnika, da vpletene osebe niso bile na voljo in da je bil postopek prodaje podaljšan, da bi se podjetju Capricorn omogočila oddaja ponudbe. [Drugi ponudnik] je bil izrecno obveščen, da se bodo pogajanja z drugimi ponudniki nadaljevala do sestanka odbora upnikov 11. marca 2014.

               (147)

               Poleg tega stečajna upravitelja trdita, da njunih ukrepov ali odobritve odbora upnikov ni mogoče pripisati državi in da postopek prodaje ni vključeval prednosti, saj je bil skladen z ravnanjem udeležencev na trgu.

               (148)

               V zvezi s trditvijo četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni imelo dogovora s […] o financiranju ponudbe podjetja, nemški organi navajajo, da je […] zajamčil svoje financiranje po obsežnem pravnem in finančnem skrbnem pregledu ter da ni nikoli preklical svojega jamstva glede financiranja.

               (149)

               V zvezi s trditvami četrtega pritožnika, da podjetje Capricorn ni plačalo drugega obroka kupnine, nemški organi ponavljajo argumente, navedene v uvodni izjavi 134.

         5.   OCENA UKREPOV

               (150)

               Ta sklep uvodoma obravnava vprašanje, ali so bili podjetje NG ter njegovi hčerinski družbi MSR in CMHN podjetja v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (134) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) ob dodelitvi ukrepov 1 do 19. Nato bo Komisija presodila, ali obravnavani ukrepi pomenijo državno pomoč upravičencem v smislu člena 107(1) PDEU in, nazadnje, ali bi bila ta pomoč lahko združljiva s PDEU.

         5.1   TEŽAVE PODJETIJ NG, MSR IN CMHN

               (151)

               Če ukrepi 1 do 19 pomenijo državno pomoč in če so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob dodelitvi pomoči podjetja v težavah, bi bilo treba te ukrepe oceniti glede na njihovo združljivost v skladu s členom 107(3)(c) PDEU ter zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Zato je eno od glavnih vprašanj, ali so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah. Komisija ugotavlja, da so bila ob dodelitvi pomoči v gospodarskih težavah, zato ne bi imela dostopa do trga zasebnega kredita.

               (152)

               Naslednja ocena temelji na točkah 9–11 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija opozarja na svoje ugotovitve v uvodnih izjavah 202 do 206 sklepa z dne 21. marca 2012, kjer predhodno ni izključila, da bi se lahko podjetje NG 1. julija 2008 štelo za podjetje v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje (glej tudi uvodni izjavi 46 in 47 sklepa z dne 7. avgusta 2012). Poleg tega je Komisija v uvodnih izjavah 6 do 13 sklepa z dne 7. avgusta 2012 ugotovila, da so podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah.

               (153)

               Komisija meni, da mora vsako podjetje proučiti kot celoto in pri tem upoštevati vse dele njegovega poslovanja. Ni sprejemljivo, da je Nemčija iz ocene finančnih podatkov izključila dejavnosti v zvezi s formulo 1, ki so ustvarjale izgube, ali projekt „Nürburgring 2009“. Jasno je tudi, da podjetja niso imela dostopa do zunanjega financiranja.

               (154)

               Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

                  Preglednica 11

                  Ključni finančni podatki podjetja NG za obdobje 2001–2011 (v milijonih EUR)

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Promet

                           34,3

                           38,3

                           34,2

                           28,7

                           27,1

                           27,8

                           29,9

                           22,0

                           33,3

                           5,1

                           7,0

                           EBT (135)

                           0,6

                           – 0,5

                           0,6

                           – 9,9

                           – 9,6

                           – 40,1 (136)

                           – 2,4

                           – 0,8

                           – 9,9

                           4,6

                           – 16,2

                           Osnovni kapital

                           5,1

                           5,1

                           5,1

                           10,0

                           10,0

                           10,0

                           13,3

                           16,7

                           20,0

                           20,0

                           20,0

                           Lastni kapital

                           15,2

                           18,6

                           19,1

                           37,3

                           27,6

                           – 12,6

                           – 10,2

                           – 9,9

                           – 15,8

                           –10,9

                           – 27,4

                           Skupni dolg

                           —

                           45,6

                           43,4

                           19,7

                           19,5

                           27,8

                           46,8

                           99,1

                           234,2

                           263,2

                           290,4

                           Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

                           —

                           250

                           230

                           50

                           70

                           – 270

                           – 460

                           – 1 000

                           – 1 480

                           – 2 410

                           – 1 060

                           Razmerje med dolgovi in prometom (%)

                           —

                           119

                           127

                           69

                           72

                           100

                           156

                           450

                           703

                           5 160

                           4 150

               (155)

               Točka 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje določa, da je podjetje v težavah, če je družba z omejeno odgovornostjo, „pri kateri je izgubljena več kot polovica njenega osnovnega kapitala […] in je bila v preteklih 12 mesecih izgubljena več kot četrtina tega kapitala“. S to določbo je izražena predpostavka, da podjetje, ki ima ogromne izgube osnovnega kapitala, ne bo moglo preprečiti izgub, ki bi kratkoročno ali srednjeročno skoraj zagotovo ogrozile obstoj podjetja (kot je določeno v točki 9 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

               (156)

               Komisija ugotavlja tudi, da se lahko v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje šteje za podjetje v težavah „ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, padanje denarnih tokov, naraščajoči dolgovi, naraščajoči stroški obresti ali zmanjševanje čiste vrednosti sredstev“. V zvezi s tem je splošno sodišče navedlo, da je mogoče „obstoj negativnega lastniškega kapitala […] šteti za pomemben znak finančnih težav podjetja […]“ (137).

               (157)

               Glede na računovodske izkaze podjetja NG za obdobje 2001–2011 se osnovni kapital podjetja ni zmanjšal za več kot polovico. Vendar je bil lastni kapital podjetja v obdobju 2006–2011 negativen. V prejšnjih primerih je Komisija menila, da če ima podjetje negativen kapital, to dejansko kaže, da je bil izgubljen celotni osnovni kapital tega podjetja in da se a priori domneva, da so merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena (138).

               (158)

               V primeru podjetja NG Komisija meni, da je dejstvo, da podjetje ni sprejelo ustreznih ukrepov, edini razlog za to, da se osnovni kapital očitno ni zmanjšal za več kot polovico. Cilj takih ustreznih ukrepov bi bil spremeniti lastni kapital podjetja iz negativnega v pozitivnega in ga hkrati povečati na ustrezno raven. Taki ustrezni ukrepi bi lahko bili kapitalizacija izgub ali dokapitalizacija ali oboje.

               (159)

               V zvezi s tem Komisija meni, da bi kapitalizacija izgub povzročila izgubo celotnega osnovnega kapitala podjetja, saj so bile nakopičene izgube večje od osnovnega kapitala. Zato Komisija meni, da so v tem primeru merila iz točke 10(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjena od leta 2006.

               (160)

               Poleg tega Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje NG v težavah že od leta 2002, saj: (a) se je letni promet podjetja NG v navedenem obdobju zmanjšal za 80 % na skupni znesek 89,4 milijona EUR in da je podjetje ustvarjalo letne izgube v večjem delu istega obdobja; (b) je imelo podjetje NG v celotnem obdobju prekomerne dolgove, ki so se povečali s 119 % prometa leta 2002 na 4 150 % prometa leta 2011; (c) celo leta 2004 in 2005, ko so dolgovi podjetja padli pod 100 % njegovega prometa, so ti ostali na zelo visoki ravni na približno 70 % prometa, v istih letih pa so se zmanjšale tudi prodaja in letne izgube podjetja ter (d) je imelo podjetje NG negativen lastni kapital v večjem delu istega obdobja (2006–2011).

               (161)

               Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

                  Preglednica 12

                  Ključni finančni podatki podjetja MSR za obdobje 2007–2011 (v milijonih EUR)

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Promet

                           0,0

                           4,4

                           3,4

                           2,2

                           0,9

                           EBT

                           – 0,1

                           – 0,5

                           – 4,0

                           – 4,8

                           – 8,6

                           Osnovni kapital

                           0,05

                           0,05

                           0,05

                           0,05

                           0,05

                           Lastni kapital

                           0,08

                           0,6

                           4,6

                           3,3

                           11,9

                           Skupni dolg

                           2,5

                           28,3

                           95,6

                           96,5

                           103,8

                           Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

                           3 130

                           4 720

                           2 080

                           2 920

                           870

                           Razmerje med dolgovi in prometom (%)

                           —

                           643 %

                           2 810

                           4 380

                           11 500

               (162)

               Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 so prikazani v naslednji preglednici.

                  Preglednica 13

                  Ključni finančni podatki podjetja CMHN za obdobje 2008–2011 (v milijonih EUR)

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           Promet

                           0,0

                           2,6

                           1,2

                           0,2

                           EBT

                           – 0,8

                           – 2,5

                           – 3,6

                           0,0

                           Osnovni kapital

                           0,03

                           0,03

                           0,03

                           0,03

                           Lastni kapital

                           0,8

                           3,3

                           6,9

                           6,9

                           Skupni dolg

                           6,5

                           13,3

                           36,9

                           35,3

                           Razmerje med dolgovi in lastnim kapitalom (%)

                           810

                           400

                           530

                           510

                           Razmerje med dolgovi in prometom (%)

                           —

                           510

                           3 070

                           17 650

               (163)

               Komisija ugotavlja, da ni prejela nobenih dokumentov podjetij MSR in CMHN, ki bi prikazovali možnosti teh podjetij za preživetje.

               (164)

               Na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija meni, da sta bili podjetji MSR in CMHN v težavah že od leta 2007 oziroma 2008, saj sta imeli zelo nizke prihodke, znatne letne izgube in naraščajoče dolgove, ki so občutno presegli njun letni promet.

               (165)

               Komisija se ne strinja s trditvijo Nemčije, da podjetja NG, MSR in CMHN zaradi dejstva, da sta bili izgradnja infrastrukture ter organizacija dirk formule 1 in Superbike opravljeni v imenu javnega sektorja in se ju zato ne sme upoštevati pri analizi finančnega stanja podjetij, niso bila v težavah.

               (166)

               Komisija najprej ugotavlja, da izgradnja infrastrukture za moto šport, prostočasne dejavnosti, nastanitev in gostinstvo ter organizacija moto športnih dogodkov ne pomenita posebnih učinkov zunaj okvirja rednega poslovanja podjetij NG, MSR in CMHN. Navedeni dejavnosti sta bili osrednji dejavnosti teh podjetij. Tudi če so delničarji in vodstveni delavci podjetij NG, MSR in CMHN ta podjetja dojemali kot sredstva za zagotovitev, da športna infrastruktura ostane v javni lasti, in za organizacijo nedonosnih športnih dogodkov, ki se ne bi organizirali brez kritja izgub z javnimi sredstvi, ti delničarji in vodstveni delavci brez razumnega in realnega poslovnega načrta ne bi smeli dovoliti takega neučinkovitega razvoja obveznosti v smeri izgub, ki je razviden iz zgoraj navedenih finančnih podatkov teh podjetij. Zato se bodo navedene dejavnosti vključile v finančno oceno.

               (167)

               Poleg tega Komisija meni, da dejstvo, da sta izgradnja infrastrukture za navedeni namen in organizacija moto športnih dogodkov morda prispevali k težavam podjetij NG, MSR in CMHN, samo po sebi ne spodkopava ugotovitve, da je podjetje NG kazalo običajne znake podjetja v težavah že pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“. Zdravo podjetje bi moralo svoje stroške prilagoditi takim dejavnostim, da bi preživelo. V obdobju 2008–2009 so imela podjetja NG, MSR in CMHN izgube in naraščajoče dolgove (povečanje za 537 % v obdobju 2002–2011 v primeru NG, 4 052 % v obdobju 2007–2011 v primeru MSR in 443 % v obdobju 2008–2011 v primeru CMHN). Čeprav je bil projekt Nürburgring 2009 končan leta 2010, poznejši finančni rezultati podjetij NG, MSR in CMHN kažejo, da so se njihove težave nadaljevale.

               (168)

               Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da so bila podjetja NG, MSR in CMHN ob zagotovitvi ukrepov od 1 do 19 podjetja v težavah v smislu smernic za reševanje in prestrukturiranje in da so bile njihove težave tako velike, da na trgu ne bi mogla najti financiranja.

         5.2   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

               (169)

               V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

         (a)   Državna sredstva in odgovornost

               (170)

               Del ukrepa 1 (povečanje lastnega kapitala), ki sta ga sprejela zvezna dežela in okrožje Ahrweiler, ter drugi del ukrepa 1 (prenosi v kapitalsko rezervo) in ukrepi 3, 9, 16 in 19, ki jih je sprejela zvezna dežela, pomenijo državna sredstva in jih je mogoče pripisati državi.

               (171)

               V zvezi z ukrepi, ki jih je izvedlo podjetje NG (ukrepi 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 v zvezi s prenosom delnic podjetja MSR na podjetje NG in 17), Nemčija izrecno priznava, da je mogoče sredstva pripisati državi. Opozoriti je treba tudi, da sta nadzorni svet podjetja NG sestavljala zvezna dežela in okrožje Ahrweiler kot delničarja podjetja NG. V zvezi s tem je podpredsednik nadzornega sveta na sestanku nadzornega sveta 28. avgusta 2005 izjavil, da se lahko projekt dodeli zasebnim vlagateljem le, če je tveganje za zvezno deželo majhno (139). Na delavnici nadzornega sveta 20. decembra 2005 navedel tudi, da je treba odločitev o naložbi podjetja NG sprejeti v novem kabinetu po volitvah v parlament zvezne dežele (140). Poleg tega je vlada zvezne dežele napovedala naložbo Erlebnisregion Nürburgring v svoji izjavi z dne 30. maja 2006, Svet ministrov pa se je 19. septembra 2006 seznanil z namero nadzornega sveta podjetja NG, da bo izvedel projekt ob pomembni udeležbi zasebne tretje osebe (141). Ministrstvo za gospodarstvo, promet, kmetijstvo in vinogradništvo ter deželno Ministrstvo za finance sta redno izdajala mnenja, pripombe ali navodila v zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ (142), ki je bil javnosti predstavljen 2. decembra 2009. Komisija meni, da je posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR prek podjetja PNG kot posrednika (ukrep 6), prav tako ukrep, ki ga je izvedlo podjetje NG, zato ga je mogoče pripisati državi.

               (172)

               Nemčija je v zvezi s posojilom banke ISB (ukrep 8) in odložitvijo plačila obresti (ukrep 18) priznala, da je zvezna dežela banki ISB naročila, da odobri posojilo. Komisija v zvezi s posojili, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR, pri čemer sta podjetji Mediinvest in PNG delovali kot posrednika (ukrep 11), ter prenosom delnic podjetja MSR na podjetje RIM (del ukrepa 15) ugotavlja, da je podjetje RIM javna ustanova, katere naloga je podpirati politiko zvezne dežele na področju gospodarskega in strukturnega razvoja (143). Zato sta banka ISB in podjetje RIM za namene navedenih ukrepov organa države, ki sodelujeta pri izvajanju politik države, kar kaže, da je mogoče navedene ukrepe ISB in RIM pripisati državi. Zato vsi ukrepi vključujejo sredstva, ki jih je mogoče pripisati državi.

         (b)   Gospodarska dejavnost

               (173)

               Po analogiji s sodbo v zadevi Leipzig/Halle (144) se lahko izgradnja infrastrukture šteje za gospodarsko dejavnost, če je neločljivo povezana z izkoriščanjem te infrastrukture v komercialne namene, kar velja za obravnavani primer.

               (174)

               Upravljanje športnih objektov (vključno z dirkališči in parki za terensko vožnjo), zabaviščnih parkov (145), nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter njihovo oddajanje v najem strokovnim ali nestrokovnim uporabnikom (146) so gospodarske dejavnosti tako z vidika lastnika kot z vidika upravljavca. Zato je izgradnja ali obnova infrastrukture, ki je neločljivo povezana s temi dejavnostmi, prav tako gospodarska dejavnost. Nasprotno pa negospodarske dejavnosti vključujejo uporabo športnih objektov na ravni nestrokovnih uporabnikov (147) in usposabljanje mladih s strani poklicnih športnih klubov, če so njihovi računi ločeni od računov za gospodarske dejavnosti (148). Ob upoštevanju neločljive povezave med infrastrukturo in gospodarsko dejavnostjo, za katero se uporablja, so izgradnja, posodobitev in upravljanje športne in turistične infrastrukture Nürburgringa gospodarske dejavnosti z vidika vlagateljev in z vidika upravljavcev, tudi če prihodki od upravljanja infrastrukture ne pokrijejo stroškov njene izgradnje in če več kot 90 % športnih dejavnosti na dirkališču Nürburgring velja za amaterski šport. Zadnje dejstvo je pomembno samo na ravni uporabnikov: nestrokovni uporabniki niso podjetja. Športna in turistična infrastruktura Nürburgringa nista splošna infrastruktura, kot je javna cesta, ki je na voljo javnosti. Za financiranje izgradnje obravnavane infrastrukture (prek posojil iz združene likvidnosti in delničarskih posojil ali pozneje prek posojila banke ISB) zato veljajo pravila o državni pomoči.

               (175)

               Organizacija formule 1 ali drugih moto športnih dirk je zagotavljanje storitev na trgu poklicnega športa, ki ima velike koristi od televizijskega prenosa. Financiranja dogodkov formule 1 ali drugih moto športnih dogodkov ni mogoče izključiti iz obsega uporabe zakonodaje o državni pomoči zgolj zaradi dejstva, da ti dogodki ustvarjajo strukturni primanjkljaj ali uresničujejo cilje regionalne politike. Komisija zato meni, da je organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dirk gospodarska dejavnost.

               (176)

               Spodbujanje turizma, razvoj projektov, gradnja nepremičnin, vodenje podjetij in trgovina z avtomobili ali motornimi kolesi prav tako spadajo med gospodarske dejavnosti.

         (c)   Selektivnost

               (177)

               Komisija meni, da so ukrepi selektivni na ravni upravljavca (podjetje NG za ukrepe 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 in 19, podjetja EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB in Camp4Fun za ukrep 2, podjetje MSR za ukrepe 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 in 19; podjetje CST za ukrep 5, podjetje MIB za ukrep 7, podjetje CMHN za ukrepe 8, 9, 18 in 19, podjetje NAG za ukrepa 10 in 17 ter podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber za ukrep 15), saj zadevnemu upravljavcu zagotavljajo ugodno obravnavo. Poleg tega oddaja naročila za izgradnjo in upravljanje infrastrukture ni bila pregledna, nediskriminatorna in v skladu s pravili o javnih naročilih. Vendar ukrepi niso selektivni na ravni uporabnika, saj je amaterskim športnim klubom in javnosti zagotovljen pregleden in nediskriminatoren dostop.

         (d)   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

               (178)

               V zvezi z ukrepi od 1 do 19 obstaja izkrivljanje konkurence na trgih upravljanja dirkališč, parkov za terensko vožnjo, zabaviščnih parkov, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran, negotovinskih plačilnih sistemov ter na trgih spodbujanja turizma, razvoja projektov, gradnje nepremičnin, vodenja podjetij in trgovine z avtomobili ali motornimi kolesi, saj pomoč za infrastrukturo Nürburgringa in dejavnosti v zvezi s formulo 1 spodbuja uporabo te infrastrukture. Organizacija dirk formule 1 in drugih moto športnih dogodkov stranke spodbuja k obisku teh dogodkov.

               (179)

               Zadevni ukrepi so podjetjem NG, MSR in CMHN omogočili, da še naprej poslujejo in se izognejo posledicam, ki običajno izhajajo iz slabih finančnih rezultatov in s katerimi se morajo soočiti drugi konkurenti v finančnih težavah. To izkrivlja konkurenco, saj morajo druga podjetja, dejavna na istih trgih, poslovati brez take državne podpore.

               (180)

               Kar zadeva vpliv na trgovino med državami članicami, Nürburgring s svojimi dirkami formule 1 in prvenstvom Deutsche Tourenwagen Meisterschaft konkurira drugim dirkališčem v Uniji, ki organizirajo vrhunska moto športna tekmovanja, in ni mogoče izključiti, da bi lahko zabaviščni park Nürburgring privabil obiskovalce iz Belgije (njena meja z Nemčijo je približno 50 km od Nürburgringa). Spomniti je treba, da je upravljavec konkurenčnega zabaviščnega parka Eifelpark poslal pritožbo (glej uvodno izjavo 2). Poleg tega ni mogoče izključiti, da obstaja vpliv na trgovino med državami članicami v zvezi z upravljanjem parkov za terensko vožnjo, nastanitvenih objektov, restavracij, centrov varne vožnje, avtošol, večnamenskih dvoran in negotovinskih plačilnih sistemov ter v zvezi s spodbujanjem turizma, razvojem projektov, gradnjo nepremičnin, vodenjem podjetij in trgovino z avtomobili ali motornimi kolesi.

         (e)   Prednost

               (181)

               V skladu z ustaljeno prakso Komisije, ki jo potrjuje sodna praksa, je merilo za presojo, ali transakcija med javnim organom in podjetjem pomeni državno pomoč, načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu (149). Iz tega načela sledi, da mora država, ko na trgu deluje kot gospodarski subjekt, na trgu delovati na način, primerljiv z načinom delovanja zasebnega subjekta. Če država tega ne stori, bi lahko šlo za državno pomoč. Z drugimi besedami, ko se uporablja načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je merilo za presojo, ali transakcija vključuje državno pomoč, vprašanje, ali bi zasebni subjekt v podobnem položaju ravnal enako. Pri uporabi tega načela se negospodarski premisleki ne smejo upoštevati kot razlog za dodelitev ukrepov pomoči. Glede na ustrezno sodno prakso se ukrepi, ki jih dodeli država, ne smejo obravnavati ločeno, ampak v povezavi z drugimi ukrepi pomoči (150).

               (182)

               Zato se bo za presojo, ali je bila lastnikom ali upravljavcem (NG, MSR in CMHN do 30. aprila 2010 ter NAG od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012) zagotovljena prednost, uporabilo načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi od 1 do 19 niso pari passu transakcije (151), saj Nemčija ni našla zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal pod primerljivimi pogoji (na primer v I. del projekta „Nürburgring 2009“). Zasebni subjekti so zagotovili dve posojili, katerih zneska sta bila majhna v primerjavi z zneski javnih naložb, ti posojili pa sta bili zagotovljeni samo za II. del projekta „Nürburgring 2009“ (tj. predvsem za hotele) (152) in sta bili odobreni samo podjetjema CMHN in MSR, ne pa podjetju NG ali drugemu upravičencu do pomoči:

                  Preglednica 14

                  Posojili, ki sta ju podjetji CMHN in MSR prejeli od zasebnih finančnih institucij

                           Finančna institucija

                           Leto

                           Upravičenec

                           Znesek (v milijonih EUR)

                           Obrestna mera

                           Zavarovanja
                           (v milijonih EUR)

                           Bank for Tirol and Vorarlberg

                           2008

                           CMHN

                           […]

                           […] %
                           + […]-odstotna provizija

                           […] (hipoteka)
                           zastavna pravica na delnice MSR

                           Kreissparkasse Ahrweiler

                           2010

                           MSR

                           […]

                           […]

               (183)

               V vsakem primeru Nemčija priznava, da ni bilo nobenega dolgoročnega zasebnega vlagatelja, ki bi vlagal v II. del.

               (184)

               Poleg tega je Komisija prejela poslovne načrte za projekt „Nürburgring 2009“ in za podjetje NG za obdobje 2006–2010:

                  Preglednica 15

                  Poslovni načrti za projekt Nürburgring 2009 (v milijonih EUR)

                           Zadevni subjekt/dejavnost

                           Datum

                           Stroški

                           Promet (2009–2020)

                           Rezultat EBT (2009–2020)

                           Projekt Nürburgring 2009

                           12.2005

                           113 (153)

                           281

                           22

                           Projekt Nürburgring 2009

                           3.2006

                           113 (153)

                           181

                           – 59

                           Projekt Nürburgring 2009

                           3.2006

                           113 (153)

                           281

                           22

                           Projekt Nürburgring 2009

                           8.2006

                           113 (153)

                           281

                           22

                           Projekt Nürburgring 2009

                           11.2007

                           135

                           279

                           45

                           Projekt Nürburgring 2009

                           12.2008

                           140

                           283

                           40

                           Projekt Nürburgring 2009

                           3.2009

                           159

                           287

                           28

                           Projekt Nürburgring 2009

                           8.2009

                           195

                           331 (154)

                           67 (154)

                           Projekt Nürburgring 2009

                           10.2009

                           200

                           260 (154)

                           – 17 (154)

                           Projekt Nürburgring 2009

                           12.2009

                           200

                           254 (154)

                           – 35 (154)

                           NG, MSR in CHMN skupaj (155)

                           7.2010

                           —

                           283

                           – 769 (156)

                           NG, MSR in CHMN skupaj (155)

                           9.2010

                           —

                           283

                           – 269 (156)

                           NG, MSR in CHMN skupaj (155)

                           9.2010

                           —

                           —

                           59 (156)

               (185)

               Iz preglednice 15 je razvidno, da so se ocenjeni stroški med pripravo projekta „Nürburgring 2009“ stalno povečevali, dobiček (EBT) pa se je bistveno zmanjševal, in sicer z 22 milijonov EUR dobička decembra 2005 na –35 milijonov EUR izgub decembra 2009. Zasebni vlagatelj ne bi sprejel tako velikega povečanja stroškov in znatnega upada dobička med pripravo projekta od decembra 2005 do decembra 2009 (glede na razpoložljive informacije je bil glavni del finančnih sredstev za izgradnjo dodeljen od maja 2008 do junija 2010).

               (186)

               V vsakem primeru Komisija na podlagi obravnave zadevnih poslovnih načrtov, ki jih je upoštevala pri preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ugotavlja naslednje:

                           (a)

                           deli ukrepov 1, 2 in 3 so bili izvedeni pred prvim načrtom iz decembra 2005. Zato za navedene ukrepe ni mogoče šteti, da so bili sprejeti na podlagi zadevnih poslovnih načrtov;

                           (b)

                           dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena v času, ko je bil pripravljen prvi poslovni načrt (december 2005). V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da sta bila navedena ukrepa dodeljena v okviru neprekinjene javne podpore, ki se je začela že prej (leta 2002 ali prej), brez zasebne podpore in v korist podjetja, katerega finančni položaj se je slabšal. Zato zadevnih delov ukrepov 2 in 3 ni mogoče obravnavati ločeno od delov ukrepov, ki so bili dodeljeni pred njima (deli ukrepov 1, 2 in 3), saj predstavljata nadaljevanje slednjih, zato je treba zadevna dela ukrepov 2 in 3 obravnavati kot zagotovitev nadaljnje prednosti;

                           (c)

                           dela ukrepov 2 in 3 sta bila dodeljena po izdaji prvih treh poslovnih načrtov iz decembra 2005, marca 2006 in avgusta 2006. Vendar Komisija ugotavlja, da so napovedi za prihodnjo prodajo in dobiček podjetja NG v navedenih načrtih ostale povsem enake kljub bistvenemu poslabšanju dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče obravnavati kot realne in sprejemljive, saj ne upoštevajo slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti in ponavljajo enake napovedi kot prej;

                           (d)

                           prvih šest poslovnih načrtov (iz decembra 2005, marca 2006, avgusta 2006, novembra 2007 in decembra 2008) se ni nanašalo na prihodnje poslovanje podjetja NG kot celoto, ampak le delno, saj niso upoštevali dejavnosti v zvezi s formulo 1. Zato zadevnih poslovnih načrtov ni mogoče šteti za zanesljivo podlago za odločanje o finančni podpori podjetju NG;

                           (e)

                           poslovni načrti, pripravljeni od marca 2009 do decembra 2009, so vključevali tudi napovedi za dejavnosti v zvezi s formulo 1. Vendar je bilo za celo obdobje 2009–2020 napovedano, da bodo te dejavnosti ustvarjale izgube, prodaja pa naj bi ostala stabilna in na enaki ravni kot pred letom 2009, zato se zdi, da prestrukturiranje dejavnosti v zvezi s formulo 1 ni bilo predvideno. Poleg tega Komisija ugotavlja, da so navedeni načrti napovedovali dobičke, ki so bili bistveno manjši od tistih, predvidenih v prejšnjih poslovnih načrtih (7–9 milijonov EUR v primerjavi z 22–40 milijonov EUR). Navedena dejstva bi zmanjšala ustreznost poslovnega modela, predstavljenega v načrtih iz obdobja od marca 2009 do decembra 2009;

                           (f)

                           poslovna načrta iz julija 2010 in septembra 2010 sta v najslabšem scenariju predvidela izgube do leta 2030, torej je bilo predvideno, da dejavnost ne bo rentabilna, ter

                           (g)

                           načrt iz septembra 2010 je predvideval dobiček v obdobju 2016–2030, vendar ta načrt ni vključeval analize občutljivosti (tj. rezultatov za najslabši scenarij). V vsakem primeru napovedi navedenega načrta ne upoštevajo bistvenega poslabšanja dejanskih rezultatov podjetja NG v istem obdobju (negativen lastni kapital, bistveno povečanje dolgov, zmanjšanje prodaje in letne izgube). Zato za zadevni poslovni načrt ni mogoče šteti, da je realen in sprejemljiv, saj ni upošteval slabih rezultatov podjetja v nedavni preteklosti.

               (187)

               Na podlagi navedenega Komisija ne more sklepati, da bi se kakršna koli javna pomoč podjetju NG kot podjetju v težavah (glej oddelek 5.1), katere cilj je bil financirati takratne dejavnosti (upravljanje dirkališča) ali prihodnje dejavnosti (upravljanje dirkališča in novih hotelov) podjetja, štela za skladno s tržnimi pravili na podlagi zadevnih poslovnih načrtov.

               (188)

               V zvezi z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu se lahko za posamezne ukrepe sprejmejo naslednje ugotovitve.

      Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 21. marca 2012

               (189)

               Komisija ugotavlja, da je za presojo ukrepa 1 (zagotovitev kapitala podjetju NG s strani zvezne dežele in okrožja Ahrweiler v obliki plačil v kapitalsko rezervo in povečanj kapitala) pomembna zgoraj navedena analiza predloženih poslovnih načrtov. Ni zasebnega vlagatelja, ki bi podjetju NG leta 2004 in v naslednjih letih zagotovil kapital. Zato kapital, ki ga je zvezna država podjetju NG zagotovila 1. maja 2002 (v znesku 2 179 000 EUR) in 21. decembra 2004 (v znesku 22 839 241 EUR), ter kapital, ki sta ga zvezna dežela in okrožje Ahrweiler zagotovila 31. avgusta 2004 (v znesku 4 887 000 EUR) in 4. septembra 2007 (v znesku 10 000 000 EUR), pomenita pomoč, ki je enaka skupnemu znesku zagotovljenega kapitala.

               (190)

               V zvezi z ukrepom 2 (delničarska posojila podjetja NG pred začetkom projekta „Nürburgring 2009“) Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da so imela podjetja EWN, Camp4Fun in TTI letne izgube in negativen lastni kapital, ko so prejela svoje dele ukrepa 2 (glej preglednice 1–4). Tudi podjetja BWN1, BWNB in BWN2, ki so prejela posojila v obdobju 2004–2007, so imela letne izgube v celotnem navedenem obdobju in negativen lastni kapital v letih 2005, 2006 in 2007. Nazadnje, podjetje MAN je imelo nakopičene in letne izgube, ko je prejelo svoj del ukrepa 2. Zato Komisija na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da so bila navedena podjetja v času ukrepa 2 podjetja v težavah. Na drugi strani Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da podjetje FZS ni bilo v težavah, ko je prejelo svoj del ukrepa 2, saj finančni podatki podjetja niso pokazali nobenega od znakov iz točke 11 navedenih smernic. Zagotovitev posojil podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker so ta podjetja pripadala podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za ta podjetja, ki je enaka znesku posojil. Zato posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo svojim hčerinskim družbam EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) in TTI (25 000 EUR), niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se ugotavlja, da sta posojili podjetjema MAN in TTI pod pragom de minimis, vendar Nemčija ni trdila, da so izpolnjeni vsi pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (157), ta uredba bi se lahko uporabila v fazi vračila pomoči, če Nemčija dokaže, da so izpolnjeni vsi pogoji iz uredbe. Poleg tega Komisija ugotavlja, da posojila podjetju FSZ (646 738,12 EUR) temu podjetju niso zagotovila prednosti, saj so bila odobrena s 6-odstotno obrestno mero, ki je v skladu s tržno ravnjo, saj ustreza vsoti izhodiščne obrestne mere v Nemčiji v času odobritve posojil (5,06 % aprila 2002, 4,8 % marca 2003 in 5,19 % marca 2008) (158) in bazičnih točk, ki jih je treba dodati zaradi finančnega stanja podjetja FSZ (100 bazičnih točk), ob upoštevanju, da podjetje ni kazalo nobenega od znakov iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje, ko je prejelo navedena posojila (159). Zato navedena posojila podjetju FSZ ne pomenijo državne pomoči.

               (191)

               V zvezi z ukrepom 3 (posojila podjetju NG iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele) Nemčija ni predložila nobenih dokazov, ki bi pokazali, da podjetje NG ni imelo koristi od obrestnih mer, ki so bile ugodnejše v primerjavi s pogoji posojil njegovim konkurentom. Poleg tega je težko sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje NG, na trgu dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Nazadnje, končno vračilo sredstev in pripadajočih obresti je naknaden dogodek, ki ga ni mogoče predvideti v času odobritve ukrepov, zato ga ni mogoče upoštevati v preskusu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ukrepi, financirani z združenimi likvidnimi sredstvi, torej niso bili izvedeni pod tržnimi pogoji. Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojil. Na kratko, zagotovitev posojil podjetju NG s strani zvezne dežele od 30. junija 2003 do 11. maja 2010 (glej seznam posojil v preglednici 5) vključuje pomoč v znesku 399 805 370 EUR.

               (192)

               Na podlagi enakega preskusa kot zgoraj Komisija ugotavlja, da enako velja za ukrep 4 (posojilo, ki ga je podjetje NG odobrilo podjetju MSR). Dejansko ni mogoče sprejeti, da bi imelo podjetje v finančnih težavah, kot jih je imelo podjetje MSR (glej preglednico 12 in uvodno izjavo 155), na trgu v času izvedbe ukrepa (december 2007) dostop do kakršnega koli financiranja s kakršno koli obrestno mero. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG 27. decembra 2007 zagotovilo podjetju MSR prek posojila v višini 300 000 EUR, enaka 300 000 EUR.

               (193)

               Podpora, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju CST (ukrep 5), ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija na podlagi finančnih podatkov, ki so jih predložili nemški organi, ugotavlja, da je imelo podjetje CST v obdobju 2008–2011 letne izgube in negativni lastni kapital ter da je leta 2009 začelo postopek likvidacije. Zato na podlagi točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje meni, da je bilo podjetje CST v težavah, ko je prejelo vsakega od posojil v okviru ukrepa 5 (v obdobju 2008–2011, glej preglednico 6). Zagotovitev posojil podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, zlasti ker je podjetje CST pripadalo podjetju, ki je bilo samo v hudih finančnih težavah (NG), vključuje prednost za to podjetje, ki je enaka znesku posojil. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG od 27. avgusta 2008 do 18. aprila 2011 zagotovilo podjetju CST prek posojil v skupnem znesku 11 032 060 EUR, enaka skupnemu znesku posojil.

               (194)

               V zvezi s patronatsko izjavo Komisija ugotavlja, da jo je podjetje NG izdalo podjetju CST 23. decembra 2009 in se v njej zavezalo, da bo financiralo odplačilo finančnih obveznosti podjetja CST, ki jih to podjetje samo ni moglo odplačati. Financiranje takih finančnih obveznosti bi se izvedlo prek posojil podjetja NG podjetju CST s 6-odstotno obrestno mero. Zaveza je vključevala tudi podreditev terjatev podjetja NG v zvezi z navedenimi posojili, ki jih je financiralo podjetje NG na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, ki je določala, da so zadevne terjatve podjetja NG do podjetja CST na zadnjem mestu na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem Komisija meni, da se upnik v tržnem gospodarstvu ne bi zavezal k financiranju neodplačanih posojil podjetja v hudih težavah ali k podreditvi obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da patronatska izjava, ki je vključevala navedeno zavezo za financiranje neodplačanih posojil in podreditev poznejših terjatev, pomeni prednost. Komisija meni tudi, da je patronatska izjava dodaten ukrep k posojilom iz obdobja 2008–2011 (glej uvodno izjavo 182), saj: (a) ni bila odobrena hkrati z navedenimi posojili; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku posojil, ki jih je podjetje NG financiralo na podlagi patronatske izjave z dne 23. decembra 2009, vendar Komisija nima informacij o ustreznem znesku.

               (195)

               Nazadnje, Komisija v zvezi s podreditvijo terjatev ugotavlja, da sta se podjetji NG in CST o njej dogovorili 13. decembra 2010 in da se je glede na pogodbo nanašala na posojila, odobrena do 30. novembra 2010, v skupnem znesku 10,4 milijonov EUR (tj. prvih 13 od 15 posojil v preglednici 6). Poleg tega ugotavlja, da so se zaradi zadevne podreditve terjatve podjetja NG do podjetja CST premaknile na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja CST. V zvezi s tem meni, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetja v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato Komisija ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da je podreditev iz leta 2010 dodaten ukrep k posojilom, na katerih temelji, saj: (a) odločitev o njej ni bila sprejeta hkrati z odločitvijo o povezanih posojilih; (b) ni bila predvidena ali zahtevana v pogodbah o povezanih posojilih in (c) se je podjetje NG zanjo odločilo po lastni presoji, da bi preprečilo insolventnost podjetja CST. Znesek ukrepa je enak skupnemu znesku podrejenih posojil, tj. 10,4 milijona EUR.

               (196)

               Komisija v zvezi s plačilom podjetja NG podjetju IPC (ukrep 6) ugotavlja, da je računsko sodišče zvezne dežele ugotovilo, da preudaren podjetnik za izvedbo storitev ne bi izbral zadevnih podjetij in da podjetje NG ni dovolj skrbno preverilo prejšnjega dela navedenih podjetij, da bi ocenilo njihovo primernost in presodilo, ali so bili pogoji za financiranje projekta Nürburgring 2009, ki so jih ponudila ta podjetja, realni (160). V zvezi s tem Komisija meni, da je izbira podjetja IPC za zagotovitev navedenih storitev pomenila prednost za navedena podjetja. Zato ukrep pomeni državno pomoč podjetju IPC v skupnem znesku plačil navedenim podjetjem, tj. 640 000 EUR.

               (197)

               Poleg tega Komisija v zvezi s posojilom podjetja NG podjetju PNG v znesku 3 milijone EUR in posojilom podjetja PNG podjetju MSR v znesku 2 941 000 EUR meni, da ti dve posojili tvorita en ukrep, pri katerem je bilo podjetje PNG zgolj posrednik, ki je prejel provizijo v višini […] EUR. Upravičenec do ukrepa je bil podjetje MSR, ki je na koncu prejelo posojilo v času, ko je bilo v takih finančnih težavah, da na trgu ne bi moglo najti financiranja. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je podjetje NG zagotovilo podjetju MSR prek posojila z dne 15. oktobra 2008, enaka 2 941 000 EUR.

               (198)

               V okviru ukrepa 7 je podjetje MIB podjetju NG odstopilo svoje terjatve do podjetja CST, ki je prejelo zadevna posojila, podjetje NG pa je podjetju MIB plačalo nominalno ceno in obresti. Ker je bilo podjetje CST v težavah (glej uvodno izjavo 184), Komisija ugotavlja, da ni verjetno, da bi podjetje MIB doseglo poravnavo svojih terjatev do podjetja CST. Zato je ta ukrep koristil podjetju MIB, saj so bile njegove terjatve poravnane, nadomestilo pa ga je podjetje NG, ki je postalo upnik podjetja v težavah. Ker ni bilo načrta za uspešno poslovanje podjetja CST, ki bi prikazoval ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja tega podjetja in njegove možnosti za odplačilo dolgov, ta ukrep ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zato odstop terjatev v višini 1 476 830,88, ki jih je podjetje MIB odstopilo podjetju NG, vključuje pomoč, ki je enaka znesku prodajne cene, tj. 1 476 830,88 EUR.

               (199)

               Kar zadeva ukrep 8 (posojilo v znesku 325 265 000 EUR, ki ga je banka ISB odobrila podjetjem NG, MSR in CMHN), bi lahko v odsotnosti povezanega poroštva (ukrep 9) zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 9) in ne posojila (ukrep 8), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetjem NG, MSR in CMHN odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 9).

               (200)

                  Ukrep 9, tj. poroštvo za posojilo banke ISB v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8), ni bil v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Javni organi uresničujejo politiko regionalnega razvoja, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj politike regionalnega razvoja ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Meni tudi, da pogoji, ki bi izključili obstoj državne pomoči, kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (161) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), niso izpolnjeni. Upravičenci so bili podjetja v težavah, poroštvo je pokrivalo 100 % posojila in ni bilo poroštvene premije za državo, ki bi temeljila na tveganju neplačila posojila s poroštvom. Zaradi velikih finančnih težav upravičencev (NG, MSR in CMHN) ob odobritvi zadevnega poroštva (glej preglednice 11–13) Komisija meni, da noben upnik na trgu upravičencem ne bi dal poroštva pod navedenimi pogoji. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 9 pomeni državno pomoč. Zneski pomoči, ki so jih podjetja NG, MSR in CMHN prejela od zvezne dežele prek poroštva, so enaki zneskom pripadajočih posojil (ukrep 8), tj. 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR v primeru podjetja NG, 92 000 000 EUR v primeru podjetja MSR ter 23 100 000 EUR v primeru podjetja CMHN.

               (201)

               V zvezi z ukrepom 10 (poslovni najem kompleksa Nürburgring s strani podjetja NAG) Komisija ugotavlja, da lahko razpisni postopek na splošno izključi prednost za najemnika. Vendar v obravnavanem primeru ni bilo razpisnega postopka za izbiro upravljavca posodobljenega kompleksa. Kljub temu je najnižja najemnina po najemni pogodbi, razen za prva tri leta najema (tj. od 1. maja 2010 do 30. aprila 2013), znotraj razpona najnižjih in najvišjih letnih najemnin na trgu, ki so bile opredeljene v strokovnem mnenju z dne 29. septembra 2011. Najemnina EBITDA je celo višja od najvišje letne najemnine na trgu, opredeljene v navedenem strokovnem mnenju, razen za drugo leto najema. Komisija zato ugotavlja, da strokovno mnenje z dne 29. septembra 2011 kaže, da bi lahko bila najnižja najemnina v višini 15 milijonov EUR za obdobje od 1. maja 2013 skladna s tržnimi pravili, saj je bila znotraj razpona tržnih ravni najemnin, zato ne bi pomenila selektivne prednosti za podjetje NG. Vendar je najem dejansko trajal samo od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012. Najnižja najemnina, opredeljena v strokovnem mnenju, in najnižja najemnina, določena v najemni pogodbi, sta prikazani v preglednici 16.

                  Preglednica 16

                  Najnižja najemnina za Nürburgring

                           1.5.2010–30.4.2011

                           1.5.2011–30.4.2012

                           1.5.2012–30.4.2013

                           strokovno mnenje

                           1,6 milijona EUR

                           12 milijonov EUR

                           12,3 milijona EUR

                           najemna pogodba

                           0 EUR

                           5 milijonov EUR

                           11,5 milijona EUR

                     Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je letna najemnina za obdobje od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 vključevala selektivno prednost za podjetje NAG, ki je bila enaka razliki med (a) najemnino, ki bi se morala zaračunati glede na strokovno mnenje, in (b) najemnino, ki je bila določena v najemni pogodbi. Komisija ugotavlja, da obstaja pomoč v znesku 9 milijonov EUR, tj. razlika med navedenima točkama (a) in (b) (za tretje leto se izračuna samo polovica navedene razlike, saj je najemna pogodba prenehala 31. oktobra 2012, tj. sredi tretjega leta) (162).

               (202)

               V zvezi z ukrepom 11 (posojila, ki jih je podjetje RIM odobrilo podjetju MSR prek podjetja Mediinvest in v primeru enega posojila tudi prek podjetja PNG kot posrednika), s katerim se je financiral II. del projekta „Nürburgring 2009“, Nemčija sama navaja, da ni bilo mogoče najti zasebnih vlagateljev, ki bi financirali II. del projekta. Poleg tega je iz mnenja računskega sodišča zvezne dežele razvidno, da morebitni vlagatelji projekta niso šteli za izvedljivega pod tržnimi pogoji. Več zasebnih upravljavcev zabaviščnih parkov je dejansko zavrnilo svoje sodelovanje v projektu. Brez povezanega poroštva (ukrep 12) bi lahko zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključevala prednost za ta podjetja, ki bi bila enaka znesku posojil. Vendar v tem konkretnem primeru pomoč vključuje samo poroštvo (ukrep 12) in ne posojil (ukrep 11), saj Komisija ne more izključiti, da bi zasebni upnik podjetju MSR odobril posojila pod primerljivimi pogoji zaradi poroštva zvezne dežele (ukrep 12). Komisija ugotavlja, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili dejanska prejemnika pomoči, ampak sta delovala zgolj kot posrednika, da bi posojila podjetja RIM dosegla podjetje MSR. Poleg tega je le podjetje Mediinvest z navedenimi storitvami ustvarilo dobiček, ki je ustrezal največ 4,3-odstotni razliki med obrestnimi merami (med posojili, ki jih je prejelo od podjetja RIM, in posojili, ki jih je odobrilo podjetju MSR), podjetje PNG pa ni imelo koristi od razlike med obrestnimi merami (posojilo, ki ga je podjetje PNG prejelo od podjetja Mediinvest, je imelo enako obrestno mero kot posojilo, ki ga je podjetje PNG odobrilo podjetju MSR). Poleg tega Komisija ob upoštevanju podatkov iz uvodnih izjav 32 do 34 in preglednice 14 ne more zaključiti, da sta podjetji Mediinvest in PNG za svoje storitve zaračunali obrestne mere, ki ne ustrezajo tržnim pogojem, ali da je razlika med obrestnimi merami, ki sta jo prejeli (največ 4,3 % za Mediinvest in 0 % za PNG), presegla tržne ravni. Na podlagi navedenega Komisija meni, da podjetji Mediinvest in PNG nista bili upravičenca ukrepa 11.

               (203)

               V zvezi z ukrepom 12, tj. poroštvo zvezne dežele banki ISB za tihe udeležbe podjetja RIM v podjetju Mediinvest (ukrep 11), Komisija meni, da je bil cilj te ureditve podjetju MSR omogočiti, da pridobi posojila, ki sestavljajo ukrep 11. Poleg tega je bilo podjetje MSR v času odobritve posojil v zelo slabem finančnem položaju. Noben zasebni vlagatelj ne bi zagotovil poroštva podjetju v tako slabem finančnem položaju. Komisija nima informacij o tem, ali je bilo poroštvo uveljavljeno. Na podlagi navedenega meni, da ukrep 12 pomeni državno pomoč. Znesek pomoči, ki ga je podjetje MSR prejelo od zvezne dežele prek poroštva, je enak znesku zadevnih posojil (ukrep 11), tj. 85 484 000 EUR.

               (204)

               V zvezi z ukrepom 13 (nepovratna sredstva od davka na igre na srečo za spodbujanje turizma, ki jih je zvezna dežela dodelila podjetju NG) Komisija meni, da turistično politiko uresničujejo javni organi, vlagatelji v tržnem gospodarstvu pa ne bi izvedli zadevnih ukrepov v korist podjetij v težavah, saj bi to močno škodilo njihovim finančnim interesom. Poleg tega Komisija meni, da cilj turistične politike ni ponovno vzpostaviti uspešno poslovanje podjetij v težavah. Zato ob upoštevanju slabega finančnega stanja podjetja NG meni, da celotni znesek zadevnih ukrepov pomeni prednost za podjetje NG. Na kratko, davčni prihodki v višini 1,6 milijona EUR leta 2009, 3,2 milijona EUR leta 2010 in 3,2 milijona EUR leta 2011, ki so bili preneseni z zvezne dežele na podjetje NG, pomenijo pomoč v korist podjetja NG.

               (205)

               Za ukrep 14 (posojila zvezne dežele podjetju NG in podreditev dolgov) prav tako veljajo pojasnila glede ukrepa 13 v zvezi s turistično politiko. Poleg tega zagotovitev posojila podjetjem v takih težavah, ki jih noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetja, ki je enaka znesku posojila. Zato posojila v znesku 20 milijonov EUR z dne 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR z dne 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR z dne 28. decembra 2010 in 3,2 milijona EUR z dne 26. aprila 2011 ter dodatno posojilo v znesku 4,95 milijona EUR z dne 9. decembra 2011, ki jih je zvezna dežela odobrila podjetju NG, pomenijo pomoč, ki je enaka znesku posojil.

               (206)

               Zvezna dežela je 29. avgusta 2007 razglasila podreditev dolgov v zvezi z navedenim posojilom v znesku 20 milijonov EUR, da bi preprečila insolventnost podjetja NG, pri čemer je svoje terjatve do podjetja NG prestavila na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov do podjetja NG. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je podreditev (del ukrepa 14) prednost, ločena od posojila v znesku 20 milijonov EUR, ki je tudi del ukrepa 14, saj je podreditev bistveno zmanjšala možnost zvezne dežele za uspešno izterjavo svojih terjatev do podjetja NG. Znesek ukrepa je enak znesku podrejenega posojila, saj je podjetju NG omogočil, da se izogne odplačilu podrejenega posojila v znesku 20 milijonov EUR.

               (207)

               Kar zadeva ukrep 15 (prevzem delnic podjetja MSR s strani podjetij NG in RIM), je bilo podjetje MSR v času ukrepa v težavah, kar pomeni, da je ustvarjalo izgube. To pa pomeni, da je bil znesek, ki je izhajal iz njegovega poslovanja in je bil dan na voljo delničarjem, negativen. V tem smislu je bila vrednost vsake delnice podjetja MSR, ki je temeljila na njegovem poslovanju, negativna. Z drugimi besedami, morebitni vlagatelj v podjetje MSR bi dejansko zahteval, da se mu izplača znesek, ki ustreza izgubam podjetja MSR, ki izhajajo iz poslovanja podjetja in so izražene v vsaki od njegovih delnic. Jasno je, da sta podjetji NG in RIM z nakupom podjetja MSR nameravali podpreti to podjetje. Vendar sprememba lastnika sama po sebi ne vključuje pomoči podjetju MSR. Ukrepi, ki bi sledili spremembi lastništva (npr. posojila podjetja NG podjetju MSR), pa bi vključevali pomoč podjetju MSR. Pravna oblika podjetja MSR je taka, da delničarji niso odgovorni za obveznosti podjetja, prodaja podjetja MSR podjetjema NG in RIM s strani njegovih prejšnjih lastnikov pa vključuje samo simbolično ceno, ki je bila plačana prodajalcem in je ustrezala prodajni ceni, tj. 3 EUR. Zato Komisija meni, da cena 1 EUR na delnico ne pomeni gospodarske prednosti za prodajalce delnic podjetja MSR, tj. podjetja Mediinvest, Geisler & Trimmel in Weber.

               (208)

                  Ukrep 16 vključuje delničarsko posojilo in subvencijo zvezne dežele podjetju NG za dirke formule 1. Zvezna dežela je iz združenih likvidnih sredstev podjetju NG v obdobju 2003–2007 zagotovila 24 978 808 EUR, leta 2009 pa 15 426 562 EUR (ukrep 3). Za refinanciranje teh zneskov je podjetju NG leta 2011 odobrila brezobrestno posojilo v višini 40 405 000 EUR. Poleg tega je podjetje NG julija 2011 prejelo subvencijo iz proračuna zvezne dežele v višini 13,5 milijonov EUR. V zvezi s to javno subvencijo je prednost za podjetje NG očitna, saj je podjetje oproščeno bremena, ki bi ga moralo običajno nositi. Posojilo ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Zagotovitev posojila podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka znesku posojila. Zato je prednost, ki jo je zvezna dežela 11. januarja 2011 zagotovila podjetju NG prek posojila v višini 40 405 000 EUR, enaka 40 405 000 EUR. Prednost, ki jo je zvezna dežela julija 2011 zagotovila podjetju NG prek subvencije v višini 13,5 milijona EUR, je enaka znesku subvencije, tj. 13,5 milijona EUR.

               (209)

               Nemčija je v zvezi s koncesijsko pogodbo za formulo 1 (ukrep 17) trdila, da organizacija dirk formule 1 pomeni ukrep pomoči, ki je skladen s pravili o storitvah splošnega gospodarskega pomena. Vendar Nemčija ne trdi, da je bil ukrep nadomestilo, ki ne vključuje pomoči in izpolnjuje vse zahteve iz sodbe v zadevi Altmark. Poleg tega Nemčija ni zagotovila dokazov, da je bila koncesijska dajatev določena na tržni ravni na podlagi strokovnega mnenja ali tržnega poročila ali da je objavila razpis za dodelitev koncesije. Ker ni elementov, ki bi dokazovali skladnost ukrepa s tržnimi pravili, Komisija meni, da koncesijska pogodba pomeni prednost za podjetje NAG. Znesek pomoči, ki ga vsebuje ta ukrep, bi bil načeloma enak razliki med koncesijsko dajatvijo in tržno vrednostjo koncesije. Vendar Komisija ugotavlja, da zadevna državna pomoč ni bila uresničena, saj po navedbah Nemčije plačila po pogodbi niso bila izvedena, zato zneska pomoči ni mogoče določiti.

      Ukrepi, zajeti v sklepu z dne 7. avgusta 2012

               (210)

               V nasprotju z mnenjem Nemčije Komisija meni, da odložitev plačila obresti (ukrep 18) ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato pomeni gospodarsko prednost, zlasti ob upoštevanju finančnega položaja podjetij NG, MSR in CMHN. Ta podjetja so bila v času izvedbe ukrepa dejansko v zelo slabem finančnem položaju, kot je bilo že navedeno. Odložitev plačila obresti v zvezi s posojilom podjetju v takih težavah, ki ga noben zasebni vlagatelj ne bi nikakor financiral, vključuje prednost za podjetje, ki je enaka neporavnanemu znesku odloženega posojila. Zato odložitev plačila zneskov v višini 1,473 milijona EUR v primeru podjetja NG, 1,205 milijona EUR v primeru podjetja MSR in 303 000 EUR v primeru podjetja CMHN, ki jo je 15. maja 2012 odobrila banka ISB, vključuje pomoč tem podjetjem, ki je enaka znesku odloženih neporavnanih posojil.

               (211)

               V zvezi z državnim poroštvom in podreditvijo dolgov (ukrep 19) (a) Komisija glede državnega poroštva iz leta 2012 za terjatve v višini do 254 milijonov EUR (za posojilo v znesku 325 265 000 EUR) ugotavlja, da je bilo poroštvo odobreno z izjavo zvezne dežele, da bi se preprečila insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, ki so bila takrat v velikih težavah. Zato Komisija meni, da ta ukrep ni izpolnjeval pogojev iz obvestila o poroštvih, torej je upravičencem zagotovil prednost in zato pomeni državno pomoč, ter (b) zaradi podreditve terjatev zvezne dežele, ki izhajajo iz navedenega poroštva, iz leta 2012 so bile te terjatve prestavljene na zadnje mesto na seznamu terjatev vseh upnikov podjetij NG, MSR in CMHN. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da upnik v tržnem gospodarstvu ne bi sprejel take podreditve obstoječih terjatev do podjetij v hudih težavah, saj bi tak ukrep pomenil dejansko izgubo terjatev. Zato ugotavlja, da podreditev pomeni prednost. Meni tudi, da sta poroštvo in podreditev iz leta 2012 dodaten ukrep k poroštvu iz leta 2010. O poroštvu in podreditvi iz leta 2012 so se po lastni presoji odločili organi, da bi leta 2012 preprečili insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN, to poroštvo in podreditev pa nista bila predvidena ali predpisana s poroštvom iz leta 2010. Znesek ukrepa je enak znesku povezanega dolga, tj. 254 milijonov EUR, na katerega sta se nanašala poroštvo in podreditev iz leta 2012.

               (212)

               Komisija meni, da se navedeni ukrepi nanašajo na upravljanje kompleksa, ki se ne šteje za splošno infrastrukturo, in da ukrepi niso bili sprejeti na podlagi pričakovanj, da bo prispevek države zagotovil donos v skladu s tržnimi pogoji. Zato meni, da obstaja državna pomoč za izgradnjo in upravljanje navedenih objektov v korist njihovega upravljavca, tj. zlasti podjetja NG.

               (213)

               Komisija meni tudi, da je element državne pomoči enak razliki med primerno tržno vrednostjo posojila ali poroštva in dejansko ceno, ki je bila plačana za navedeni ukrep, ker pa so bili upravičenci do pomoči v tako hudih težavah, da na trgu ne bi našli nobenega financiranja, je prednost, ki izhaja iz pomoči, enaka skupnemu znesku zadevnih ukrepov.

         (f)   Sklep o obstoju državne pomoči

               (214)

               Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetju FZS) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči, ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila, ki jih je podjetje NG odobrilo podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3 do 7, 9, 10, 12, 13, 14 in 16 do 19 pa pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

         5.3   NEZAKONITA POMOČ

               (215)

               Ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, ki pomenijo pomoč, so bili dodeljeni v nasprotju z obveznostma priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Zato Komisija meni, da ti ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč.

         5.4   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

               (216)

               Ker nekateri ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njihovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena.

               (217)

               V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo uveljavljati morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (163).

               (218)

               Glede na to, da ukrepi pomenijo državno pomoč in da so bila podjetja NG, MSR in CMHN podjetja v težavah od leta 2002, 2007 oziroma 2008, Komisija ugotavlja, da bi bilo treba združljivost zadevnih ukrepov oceniti samo v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in zlasti v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. V skladu s točko 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje „se [podjetje v težavah,] dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja, […] toliko časa ne more šteti k ustreznim instrumentom za pospeševanje drugih ciljev javne politike. Posledično Komisija meni, da lahko zgolj ob izpolnjevanju pogojev, opredeljenih v teh smernicah, pomoč podjetjem v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti, ne da bi ob tem škodila trgovini v tolikšni meri, ki je v nasprotju z interesom Skupnosti“. V nasprotju s trditvami Nemčije izjema iz člena 106(2) PDEU v obravnavanem primeru ne velja, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, ni mogoče šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena, ker očitno pomenijo dejavnosti komercialnega značaja, ki se izvajajo v sektorjih, v katerih vlada konkurenca. Izjema iz člena 107(3)(b) PDEU prav tako ne velja, saj projekta in podjetij, ki so prejeli podporo prek obravnavanih ukrepov, ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa, v nemškem gospodarstvu pa ni bilo resne motnje. Poleg tega v tem primeru ne velja niti izjema iz člena 107(3)(d) PDEU, saj dejavnosti, za katere je bila dodeljena pomoč, očitno niso povezane s kulturo ali ohranjanjem kulturne dediščine.

               (219)

               Ustrezni pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje (oddelka 3.1. in 3.2.) glede pomoči za reševanje in/ali prestrukturiranje v obravnavanem primeru niso izpolnjeni. Ukrepi niso bili ukinjeni po šestih mesecih, Nemčija pa ni predložila načrta za prestrukturiranje v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Nazadnje, ni dokazov, da je bila pomoč omejena na najnižji potrebni znesek, zlasti prek znatnega lastnega prispevka upravičenca do pomoči. Nemški organi niso predložili niti načrta za likvidacijo.

               (220)

               Komisija ni našla nobenih drugih možnih razlogov za združljivost pomoči (164). V obravnavanem primeru so bili upravičenci ob dodelitvi ukrepov v težavah, zato je uporaba katere koli druge podlage za združljivost, razen smernic za reševanje in prestrukturiranje, izključena.

               (221)

               Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 nezdružljivi s PDEU.

         5.5   VRAČILO

               (222)

               Komisija je v skladu s PDEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom (165). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (166). V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (167).

               (223)

               V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (168) določa, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč[…]“.

               (224)

               Ker zadevni ukrepi v nasprotju s členom 108 PDEU niso bili priglašeni Komisiji in jih je zato treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, je treba to pomoč vrniti, da se ponovno vzpostavijo razmere na trgu, kakršne so bile pred dodelitvijo pomoči. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa je treba prišteti obresti do datuma dejanskega vračila.

               (225)

               Komisija ugotavlja, da so nekateri upravičenci do pomoči (podjetja NG, MSR, CMHN, CST (169) in IPC) v postopku zaradi insolventnosti (170). V skladu z uveljavljeno sodno prakso dejstvo, da je upravičenec plačilno nesposoben ali v stečajnem postopku, ne vpliva na njegovo obveznost, da vrne nezakonito in nezdružljivo pomoč (171). Poleg tega v večini primerov, ki zadevajo plačilno nesposobnega upravičenca do pomoči, ni mogoče doseči vračila celotnega zneska nezakonite in nezdružljive pomoči (vključno z obrestmi), saj sredstva upravičenca ne zadostujejo za poravnavo vseh terjatev upnikov. Zato pogosto ni mogoče ponovno vzpostaviti predhodnega stanja na običajen način. Ker je končni cilj vračila ukinitev izkrivljanja konkurence, je Sodišče razsodilo, da se lahko v tovrstnih primerih likvidacija upravičenca šteje za sprejemljivo rešitev glede vračila (172). Komisija zato meni, da se lahko sklep, ki od države članice zahteva izterjavo nezakonite in nezdružljive pomoči od plačilno nesposobnega upravičenca, obravnava kot pravilno izvršen, ko se vrne celoten znesek pomoči ali, v primeru delnega vračila, ko se obveznost v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpiše na seznam terjatev in je podjetje likvidirano, njegova sredstva pa se prodajo pod tržnimi pogoji, kar pomeni dokončno prenehanje njegovih dejavnosti. Bolj na splošno bi bilo treba zagotoviti, da noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezakonite in nezdružljive pomoči po izbrisu upravičenca.

               (226)

               Vračilo zadeva tudi upravičence, ki niso v postopku zaradi insolventnosti, tj. NAG ter BikeWorld GmbH za BWN1, BWNB in BWN2 (podjetje BWN1 se je združilo s podjetjem BWNB, nato pa se je prevzemno podjetje BWNB preimenovalo v BWN2, to podjetje pa se je pozneje preimenovalo v BikeWorld GmbH).

               (227)

               Komisija ugotavlja, da nekateri upravičenci do pomoči v času sprejetja tega sklepa ne obstajajo več (EWN, MAN, TTI, Camp4Fun in MIB).

               (228)

               Podjetje EWN je prenehalo delovati 6. septembra 2011, MAN 29. avgusta 2013, Camp4Fun pa 1. marca 2010. Izbrisana so bila brez uradne likvidacije. Pri teh podjetjih obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenimi podjetji kot upravičenci do pomoči in njihovim preostalim delničarjem, tj. NG. Ker je podjetje NG edini preostali delničar teh upravičencev do pomoči, je odgovoren za njihove dolgove, vključno z dolgovi, ki izhajajo iz državne pomoči. Podjetje NG je v likvidacijskem postopku, zato je treba zagotoviti, da se obveznosti v zvezi z vračilom pomoči ustrezno vpišejo na seznam terjatev do podjetja NG in da dejavnosti podjetja NG dokončno prenehajo. Zagotoviti bi bilo treba tudi, da po izbrisu podjetja NG noben gospodarski subjekt ne bo imel koristi od nezdružljive pomoči. Zato Komisija ugotavlja, da mora podjetje NG kot gospodarski naslednik upravičencev vrniti državno pomoč, ki jim je bila dodeljena. Ker je podjetje NG dajalec pomoči in gospodarski naslednik upravičencev do pomoči, mora vračilo v teh okoliščinah izvesti država.

               (229)

               Podjetje MIB ni bilo likvidirano, ampak se je 6. septembra 2013 združilo s podjetjem NAG, zato ne obstaja več kot pravna oseba. Podjetje NAG je torej gospodarski naslednik podjetja MIB na podlagi prvega odstavka člena 2 nemškega zakona o preoblikovanju („Umwandlungsgesetz“), kot je navedeno v nemškem registru podjetij. Zato mora podjetje NAG kot gospodarski naslednik podjetja MIB vrniti pomoč.

               (230)

               Podjetje TTI je bilo 4. decembra 2007 likvidirano v skladu z nemškim zakonom o družbah z omejeno odgovornostjo. Podjetje TTI je bilo družba z omejeno odgovornostjo („Gesellschaft mit beschränkter Haftung“). Podjetje je prenehalo delovati na podlagi sklepa delničarjev o likvidaciji. Edini preostali namen podjetja TTI je bil izvedba likvidacije. V skladu s členom 70 zakona o družbah z omejeno odgovornostjo je moral likvidacijski upravitelj „ustaviti tekoče poslovanje, izpolniti obveznosti podjetja, ki je prenehalo poslovati, izterjati terjatve tega podjetja, sredstva podjetja pa pretvoriti v denar […]“. Preostala denarna sredstva so bila nato razdeljena med delničarje. Takrat je podjetje prenehalo delovati. Po navedbah Nemčije ni bilo pravnega nasledstva v smislu gospodarske kontinuitete, saj je bil denar razdeljen med delničarje, gospodarska dejavnost je prenehala, prenos poslovanja ali prevzem obveznosti s strani delničarjev pa ni bil izveden. Nemčija je navedla tudi, da sredstva podjetja TTI niso bila prodana v razpisnem postopku, saj so ta sredstva 12. marca 2004, ko se je začela likvidacija TTI, vključevala samo sredstva na računu v višini 19 777,39 EUR, zahtevke za vračilo davka v višini 1 222,01 EUR in obresti z bančnega računa v višini 30,69 EUR. Ker je bilo podjetje TTI likvidirano, kot je navedeno zgoraj, ni imelo gospodarskega naslednika, zlasti ker se gospodarska dejavnost po likvidaciji ni nadaljevala, delničarji pa niso prejeli sredstev ali operativnih elementov podjetja TTI, ampak samo zelo omejen znesek denarja. Glede na to, da se poslovanje podjetja TTI ni preneslo na drug subjekt, Komisija meni, da se državna pomoč, ki izhaja iz obravnavanega ukrepa, ni prenesla na nikogar drugega. V takem primeru je bilo podjetje že povsem likvidirano, vračilo pa postane brezpredmetno, saj upravičenec do pomoči ne obstaja več in nima gospodarskega naslednika.

         6.   PRESOJA GOSPODARSKE KONTINUITETE MED INSOLVENTNIMI PODJETJI IN KUPCEM SREDSTEV

   6.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI V KORIST KUPCA SREDSTEV

               (231)

               Če Komisija sprejme negativen sklep glede vračila nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo podjetje, na podlagi členov 107 in 108 PDEU, mora zadevna država članica izterjati nezdružljivo pomoč. Obveznost vračila se lahko razširi na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev ali mu jih prodalo, če se na podlagi strukture navedenega prenosa ali prodaje ugotovi, da obstaja gospodarska kontinuiteta med navedenima podjetjema. Kupec bi prejel državno pomoč tudi, če bi se sredstva prodala po ceni, nižji od njihove tržne vrednosti (tudi če ne bi bilo gospodarske kontinuitete).

               (232)

               Da bi Komisija ugotovila, ali obstaja državna pomoč v korist kupca(-ev) sredstev, mora potrditi a) da so bila sredstva prodana po tržni ceni in b) da so izpolnjena druga merila, obravnavana v nadaljevanju.

               (233)

               Glede na sodbo Sodišča v zadevi Italija in SIM 2 proti Komisiji (173), na kateri temeljijo odločbe Komisije v zadevah Olympic Airlines, Alitalia in SERNAM (174), se gospodarska kontinuiteta med „starim“ subjektom in novimi strukturami ugotovi na podlagi sklopa kazalcev. Upoštevajo se lahko naslednji dejavniki: obseg prodanih sredstev (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu), prodajna cena, identiteta kupca(-ev), čas prodaje (po začetku predhodne ocene, formalnem postopku preiskave ali končnem sklepu) in ekonomski razlogi za transakcijo. Ta sklop kazalcev je potrdilo Splošno sodišče v svoji sodbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji (175), s katero je bila potrjena odločba v zvezi z družbo Alitalia.

         6.1.1   Obseg prodanih sredstev

               (234)

               Komisija ugotavlja, da sredstva, ki jih je prevzelo podjetje Capricorn, zajemajo vsa sredstva insolventnih podjetij NG, MSR in CMHN ter so povezana z glavnimi dejavnostmi teh podjetij. Vendar Komisija ugotavlja, da so bila sredstva podjetij NG, MSR in CMHN v okviru razpisnega postopka razdeljena na 11 posameznih skupin sredstev, vsi ponudniki pa so imeli možnost, da predložijo ponudbo za posamezna sredstva ali za eno, več ali vse skupine sredstev (glej točko 2.5). Te skupine so bile oblikovane ob upoštevanju pričakovane gospodarske uporabe sredstev, pričakovanih interesov vlagateljev in stroškov ločitve sredstev. Poleg tega stečajna upravitelja nista določila nobenih pogojev glede prihodnje uporabe sredstev. Komisija ugotavlja, da je odločitev, da se vsa sredstva prodajo enemu podjetju, sprejel trg, tj. gospodarski subjekti, ki so oddali ponudbe za nakup sredstev, in ne stečajna upravitelja ali Nemčija. Dejansko so imeli vsi ponudniki možnost, da predložijo ponudbo za eno od 11 posameznih skupin sredstev, za vsa sredstva ali za posamezna sredstva. Zaradi tržnih razlogov vrednost ponudb za posamezna sredstva ali skupine sredstev ni dosegla vrednosti najvišje ponudbe za vsa sredstva. Zdi se, da je to posledica gospodarske soodvisnosti različnih skupin sredstev: brez dirkališča hoteli ne bi uspešno poslovali, brez hotelov pa bi bila otežena donosna uporaba dirkališča za profesionalne dirke, rock koncerte in druge dejavnosti, ki privabljajo ljudi z velikega območja.

               (235)

               Razen zahtev ustrezne nacionalne zakonodaje razpisna dokumentacija ali prodajna pogodba ne vsebujeta nobene posebne obveznosti v zvezi z zaposlenimi, npr. jamstva glede zaposlovanja, v skladu s katero bi se pogodbe o zaposlitvi prenesle na novega lastnika. V skladu z nemško zakonodajo se zaposleni samodejno prenesejo na kupca sredstev. Vendar lahko kupec v skladu s sodno prakso nemških delovnih sodišč (176) v primeru insolventnosti od stečajnega upravitelja zahteva, da odpove pogodbe o zaposlitvi. Zato se lahko kupec načeloma sam odloči, katerim zaposlenim bo ponudil novo zaposlitev. V obravnavanem primeru je podjetje Capricorn ocenilo svoje potrebe, da bi zagotovilo gospodarsko uspešno upravljanje pridobljenih sredstev in uspešno poslovanje, ter se odločilo, da 1. januarja 2015 (ko bo podjetje začelo upravljati pridobljena sredstva) ne bo sprejelo vseh zaposlenih, ki so jih zaposlovali prodajalci, ampak samo 85 %, tj. 253 od 297 zaposlenih. Vendar se zatrjuje, da potrjeno zaposlovanje obstoječega osebja ne pomeni kontinuitete poslovanja, saj se je lahko podjetje Capricorn svobodno odločilo, ali bo zaposlilo obstoječe osebje. Poleg tega se za leto 2014 načrtuje popolna reorganizacija strukture upravljanja in osebja.

               (236)

               Poleg tega Komisija ugotavlja, da bo velika večina pogodb o organizaciji dogodkov, pomembnih za poslovanje, prenehala po sezoni 2014. Operativno podjetje, ki ga bo ustanovil kupec, se bo pogajalo in sklenilo nove pogodbe s strankami in dobavitelji za obdobje od 1. januarja 2015. V zvezi s tem bo poiskalo tudi nove pogodbene partnerje. Podjetje Capricorn namerava organizirati veliko dogodkov, namesto da bi dalo dirkališče v najem zunanjim organizatorjem.

               (237)

               Nazadnje, Komisija ugotavlja, da bo obseg dejavnosti, ki jih bo izvajalo podjetje Capricorn, precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring, kot je prikazano v nadaljevanju (glej zlasti točko 6.1.5.).

         6.1.2   Prodajna cena

               (238)

               Zaradi preprečitve gospodarske kontinuitete je treba sredstva v okviru razpisnega postopka prodati po tržni ceni.

               (239)

               Tržna cena je cena, za katero bi se lahko dogovoril zasebni vlagatelj, ki deluje pod tržnimi pogoji (177).

               (240)

               Nemčija je sredstva prodala na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, pogodba pa je bila sklenjena s ponudnikom, ki je predložil najvišjo ponudbo z varnim financiranjem.

               (241)

               Poziv k prijavi interesa za sredstva Nürburgringa ni vključeval nobenih omejitev glede strani, ki lahko predložijo ponudbe, zato je lahko kateri koli subjekt oddal ponudbo v razpisnem postopku.

               (242)

               Kar zadeva načelo preglednosti, so prodajalci vsem ponudnikom dali na voljo dovolj časa ter vse potrebne in podrobne informacije, da so lahko ustrezno ovrednotili sredstva. Glede na pismo podjetja KPMG z naslovom „Project RING – procedures for the submission of a final offer“ (Projekt RING – postopki za oddajo končne ponudbe), ki je bilo 17. oktobra 2013 poslano zainteresiranim vlagateljem, naj bi se ponudnikom, ki bodo predložili dokaz o varnem financiranju kupnine iz njihovih okvirnih ponudb, omogočil neomejen dostop do elektronske podatkovne sobe, udeležili naj bi se lahko sestanka z vodstvom podjetja NBG in dobili priložnost, da sodelujejo v strukturiranem postopku postavljanja vprašanj in dajanja odgovorov. Na drugi strani bi ponudniki, ki ne bodo predložili navedenih zagotovil in dokazov o potrebnem financiranju, dobili samo omejen dostop do elektronske podatkovne sobe in finančnih informativnih dokumentov prodajalcev, lahko bi se srečali s člani skupine, ki je pripravila te informativne dokumente, se udeležili obiska na kraju samem in sodelovali v predhodnih razpravah o osnutku pogodbe o nakupu sredstev.

               (243)

               Poleg tega so prodajalci (KPMG) v celotnem postopku stalno komunicirali s ponudniki, ki so se uvrstili v ustrezno fazo razpisnega postopka, da bi tem ponudnikom zagotovili vse ustrezne informacije in pojasnila, pri čemer so bila v obdobju od julija 2013 do aprila 2014 izmenjana navadna in elektronska pisma. V okviru te komunikacije so bili navedenim ponudnikom zagotovljeni odgovori na vprašanja ali obtožbe in vse informacije v zvezi z naslednjimi fazami razpisnega postopka. Podjetje KPGM je v tem okviru ponudnikom poslalo na primer naslednja navadna in elektronska pisma: (a) pismo z dne 19. julija 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o postopkih za oddajo okvirne ponudbe; (b) pismo z dne 12. septembra 2013, v katerem so bili ponudniki obveščeni o podaljšanju roka za oddajo okvirnih ponudb; (c) elektronsko pismo z dne 19. septembra 2013, s katerim so bile enemu od ponudnikov (ADAC) zagotovljene posodobljene informacije o finančni uspešnosti kompleksa Nürburgring; (d) pismo z dne 17. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) obveščen o postopkih za oddajo končne ponudbe; (e) elektronsko pismo z dne 28. oktobra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([drugi ponudnik]) obveščen o vnaprej določenih datumih sestankov z deležniki; (f) pismo z dne 3. decembra 2013, v katerem je bil eden od ponudnikov ([…]) obveščen, da se njegova okvirna ponudba ne bo več upoštevala, saj so se strani, ki naj bi podprle njegovo ponudbo, umaknile, drugi finančni partnerji pa niso bili imenovani, zato se financiranje ponudbe ni štelo za varno, verjetnost sklenitve pogodbe pa je bila ocenjena kot nezadostna; (g) pismo z dne 11. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 9. decembra 2013 (dva dni prej); (h) pismo z dne 18. decembra 2013, s katerim so bila enemu od ponudnikov ([tretji ponudnik]) zagotovljena izčrpna in jasna pojasnila glede pomislekov in obtožb, ki jih je zadevni ponudnik navedel v pismu z dne 11. decembra 2013 (sedem dni prej); (i) elektronsko pismo z dne 18. februarja 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) pozvan, naj predloži natančna pojasnila in potrdila v zvezi s svojo končno ponudbo, ki jo je poslal po elektronski pošti 17. februarja 2014 (en dan prej), in v katerem je bil navedeni ponudnik med drugim pozvan, naj predloži dokaze o zavezujoči finančni zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma o zavezi k financiranju, zagotovi več podrobnosti o predvidenem časovnem okviru, v katerem bo ponudnik pridobil manjkajoče finančne zaveze, in predloži oceno o tem, koliko časa bo potreboval za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji, ter (j) elektronsko pismo z dne 9. aprila 2014, v katerem je bil eden od ponudnikov ([tretji ponudnik]) v odgovor na elektronsko pismo ponudnika z dne 2. aprila 2014 (sedem dni prej) obveščen, da podjetje KPMG še ni prejelo podrobnosti o predvideni strukturi financiranja navedenega ponudnika ali pisnega potrdila tretje osebe o financiranju njegove ponudbe.

               (244)

               Poleg tega dokazi, ki jih je predložila Nemčija, kažejo, da v nobeni fazi razpisnega postopka ni bilo diskriminacije med ponudniki. Kot je razvidno tudi iz uvodne izjave 235, so vsi ponudniki prejeli informacije in pojasnila o izbirnih merilih, pravilih in postopkih razpisa, rokih za oddajo okvirnih in končnih ponudb, podaljšanju teh rokov, finančnem položaju kompleksa Nürburgring in manjkajočih elementih okvirnih ali končnih ponudb ponudnikov ter odgovore na morebitna vprašanja ponudnikov. Hkrati ponudniki, ki so izpolnili izbirna merila razpisnega postopka, zlasti glede predložitve potrdila o financiranju njihovih ponudb s strani tretjih finančnih partnerjev, niso bili izključeni iz pogajanj. Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik ni bil deležen ekskluzivnih pogajanj, saj so se pogajanja razumno dolgo nadaljevala tudi s ponudniki, ki končnim ponudbam niso priložili navedenega potrdila o financiranju in so imeli tako možnost, da naknadno predložijo tako potrdilo.

               (245)

               Poleg tega, kot je opisano v uvodni izjavi 54, prodajna pogodba vključuje klavzulo, v skladu s katero morata pogodbeni stranki izvesti pogodbo le, če: (1) Komisija sprejme sklep, ki ga ni mogoče izpodbijati in iz katerega je razvidno, da kupec in njegovo operativno podjetje nista upravičenca do obravnavane pomoči, ki jo je treba vrniti, ter (2a) se rok za vložitev pritožbe zoper sklep Komisije izteče brez pritožbe ali (2b) se v primeru pritožbe izda sodba sodišča, zoper katero se ni mogoče pritožiti in ki potrjuje sklep Komisije. Nemčija je pojasnila, da je bila ta klavzula posledica nepripravljenosti ponudnikov prevzeti tveganje, da bodo morda odgovorni za vračilo državne pomoči, ter da so prodajalci sprejeli navedeno klavzulo, da bi lahko prodali sredstva, in da so ponudnikom že na začetku razpisnega postopka povedali, da so pripravljeni razpravljati z njimi o posledicah postopka v zvezi z državno pomočjo (178). Poleg tega je Nemčija navedla, da je sklep Komisije o državni pomoči za Nürburgring pogoj v dopolnjenih pogodbah o nakupu sredstev, ki so jih predložili podjetje Capricorn, [drugi ponudnik] in [tretji ponudnik].

               (246)

               Razen omejitev, ki izhajajo iz pravnega okvirja, niso bili ponudnikom naloženi nobeni pogoji, kot je jasno razvidno iz poziva k prijavi interesa in različnih pisem, ki jih je podjetje KPMG poslalo ponudnikom.

               (247)

               Iz navedenega izhaja, da ta izbirni postopek kot tak zadostuje za zagotovitev, da cena sredstev, prodanih kupcu, ustreza tržni ceni. Zato Komisija ugotavlja, da cena, po kateri so bila sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo in jamstvo o financiranju, prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, ustreza tržni ceni.

         6.1.3   Identiteta kupca

               (248)

               Komisija se mora prepričati, da med novim lastnikom sredstev ter podjetji NG, MSR in CMHN ne bo nobenih povezav, da se izključi odgovornost novega lastnika za vračilo nezdružljive državne pomoči.

               (249)

               Med podjetjem Capricorn ter podjetji NG, MSR in CMHN, njihovimi delničarji ali prejšnjimi najemniki Nürburgringa ni povezav po pravu družb ali osebnih neposrednih ali posrednih povezav. Torej ni povezave med skupino Nürburgring in njenimi delničarji na eni strani ter novim lastnikom in njegovimi delničarji na drugi strani.

               (250)

               Zato Komisija ugotavlja, da je kupec subjekt, ki je neodvisen od podjetij NG, MSR in CMHN.

         6.1.4   Čas prodaje

               (251)

               Komisija mora presoditi, ali bi lahko čas izvedbe razpisnega postopka povzročil izogibanje sklepu Komisije glede vračila nezdružljive državne pomoči.

               (252)

               V tem primeru Komisija ugotavlja, da se je po razširitvi glavne preiskave na ukrepe, ki so bili Komisiji priglašeni kot pomoč za reševanje, leta 2012 začel postopek zaradi insolventnosti, pristojno lokalno sodišče pa je imenovalo stečajne upravitelje. Stečajna upravitelja sta prodajo sredstev začela maja 2013 pred sprejetjem morebitnega sklepa Komisije o koncu formalnega postopka preiskave. Ker kupec vztraja, da se prenos opravi šele, ko končnega sklepa Komisije ne bo mogoče izpodbijati na sodišču, bo prodajna pogodba začela veljati šele po sprejetju tega sklepa o vračilu pomoči, takrat pa bo končan tudi postopek zaradi insolventnosti. Prvi obrok kupnine je bil plačan pred sprejetjem tega sklepa. Glede na prodajno pogodbo se prenos sredstev izvede na dan, ko ta sklep postane neizpodbojen.

               (253)

               V obravnavanem primeru Komisija meni, da je dejstvo, da sta prodajo začela stečajna upravitelja, ki ju je imenovalo pristojno lokalno sodišče, in da je bila odločitev o prenosu sredstev sprejeta pred sprejetjem tega sklepa, manj odločilno v smislu gospodarske kontinuitete, kot bi bil položaj, kjer bi odločitev o prodaji sprejeli upravičenci do pomoči ali kjer bi se postopek prodaje začel šele po sprejetju tega sklepa.

         6.1.5   Ekonomski razlogi za transakcijo

               (254)

               Namen merila ekonomskih razlogov je presoditi, ali bo kupec sredstev ta sredstva uporabil na enak način kot prejšnji lastnik oziroma ali jih bo uporabil za uvedbo drugačne dejavnosti ali strategije.

               (255)

               Komisija meni, da bo imel novi lastnik možnost upravljati svoje dejavnosti pod drugačnimi pogoji poslovanja kot podjetja NG, MSR in CMHN ter da bo uporabil svoj poslovni model.

               (256)

               Kupec ne bo prevzel poslovnega koncepta prodajalcev. Obstoječi dirkalni stezi (steza Grand-Prix in severna steza) se bosta v prihodnje uporabljali […], kar bo omogočilo […]. V ta namen namerava podjetje Capricorn zgraditi dodatne objekte in opremiti […]. Del objektov, zgrajenih v okviru II. dela projekta Nürburgring 2009, bo opuščen (npr. […]). Vlak smrti Ring Racer bo prodan. Plačilni sistem s kartico „ring card“ bo ukinjen. V objektu „ring boulevard“ bo […].

               (257)

               Poleg tega bo Nürburgring glede na načrte kupca preoblikovan iz turistične zanimivosti v tehnološko in industrijsko središče. […] naj bi postala ena od osrednjih dejavnosti na dirkalnih stezah. […] bo vzpostavljen prek […]. […] naj bi […] na dirkališču Nürburgring. Kupec bo bolj dejaven kot […].

               (258)

               Zato kupec sredstev ne bo uporabljal na enak način kot insolventna podjetja. Ravno nasprotno, podjetje Capricorn bo pridobljena sredstva vključilo v svojo poslovno strategijo in ustvarilo sinergije, kar utemeljuje njegov interes za nakup sredstev. V primerjavi s sedanjim modelom upravljanja je podjetje Capricorn razvilo nov koncept izkoriščanja sredstev. Poleg tega je upravljanje nekaterih sredstev iz strukturnih razlogov ustvarjalo primanjkljaj, zato morda zahteva nadaljnje prestrukturiranje in optimizacijo.

               (259)

               Navedeni elementi kažejo, da ekonomski razlogi za ponudbo podjetja Capricorn ne vključujejo nadaljevanja gospodarske dejavnosti skupine Nürburgring, ampak vključitev nekaterih sredstev in dela delovne sile skupine Nürburgring v skupino, ki deluje na podlagi svojih ekonomskih razlogov.

               (260)

               Zato Komisija ugotavlja, da je ekonomski razlog za transakcijo zagotovitev, da bo lahko novi lastnik uporabljal sredstva podjetij NG, MSR in CMHN pod drugačnimi pogoji in ne bo nadaljeval strategije teh podjetij.

         6.1.6   Sklepna ugotovitev o gospodarski kontinuiteti podjetij NG, MSR in CMHN prek prodaje sredstev

               (261)

               Sredstva so bila prodana po tržni ceni, kot je bila določena prek odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka, in sicer ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z jamstvom o financiranju. Nemčija je Komisijo obvestila, da kupec ni gospodarsko ali poslovno povezan s podjetjem NG, MSR ali CMHN. Odločitev o prodaji je bila sprejeta pred morebitnim negativnim sklepom Komisije v zvezi s formalnim postopkom preiskave. Nazadnje, novi lastnik bo sredstva uporabljal pod drugačnimi pogoji in v skladu z drugačnim poslovnim modelom kot podjetja NG, MSR in CMHN, obseg dejavnosti kupca pa bo precej drugačen od obsega dejavnosti skupine Nürburgring.

               (262)

               Ob upoštevanju navedenega Komisija ugotavlja, da ni gospodarske kontinuitete med podjetji NG, MSR in CMHN ter podjetjem Capricorn, ki je kupec sredstev, in njegovim operativnim podjetjem, ki zato nista odgovora za morebitno vračilo državne pomoči, ki se bo zahtevalo od upravičencev.

         6.1.7   Pogojevanje dokončanja prodaje s sklepom Komisije

               (263)

               Prodajna pogodba med prodajalci in podjetjem Capricorn vključuje pogoj, v skladu s katerim bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev. Kot je navedeno v uvodni izjavi 56, se bodo prodajana sredstva, če neizpodbojni sklep Komisije ne bo sprejet do začetka leta 2015, pred 1. januarjem 2015 prodala podjetju NewCo, v katerem bo 95,1 % delnic v lasti kupca, 4,9 % delnic pa v lasti neodvisnega skrbnika. Skrbnik bo deloval v interesu upnikov in ne v interesu insolventnih upravičencev do državne pomoči, vendar ne bo zavezan k upoštevanju navodil upnikov. Poleg tega bosta podjetji NewCo in OpCo sklenili najemno pogodbo, ki bo prenehala na dan začetka veljavnosti prodajne pogodbe. Podjetje OpCo bo poslovalo pod svojim imenom, na podlagi svojega poslovnega načrta in z zaposlenimi, ki jih bo izbralo samo. Podjetje OpCo bo podjetju NewCo plačevalo letno najemnino v skupnem znesku [4,6–5,1] milijona EUR, ki bo vključena v likvidacijsko maso podjetij Nürburgringa (vsa plačila v likvidacijsko maso se prenesejo na skrbniške račune stečajnih upraviteljev izključno za poplačilo upnikov). Ko sklep Komisije postane pravnomočen, bo skrbnik prenesel vse svoje delnice podjetja NewCo na kupca. Če pa kupec ne bo izpolnil svojih pogodbenih plačilnih obveznosti, bo lahko skrbnik prodal sredstva. Poleg tega, če bo sklep Komisije razveljavljen, bodo sredstva vrnjena stečajnima upraviteljema, da se bodo lahko takoj prodala, saj tudi v takem primeru velja obveznost likvidacije v skladu z nemško zakonodajo o insolventnosti. Ni možnosti, da bo podjetje NewCo nadaljevalo dejavnosti podjetij Nürburgringa.

               (264)

               Glede na to ureditev Komisija ugotavlja:

                           (a)

                           da bodo sredstva upravičencev dejansko prodana v štirih mesecih po sprejetju tega sklepa;

                           (b)

                           tudi če se bo transakcija končala pozneje, bo v vmesnem času kupec nadzoroval podjetje, ki bo lastnik sredstev, saj bo imel v lasti veliko večino delnic, preostala sredstva pa bodo v lasti skrbnika, ki je neodvisen od upravičencev do pomoči in mu ni treba upoštevati navodil njihovih upnikov;

                           (c)

                           da vračilo ne bo začasno ustavljeno ter

                           (d)

                           da bodo upravičenci dokončno izstopili s trga in ne bodo opravljali nobene dejavnosti ali prejemali denarnih tokov. Likvidirani bodo takoj, ko se poravnajo njihove terjatve in obveznosti ter se opravijo potrebne formalnosti (glej uvodno izjavo 55).

               (265)

               Komisija ugotavlja tudi, da so ponudbe drugih ponudnikov, ki so se uvrstili ali skoraj uvrstili v končno fazo razpisnega postopka, vsebovale podobne pogoje (179). Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da ni nobene namere ali tveganja za izogibanje vračilu in da je edini namen zadevne ureditve zagotoviti nadzorovano likvidacijo podjetij.

         6.2   PRITOŽBE V ZVEZI S PRODAJO SREDSTEV
   6.2.1.   Pritožbe prvega in drugega pritožnika

               (266)

               Na podlagi informacij, ki so jih zagotovili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija meni, da trditve prvega in drugega pritožnika niso utemeljene. Sredstva Nürburgringa so bila razdeljena na enajst posameznih sredstev. Na podlagi dokazov, ki so jih predložili stečajna upravitelja ter prvi, drugi, tretji in četrti pritožnik, Komisija ugotavlja, da so lahko ponudniki v odprtem, preglednem in nediskriminatornem izbirnem postopku predložili ponudbe za eno, več ali vsa sredstva. Dejstvo, da so bila na koncu vsa sredstva prodana podjetju Capricorn kot kupcu, ki je predložil najvišjo ponudbo z zagotovljenim financiranjem, samo po sebi ne dokazuje gospodarske kontinuitete (glej tudi oddelek 6.2.7). Komisija poleg tega domneva, da je bil osnovni cilj prvega in drugega pritožnika preprečiti prenos dirkališča na zasebnega vlagatelja.

               (267)

               Ponudniki, kot je drugi pritožnik, ki so predložili ponudbe samo za posamezne skupine sredstev, niso bili obveščeni o podaljšanju roka za oddajo zavezujočih ponudb do 17. februarja 2014, saj njihove okvirne ponudbe zaradi nizkih ponujenih cen niso bile sprejete v drugo fazo izbirnega postopka; vendar Komisija meni, da to ni kršitev načela preglednosti, saj so bili taki ponudniki obveščeni, da lahko zvišajo svojo okvirno ponudbo kadar koli pred dodelitvijo pogodbe, in če bi se odločili za tako zvišanje cene, je mogoče domnevati, da bi jih stečajna upravitelja obvestila o podaljšanju zadevnega roka v skladu z načelom enakega obravnavanja.

               (268)

               Komisija meni, da je smiselno in učinkovito, da so dostop do podrobnih informacij o sredstvih (na podlagi katerih so lahko ponudniki med drugim ocenili potrebe po prihodnjih naložbah) dobili samo ponudniki, ki so predložili dovolj visoko ponudbo. Ob upoštevanju informacij, ki so bile ponudnikom zagotovljene v različnih fazah, Komisija meni tudi, da so prejeli dovolj informacij za pripravo ponudb. Poleg tega prvi in drugi pritožnik nista opredelila nobenih konkretnih informacij, ki bi ju lahko ovirale pri oddaji ponudbe.

               (269)

               V zvezi z dolgoročnimi pogodbenimi razmerji, na katera naj bi namigovala razpisna dokumentacija, Komisija ugotavlja, da se v obravnavanem primeru prodaje sredstev pogodbe o zaposlitvi in najemne pogodbe prenesejo samo v primerih, predvidenih v zakonodaji, da se pogodbe o organizaciji dogodkov načeloma ohranijo le, če se s tem strinjata obe pogodbeni stranki, in da te pogodbe nimajo nujno velikega gospodarskega pomena za prodajo sredstev. V zvezi z vprašanjem, ali je bila z delovanjem družbe NBG dodeljena nova pomoč, Komisija ugotavlja, da sta stečajna upravitelja to družbo ustanovila na začasni podlagi in da naj bi družba delovala do konca leta 2014 kot sredstvo za upravljanje sredstev med postopkom zaradi insolventnosti in razpisnim postopkom. Upravljanje poslov prek začasne hčerinske družbe insolventnega podjetja v postopku zaradi insolventnosti je dovoljeno v skladu z nacionalno zakonodajo, zato stečajnima upraviteljema ni mogoče prepovedati uporabe te možnosti. V obravnavanem primeru sta stečajna upravitelja tudi utemeljila gospodarske razloge za obstoj družbe NBG z vidika podjetij NG, MSR in CMHN, saj je ustanovitev te družbe po njunih navedbah povečala vrednost sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ter s tem povečala predmet likvidacije. Vendar Komisija opozarja na okoliščine ustanovitve NBG, tj. da je NBG hčerinska družba upravičencev do pomoči NG, MSR in CMHN ter njihova gospodarska naslednica, saj je brez razpisa ali poročila o vrednotenju prejela vsa njihova sredstva in obveznosti in zanje ni plačala nič, zaposluje isto osebje kot navedena podjetja in nadaljuje njihovo poslovanje. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da obstaja gospodarska kontinuiteta med družbo NBG ter upravičenci NG, MSR in CMHN, zato je treba morebitno nezdružljivo pomoč v korist podjetij NG, MSR in CMHN izterjati tudi od družbe NBG.

               (270)

               Komisija meni, da je bila pogodba med družbo NBG in sindikatom ver.di prav tako sklenjena za zagotovitev nadaljevanja poslovanja družbe NBG do prodaje sredstev in ne za zagotovitev gospodarske kontinuitete Nürburgringa po navedeni prodaji. Pogodbe o zaposlitvi se prenesejo s podjetja NBG na podjetje Capricorn zaradi določb nemškega delovnega prava in ne zaradi pogodbe s sindikatom. Komisija meni, da je glede odsotnosti gospodarske kontinuitete med prodajalci in podjetjem Capricorn pomembno le, da se lahko to podjetje povsem svobodno odloči, katerih pogodb družbe NBG o zaposlitvi ne bo prevzelo, in da podjetje načrtuje, da ne bo prevzelo približno 20 % teh pogodb o zaposlitvi.

               (271)

               Komisija zato zavrača pritožbe prvega in drugega pritožnika kot neutemeljene, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

         6.2.2   Pritožba tretjega pritožnika

               (272)

               Komisija ugotavlja, da okvirna in končna ponudba tretjega pritožnika nista bili podprti z dokazi o financiranju, kar so prodajalci sporočili tretjemu pritožniku v pismih z dne 17. oktobra 2013, 11., 17. in 18. decembra 2013 ter elektronskih pismih z dne 18. februarja 2014 in 9. aprila 2014. Tretji pritožnik do dodelitve prodajne pogodbe, ki jo je odbor upnikov dodelil 11. marca 2014, in celo po navedenem datumu dejansko ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe, ki bi lahko upravičil, da prodajalci pogodbe ne bi dodelili nobenemu od ponudnikov, ki sta predložila dokaze o financiranju, ampak bi čakali na predložitev dokaza za ponudbo tretjega pritožnika. Zlasti je treba omeniti, da: (a) je tretji pritožnik v svojem elektronskem pismu z dne 21. februarja 2014 izrazil svoje prepričanje, da bo vse zavezujoče finančne zaveze pridobil v naslednjih dveh do petih tednih; (b) je tretji pritožnik v pismu z dne 11. marca 2014 navedel, da bo lahko vse zavezujoče finančne zaveze predložil do 31. marca 2014, in (c) da je v nepodpisanem pismu investicijske banke in svetovalnega podjetja […] z dne 31. marca 2014, ki ga je tretji pritožnik 2. aprila 2014 predložil podjetju KPMG, navedeno, da bo potencialni vlagatelj tretjemu pritožniku zagotovil […] milijonov EUR za nakup sredstev Nürburgringa, vendar so bili pogoji za to domnevno financiranje zadovoljiv izid skrbnega pregleda, ki bi ga opravile vse strani, ter priprava in predložitev končne dokumentacije, pri čemer zadevni potencialni kupec ni bil imenovan. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da tretji pritožnik tudi po dodelitvi sredstev Nürburgringa podjetju Capricorn prodajalcem ni predložil neposredne zaveze finančnega partnerja za financiranje nakupa sredstev Nürburgringa. Namesto tega je prodajalcem predložil le (a) končno ponudbo, v kateri se je skliceval na zavezo k zagotovitvi 30 milijonov EUR, vendar ponudba ni vsebovala dokaza o tej zavezi, npr. v obliki zavezujočega pisma konkretnega finančnega partnerja o financiranju, in ni vključevala podrobnosti o časovnem okvirju, ki ga je tretji pritožnik predvidel za pridobitev manjkajočih zavez glede financiranja in za pripravo končne ponudbe v zvezi s poslovnimi pogoji; (b) nepodpisano pismo o financiranju s strani neimenovanega vlagatelja, ki je bilo pogojeno z zadovoljivim izidom skrbnega pregleda in predložitvijo končne dokumentacije (pismo […] z dne 31. marca 2014). Komisija ugotavlja tudi, da ni dokaza, da je bila domnevna zaveza podjetja Jupiter Financial Group glede financiranja z dne 26. marca 2014, predložena prodajalcem. Nadalje ugotavlja, da prodajalci niso podaljšali roka za predložitev dokaza o financiranju ponudbe tretjega pritožnika, ker je bilo zelo verjetno, da bi [drugi ponudnik] v primeru takega podaljšanja umaknil svojo ponudbo. [Drugi ponudnik] je na primer v elektronskem pismu z dne 13. januarja 2014, ki ga je predstavnik [drugega ponudnika] poslal podjetju KPMG, navedel, da naj bi se vse zahteve za dokončanje prodaje izpolnile pred 3. aprilom 2014, sicer bo [drugi ponudnik] umaknil svojo ponudbo. Poleg tega so prodajalci menili, da bi se lahko vrednost sredstev pozneje zmanjšala, tudi zaradi vse manjšega vpliva kupca na poslovanje v prihajajoči sezoni 2014 in potrebe po sklenitvi pogodb za leto 2015. Komisija poudarja, da predložitev dokaza o financiranju potrdilne ponudbe tretjega pritožnika v končni fazi postopka ni bila ovirana, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev. Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je bilo ravnanje prodajalcev skladno z ravnanjem prodajalca v tržnem gospodarstvu. Ocena ponudbe tretjega pritožnika je torej skladna s tržnimi pravili.

               (273)

               Komisija ugotavlja, da so prodajalci opravili razprave z [drugim ponudnikom] in zadnjo fazo pogajanj o pogodbi o nakupu sredstev z [drugim ponudnikom] in podjetjem Capricorn v zvezi s ponudbo [drugega ponudnika] v višini [32–39] milijonov EUR (glej preglednico 10) ter potrjena pogajanja med podjetjem Capricorn in banko […], katerih rezultat je bila finančna zaveza banke z dne 10. marca 2014. V zvezi z oceno ponudbe podjetja Capricorn Komisija ugotavlja, da je to podjetje predložilo zavezo svojega finančnega partnerja […] v zvezi s posojilom v višini [41–49] milijonov EUR. Ta zaveza z dne 10. marca 2014 je bila prodajalcem predložena 11. marca 2014, tj. na predvideni dan sestanka odbora upnikov, na katerem se je nameraval odbor odločiti glede dodelitve sredstev Nürburgringa. Znesek v zavezi, ki jo je predložilo podjetje Capricorn, je bil višji od zneska v zavezi [drugega ponudnika], ki je znašal [32–39] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je skupna vrednost ponudbe podjetja Capricorn znašala 77 milijonov EUR, zato je bila višja od ponudbe [drugega ponudnika], ki je znašala [47–52] milijonov EUR. [30–33] milijonov EUR od skupnega zneska v ponudbi [drugega ponudnika] naj bi se plačalo leta 2014, vendar bi [22–27] milijonov EUR ostalo na blokiranem računu do marca 2015, preostalih [16,5–18] milijonov EUR pa bi se plačalo leta 2016, 2017 in 2018.

               (274)

               V zvezi s pogojem v prodajni pogodbi med prodajalci in podjetjem Capricorn, ki določa, da bo prodaja sredstev Nürburgringa dokončna šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da pomoč ne bo izterjana od kupca sredstev, Komisija ugotavlja, da sta imela kupec in/ali prodajalec glede na določbe v zadevnih delih dopolnjenih pogodb tretjega pritožnika, ki so ju predložili stečajna upravitelja in Nemčija, pravico do odstopa od pogodbe, če pozitiven sklep Komisije ne bi bil izdan do 15. julija 2014 (kot določa osnutek pogodbe z dne 14. januarja 2014) ali 31. decembra 2014 (kot določa dopolnjeni osnutek pogodbe z dne 14. februarja 2014). Ugotavlja se tudi, da ni bilo roka za uveljavljanje te pravice do odstopa.

               (275)

               Komisija v zvezi z dodatnimi trditvami tretjega pritožnika ugotavlja naslednje:

                           (a)

                           Komisija meni, da se od tretjega pritožnika ni zahtevalo, da prevzame obstoječe pogodbe ali obveznosti družbe NBG (z izjemo pogodb, ki se prenesejo samodejno v skladu z zakonodajo, kot so nekatere pogodbe o zaposlitvi ali najemne pogodbe). To dejstvo so prodajalci tretjemu pritožniku pojasnili v pismu podjetja KPMG z dne 11. decembra 2013. Komisija meni tudi, da bi se lahko tretji pritožnik svobodno odločil, v kakšnem obsegu bi prevzel te pogodbe, kar bi bilo odvisno od njegovega poslovnega koncepta in koncepta uporabe sredstev Nürburgringa. Poleg tega ni našla dokazov, da se je struktura transakcije v razpisnem postopku spremenila ali da se je poleg tretjega pritožnika glede domnevne spremembe strukture transakcije pritožil še kak drug ponudnik. V bistvu je podjetje KPMG v svojem pismu z dne 11. decembra 2013 tretjemu pritožniku sporočilo, da se v zvezi s tem ni pritožil noben drug ponudnik;

                           (b)

                           trajanje razpisnega postopka ni bilo prekomerno;

                           (c)

                           prodajalci so tretjega pritožnika s pismom z dne 17. decembra 2013 obvestili o roku 17. februarja 2014 za oddajo potrdilne ponudbe. Tretji pritožnik je bil obveščen tudi, da bi lahko prodajalci ponudnike, ki se bodo uvrstili v naslednjo fazo, izbrali kmalu po izteku navedenega podaljšanega roka. Ni bilo ovir, ki bi kvalificiranim ponudnikom preprečevale, da spremenijo svoje potrdilne ponudbe ali oddajo dokaz o financiranju celo po navedenem roku, dokler ni bila podpisana končna pogodba o nakupu sredstev (180). Rok je bil torej dejansko podaljšan na 17. februar 2014, da bi se vsem ponudnikom omogočilo, da spremenijo svoje ponudbe, predložijo dokaz o financiranju ali predložijo nove ponudbe. Ta sprememba postopka je bila sporočena vsem kvalificiranim ponudnikom, zato ni bilo kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja;

                           (d)

                           prodajalci so vse razpoložljive informacije zagotovili vsem ponudnikom hkrati in vsaj tri tedne pred končno odločitvijo odbora upnikov glede dodelitve sredstev podjetju Capricorn, zato so imeli ponudniki dovolj časa za pripravo in dokončanje svojih ponudb, načelo preglednosti pa ni bilo kršeno. Komisija ugotavlja tudi, da je bil tretji pritožnik s pismi prodajalcev z dne 19. julija 2013, 17. oktobra 2013 in 17. decembra 2013 ustrezno vnaprej obveščen o pravilih razpisnega postopka. Poleg tega v zvezi z dostopom do pomembnih informacij ni bilo kršitve načela enakega obravnavanja med ponudniki, saj je bila vsem ponudnikom, ki so se uvrstili v zadevno fazo postopka, zagotovljena enaka količina podatkov;

                           (e)

                           ni dokazov, da se je podjetje Capricorn pred sklenitvijo pogodbe o nakupu sredstev pogajalo z dobaviteljem piva ali organizatorji koncerta „Rock am Ring“. Po navedbah stečajnih upraviteljev je vsa ustrezna pogajanja opravilo podjetje NBG;

                           (f)

                           overitev pogodbe o nakupu sredstev, ki sta jo dva najboljša ponudnika (podjetje Capricorn in [drugi ponudnik]) opravila pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014, ni znak kršitve načel preglednosti in enakega obravnavanja. Ni dokazov, da je bil izid razpisnega postopka podjetju Capricorn sporočen pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014;

                           (g)

                           nobeden od ponudnikov ni zagotovil jamstva za financiranje celotne kupnine. Prodajalci zato niso kršili načela enakega obravnavanja, ko so zahtevo po varnem financiranju v razpisnem postopku dejansko omilili;

                           (h)

                           možnost dopolnitve pogodbe o nakupu sredstev je bila del poslovnih pogajanj in ni pomembna z vidika državne pomoči;

                           (i)

                           prodajalci so premisleke o okoljskih vidikih ponudbe tretjega pritožnika obravnavali samo zaradi dejstva, da tretji pritožnik ni predložil dokaza o financiranju svoje ponudbe. Taki premisleki niso bili del meril za izbiro uspešnega ponudnika. Zato niso vplivali na izid razpisnega postopka;

                           (j)

                           glede trditve tretjega pritožnika, da so se podjetje Capricorn in prodajalci v zvezi z zadevnim razpisnim postopkom posvetovali o državni pomoči z isto odvetniško pisarno ([…]) in zlasti z istim odvetnikom v tej pisarni, Komisija ugotavlja, da po navedbah nemških organov navedena odvetniška pisarna in njeni odvetniki (a) prodajalcem v razpisnem postopku (vključno s stečajnima upraviteljema in odborom upnikov) niso zagotovili nobenih nasvetov, (b) niso imeli dostopa do nobenih informacij iz ponudb drugih zainteresiranih vlagateljev, (c) so imeli samo dostop do informacij v zvezi z razpisnim postopkom, ki so bile na voljo v podatkovni sobi in tiskanih medijih, ter (d) prodajalcem in odboru upnikov niso zagotovili nobenih priporočil. V zvezi z določenim odvetnikom iz navedene odvetniške pisarne, ki ga je tretji pritožnik omenil v svoji pritožbi, je Nemčija pojasnila (a) da je navedeni odvetnik delal za zvezno deželo od maja 2012 do aprila 2013, tj. pred začetkom razpisnega postopka junija 2013, (b) da navedeni odvetnik v času razpisnega postopka ni bil v stiku z zvezno deželo ali Zvezno republiko Nemčijo, (c) da navedeni odvetnik zvezni deželi ali prodajalcem ni nikoli svetoval glede postopka zbiranja ponudb in (d) da je isti odvetnik zgolj sodeloval kot neodvisni strokovnjak v obravnavi v parlamentu zvezne dežele 20. junija 2013 v zvezi z zakonom o dostopu javnosti do dirkališča Nürburgring. Poleg tega je Nemčija pojasnila, da so bili vsi ponudniki seznanjeni z vidiki državne pomoči v razpisnem postopku, tj. z dejstvom, da mora biti razpisni postopek odprt, pregleden, brezpogojen in nediskriminatoren, da se zagotovi, da kupec ne bo odgovoren za morebitno vračilo nezdružljive pomoči, ki so jo prejeli prodajalci sredstev Nürburgringa, in sicer so bili s tem seznanjeni: (a) prek sklepa Komisije o začetku formalnega postopka preiskave z dne 21. marca 2012 in sklepa o razširitvi formalnega postopka preiskave z dne 7. avgusta 2012; (b) z vsemi ustreznimi dokumenti, ki so jih prodajalci zagotovili v razpisni podatkovni sobi, vključno s korespondenco med Komisijo in Nemčijo na to temo, in (c) prek ustrezne prakse odločanja Komisije.

               (276)

               Komisija zato pritožbo tretjega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

         6.2.3.   Pritožba četrtega pritožnika

               (277)

               Glede na primerjavo v preglednici 10 ponudba podjetja Capricorn prinaša višje prihodke od prodaje v primerjavi s ponudbo [drugega ponudnika].

               (278)

               Komisija v zvezi s trditvami četrtega pritožnika ugotavlja naslednje:

                           (a)

                           Komisija je seznanjena s trditvijo stečajnih upraviteljev, da je bilo financiranje dveh ponudb, ki sta ju predložila [drugi ponudnik] in podjetje Capricorn, po mnenju prodajalcev dovolj varno, čeprav nobeden od teh ponudnikov ni dosegel najvišje ravni varnosti. [Drugi ponudnik] je v pismu z dne 24. februarja 2014 prodajalce obvestil o finančnih zmožnostih skupine [drugega ponudnika] in navedel, da je za naložbe na voljo približno [930–1 030] milijonov EUR. Komisija ugotavlja tudi, da je […] v svoji zavezi k financiranju z dne 10. marca 2014 potrdil posojilo z zavezo glede financiranja dolga v skupnem znesku do [41–49] milijonov EUR v korist podjetja Capricorn;

                           (b)

                           kar zadeva vnaprejšnja plačila, naj bi imeli prodajalci, če bo leta 2014 sprejet neizpodbojni sklep Komisije, dostop do [30–33] milijonov EUR v primeru [drugega ponudnika] ali [58–63] milijonov EUR (plus približno 6 milijonov EUR denarnega toka družbe NBG) v primeru podjetja Capricorn;

                           (c)

                           ob upoštevanju pripomb četrtega pritožnika in stečajnih upraviteljev ni mogoče sklepati, da je bilo tveganje v zvezi z izvedbo transakcije večje pri ponudbi podjetja Capricorn kot pri ponudbi [drugega ponudnika];

                           (d)

                           glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, zmožnosti ponudnikov same po sebi niso bile izbirno merilo;

                           (e)

                           glede na izbirna merila, navedena v uvodni izjavi 48, znesek naložb, ki naj bi se izvedle po prodaji, ni bil izbirno merilo;

                           (f)

                           komunikacija prodajalcev z [drugim ponudnikom] v razpisnem postopku je bila sprejemljiva. [Drugemu ponudniku] ni nič preprečevalo, da zviša ali spremeni svojo ponudbo pred sestankom odbora upnikov 11. marca 2014.

               (279)

               Komisija zato ni našla dokazov, da je bil [drugi ponudnik] v razpisnem postopku diskriminiran. Trditev, da je bil [drugi ponudnik] obravnavan manj ugodno kot drugi ponudniki, vključno s podjetjem Capricorn, je neutemeljena. Poudariti je treba, da je [drugi ponudnik] predložil potrdilno ponudbo, se pogajal o pogodbenih pogojih in da je lahko kot drugi najboljši ponudnik z varnim financiranjem podpisal končno različico osnutka pogodbe. Poleg tega bi se v skladu s pogojem glede izdaje neizpodbojnega sklepa Komisije denar, ki naj bi ga zagotovil [drugi ponudnik], z izjemo zneska v višini [7,1–7,6] milijona EUR hranil na blokiranem računu in bi se prenesel na prodajalce po sprejetju neizpodbojnega sklepa Komisije ali v primeru, da kupec ne bi odstopil od pogodbe, čeprav tak izvršljiv sklep Komisije ne bi bil sprejet do 31. marca 2015 (možnost podaljšanja roka za uveljavljanje pravice do odstopa ni bila izključena).

               (280)

               Komisija zato pritožbo četrtega pritožnika zavrača kot neutemeljeno, saj so bila zadevna sredstva prodana ponudniku, ki je predložil najvišjo ponudbo, vključno z dokazom o financiranju, na podlagi odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka.

         6.2.4   Sklepna ugotovitev

               (281)

               Zaradi navedenih razlogov in na podlagi razpoložljivih informacij Komisija ni našla dokazov o kršitvi načel odprtega, preglednega, nediskriminatornega in brezpogojnega razpisnega postopka v zvezi s prodajo sredstev podjetij NG, MSR in CMHN ali dokazov o tem, da je katera koli ponudba vključevala višjo ceno z varnim financiranjem v primerjavi s ponudbo podjetja Capricorn.

         7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (282)

               Komisija ugotavlja, da del ukrepa 2 (posojila, odobrena podjetju FSZ) ter ukrepi 8, 11 in 15 ne pomenijo pomoči v smislu člena 107(1).

               (283)

               Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito izvedla ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) in ukrepe 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19 ter s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (284)

               Komisija je ugotovila, da ukrep 1, del ukrepa 2 (posojila podjetja NG podjetjem EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB in BWN2) ter ukrepi 3–7, 9, 10, 12–14 in 16–19, dodeljeni v korist podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp4Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH oziroma MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) in so nezdružljivi z notranjim trgom, saj ne izpolnjujejo ustreznih pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, druga podlaga za združljivost pa ni bila opredeljena.

               (285)

               Komisija je ugotovila tudi, da:

                           —

                           prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči ter

                           —

                           prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ni povzročila gospodarske kontinuitete med podjetji Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ter novim lastnikom sredstev capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH ali njegovimi hčerinskimi družbami. Zato morebitno vračilo nezdružljive državne pomoči ne bo zadevalo podjetja capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, ki je kupec sredstev, prodanih na podlagi razpisnega postopka, ali njegovih hčerinskih družb –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla Nemčija, niso pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije:

               del ukrepa 2

                           —

                           posojila v skupnem znesku 646 738,12 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG med 12. aprilom 2002 in marcem 2008;

               ukrep 8

                           —

                           posojila, ki jih je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH 28. julija 2010 odobrila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR;

               ukrep 11

                           —

                           posojila v skupnem znesku 85 484 000 EUR, ki jih je podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH med 27. majem 2008 in 7. julijem 2009;

               ukrep 15

                           —

                           prenos 49,5 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Mediinvest GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

                           —

                           prenos 33,8 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Geisler & Trimmel General Contractor GmbH na podjetje Nürburgring GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

                           —

                           prenos 6,7 % delnic podjetja Motorsport Resort Nürburgring GmbH s podjetja Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH na podjetje Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH po ceni 1 EUR, ki je bil izveden 25. marca 2010,

                           —

                           Prodaja sredstev podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ne pomeni državne pomoči.

         Člen 2
   Naslednje državne pomoči, ki jih je Nemčija nezakonito dodelila prek naslednjih ukrepov v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, so nezdružljive z notranjim trgom:

               državna pomoč, dodeljena v obliki:

                           ukrep 1

                                       —

                                       kapital v obliki prenosov v kapitalsko rezervo, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 2 179 000 EUR 1. maja 2002 in 22 839 241 EUR 21. decembra 2004,

                                       —

                                       kapital v obliki povečanj lastnega kapitala, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH prejelo od zvezne dežele Porenje-Pfalška v višini 4 398 300 EUR 31. avgusta 2004 in 9 000 000 EUR 4. septembra 2007 ter od okrožja Ahrweiler v višini 488 700 EUR 31. avgusta 2004 in 1 000 000 EUR 4. septembra 2007;

                           del ukrepa 2

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 6 195 170,02 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG med 1. januarjem 2006 in 29. aprilom 2009,

                                       —

                                       posojila v znesku 100 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 10. decembra 2002 odobrilo podjetju Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG,

                                       —

                                       posojila v znesku 25 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH 15. avgusta 2002 odobrilo podjetju Test & Training International GmbH,

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 450 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Camp4Fun GmbH & Co. KG med 26. majem 2009 in 18. decembrom 2009,

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 500 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH med 17. oktobrom 2003 in 27. oktobrom 2004,

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 1 660 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Bike World Nürburgring GmbH med 4. februarjem 2004 in 22. julijem 2005,

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 1 600 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju BikeWorld Nürburgring GmbH med 20. septembrom 2005 in 4. aprilom 2007;

                           ukrep 3

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 399 805 370 EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH med 30. junijem 2003 in 11. majem 2010;

                           ukrep 4

                                       —

                                       posojilo v znesku 300 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 27. decembra 2007;

                           del ukrepa 5

                                       —

                                       posojila v skupnem znesku 11 032 060 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Cash Settlement and Ticketing GmbH med 27. avgustom 2008 in 18. aprilom 2011,

                                       —

                                       patronatska izjava, ki jo je podjetje NG 23. decembra 2009 zagotovilo podjetju CST in s katero se je podjetje NG zavezalo, da bo do 31. decembra 2011 sprejelo potrebne ukrepe za preprečitev insolventnosti podjetja CST,

                                       —

                                       podreditev terjatev podjetja NG do podjetja CST v višini 10,4 milijona EUR, ki jo je podjetje NG razglasilo 13. decembra 2010;

                           ukrep 6

                                       —

                                       plačila za storitve v skupnem znesku 640 000 EUR, ki jih je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH za storitve iskanja zasebnih vlagateljev,

                                       —

                                       posojilo v znesku 2 941 000 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH odobrilo podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. oktobra 2008;

                           ukrep 7

                                       —

                                       plačilo v višini 1 476 830,88 EUR, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH plačalo podjetju MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH za odstop terjatev podjetja MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH iz posojil, ki jih je pridobilo podjetje Cash Settlement and Ticketing GmbH kot posojilojemalec, podjetju Nürburgring GmbH 17. aprila 2009;

                           ukrep 9

                                       —

                                       poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška 28. julija 2010 zagotovila podjetju Nürburgring GmbH v višini 96 574 200 EUR in 113 590 800 EUR, podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH v višini 92 000 000 EUR ter podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v višini 23 100 000 EUR za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, ki izhajajo iz posojil, odobrenih kot ukrep 8;

                           ukrep 10

                                       —

                                       določitev najemnine pod tržno ravnjo s strani podjetja Nürburgring GmbH, zaradi česar je podjetje Nürburgring Automotive GmbH od 1. maja 2010 do 31. oktobra 2012 prejelo koristi v višini 9 milijonov EUR;

                           ukrep 12

                                       —

                                       poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška dala banki Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, s čimer je podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH omogočila pridobitev posojil v višini 85 484 000 EUR;

                           ukrep 13

                                       —

                                       nepovratna sredstva, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH iz prihodkov zvezne dežele od davka na igre na srečo v višini 1,6 milijona EUR 29. decembra 2009, 3,2 milijona EUR 29. oktobra 2010 in 3,2 milijona EUR 29. marca 2011;

                           ukrep 14

                                       —

                                       posojila, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH, v višini 20 milijonov EUR 21. avgusta 2007, 10 milijonov EUR 22. decembra 2009, 4,65 milijona EUR 28. decembra 2010, 3,2 milijona EUR 26. aprila 2011 in 4,95 milijona EUR 9. decembra 2011,

                                       —

                                       podreditev terjatev zvezne dežele Porenje-Pfalška do podjetja Nürburgring GmbH v višini 20 milijonov EUR, ki izhajajo iz posojila z dne 29. avgusta 2007;

                           ukrep 16

                                       —

                                       posojilo v znesku 40 405 000 EUR, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška odobrila podjetju Nürburgring GmbH 11. januarja 2011,

                                       —

                                       nepovratna sredstva v višini 13,5 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila podjetju Nürburgring GmbH julija 2011;

                           ukrep 17

                                       —

                                       nadomestilo, ki ga je podjetje Nürburgring GmbH zagotovilo podjetju Nürburgring Automotive GmbH na podlagi koncesije za formulo 1 od 13. decembra 2010 do 27. novembra 2012;

                           ukrep 18

                                       —

                                       odložitev plačila obresti v višini 1,473 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Nürburgring GmbH 15. maja 2012,

                                       —

                                       odložitev plačila obresti v višini 1,205 milijona EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Motorsport Resort Nürburgring GmbH 15. maja 2012,

                                       —

                                       odložitev plačila obresti v višini 303 000 EUR, ki jo je banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH odobrila podjetju Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH 15. maja 2012;

                           ukrep 19

                                       —

                                       podreditev dolgov, ki jo je zvezna dežela Porenje-Pfalška razglasila 15. maja 2012 v zvezi s svojimi terjatvami do podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, in sicer v neporavnanem znesku podrejene terjatve, tj. do 254 milijonov EUR, v času sprejetja odločitve za podreditev terjatev,

                                       —

                                       poroštvo, ki ga je zvezna dežela Porenje-Pfalška zagotovila 15. maja 2012 za izpolnitev obveznosti podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH iz posojil, odobrenih kot ukrep 8, v znesku 254 milijonov EUR.

         Člen 3
   1.   Nemčija od upravičencev, vključno z družbo Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH kot gospodarsko naslednico podjetij Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH in Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, zahteva vračilo dodeljene nezdružljive pomoči iz člena 2.
   2.   Morebitno vračilo nezdružljive državne pomoči ne bo zadevalo podjetja capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, ki je kupec sredstev, prodanih na podlagi razpisnega postopka, ali njegovih hčerinskih družb.
   3.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do njihovega dejanskega vračila. Nemčija sporoči točne datume pomoči, ki jo je dodelila država in ki niso navedeni v tem sklepu.
   4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (181) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (182) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004.
   5.   Nemčija z dnem sprejetja tega sklepa prekliče vsa neporavnana plačila pomoči iz člena 2.
   Člen 4
   1.   Vračilo pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.
   2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
   Člen 5
   1.   Nemčija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži naslednje podatke:

               (a)

               skupni znesek (glavnica in obresti za vračilo), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;

               (b)

               podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

               (c)

               dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od upravičencev zahtevano vračilo pomoči.

         2.   Nemčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2 ni v celoti povrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.
   Člen 6
   Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

      V Bruslju, 1. oktobra 2014

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Podpredsednik

      (1)  Zadeva SA.31550 (2012/C) (UL C 216, 21.7.2012, str. 14) in zadeva SA.34890 (2012/C) (UL C 333, 30.10.2012, str. 1).

      (2)  Popravek sklepa z dne 21. marca 2012 je bil poslan Nemčiji s sklepom Komisije z dne 20. junija 2012.

      (3)  UL C 216, 21.7.2012, str. 14.

      (4)  22. avgusta 2012 je bila zadeva SA.34890 (2012/C), ki je bila odprta s sklepom z dne 7. avgusta 2012 o razširitvi formalnega postopka preiskave, upravno združena z zadevo SA.31550(2012/C).

      (5)  UL C 333, 30.10.2012, str. 1.

      (6)  Na podlagi sporazuma o poravnavi („Vergleichsvertrag“), sklenjenega 27. novembra 2012 med podjetji NG, NAG in NBG.

      (7)  Službe Komisije so navedle zlasti, (1) da v primeru izključitve dirkališča iz razpisnega postopka ne bi bilo mogoče izključiti prisotnosti dodatne državne pomoči za kupca in prenosa „stare“ pomoči, (2) da bi se lahko uvedba splošnega dostopa javnosti do dirkališča – z izjemo uporabe dirkališča Nürburgring za komercialne namene, kot je preskušanje v avtomobilski industriji – pod nekaterimi pogoji štela za nevtralen element v tekočem postopku glede državne pomoči, (3) da bi bilo treba v zvezi z jamstvom zaposlovanja zaposlenih do konca leta 2016 upoštevati odločbo Komisije v zadevi SERNAM (Odločba Komisije z dne 4. aprila 2012 v zvezi z državno pomočjo SA.34547 – Francija – prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru njenega stečajnega postopka) in (4) da prodaja sama po sebi ne bi smela povzročiti prenosa državne pomoči, ki jo bo morda treba vrniti, z lastnikov sredstev na morebitne(-ga) kupce(-a) sredstev.

      (8)  Po prenehanju pogodbe o poslovnem najemu med podjetjema NG in NAG februarja 2012 je prvi pritožnik, ki je eden od prvih dveh pritožnikov, opustil svoje negativno stališče glede državne pomoči za dirkališče in trdil, da bi bilo treba ukrepe, ki so bili leta 2012 priglašeni kot pomoč za reševanje, odobriti, da samo dirkališče ni prejelo pomoči, zato bi ga bilo treba izključiti iz preiskave, in da je upravljanje dirkališča Nürburgring storitev splošnega gospodarskega pomena.

      (9)  „Land Rheinland-Pfalz“

      (10)  Poslovni cilj podjetja NG je zagotavljati podporo avtomobilskemu sektorju in moto športu ter spodbujati turizem v regiji Eifel. Podjetje NG je v 90-odstotni lasti zvezne dežele in 10-odstotni lasti okrožja Ahrweiler. Nadzorni svet podjetja NG sestavljata zvezna dežela in okrožje Ahrweiler kot delničarja podjetja.

      (11)  Za opis kompleksa Nürburgring glej oddelek 2.1 sklepa z dne 21. marca 2012.

      (12)  Poslovne dejavnosti podjetja MSR vključujejo razvoj projektov ali gradnjo nepremičnin, počitniških objektov, hotelov in letovišč ter udeležbo v podjetjih, ki so povezana z razvojem projektov za Nürburgring. Podjetje MSR je od 25. marca 2010 v 93,3-odstotni lasti podjetja NG in 6,7-odstotni lasti podjetja RIM. Mediinvest GmbH (49,5 %), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (33,8 %), NG (10 %) in Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (6,7 %) so bili delničarji podjetja MSR do 25. marca 2010.

      (13)  Poslovne dejavnosti podjetja CMHN so gradnja in upravljanje hotelov, počitniških nepremičnin in letovišč. CMHN je v 100-odstotni lasti podjetja MSR.

      (14)  Poslovna dejavnost podjetja NAG je upravljanje dirkališč, hotelov, centra varne vožnje, avtošole, večnamenskih dvoran, ringowerka in drugih delov kompleksa Nürburgring. Mediinvest GmbH in Lindner Unternehmensgruppe GmbH & Co Hotel KG imata v lasti vsak po 50-odstotni delež v podjetju NAG.

      (15)  Hotele in restavracije je upravljalo podjetje Lindner Hotels AG na podlagi pogodbe s podjetjem NAG.

      (16)  Likvidacija podjetja IPC je bila 4. decembra 2008 vpisana v register podjetij. Sporočilo o zaključku likvidacije še ni bilo poslano za vpis v register podjetij.

      (17)  Podjetje Weber je zgradilo hotele in restavracije. Njegova likvidacija se je začela 23. novembra 2010.

      (18)  Poslovna dejavnost podjetja CST je bila upravljanje negotovinskega plačilnega sistema, ki je strankam omogočal, da za obisk katere koli zanimivosti v kompleksu plačajo s kartico (ringocard). Podjetje CST je bilo do 1. novembra 2012 v 50-odstotni lasti NG in 50-odstotni lasti MIB. NG je kot 100-odstotni lastnik 19. decembra 2012 začel likvidacijo. Sredstva so bila prenesena na NG. Glede na navedbe Nemčije je bilo podjetje 22. maja 2014 izbrisano iz registra podjetij.

      (19)  Poslovne dejavnosti podjetja Mediinvest so posredovanje pri sklenitvi pogodb v zvezi z zemljišči in zgradbami, razvoj projektov ter gradnja nepremičnin, počitniških objektov in letovišč. Mediinvest je v 100-odstotni lasti Kaia Richterja. Podjetje se je 18. junija 2013 preimenovalo v Return Projektmanagement GmbH.

      (20)  Podjetje Geisler & Trimmel je zgradilo hotele in restavracije.

      (21)  Poslovne dejavnosti podjetja FSZ so izgradnja, lastništvo in upravljanje centra varne vožnje. Podjetje je bilo v 41-odstotni lasti NG. Večinski lastniki so oktobra 2013 dokončno prekinili udeležbo podjetja NG.

      (22)  Poslovna dejavnost podjetja EWN je bila upravljanje parka „Erlebniswelt“ z zanimivostmi, povezanimi z moto športom, v kompleksu Nürburgring. Podjetje se je 31. marca 2011 preimenovalo v ringowerk GmbH & Co. KG in je bilo do 24. avgusta 2011 v 100-odstotni lasti podjetja NG, nato pa je bilo njegovo premoženje preneseno na NG in podjetje je bilo izbrisano iz registra podjetij brez uradne likvidacije.

      (23)  Poslovna dejavnost podjetja MAN je bila upravljanje izobraževalnega centra, s čimer je zagotavljalo podporo nemškemu moto športu. Podjetje NG je bilo edini lastnik tega podjetja. Podjetje MAN je bilo likvidirano, 11. decembra 2013 pa izbrisano iz registra podjetij. Vsa sredstva so bila prenesena na NG.

      (24)  Poslovne dejavnosti podjetja TTI so bile podpora, zagon, izgradnja in upravljanje centrov varne vožnje. Podjetje je bilo v 26-odstotni lasti podjetja NG, preostali 74-odstotni delež pa je bil v lasti podjetij Brands Hatch Leisure Group Limited, Fawkham Longfield, Kent/Združeno kraljestvo (26 %), Test & Training Gesellschaft mbH, Teesdorf/Avstrija (26 %) in Tilke GmbH, Aachen (22 %). Podjetje je bilo likvidirano. 4. decembra 2007 je bilo izbrisano iz registra podjetij.

      (25)  Poslovne dejavnosti podjetja BWN so bile trgovanje z novimi in rabljenimi motornimi kolesi ter spodbujanje motorističnega turizma v regiji. Podjetje Bike World Nürburgring GmbH (BWN1) se je 6. septembra 2005 združilo s podjetjem BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH (BWNB). Prevzemno podjetje BWNB se je pozneje preimenovalo v BikeWorld Nürburgring GmbH (BWN2). Podjetje NG je 15. maja 2007 prodalo svoj 49-odstotni delež v podjetju BWN2 Norbertu Brücknerju in Jörgu Jovyju ter se odpovedalo povračilu svojih posojil. Podjetje BWN2 je leta 2008 prenehalo delovati v kompleksu Nürburgring. Po navedbah Nemčije se je podjetje preimenovalo v BikeWorld GmbH, svoj sedež pa preselilo v St. Ingbert v nemški zvezni deželi Posarje.

      (26)  Poslovna dejavnost podjetja Camp4Fun je bila upravljanje parka za terensko vožnjo. Podjetje je bilo do 18. oktobra 2010 v 100-odstotni lasti NG, nato pa so bila njegova sredstva prenesena na podjetje NG in podjetje je bilo izbrisano iz nemškega registra podjetij brez uradne likvidacije.

      (27)  Poslovna dejavnost podjetja MIB je bila udeležba v drugih podjetjih in prevzem njihovega poslovnega upravljanja. Podjetje je bilo v 80-odstotni lasti Kaia Richterja in 20-odstotni lasti Klausa Königa. Podjetje MIB se je 18. junija 2013 združilo s podjetjem NAG.

      (28)  Za podrobnejši opis I. in II. dela projekta Nürburgring glej oddelek 2.2 sklepa z dne 21. marca 2012.

      (29)  Kapitalska rezerva (kapitalski presežek) je vloženi kapital delničarja, ki ni vpisani kapital. Ta pojem se pogosto pojavlja kot bilančna postavka, ki je sestavni del lastniškega kapitala. Kapitalska rezerva predstavlja znesek, ki ga podjetje pridobi kot presežek nad nominalno vrednostjo delnic (navadne delnice). Izdane in vplačane navadne delnice skupaj s kapitalsko rezervo predstavljajo skupni znesek, ki so ga vlagatelji dejansko plačali za delnice ob njihovi izdaji.

      (30)  Prenos 2 179 000 EUR v kapitalsko rezervo prek opustitve zamudnih obresti, ki so se od leta 1999 zaračunavale na posojilo, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („Altdarlehen Bund“).

      (31)  Prenos 22 839 241 EUR v kapitalsko rezervo prek opustitve terjatev v zvezi s posojilom, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („Altdarlehen Bund“).

      (32)  Znesek 4 887 000 EUR je sestavljen iz prispevka zvezne dežele v obliki opustitve terjatev v zvezi s posojilom, ki ga je zvezna dežela leta 1981 prevzela od Zvezne republike Nemčije („Altdarlehen Bund“), v višini 4 398 300 EUR in prispevka okrožja Ahrweiler v obliki likvidnostne injekcije v višini 488 700 EUR.

      (33)  Podjetje EWN je od leta 2002 vrnilo 722 264,49 EUR prejetih posojil.

      (34)  Podjetje FSZ je od leta 2002 vrnilo vsa prejeta posojila razen zneska […] EUR, ki je bil poravnan v okviru plačila nadomestila v višini […] EUR v zvezi z izključitvijo podjetja NG iz Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring Verwaltungs GmbH in dokončno prekinitvijo udeležbe podjetja NG v podjetju FSZ.

      (35)  Podjetje MAN je posojilo v celoti odplačalo 28. novembra 2005.

      (36)  Podjetje Camp4Fun je posojila v celoti odplačalo 18. decembra 2003.

      (37)  […]: za informacije v oklepajih velja obveznost poslovne skrivnosti.

      (38)  V zvezi s projektom „Nürburgring 2009“ je zvezna dežela banki ISB 30. julija 2010 dala na razpolago 285 265 000 EUR, 30. septembra 2010 5 milijonov EUR, 31. decembra 2010 5 milijonov EUR, 31. marca 2011 5 milijonov EUR, 31. maja 2011 5 milijonov EUR, 31. julija 2011 pa 10 milijonov EUR. Banka ISB je od 31. julija 2010 do 31. oktobra 2011 za refinanciranje svojega posojila podjetjem NG, MSR in CMHN v višini 325 265 000 EUR (ukrep 8) skupaj porabila 315 265 000 EUR iz združenih likvidnih sredstev zvezne dežele. Do popolnega odplačila posojil novembra 2011 se je obrestna mera določala dnevno. Obresti so znašale 2 326 680 EUR in so bile vedno plačane pravočasno na koncu naslednjega meseca.

      (39)  Projekt „Nürburgring 2009“ je bil sestavljen iz I. in II. dela: I. del vključuje tribune, sprejemni center (welcomeocenter), ringoareno (za 5 100 obiskovalcev), objekte za dostop, ringoboulevard (nakupovalno središče z največjo večdotično video steno na svetu), prireditveni center WARSTEINER (za 1 500 obiskovalcev), Avtosvet („Autowelten“, prodajni prostori za proizvajalce avtomobilov), ringowerk (notranje zanimivosti, kot so multimedijsko gledališče, zgodovinska razstava, interaktivne aplikacije in najhitrejši vlak smrti na svetu, imenovan ringoracer) ter ringokartbahn (notranja karting steza). II. del vključuje dva hotela (vključno z eno igralnico), 100 počitniških hiš, pet restavracij, diskoteko ter trgovino s spominki in drugim blagom.

      (40)  Za informacije o težavah pri upravljanju in financiranju združene likvidnosti glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2011, II. del, strani 7–15, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

      (41)  Posojila iz združenih likvidnih sredstev so bila v celoti odplačana; glej preglednico 6. Plačane so bile tudi obresti v skupnem znesku 5 059 174,46 EUR.

      (42)  Plačila so temeljila na pogodbenem dogovoru o združenih likvidnih sredstvih, ki sta ga zvezna dežela in podjetje NG sklenila 20. februarja 2003. Obresti za zadevno posojilo so temeljile na dnevni obrestni meri, ki jo je zvezna dežela pridobila na trgu. Obresti so se izračunale za vsak dan posebej (dejansko število dni/360 dni).

      (43)  Znesek v višini 3 589 297,04 je bil odplačan 31. decembra 2010. Za informacije o težavah pri upravljanju in financiranju podjetja CST glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2011, II. del, strani 16–21, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

      (44)  Posojilo je bilo v celoti odplačano 22. januarja 2009, plačane pa so bile tudi obresti v višini 48 500 EUR. Vendar je Nemčija navedla, da je posojilo, ki ga je odobrilo podjetje NG, temu podjetju odplačalo podjetje Geisler & Trimmel, namesto da bi ga podjetje MSR vrnilo podjetju PNG, to podjetje pa podjetju NG.

      (45)  1 450 000 EUR plus obresti v višini 26 830,88 EUR.

      (46)  Podjetje NG je posojilo leta 2010 izravnalo s svojimi obveznostmi do podjetja CST v višini 1 439 297,04 EUR. Preostali del obveznosti podjetja CST do podjetja NG v višini 37 533,84 je bil odpravljen v okviru likvidacije podjetja CST in prenosa njegovih sredstev na NG.

      (47)  Bank für Tirol und Vorarlberg AG je podjetju CMHN 25. maja 2008 odobrila posojilo v višini […] EUR.

      (48)  Hranilnica Kreissparkasse Ahrweiler je podjetju MSR 18. januarja 2010 zagotovila posojilo v višini […] EUR.

      (49)  Zaradi zahteve zvezne dežele glede posojila banka ISB ni opravila običajnih preveritev v zvezi s posojilom.

      (50)  Kar zadeva tranšo 2, podjetje NG ni porabilo 4 735 000 EUR od dogovorjenega posojila v višini 118 325 800 EUR, zvezna dežela pa je podjetju tako izplačala 113 590 800 EUR; v zvezi s tem je podjetje NG banki ISB plačalo nadomestilo v višini 141 835,54 EUR.

      (51)  Za povprečno obrestno mero EONIA za 28. julij 2010 glej http://www.global-rates.com/interest-rates/eonia/2010.aspx.

      (52)  Podjetje Nürburgring GmbH je bilo edini delničar podjetja Nürburgring Adventure GmbH na dan sklenitve zadevne pogodbe o poslovnem najemu. Podjetje Nürburgring Adventure GmbH se je 25. oktobra 2010 združilo s podjetjem NG.

      (53)  25. marca 2010, ko je bila sklenjena pogodba o poslovnem najemu, se je podjetje NAG imenovalo GrundKapital Management GmbH.

      (54)  Pri čemer ima podjetje NAG možnost, da dvakrat enostransko podaljša pogodbo o najemu za pet let.

      (55)  Pogodba o poslovnem najemu določa: (a) najnižjo najemnino in (b) najemnino EBITDA, ki je odvisna od dobička najemnika pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) ter znaša: za obdobje od 1. maja 2010 do 30. aprila 2011 90 % EBITDA najemnika, za obdobje od 1. maja 2011 do 30. aprila 2012 90 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 5 milijonov EUR, za obdobje od 1. maja 2012 do 30. aprila 2013 85 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 11,5 milijona EUR v primeru odprave konstrukcijskih pomanjkljivosti do 30. aprila 2012, sicer pa 90 % EBITDA najemnika, vendar najmanj 10 milijonov EUR, in za obdobje od 1. maja 2013 85 % EBITDA najemnika na leto, vendar najmanj 15 milijonov na leto. Za kritično analizo višine najemnine glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2012, strani 98–102, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

      (56)  […] EUR kot najemnino plus […] EUR na podlagi pogodbe o poravnavi.

      (57)  Podjetje Mediinvest je podjetju RIM 30. julija 2010 v celoti odplačalo posojila iz tihih udeležb. Mediinvest je podjetju RIM plačal obresti v skupnem znesku […] EUR. Nemčija ni pojasnila, ali je podjetje MSR odplačalo posojila, ki jih je dobilo od podjetja Mediinvest.

      (58)  Po navedbah računskega sodišča zvezne dežele koristi, ki jih je prejelo podjetje Mediinvest zaradi višjih obresti, znašajo […] EUR (Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, II. del, stran 20).

      (59)  Poroštvo v vrednosti do 50 milijonov EUR z dne 28. avgusta 2008 je bilo 17. decembra 2008 povečano na 80 milijonov EUR, 26. maja 2009 pa na 140 milijonov EUR.

      (60)  Objavljeni namen posojil z dne 28. decembra 2010 in 26. aprila 2011 je pokritje negativnega denarnega toka za srednjeročne načrte podjetja NG za obdobje 2010–2030, kot je navedeno v poročilu podjetja Ernst & Young z dne 9. septembra 2010.

      (61)  Podjetje NG ima trenutno v lasti 93,3 %, podjetje RIM pa 6,7 % delnic podjetja MSR. S pogodbo o nakupu delnic prodajalci niso bili oproščeni obveznosti, podjetji NG in RIM pa nista prevzeli finančnih obveznosti.

      (62)  Za kritično analizo višine nadomestila glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2012, strani 103–107, na voljo na spletni strani http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

      (63)  Pogodbeno dogovorjeno nadomestilo za podjetje NAG je vključevalo pavšalno takso za prodane vstopnice v višini […] milijonov EUR, […] % prihodkov od prodaje vstopnic, ki se prodajo po prvih […] tisoč vstopnic, in prihodke od […] vstopnic, prodanih leta 2011, ali od […] tisoč vstopnic, prodanih v naslednjih letih. Najnižje nadomestilo za dirke formule 1 leta 2011 je znašalo […] EUR; če so bili prihodki od prodaje vstopnic nižji od […] EUR, se je nadomestilo znižalo za […] EUR za vsakih […] EUR znižanja prihodkov pod […] EUR (npr. če so prihodki od prodaje vstopnic znašali […] milijonov EUR, je nadomestilo znašalo […] milijonov EUR), vendar je najnižje nadomestilo znašalo […] EUR. Podjetje NG je v celoti plačalo pristojbine organizatorjem in voznikom formule 1 ter pristojbine za vzdrževanje dirkališča v skladu z licenco razreda 1 Fédération Internationale de l'Automobile (v nadaljnjem besedilu: FIA), zato te pristojbine niso bile vključene v obveznosti podjetja NAG.

      (64)  Pismo z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe), stran 3, oddelek „Indicative Offer“.

      (65)  Pismo z dne 12. septembra 2013 z naslovom „Project RING – Extension of the timeline for the submission of indicative offers“ (Projekt RING – podaljšanje roka za oddajo okvirnih ponudb), stran 1, oddelek „Extension of the Deadline for the Indicative Offers“.

      (66)  Pismo z dne 17. decembra 2013 z naslovom „Project RING – Extension of the timeline for the submission of final offers“ (Projekt RING – podaljšanje roka za oddajo končnih ponudb), stran 1, oddelek „Extension of the timeline for the final offers“.

      (67)  1A. steza Grand-Prix, 1B. severna steza, 2. hotel s štirimi zvezdicami, 3. Grüne Hölle v vasi Eifel s hotelom s tremi zvezdicami, 4. počitniški park Drees, 5. pravica do gradnje na zemljišču Dorint, 6. park za terensko vožnjo, 7. stavba za osebje Adenau, 8. stanovanjska stavba Balkhausen, 9. hiša Licht, 10. druga zemljišča.

      (68)  Oddelek „Disposal of the assets of the Nürburgring“ razpisa za prijavo interesa.

      (69)  Pismo z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe), stran 1, oddelek „Proposed Transaction“.

      (70)  Izbirna merila, določena na strani 4 pisma z dne 19. julija 2013 z naslovom „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“ (Projekt RING – informacije in postopki za oddajo okvirne ponudbe) in na strani 6 pisma z dne 17. oktobra 2013 z naslovom „Project RING – procedures for the submission of a final offer“ (Projekt RING – postopki za oddajo končne ponudbe).

      (71)  Devet ponudb se je nanašalo na vse skupine sredstev, tri na dirkalno stezo, enajst pa na druge skupine sredstev ali posamezna sredstva.

      (72)  Ponudba za vsa sredstva z najvišjo ceno je dosegla 100-odstotno oceno. Šest okvirnih ponudb za vsa sredstva je ponujalo več kot 25 % najboljše ponudbe. Ponudbe za vsa sredstva, ki niso dosegle 25 % najboljše ponudbe, se zaradi ravni cene niso več upoštevale. Enako je veljalo za ponudbe za dirkalno stezo in druga sredstva, saj skupaj niso dosegle 25 % najboljše ponudbe. V primeru petih od šestih kvalificiranih ponudb ponudniki ob predložitvi okvirne ponudbe niso zagotovili pojasnil glede svojih finančnih sredstev, zato so bili pozvani, naj dokažejo svojo zmožnost za financiranje nakupa sredstev.

      (73)  Glej opombo 60.

      (74)  Po navedbah Nemčije se bo prodajna cena v višini 77 milijonov EUR razdelila med tri insolventna podjetja v skladu z nacionalno zakonodajo o insolventnosti in davčno zakonodajo.

      (75)  Skupina Capricorn je mednarodno dejavna nemška poslovna skupina, ki se ukvarja s proizvodnjo dirkalnih avtomobilskih sestavov, testiranjem dirkalnih avtomobilov in vzdrževanjem starinskih dirkalnih avtomobilov. Vse delnice podjetja capricorn HOLDING GmbH so v lasti Robertina Wilda.

      (76)  GetSpeed GmbH & Co KG je nemško moto športno podjetje, ki se ukvarja z vzdrževanjem avtomobilov, organizacijo dirk in spremljanjem ravni stresa med vozniki. Axel Heinemann ima v lasti 99-odstotni delež v tem podjetju, Adam Osieka pa 1-odstotni delež.

      (77)  Člen 613 a nemškega civilnega zakonika („Bürgerliches Gesetzbuch“).

      (78)  Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 19. decembra 2013, 6 AZR 790/12; Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 20. marca 2003, 8 AZR 97/02.

      (79)  Stečajna upravitelja in kupec so se 13. avgusta 2014 dogovorili, da se bo drugi obrok kupnine plačal 31. oktobra 2014 namesto 31. julija 2014, da bo obrestovan po 8-odstotni stopnji in zavarovan z zastavnimi pravicami (ki bodo nadomestile gotovinsko zavarovanje v višini [4,6–5,1] milijona EUR) na: (a) delnice Robertina Wilda v podjetju Capricorn; (b) vse terjatve med podjetji v skupini Capricorn; (c) terjatve, ki izhajajo iz prodajne pogodbe v zvezi s projektom „Campus“ (še ni sklenjena), in (d) umetniško zbirko Robertina Wilda. Zvezna dežela ni sodelovala pri sprejemanju odločitev glede navedenega dogovora.

      (80)  Nemška shema, ki jo je Komisija odobrila z odločbo z dne 19. februarja 2009 v zadevi C 38/2009, Federal Framework for low interest loans (Zvezni okvir za nizkoobrestna posojila, v nadaljnjem besedilu: začasni okvir), velja za podjetja, ki 1. julija 2008 niso bila v težavah. Pomoč se lahko dodeli podjetjem, ki na ta dan niso bila v težavah, vendar so pozneje zašla v težave zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

      (81)  Nemčija trdi, da podjetje NG ni izpolnjevalo trdih meril v točki 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje, nekaterih mehkih meril v točki 11 smernic in splošne določbe v točki 9 smernic.

      (82)  Nemčija trdi, da je bila razširitev formalnega postopka preiskave v nasprotju s ciljem pojma pomoči za reševanje, da bi morala pomoč preprečiti pretečo insolventnost podjetij NG, MSR in CMHN ter jim dati na voljo šest mesecev za pripravo načrta prestrukturiranja, da so bili delničarji pripravljeni dogovoriti se o konkretnih ciljih načrta prestrukturiranja, vključno s prodajo sredstev in poznejšo likvidacijo podjetij NG, MSR in CMHN, da doslej ni bila sprejeta nobena odločba, ki bi podjetju NG naložila vračilo, da zato merila sodne prakse sodišča v Deggendorfu niso bila izpolnjena ter da zaradi edinstvenih okoliščin obravnavanega primera odobritev pomoči za reševanje ne bi ustvarila precedensa za druge primere.

      (83)  Nemčija se sklicuje na sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-237/99, BP Nederland in drugi, Recueil 2000, str. II-3849, točka 37, sodbo v zadevi T-111/01, Saxonia Edelmetalle, Recueil 2001, str. II-2335, točka 26, sodbo Sodišča v zadevi C-56/89, Publishers Association, Recueil 1989, str. 1693, točka 39 in sodbo Splošnega sodišča v zadevi T-29/92 (R), SPO in drugi, Recueil 1992, str. II-2161, točka 38 in naslednje.

      (84)  Nemčija se sklicuje na sodbo Sodišča v zadevi T-20/03, KAHLA/Thüringen Porzellan GmbH, točka 124 in naslednje. Nemčija trdi, da bi bilo treba z vidika državne pomoči te ukrepe obravnavati kot posebne učinke in ne kot redne posle podjetja NG, da so delničarji in vodstveni delavci podjetje NG dojemali kot sredstvo za zagotovitev, da športna infrastruktura ostane v javni lasti, in za organizacijo nedonosnih športnih dogodkov, ki se ne bi organizirali brez kritja izgub z javnimi sredstvi, da brez tega razumevanja niti delničarji niti vodstveni delavci podjetja NG ne bi dovolili takega razvoja obveznosti in da stroškov teh posebnih učinkov zato ni mogoče vključiti v finančno oceno.

      (85)  Za pomen načela o enkratni pomoči („enkrat in zadnjič“) glej oddelek 3.3 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

      (86)  Za zadevne ukrepe je bila potrebna odobritev nadzornega odbora podjetja NG, katerega člane so imenovali javni organi.

      (87)  Skupne naložbe v I. del so znašale 215 milijonov EUR (185 milijonov EUR iz združenih likvidnih sredstev in 30 milijonov EUR prek delničarskega posojila zvezne dežele).

      (88)  Združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Freistaat Sachsen in Flughafen Leipzig/Halle et al proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-1311, potrjeni v pritožbenem postopku, glej zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. I-0000.

      (89)  Nemčija trdi, da je taka sprememba prakse odločanja Komisije v nasprotju z belo knjigo Komisije o športu iz leta 2007 in načeli pravne varnosti. Taka sprememba bi lahko veljala samo za prihodnje primere, ne pa za izgradnjo športne infrastrukture na dirkališču Nürburgring, ki je bila dokončana že leta 2011. Prepoved državne pomoči za financiranje izgradnje in upravljanja športne infrastrukture bi pomenila spremembo razdelitve pristojnosti med institucijami EU in državami članicami ter ne bi bila v skladu z načelom subsidiarnosti.

      (90)  Nemčija navaja, da je bilo 8 od 11 dirkališč, zgrajenih po vsem svetu v obdobju 1999–2011, zgrajenih z državnimi denarnimi sredstvi, pri tem pa se sklicuje na poročilo podjetja Communication and Network Consulting „Formula Money 2011“, stran 145.

      (91)  Nemčija trdi, da ima formula 1 pomembne makroekonomske učinke v državah organizatorjev (razmerje med subvencijami in navedenimi učinki naj bi bilo 1: 5).

      (92)  Nemčija navaja, da je uporaba združenih likvidnih sredstev za projekt izreden primer, ki ne ustreza običajni uporabi teh sredstev, in da je bilo financiranje iz združenih likvidnih sredstev zagotovljeno začasno kot predhodno financiranje tekočega projekta, dokler ne bi financiranja prevzel dolgoročni zasebni vlagatelj.

      (93)  Nemčija navaja, da je cilj združene likvidnosti optimizirati denarni tok med zvezno deželo in njenimi hčerinskimi družbami na gospodarsko smiseln način, zlasti za zmanjšanje stroškov financiranja holdinga, ter da zvezna dežela zadovoljuje kratkoročne potrebe na kapitalskem trgu, da obrestne mere za sredstva iz združene likvidnosti ustrezajo dnevnim tržnim obrestnim meram zvezne dežele, da zvezna dežela nima nobenih stroškov v zvezi z obrestmi, da se tržni pogoji prenesejo na udeležence v združeni likvidnosti v razmerju 1: 1 in da Ministrstvo za finance zvezne deleže deluje zgolj kot platforma za izvajanje.

      (94)  V zvezi s točko 137 sklepa z dne 21. marca 2012 Nemčija navaja, da so lahko upravičenci v primeru razvojnih bank („Spezialkreditinstitute“) na dveh ravneh, in sicer (1) posebne banke in (2) podjetja, ki jih financirajo posebne banke, da so prednosti posebnih bank zajete v Dogovoru II („Verständigung II“) iz leta 2002 in da sklep z dne 21. marca 2012 kaže, da lahko posebne banke odobrijo posojila samo v primeru, da dolžnik na trgu ne bi prejel posojila pod enakimi pogoji. Vendar Nemčija trdi, da lahko razvojne banke odobrijo posojila pod tržnimi pogoji (posebne kreditne institucije niso omejene na dodeljevanje pomoči) in da je treba oceno državne pomoči opraviti za vsak primer posebej.

      (95)  Kar zadeva zlasti posojilo banke ISB (ukrep 8), Nemčija meni, da prednost obsega največ razliko med obrestmi, ki bi se plačale na trgu, in dejansko plačanimi obrestmi, ne pa skupnega zneska posojila ter da bi bilo treba naročiti strokovno mnenje, če Komisija dvomi v navedeno.

      (96)  Nemčija trdi, da se je Komisija glede na Dogovor II strinjala s prednostmi, ki izhajajo iz jamstev v korist pravno ločenih posebnih kreditnih institucij, dokler je njihova dejavnost omejena na točno določeno javno nalogo, in da je pod temi pogoji na primer uporaba posebnih vrst jamstev, kot so Gewährträgerhaftung, Anstaltslast in Refinanzierungsgarantien, združljiva s pravili o državni pomoči. Nemčija navaja tudi, da je Komisija v svoji odločbi z dne 16. junija 2004 v zadevi N 179/04 (Finska občinska poroštva) priznala, da posebne kreditne institucije niso podjetja, dokler so deležne javnega financiranja samo v zvezi s svojo javno nalogo.

      (97)  Nemčija navaja, da so pogoji posojila v celoti in neodvisno določeni v navodilih zvezne dežele za odobritev posojila, da banka ISB zato ni imela manevrskega prostora, da je bila za odločitev o odobritvi posojila in povezana tveganja odgovorna zvezna dežela ter da je poleg tega zvezna dežela zaradi svojih navodil glede posojila porok za posojilo na podlagi nemškega civilnega zakonika.

      (98)  Nemčija navaja tudi, da ni pomembno, ali najemnina pokrije stroške izgradnje, saj so investicijski stroški nepovratni stroški, ki nimajo vpliva na prihodnje odločitve razumno delujočega vlagatelja. Poleg tega je Nemčija navedla, da tudi če bi morala najemnina zadostovati za postopno pokritje naložbenih stroškov, bi se kot podlaga uporabile načrtovane naložbe brez nepredvidenih povečanj stroškov, medtem ko so načrtovani stroški projekta najprej znašali 215 milijonov EUR (135 milijonov EUR za I. del projekta „Nürburgring 2009“ in 80 milijonov EUR za II. del projekta), vendar so dejanski stroški znašali 330 milijonov EUR (215 milijonov EUR za I. del projekta „Nürburgring 2009“ in 115 milijonov EUR za II. del projekta) ter da bi glede na to tudi najnižja najemnina v višini približno 280 milijonov EUR zadostovala za postopno plačilo načrtovanih naložb.

      (99)  Nemčija navaja, da bi morale subvencije pokriti izgube podjetja NG, ki izhajajo iz naložb za povečanje turistične privlačnosti Nürburgringa prek projekta Nürburgring 2009, ter da je bil cilj povečati privlačnost Nürburgringa v celem letu in s tem spodbuditi strukturno šibko regijo prek krepitve turizma.

      (100)  Nemčija se sklicuje na zadevo C-72/91, Sloman Neptun.

      (101)  Nemčija trdi tudi, da je bil cilj tega sistema privabiti čim več obiskovalcev, čim bolj povečati pozitivne makroekonomske učinke in pokriti znatne stroške podjetja NG (licenčnina in licenciranje dirkaške steze razreda 1 FIA).

      (102)  Nemčija trdi, da je bila ugotovitev Komisije, da je bilo podjetje NG 1. julija 2008 podjetje v težavah, neprimerna, da je bila uporaba načela o enkratni pomoči v zvezi s priglašeno pomočjo za reševanje napačna, da razširitev formalnega postopka preiskave ni bila sorazmerna in da ukrepi ne vključujejo pomoči.

      (103)  Nemčija trdi, da mednarodne goste privablja dirkališče in ne nastanitveni objekti ali restavracije. Zato zaključuje, da zadevni ukrepi ne vplivajo na turistične tokove.

      (104)  Nemčija se sklicuje na sklep Komisije v zadevi SA.33728, Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu, točka 33.

      (105)  Nemčija se sklicuje na sklepa Komisije v zadevi SA.31722, Supporting the Hungarian sport sector via tax benefit scheme (Podpora madžarskemu športnemu sektorju prek sheme davčnih ugodnosti), točka 86 in naslednje, in v zadevi SA.33952, Kletteranlagen des Deutschen Alpenvereins, točka 68.

      (106)  Nemčija se sklicuje na zadevi SA.33168, Večnamenska dvorana v Uppsali, in SA.33728, Financiranje nove večnamenske dvorane v Københavnu.

      (107)  Sodba v zadevi U 73/12 Kart z dne 13.12.2012, Oberlandesgericht Koblenz.

      (108)  Nemčija se sklicuje na zadevi N 158/2010 Fussballmuseum Dortmund in N 164/2010 Leipziger Reit- und Rennverein Scheibenholz. Vendar Nemčija ni dokazala, da je dirkališče z nemško zakonodajo zaščiteno kot kulturni spomenik.

      (109)  Nemčija trdi, da so bili makroekonomski/regionalni gospodarski učinki ter spodbujanje športa in kulture v javnem interesu, da trg ni deloval, saj ukrepov ni bilo mogoče izvesti brez državne podpore, da je bil letni promet v treh letih pred izvedbo ukrepov nižji od 100 milijonov EUR, da je bil letni znesek pomoči nižji od 30 milijonov EUR, da je bil akt o pooblastitvi sprejet na podlagi statuta podjetja NG in z odobritvijo nadzornega odbora podjetja NG na podlagi odločitve deželne vlade ter da je mogoče parametre za izračun izpeljati iz posodobljenih poslovnih načrtov. Nemčija trdi tudi, da je sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena začel veljati šele konec leta 2006, da v obdobju pred tem zato ni bilo dodatnih določb o obliki akta o pooblastitvi in da je v obdobju po tem pomoč primerno opredeliti kot obstoječo pomoč.

      (110)  UL C 6, 11.1.2011, str. 6.

      (111)  V zvezi s tem se Nemčija sklicuje na odločbe Komisije v zadevah C 38/2005, skupina Biria, točka 93, C-51/06, Arcelor Huta Warszawa, točka 111 in naslednje točke ter C 43/2001, Chemischen Werke Piesteritz, točka 107 in naslednje točke ter na sodbo Splošnega sodišča v združenih zadevah T-102/07 in T-120/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji, točka 218.

      (112)  Oddelek 1 nemškega zakonika o insolventnosti.

      (113)  Prvi pritožnik je predložil pismo pristojnega lokalnega sodišča z dne 29. januarja 2014, v katerem je sodišče navedlo, da v primeru lastnega upravljanja stečajno sodišče in stečajni upravitelj ne opravita prodaje sredstev, ampak samo nadzorujeta to prodajo, in da zato ni podlage za posredovanje pri prodaji sredstev.

      (114)  Stečajna upravitelja se sklicujeta na Sodbo Sodišča z dne 16. decembra 2010 v zadevi C-239/09, Seydaland, točka 34.

      (115)  Podjetje NBG je uspešno zaključilo poslovno leto 2013 in ustvarilo dobiček EBITDA (pred najemnino) v višini 2 920 000 EUR. Leta 2013 je plačalo najemnino v višini 2 661 000 EUR.

      (116)  Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (UL L 82, 22.3.2001, str. 16).

      (117)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi Bank Burgenland in na Sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2013 v zadevi C-214/12P, C-215/12, C-223/12P (še neobjavljena v ZOdl.).

      (118)  Po navedbah tretjega pritožnika je zadevna ponudba vključevala: 1) gotovinsko plačilo v višini 90 milijonov EUR, ki bi se plačalo ob sklenitvi pogodbe; 2) znesek v višini 20 milijonov EUR, ki bi se plačal do 31. marca 2014, in 3) znesek v višini največ 40 milijonov EUR, ki bi se plačal kot plačilo iz dobička v višini 20 % vsakokratnega letnega dobička EBITDA kompleksa Nürburgring po nakupu s strani tretjega pritožnika. Poleg tega tretji pritožnik trdi, da se je zavezal k ustanovitvi razvojnega sklada v višini 200 milijonov EUR za lokalne skupnosti v okolici dirkališča Nürburgring.

      (119)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 v zadevi Bank Burgenland.

      (120)  Tretji pritožnik trdi, da je na podlagi informacij, ki so jih v postopku zagotovili prodajalci, domneval, da bosta pridobitev sredstev in začetek poslovanja mogoča na podlagi „prazne bilance stanja“, tj. brez preteklih in tekočih obveznosti iz obstoječih pogodbenih razmerij, da se je nameraval s strankami in sponzorji pogajati o novih dogovorih pod novimi pogoji, da bi delno refinanciral svojo naložbo, da se je nato izkazalo, da vse pomembne dogovore v zvezi z delovanjem Nürburgringa sklepa tretja oseba (tj. NBG) na podlagi pogodbe o poslovnem najemu s prodajalci, da je to v bistvu pomenilo, da bi bil pritožnik po prevzemu sredstev prisiljen prevzeti pogodbo o poslovnem najemu in nekatere druge dogovore, sklenjene med podjetjem NBG in tretjimi osebami, da se drugi dogovori, ki jih je sklenilo podjetje NBG, ne bi samodejno prenesli, vendar bi jih moral tretji pritožnik dejansko spoštovati, zlasti ker naj bi prodajalci želeli prisiliti tretjega pritožnika, da prevzame popolno finančno odgovornost za odškodninske zahtevke (ki so posledica dejstva, da podjetje NBG ni moglo zagotoviti uporabe objektov dirkališča), in da naj bi moral tretji pritožnik zato spremeniti svoj prvotni poslovni koncept, in sicer je najprej delno nameraval zagotoviti vmesno financiranje pridobitve Nürburgringa s sklenitvijo prilagojenih dogovorov s strankami in sponzorji Nürburgringa, zdaj pa je bil prisiljen upoštevati obstoječe dogovore ali jih vsaj spoštovati v gospodarskem smislu.

      (121)  Tretji pritožnik trdi, da na eni strani obstaja razumen dvom, da je bilo podjetje Capricorn zmožno zagotoviti zavezujočo finančno zavezo za plačilo celotne kupnine ob izteku roka 17. februarja 2014, in da je bila odločitev o uspešnem ponudniku odložena, dokler ni podjetje Capricorn izpolnilo vseh formalnih zahtev, medtem ko je bil na drugi strani tretji pritožnik, kot je navedel v končni ponudbi, zmožen zagotoviti zavezujočo finančno zavezo za plačilo zneska v višini nad 90 milijonov EUR.

      (122)  Tretji pritožnik dodaja, da so bile drugim ponudnikom, kot je tretji pritožnik, zagotovljene napačne informacije in da je nameraval spomladi 2014 začeti pogajanja s svojimi najljubšimi dobavitelji, da bi izpopolnil svojo finančno ponudbo za sredstva dirkališča, vendar so ga prodajalci obvestili, da na primer leta 2014 ne more zamenjati dobavitelja piva, saj bi moral tretji pritožnik sicer prevzeti odgovornost za morebitne odškodninske zahtevke zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti podjetja NBG do obstoječega dobavitelja piva. Po mnenju tretjega pritožnika zamenjava dobavitelja piva, tj. podjetja Warsteiner, s podjetjem Bitburger dokazuje, da so bile informacije, zagotovljene tretjemu pritožniku, napačne in da je bil ta pritožnik kot ponudnik namerno zaveden.

      (123)  Tretji pritožnik trdi, da pismo o postopku z dne 17. junija 2013 zahteva jamstvo za plačilo kupnine, ki je plačljivo na prvi poziv in ga izda ugledna evropska banka, da podjetje Capricorn ni moglo zagotoviti jamstva, ki bi krilo celotno kupnino, in da so prodajalci očitno spremenili svoje plačilne pogoje, da bi oddajo pogodbe uskladili z objavljenimi razpisnimi pogoji.

      (124)  Tretji pritožnik trdi, da je bil ob predložitvi ponudbe popolnoma seznanjen s pravnimi predpisi o emisijah hrupa in da jih je v celoti upošteval.

      (125)  Tretji pritožnik se sklicuje na Sodbo Sodišča v zadevi C-482/99, Stardust Marine, točki 54 in 55 ter na odločbe Komisije v zadevi Georgsmarienhütte (UL C 199, 14.7.2001, str. 4), uvodna izjava 27, zadevi Flughafen Dortmund (UL C 217, 15.9.2007, str. 25), uvodni izjavi 54 in 55 ter zadevi N 510/2008, Alitalia.

      (126)  Tretji pritožnik se sklicuje na odločbi Komisije v zadevi CDA z dne 16. decembra 2000, uvodna izjava 117, in zadevi Biria Group z dne 14. decembra 2010, uvodni izjavi 79 in 80, ter na sodbi Sodišča v zadevi T-415/05, Olympic Airways, točka 157, in zadevi T-123/09, Alitalia, točka 135.

      (127)  Stečajna upravitelja se sklicujeta na Odločbo Komisije z dne 30. aprila 2008 o državni pomoči C-56/06, Privatizacija banke Bank Burgenland, Odločbo Komisije z dne 19. junija 2013 o državni pomoči SA.36197, Privatizacija ANA – Aeroportos de Portugal in na sporočilo Komisije o prodaji zemljišč.

      (128)  Četrti pritožnik navaja, da naj bi podjetje Capricorn v postopku iskanja pomoči pri financiranju svoje ponudbe stopilo v stik z več subjekti, da je podjetje Capricorn prodajalcem že v zgodnji fazi postopka napačno predstavilo svojo finančno podporo, da lastniška struktura podjetja GetSpeed, ki ima v lasti tretjinski delež v konzorciju Capricorn, ni povsem jasna, da odbor upnikov ni bil v celoti obveščen o financiranju ponudbe podjetja Capricorn s strani […] in da je podjetje Capricorn javno priznalo, da nima finančnih sredstev za svojo napovedano naložbo v sredstva Nürburgringa v višini 25 milijonov EUR. Poleg tega odbor upnikov ni imel dovolj časa, da bi preveril pogoje potrdila […] o zagotovitvi finančnih sredstev podjetju Capricorn.

      (129)  Četrti pritožnik navaja, da je ponudba [drugega ponudnika] vključevala vnaprejšnje plačilo v višini 32,5 milijonov EUR, ki bi se plačalo na začetku aprila 2014, ponudba podjetja Capricorn pa je vključevala le tri vnaprejšnja plačila po 5 milijonov EUR, ki bi se plačala marca 2014, julija 2014 in decembra 2014.

      (130)  Četrti pritožnik trdi, da je bila v njegovi ponudbi predvidena sklenitev aprila 2014, da so plačila [drugega ponudnika] zajamčena ali temeljijo na donosnosti poslovanja, da so člani [drugega ponudnika] pomembni in dobro financirani subjekti z veliko izkušenj na področju združitev in prevzemov, medtem ko je bil v ponudbi podjetja Capricorn predviden začetek veljavnosti pogodbe šele 1. januarja 2015 ali pozneje, da bi nadaljnja plačila podjetja Capricorn med drugim zapadla v plačilo šele po tem, ko bi Komisija končala pregled obstoječe državne pomoči, in po koncu morebitnega postopka pred Sodiščem EU, da so prodajalci sprejeli, da bo imelo podjetje Capricorn, če pregled Komisije ne bo končan do 1. januarja 2015, možnost najeti sredstva Nürburgringa od navedenega datuma do konca takega pregleda ter da je Capricorn majhno podjetje z omejenim kapitalom, malo izkušenj na področju združitev in pridobitev in nedavno zgodovino nedokončanih projektov.

      (131)  Četrti pritožnik navaja, da ima [drugi ponudnik] izkušnje kot lastnik in upravljavec več velikih dirkališč, izkušnje z upravljanjem hotelov in objektov za prosti čas in organizacijo festivalov ter da je [drugi ponudnik] največji vlagatelj v formulo 1 in vlagatelj v pomembne proizvajalce avtomobilov in podjetja na področju rešitev za prosti čas, medtem ko podjetje Capricorn nima izkušenj z upravljanjem dirkališč in hotelov, organizacijo festivalov, promocijo dirk ali uvajanjem izdelkov na trg.

      (132)  Četrti pritožnik navaja, da je imel [drugi ponudnik] manj možnosti za sodelovanje s prodajalci kot podjetje Capricorn, da je bil rok za oddajo končnih ponudb najprej podaljšan z 11. decembra 2013 na 17. februarja 2014, nato pa prekinjen 11. marca 2014 le nekaj ur po prejemu ponudbe podjetja Capricorn, in da [drugi ponudnik] ni dobil priložnosti, da bi zvišal ali spremenil svojo ponudbo.

      (133)  Denarni tok NBG za leto 2014 (6 milijonov EUR) v primeru podjetja Capricorn in plačila iz dobička za obdobje 2015–2017 (15 milijonov EUR) v primeru [drugega ponudnika] so odvisni od uspešnosti zadevnega poslovanja. V primeru [drugega ponudnika] za razliko od podjetja Capricorn prodajalci ne morejo vplivati na to poslovanje.

      (134)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

      (135)  Dobiček pred davki (Earnings before taxes, v nadaljnjem besedilu: EBT).

      (136)  Povečanje izgub je predvsem posledica bistvenega povečanja odhodkov za dogodke („Aufwendungen für Veranstaltungen“) z 21,2 milijona EUR leta 2005 na 44,0 milijonov EUR leta 2006.

      (137)  Združeni zadevi T-102/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji in T-120/07 MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-585, točka 106.

      (138)  Odločba Komisije v zadevi C 38/2007, Arbel Fauvet Rail, UL L 238, 5.9.2008, str. 27, ki jo je podprlo Splošno sodišče, glej združeni zadevi T-267/08 in T-179/08, ZOdl. 2011, str. II-1999, točka 141; Sklep Komisije v zadevi C 27/2010, United Textiles, UL L 279, 12.10.2012, str. 30.

      (139)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. del, str. 14.

      (140)  Glej opombo 129.

      (141)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. del, str. 15.

      (142)  Mnenje računskega sodišča zvezne dežele z dne 15. junija 2010, I. in II. del.

      (143)  Glej opis podjetja RIM na spletni strani: http://test.isb.rlp.de/de/die-isb/beteiligungen/rheinland-pfaelzische-gesellschaft-fuer-immobilien-und-projektmanagement/.

      (144)  Združeni zadevi T-443/08 in T-455/08, Freistaat Sachsen in Flughafen Leipzig/Halle et al proti Komisiji, ZOdl. 2011, str. II-1311, potrjeni v pritožbenem postopku, glej zadevo C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH proti Komisiji (še neobjavljena v ZOdl.).

      (145)  Zadeva C53/2002 Space Park Development.

      (146)  SA.35440 Multifunktionsarena der Stadt Jena (Večnamenska dvorana v mestu Jena). Za infrastrukturo za poklicni šport glej zadevo SA.31722, Supporting the Hungarian sport sector via tax benefit scheme (Podpora madžarskemu športnemu sektorju prek sheme davčnih ugodnosti). Za upravljanje športnih centrov za javnost proti plačilu glej zadevo SA.33952, Kletteranlagen des Deutschen Alpenvereins (Nemško planinsko društvo).

      (147)  SA.33618 Večnamenska dvorana v Uppsali, SA.35135 Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (Večnamenska dvorana v mestu Erfurt), SA.35440 Multifunktionsarena der Stadt Jena.

      (148)  Zadeva N 118/2000, Aide aux clubs sportifs professionnels (Pomoč poklicnim športnim klubom).

      (149)  Glej npr. zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji (Alfa Romeo), Recueil 1991, str. I-1603, točki 18 in 19, zadevo T-16/96, Cityflyer Express proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-757, točka 51, združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, Recueil 1999, str. II-17, točka 104 ter združeni zadevi T-268/08 in T-281/08, Land Burgenland in Avstrija proti Komisiji, ZOdl. 2012, str. II-0000, točka 48.

      (150)  Združeni zadevi C-399/10 P in C-401/10 P, Bouygues SA in Bouygues Télécom SA proti Komisiji (še neobjavljeni v ZOdl.) ter sodba v zadevi T-11/95, BP Chemicals proti Komisiji, Recueil 1998, točka 171.

      (151)  „Pari passu“ transakcija je transakcija, ki jo javni organi in zasebni subjekti, ki so v primerljivem položaju, izvedejo pod enakimi pogoji (in torej z enako ravnjo tveganja in koristi).

      (152)  Posojili dveh manjšinskih delničarjev podjetja MSR (Geisler & Trimmel: […] milijonov EUR, Weber: […] milijonov EUR, obe z […]-odstotno obrestno mero in brez zavarovanj), odobreni podjetju MSR, nista pomembni, saj sta ta delničarja zgradila infrastrukturo in sta imela v projektu lastne interese, zato ju ni mogoče upoštevati.

      (153)  Projekt se je imenoval „Erlebnisregion Nürburgring“ in je vključeval hotel.

      (154)  Osnovni scenarij (ne najslabši ali najboljši).

      (155)  Rezultati za obdobje 2010–2030.

      (156)  Najslabši scenarij.

      (157)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

      (158)  Glej http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

      (159)  Glej Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

      (160)  Glej letno poročilo računskega sodišča zvezne dežele za leto 2009, strani 3 in 4, na voljo na spletni strani http://www.landtag.rlp.de/landtag/drucksachen/4741-15.pdf.

      (161)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

      (162)  Znesek pomoči je enak (v milijonih EUR) 1,6 + 12 + (12,3/2) – [0 + 5 + (11,5/2)] = 9.

      (163)  Sodba Sodišča z dne 28. Aprila 1993, zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-2097, točka 20.

      (164)  Poleg navedenega Landkreis Ahrweiler glede na karto pomoči EU za obdobje 2007–2013 ni območje, ki prejema pomoč.

      (165)  Glej sodbo Sodišča z dne 12. julija 1973, zadeva C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 00813, točka 13.

      (166)  Glej sodbo Sodišča z dne 14. septembra 1994, združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

      (167)  Glej sodbo Sodišča z dne 17. junija 1999, zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-030671, točki 64 in 65.

      (168)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

      (169)  Glede na navedbe Nemčije je bilo podjetje 22. maja 2014 izbrisano iz registra podjetij.

      (170)  Podjetja NG, MSR in CMHN so v likvidacijskem postopku/postopku zaradi insolventnosti od 1. novembra 2012. V skladu z nemško zakonodajo se poslovni cilj podjetja ob začetku likvidacijskega postopka/postopka zaradi insolventnosti spremeni iz delovanja v polnem obsegu v popolnoma izvršilno podjetje, ki se zapre v skladu z nemško zakonodajo, vendar mora do konca likvidacijskega postopka/postopka zaradi insolventnosti kot izvršilno podjetje vsa sredstva uporabljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

      (171)  Sodba Sodišča z dne 14. Septembra 1994, zadeva C-42/93, Španija proti Komisiji („Merco“), Recueil 1994, str. I-4175.

      (172)  Sodba Sodišča z dne 15. Januarja 1986, zadeva C-52/84, Komisija proti Belgiji, Recueil 1986, str. 89.

      (173)  Sodba Sodišča z dne 8. maja 2003, Republika Italija in SIM 2 Multimedia SpA proti Komisiji Evropskih skupnosti, združeni zadevi C-328/99 in C-399/00, Recueil 2003, str. I-4035.

      (174)  Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 321/2008, N 322/2008 in N 323/2008 – Grčija – Prodaja nekaterih sredstev družbe Olympic Airlines/Olympic Airways Services, Odločba Komisije z dne 12. novembra 2008 v zvezi z državno pomočjo N 510/2008 – Italija – postopek prodaje sredstev letalske družbe Alitalia in Odločba Komisije z dne 4. aprila 2012 v zvezi z državno pomočjo SA.34547 – Francija – prevzem sredstev skupine SERNAM v okviru njenega stečajnega postopka.

      (175)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012 v zadevi T-123/09, Ryanair Ltd. proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:164.

      (176)  Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 19. decembra 2013, 6 AZR 790/12 in Bundesarbeitsgericht, sodba z dne 20. marca 2003, 8 AZR 97/02.

      (177)  Sodba Sodišča z dne 16. decembra 2010 v zadevi C-239/09, Seydaland, točka 34.

      (178)  Zadevno besedilo prvega osnutka pogodbe o nakupu sredstev se glasi: „ponudnik se zaveda, da v Evropski komisiji trenutno poteka postopek preiskave, katerega predmet je dopustnost državne pomoči, ki je bila dodeljena za kompleks Nürburgring, in morebitno vračilo pomoči. Prodajalci so v rednih stikih z ustrezno službo Evropske komisije in si prizadevajo doseči uradno odločitev, ki bo potrdila, da Evropska komisija od kupca ne bo zahtevala vračila dodeljene pomoči. Odprti so za konstruktivno razpravo s ponudnikom o tem, kako bodo strani nadaljevale v zvezi s temu okoliščinami v povezavi s prodajo katerih koli ali vseh sredstev Nürburgringa, in o morebitnem prehodnem obdobju do sprejetja končnega sklepa Komisije“.

      (179)  Natančneje, [drugi ponudnik] je v svoji ponudbi določil, da bo ponujeno ceno plačal šele po sprejetju sklepa Komisije, ki ga ne bo mogoče izpodbijati in bo določal, da se od kupca sredstev ne bo zahtevalo vračilo pomoči. V ponudbi [tretjega ponudnika] je bilo določeno, da lahko kupec po lastni presoji odstopi od prodaje, tudi če Komisija izda sklep.

      (180)  Zadevni del pisma z dne 17. decembra 2013 se glasi: „Zaradi jasnosti se bodo ponudbe, oddane po navedenem roku, načeloma prav tako obravnavale, če bodo pogoji ponudbe ustrezni za naslednjo fazo postopka. Kakršne koli neugodnosti, ki so posledica zamude, bo moral v celoti kriti vlagatelj, zanje pa ne bo mogoče zahtevati nadomestila. Upoštevajte, da lahko prodajalci izberejo vlagatelje, ki izpolnjujejo pogoje za naslednjo fazo postopka, kmalu po izteku novega roka“.

      (181)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

      (182)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).