title: Sklep Sveta z dne 12. julija 2002 o sprejemu poslovnika odbora Evropskega razvojnega sklada

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0647

Uradni list L 212 , 08/08/2002 str. 0008 - 0012

		Sklep Svetaz dne 12. julija 2002o sprejemu poslovnika odbora Evropskega razvojnega sklada(2002/647/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami na eni strani in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 [1],ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES [2], podpisanega v Bruslju 18. septembra 2000, in zlasti člena 21(2) Sporazuma,ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti [3] ("Sklep o čezmorski pridružitvi"),ob upoštevanju predloga Komisije –SKLENIL:Člen 1Sprejme se poslovnik odbora Evropskega razvojnega sklada, kakor je določen v Prilogi.Člen 2Do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma se poslovnik odbora Evropskega razvojnega sklada uporablja le za potrebe programiranja iz točk 1 in 2 člena 1 Sklepa 2000/770/ES predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta dne 3. oktobra 2000 [4], in v zvezi s čezmorskimi državami in ozemlji iz člena 20 Sklepa 2001/822/ES.Člen 3Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 12. julija 2002Za SvetPredsednikT. Pedersen[1] UL L 317 15.12.2000, str. 3.[2] UL L 317 15.12.2000, str. 355.[3] UL L 314, 30.11.2001, str. 1.[4] UL L 317, 15.12.2000, str. 354.--------------------------------------------------PRILOGAPOSLOVNIK ODBORA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADAČlen 1SestavaOdbor Evropskega razvojnega sklada (v nadaljevanju "odbor") sestavljajo delegacije držav članic (v nadaljevanju "delegacije") predseduje pa mu predstavnik Komisije.Pri postopkih odbora sodeluje predstavnik Evropske investicijske banke.Predstavnik generalnega sekretariata Sveta je navzoč na sejah kot opazovalec.Člen 2Dejavnosti odbora1. Odbor deluje v primerih in v skladu s postopki, določenimi v Notranjem sporazumu med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES, podpisanem v Bruslju dne 18. septembra 2000 (v nadaljevanju "Notranji sporazum"), in, kjer je primerno, v Sklepu Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti ("Sklep o čezmorski pridružitvi"). Za pristojnosti, ki jih ima odbor na podlagi Sklepa, se imenuje "odbor ERS-ČDO".2. Poleg zadev, predvidenih v odstavku 1:(a) predloži Komisija odboru na vsaki seji seznam odločb, sprejetih v preteklem obdobju na podlagi člena 24(2)(b), člena 24(3), člena 24(4) in prve alinee člena 25(3) Notranjega sporazuma;(b) se odbor čim prej mogoče obvesti o zamudah ali težavah pri izvajanju projektov ali akcijskih programov, ki bi lahko imele za posledico znatne dodatne obveznosti ali vsebinske spremembe, ki bi lahko povzročile obvezno obravnavanje zadeve na podlagi Notranjega sporazuma.Člen 3Sklic seje1. Odbor skliče predsedujoči na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.2. Sklicati je mogoče skupne seje odbora z drugimi odbori, da razpravljajo o vprašanjih, ki so v skupnem interesu in sodijo v njihove pristojnosti.Člen 4Dnevni red1. Predsedujoči sestavi osnutek dnevnega reda in ga predloži odboru.2. Dnevni red razlikuje med:- predlaganimi ukrepi, glede katerih je odbor zaprošen za mnenje v skladu z določbami Notranjega sporazuma,- drugimi vprašanji, predloženimi odboru v skladu z določbami Notranjega sporazuma.3. Vsaka delegacija lahko zaprosi, da se v dnevni red seje odbora vključi neka točka. Potrebne podatke o teh točkah je mogoče predstaviti ustno.4. Dnevni red vključuje potrditev zapisnika prejšnje seje.Člen 5Dokumentacija, ki se jo pošlje članom odbora1. Predsedujoči pošlje članom odbora prek sekretariata vabilo na sejo, osnutek dnevnega reda in predlagane ukrepe, glede katerih je odbor zaprošen za mnenje, ter vse drugo delovno gradivo v uradnih jezikih Skupnosti, praviloma najmanj 15 delovnih dni pred datumom seje.2. V nujnih primerih in kadar se ukrepi, ki jih je treba sprejeti, začnejo uporabljati takoj, lahko predsedujoči na predlog člana odbora ali na lastno pobudo skrajša obdobje iz odstavka 1 na šest delovnih dni pred datumom seje.3. Izjemoma v ustrezno utemeljenih izjemno nujnih primerih (n.pr. resne gospodarske, socialne ali politične razmere, naravna nesreča, ki prizadene državo prejemnico, ali druge okoliščine, ki zahtevajo hiter odziv) predsedujočemu ni treba upoštevati rokov, določenih v odstavkih 1 in 2.4. V primerih, ko se na podlagi Notranjega sporazuma predlogi odboru predložijo po ustnem postopku, delegacija uradno pisno obvesti sekretariat odbora najmanj tri delovne dni pred sejo o:- tistih točkah, h katerim lahko načeloma že dajo svojo privolitev, in za katere predlagajo, da se vključijo v dnevni red iz člena 4(1) kot točke A (z ali brez pripomb ali zahtev po nadaljnjih podatkih), in- tistih, za katere menijo, da je o njih treba razpravljati, in predlagajo, da se uvrstijo kot točke B.Delegacije prav tako formulirajo pripombe ali zahteve po nadaljnjih podatkih pisno in v enakih časovnih okvirih.Komisija zagotovi nadaljnje podatke in odgovori na pripombe, kadar je le mogoče pisno in pred sejo odbora.Člen 6Mnenje odbora1. Odbor poda svoje mnenje v primerih in v skladu s postopki, predvidenimi v Notranjem sporazumu. Kadar se odboru predloži zadeva za pridobitev njegovega mnenja, se obravnava pod pogoji in v skladu s postopki, določenimi v členih 21 in 27 Notranjega sporazuma.2. Kadar se uporablja ustni postopek in če med sejo pride do bistvene spremembe ali se predlogu ukrepov dodajo nova dejstva, lahko predsedujoči na lastno pobudo ali na zahtevo države članice odloži glasovanje o določeni točki dnevnega reda do konca seje ali do naslednje seje.3. Če se v primeru, opisanem v odstavku 2, predsedujoči ne odloči odložiti glasovanja, kakor predlaga delegacija, lahko navedena delegacija vloži pridržek, ki mora biti umaknjen najpozneje v treh delovnih dneh od dneva, ki sledi seji. Po izteku tega roka se mnenje odbora zapiše kot dokončno. Komisija obvesti države članice o dokončnem stališču, ki ga je sprejela država članica, katere delegacija je v odboru vložila pridržek.Člen 7Zastopanost in sklepčnost1. Delegacija vsake države članice se šteje za eno članico odbora. Vsaka država članica odloči o sestavi svoje delegacije in o tem obvesti predsedujočega.Z odobritvijo predsedujočega lahko na stroške zadevne države članice delegacije spremljajo nevladni izvedenci.2. Delegacija države članice lahko po potrebi zastopa največ eno drugo državo članico. Zastopana delegacija o tem uradno pisno obvesti predsedujočega odbora.3. Sklepčnost, zahtevana za veljavno sklepanje odbora, je tista, ki omogoča sprejetje večinskega mnenja v skladu z Notranjim sporazumom.Člen 8Sprejem tretjih oseb1. Na zahtevo države članice ali na lastno pobudo se predsedujoči lahko odloči, da o specifičnih vprašanjih zasliši izvedence.2. Ti izvedenci in izvedenci iz člena 7(1) niso prisotni pri glasovanju odbora niti pri njem ne sodelujejo.Člen 9Pisni postopek1. Kadar se za predlagane ukrepe uporablja pisni postopek, imajo delegacije za sprejetje stališča na voljo 15 delovnih dni od dneva, ko se predlogi pošljejo. Šteje se, da je vsak član odbora, ki ne izrazi svojega nasprotovanja ali namere, da se vzdrži, do izteka roka, določenega v pismu, dal tiho soglasje k predlogu.Kadar gre za nujne ali za zelo nujne primere, se uporabljajo roki, določeni v členu 5(2) in (3). Nujnost primera mora biti ustrezno utemeljena, soglasje delegacij pa se šteje za podano le, če je bilo izrecno sporočeno.2. Vendar se, če član odbora zahteva, da se osnutek ukrepov obravnava na seji odbora, pisni postopek zaključi; predlagani ukrepi se prenesejo na naslednjo sejo odbora.Člen 10Podpora sekretariataStoritve sekretariata za odbor zagotavlja Komisija.Člen 11Zapisnik in zbirno poročilo s sejZa vsako sejo se pod nadzorom predsedujočega sestavi zapisnik, ki obsega izražena mnenja o predlaganih ukrepih in stališča, izražena na seji. Zapisnik se pošlje članom odbora v 15 delovnih dneh.Člani odbora o morebitnih pripombah na zapisnik pisno obvestijo predsedujočega. O tem se obvesti odbor; v primeru nesoglasja o predlagani spremembi razpravlja odbor. Če še naprej obstaja nesoglasje, se predlagana sprememba priloži zapisniku.Člen 12Lista prisotnosti1. Na vsaki seji predsedujoči sestavi listo prisotnosti, ki navaja organe ali telesa, ki jim udeleženci pripadajo.2. Člani delegacij, ki ne pripadajo organu ali telesu države članice, morajo podpisati izjavo o tem, da njihova udeležba ne povzroča konflikta interesov.V primeru obstoja konflikta interesov se mora zadevni član na zahtevo predsedujočega umakniti, medtem ko se obravnavajo relevantne točke dnevnega reda.Člen 13Dopisovanje1. Dopisi za odbor so naslovljeni na Komisijo, v roke sekretariatu odbora.2. Dopisi, ki jih na člane odbora naslovi sekretariat, se pošljejo tudi stalnemu predstavniku zadevne države članice.3. Razen v izrednih primerih poteka dopisovanje med Komisijo in člani odbora v obe smeri z elektronski sredstvi, predvidenimi v ta namen.Člen 14Preglednost1. Načela in pogoji v zvezi z javnim dostopom do dokumentov, ki se uporabljajo za Komisijo, se uporabljajo tudi za odbor ERS–ČDO. Kadar se taka zahteva naslovi na državo članico, mora ta ravnati v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije [1].2. Posvetovanja odbora so zaupna za vse udeležence.Člen 15Stroški1. Stroške delovanja odbora, vključno s potnimi stroški za enega udeleženca na državo članico, nosi Komisija.Če to omogočajo dodeljena finančna sredstva, in v mejah slednjih, Komisija krije potne stroške dveh članov delegacije, ki za to zaprosijo.2. Komisija lahko povrne stroške nastanitve in potne stroške izvedencev, povabljenih po členu 8(1).3. Komisija da odboru na razpolago prostor in materialna sredstva, ki jih potrebuje za svoje delo.[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.--------------------------------------------------


title: 2005/542/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2005 o razrešnici direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003

text:
               27.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/86

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 12. aprila 2005
   o razrešnici direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003
   (2005/542/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 (6851/2005 – C6-0069/2005),
   ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 1654/2003 z dne 18. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 2062/94 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (3), zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju členov 70 in 71 ter Priloge V k svojemu Poslovniku,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0074/2005),

               1.

               podeli direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu razrešnico glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter ju objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 324, 30.12.2004, str. 1.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 245, 29.9.2003, str. 38.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      s pripombami, ki spremljajo sklep o razrešnici direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003
      EVROPSKI PARLAMENT,
      ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Agencije (1),
      ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 (6851/2005 – C6-0069/2005),
      ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276 Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 1654/2003 z dne 18. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 2062/94 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (3), zlasti člena 14 Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
      ob upoštevanju členov 70 in 71 ter Priloge V k svojemu Poslovniku,
      ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0074/2005),

                  A.

                  ker je Evropsko računsko sodišče v zgoraj omenjenem posebnem poročilu navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih poslovnih knjig za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov v celoti,

                  B.

                  ker je 21. aprila 2004 Evropski parlament podelil razrešnico (5) direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (Agencija) v zvezi z izvajanjem proračuna za proračunsko leto 2002 in je v resoluciji, ki spremlja odločbo Evropskega parlamenta o razrešnici, med drugim:

                              —

                              vztrajal pri tem, da mora Agencija izboljšati programiranje dejavnosti za zmanjšanje visokega števila prenesenih proračunskih sredstev,

                              —

                              pozval Agencijo k uporabi izkušenj, pridobljenih z upravljanjem programa za financiranje malih in srednje velikih podjetij iz leta 2002, tako da se zagotovi večja strogost in večja stroškovna učinkovitost naslednjih programov,

            1.   upošteva naslednje podatke za poslovne knjige Evropske agencije za varnost in zdravje in pri delu za proračunski leti 2003 in 2002;
      Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2003 in 2002

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Community subsidies

                  11 641

                  12 324

                  Other subsidies

                  66

                  252

                  Other revenue

                  157

                  81

                  Phare revenue

                  824

                  0

                  Total revenue (a)

                  12 688

                  12 657

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  3 245

                  3 024

                  Appropriations carried over

                  87

                  136

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  1 146

                  1 140

                  Appropriations carried over

                  186

                  247

                  Operating activities — Title III of the budget

                  Payments

                  2 559

                  2 030

                  Appropriations carried over

                  5 859

                  5 623

                  Phare expenditure

                  Payments

                  548

                  0

                  Appropriations carried over

                  502

                  0

                  Total expenditure (b)

                  14 131

                  12 199

                  Outturn for the financial year (c = a – b) (6)

                  – 1 443

                  458

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 1 108

                  – 2 185

                  Appropriations carried over from the previous financial year and cancelled

                  766

                  609

                  Sums to be re-used carried over from the previous financial year and not used

                  1

                  0

                  Payments against commitment cancelled in 2002

                  – 191

                  0

                  Exchange rate differences

                  4

                  4

                  Adjustment entries

                  – 16

                  7

                  Outturn for the financial year before economic adjustment (d)

                  – 1 987

                  – 1 108

                  Budget revenue to be recovered

                  850

                  0

                  Other revenue to be recovered

                  3

                  0

                  Acquisitions of fixed assets

                  207

                  0

                  Depreciation (7)

                  – 186

                  0

                  Miscellaneous expenditure

                  – 1

                  0

                  Economic adjustments (e)

                  873

                  0

                  Balance for the financial year (d + e) (8)

                  – 1 113

                  – 1 108

                     NB: Differences in totals are due to the effects of rounding.

                     Source: The Agency's data, the tables present, in summary form, the data provided by the Agency in its own accounts.

            2.   z zadovoljstvom beleži prizadevanja Agencije, ki so obrodila pomembno zmanjšanje prenosa operativnih proračunskih sredstev; se strinja z Računskim sodiščem, da je stopnja prenosa za ta proračunska sredstva še zmeraj visoka; od Agencije pričakuje več prizadevanj za zmanjšanje nadaljnjih prenosov;
      3.   v zvezi s tem poziva Agencijo, da uvede načrt za zmanjšanje prenosov s postavitvijo letnih ciljev za zmanjšanje, ki so v skladu s ciklom izvajanja delovnega programa;
      4.   poziva Agencijo, da jasno navede tiste od operativnih dejavnosti, ki bi jim najbolj koristilo financiranje iz diferenciranih proračunskih sredstev;
      5.   ponovno poziva Agencijo, da uvede natančnejše načrtovanje in izboljša spremljanje operativnih dejavnosti; poziva Agencijo, da nadaljuje s svojimi prizadevanji za opredelitev bolj usmerjenih in bolj stvarnih ciljev na ravni operativnosti, kot je predlagala zunanja ocena agencije za leto 2003 s strani Komisije;
      6.   opozarja na pojasnilo Agencije v zvezi z njenimi prizadevanji za izvajanje delovnega programa v sodelovanju z zmanjšanim številom tematskih centrov; poziva Agencijo, da predloži v svojem letnem poročilu o delu za leto 2004 analizo izkušenj, pridobljenih pri delu s tematskimi centri, določenem v določbah ustanovne uredbe Agencije, ki pojasnjuje prednosti in pomanjkljivosti tega modela sodelovanja; nadalje poziva Agencijo, da v svojem poročilu poudari dodano vrednost doslej pridobljenih rezultatov; spodbuja Agencijo, da okrepi tudi spremljanje in nadzor stroškov, ki jih navajajo tematski centri, ter zahteva certifikacijo njihovega dela s strani zunanjega revizorja, kot je predlagalo Evropsko računsko sodišče;
      7.   obžaluje odsotnost načrta enakosti in od Agencije pričakuje, da v kratkem oblikuje načrt in postane delodajalec enakih možnosti; od Agencije ne pričakuje le obravnavanja vprašanj v zvezi z enakostjo na ravni zaposlovanja, temveč tudi proaktivno in dolgoročno izhodišče za spodbujanje enakosti spolov;
      8.   pozdravlja obveznost Agencije, da sporoča podatke o dejavnostih državljanom, in upa, da bo prišlo do nadaljnjih ukrepov za razvoj in okrepitev strategije Agencije za obveščanje in sporazumevanje;
      Splošne točke, naslovljene na Komisijo in agencije

                  9.

                  ponovno opozarja na stališče, da je, medtem ko je podpiral napore Komisije za oblikovanje omejenega števila modelov, vsaj za prihodnje „nadzorne“ agencije, zavzel stališče, da struktura sedanjih in prihodnjih agencij zasluži temeljito obravnavo na medinstitucionalni ravni; prav tako poudarja, da mora medinstitucionalni sporazum, preden Komisija določi okvirne pogoje za uporabo nadzornih agencij, pojasniti splošne smernice; to se mora zgoditi pred oblikovanjem usklajenega okvira za strukturo agencij;

                  10.

                  upošteva stališče Komisije (9) v zvezi s prenašanjem odgovornosti za izvajanje nalog na organe, vključno z agencijami, razen glavne uprave Komisije; zavzema stališče, da to ni odgovor na poziv Parlamenta k temeljiti obravnavi strukture obstoječih agencij na medinstitucionalni ravni; zato poziva Komisijo, da zagotovi pojasnila o tej točki in o prihodnjem celotnem medinstitucionalnem sporazumu v zvezi z novimi sporazumi, ki se oblikujejo v finančnem načrtu ali vzporedno z njim (10);

                  11.

                  poziva Komisijo k srednjeročni organizaciji in izvajanju, npr. v standardnem triletnem obdobju, prečne analize ocenjevanj, izvajanih v posameznih agencijah, da se:

                              (a)

                              dosežejo zaključki v zvezi s skladnostjo dejavnosti agencije s politiko EU na splošno in v zvezi s sinergijami, ki obstajajo ali se bodo razvile med agencijami in službami Komisije, ter v zvezi z izogibanjem njihovemu prekrivanju;

                              (b)

                              predloži oceno širše evropske dodane vrednosti storitev agencij na njihovem področju dejavnosti ter o ustreznosti, učinkovitosti in uspešnosti modela agencije pri izvajanju politike EU ali prispevanju k njej;

                              (c)

                              določi in poveča vpliv dejavnosti agencij glede na bližino, dostopnost in preglednost EU njenim državljanom;

                  12.

                  pričakuje, da bo celotna analiza na voljo do konca leta 2005, tako da bo zajemala triletno obdobje od uvedbe nove Finančne uredbe in posledičnega novega okvira v sistemu agencij;

                  13.

                  poziva agencije k dejavni udeležbi v takšnem postopku in k sodelovanju s Komisijo, z zagotavljanjem potrebnega prispevka v zvezi z zadevami, ki so po njihovem mnenju pomembne za njihovo delovanje, vlogo, pristojnost in potrebe, pa tudi z zadevami, ki bi lahko pomagale izboljšati celoten postopek razrešnice, za prispevanje k uspehu takšnega postopka ter povečanju odgovornosti in preglednosti agencij; poziva agencije, da predstavijo takšen prispevek tudi svojim pristojnim odborom;

                  14.

                  poziva Komisijo, vzporedno s tem izvajanjem, da najpozneje do konca leta 2005 predstavi predloge za spremembe v obstoječih ustanovnih aktih agencij, med drugim za najboljši odnos z agencijami; cilj takšnih predlogov mora biti:

                              (a)

                              izboljšanje sporazumevanja med Komisijo in agencijami;

                              (b)

                              vzpostavitev ali širitev sodelovanja pri določanju potreb in ciljev, storitev in strategije za njihovo dosego ter pri določanju standardov za spremljanje in ocenjevanje;

                              (c)

                              izboljšanje dopolnjujoče dejavnosti, boljša organizacija potrebnih virov in njihove učinkovite zmogljivosti doseganja rezultatov, ter oblikovanje komunikacijske strategije za razširjanje teh rezultatov;

                  15.

                  poudarja, da mora Komisija pred sprejemom katerega koli sklepa za ustanovitev nove agencije izvesti strogo oceno potrebe in dodane vrednosti funkcije te agencije, ob upoštevanju obstoječih struktur, načela subsidiarnosti, proračunske strogosti in poenostavitve postopkov;

                  16.

                  pričakuje od Komisije, da hitro predstavi smernice v zvezi s politiko zaposlenih v agencijah, ki jih je Parlament zahteval od Komisije pred koncem proračunskega postopka za leto 2005;

            Splošne točke, naslovljene na agencije

                  17.

                  pričakuje, da bo od zdaj naprej, od vsake agencije, prejel poročilo, ki povzema podatke o revizijah notranjega revizorja, priporočilih in posledičnih ukrepih v skladu s členom 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002;

                  18.

                  poziva agencije, da se še naprej trudijo pravilno uporabljati kadrovske predpise in pravila, ki veljajo za druge uslužbence v zvezi z njihovimi zaposlenimi (postopki zaposlovanja in pomembne sprejete odločitve, osebne mape, izračun osebnih prejemkov in druge pravice, politika pospeševanja, odstotek prostih delovnih mest, norme spoštovanja enakosti spolov itd.);

                  19.

                  upošteva, da ustrezni delež zaposlenih moških in žensk v celotni sestavi uslužbencev agencij, na splošno, kaže na obstoj neravnovesja med moškimi in ženskami; obžaluje, da so moški ena tretjina zaposlenih in tudi v večjem številu zasedajo višje položaje, medtem ko ženske splošno v večjem številu zasedajo nižje položaje; pričakuje, da bodo agencije sprejele takojšnje in učinkovite ukrepe za izboljšanje teh razmer;

                  20.

                  poziva agencije, da zagotovijo, da so vse ustrezne določbe Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o uresničevanju načela enake obravnave moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (11) uvedene v njihovo kadrovsko politiko;

                  21.

                  pričakuje, da bodo agencije kot odgovor na pomembne ugotovitve Evropskega računskega sodišča ravnale v skladu s proračunskimi načeli iz Finančne uredbe, še zlasti z načeli enotnosti in točnosti; poziva agencije, ki tega še niso storile, da izpolnijo zahteve Finančne uredbe v zvezi z računovodstvom in da še naprej krepijo svoje postopke v zvezi z notranjim vodenjem in nadzorom za povečanje odgovornosti, preglednosti in evropske dodane vrednosti;

                  22.

                  spodbuja agencije, zlasti tiste, katerih dejavnosti imajo skupne točke z dejavnostmi ali nalogami drugih agencij, da okrepijo svoje sodelovanje in tako odprejo možnosti za razvoj sinergij; poziva jih, da formalizirajo, kjer je primerno, takšno sodelovanje s posebnimi sporazumi (skupne izjave, memorandumi o soglasju, odločitve o skupnem načrtovanju in dejavnosti/programi, ki so dopolnilne lastnosti), tako da preprečijo podvajanje dela, zagotovijo, da se vsaka storitev agencije jasno opredeli in da rezultat skupnih naporov poveča dodano vrednost in vpliv njihovega dela do skrajnosti; pričakuje, da bo o tej zadevi redno obveščen;

                  23.

                  poziva agencije, da namenijo posebno pozornost postopkom oddaje in upravljanja javnih naročil; poziva jih, da sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi z upravnimi strukturami, zato da se okrepijo njihovi postopki, sredstva in upravljanje sredstev ter upravljanje notranjega nadzora; zavzema stališče, da takšni ukrepi lahko vključujejo, kjer je potrebno ali izvedljivo, vzpostavitev posebnih enot, ki so pooblaščene za svetovanje, na osnovi analiz tveganja, kako najbolje pripraviti postopke oddajanja javnih naročil, zagotoviti spremljanje in nadaljevati ukrepanje, v skladu z zahtevami; v zvezi s to zadevo poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, da okrepita sodelovanje z agencijami;

                  24.

                  upošteva težave, ki so jih omenili nekateri direktorji, zlasti „novo ustanovljenih“ agencij, v zvezi z usklajenostjo agencij s koledarjem in roki za poročanje, kot so določeni v finančni uredbi; poziva direktorje agencij, da z vidika prihodnjega pregleda Finančne uredbe, ki se bo izvajal leta 2005, obvestijo njegova Odbora za proračun in proračunski nadzor o težavah, ki so se do zdaj pojavile, tako da se lahko te upoštevajo v okviru pregleda; pričakuje, da bodo direktorji predstavili posebne predloge za drugačne dogovore v zvezi z roki, ki lahko najbolj ustrezajo njihovim zahtevam delovanja, medtem ko upoštevajo obveznosti poročanja agencij, kot je določeno v finančni uredbi;

                  25.

                  upošteva pozitiven odziv direktorjev agencij na poziv odbora Parlamenta, odgovornega za pripravo razrešnice, za oblikovanje bolj natančnih komunikacijskih sistemov, še zlasti v zvezi s prenosom dokumentov v zvezi z obveznostmi poročanja agencij s strani le teh temu odboru; zavzema stališče, da bo boljša organizacija takšnega sporazumevanja okrepila njegovo sodelovanje z agencijami in izboljšala demokratičen nadzor;

                  26.

                  poziva direktorje agencij, da od zdaj naprej k svojemu letnemu poročilu o delu, ki je predloženo skupaj s finančnimi in poslovodnimi podatki, priložijo izjavo o zanesljivosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo postopkov, podobno izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

                  27.

                  poziva agencije, da oblikujejo obsežno komunikacijsko strategijo za obravnavo potrebe po dostopu splošne javnosti do rezultatov njihovega dela, v ustrezni obliki, poleg predložitve teh rezultatov ustanovam, pristojnim službam držav članic, strokovnjakom, partnerjem in posebnim upravičencem; poziva agencije, da z vidika razvoja takšne strategije okrepijo svoje sodelovanje in si izmenjajo podatke o najboljši praksi za dosego tega cilja; pričakuje, da bodo agencije pravilno obveščale njegove pristojne organe o napredku oblikovanja takšne strategije, pred naslednjim postopkom podeljevanja razrešnice, da se zagotovi učinkovito in pravočasno spremljanje njihovih dejavnosti;

            Splošne točke, naslovljene na Evropsko računsko sodišče in agencije

                  28.

                  pozdravlja pobudo Evropskega računskega sodišča, da doda tabelo k posebnim poročilom o agencijah, ki je povzetek podatkov o pristojnostih, vodenju, razpoložljivih virih in izdelkih/storitvah posamezne agencije; zavzema stališče, da to izboljša jasnost in preglednost dela teh organov Skupnosti, medtem ko zagotavlja uporabne osnove za primerjavo, kjer je primerno, za pomoč pri vzpostavitvi usklajenega okvira za agencije, h kateremu je pozval Parlament;

                  29.

                  poziva Evropsko računsko sodišče in agencije k okrepitvi njihovega sodelovanja, da se izboljšajo postopki in tehnična orodja za izboljšanje preudarnega upravljanja vseh proračunskih in finančnih vprašanj, za oblikovanje metodologije, ki oblikuje podlago za pozitivno razrešnico za proračun od začetka postopka; pričakuje, da bo redno obveščen o napredku in izvajanju najboljših praks;

                  30.

                  poziva Evropsko računsko sodišče in agencije, da pred končnim poročilom Evropskega računskega sodišča o razrešnici izboljšajo preglednost v kontradiktornem postopku, tako da se izogne kakršnemu koli nasprotovanju ali dvoumnosti, ki bi lahko ogrozila verodostojnost celotnega izvajanja; v zvezi s tem poziva Evropsko računsko sodišče in Komisijo, da predlagata izvedljiv način posodabljanja podatkov o izboljšavah in/ali težavah, ki so se pojavile od prve razprave o pripravljalnem poročilu Evropskega računskega sodišča do odločitve, ali naj se podeli razrešnica, da se prikaže najbolj pravilna slika položaja agencij.

         (1)  UL C 324, 30.12.2004, str. 1.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 245, 29.9.2003, str. 38.

         (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (5)  UL L 330, 4.11.2004, str. 8.

         (6)  Calculation according to the principles of Article 15 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1150/2000 of 22 May 2000 (OJ L 130, 31.5.2000. p. 8.

         (7)  In 2003 the Agency depreciated its fixed assets for the first time.

         (8)  The negative balance is due to the fact that carry-overs are still being treated as expenditure, without any economic adjustment. A rough estimate of the adjustment to be applied suggests that the actual balance for the financial year is of the order of a EUR 1 million.

         NB: Differences in totals are due to the effects of rounding.

         Source: The Agency's data, the tables present, in summary form, the data provided by the Agency in its own accounts.

         (9)  Kot je določeno v Prilogi 1 k Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Gradimo našo skupno prihodnost, Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007–2013“ (COM(2004) 0101, str. 38).

         (10)  Glej Prilogo k Poročilu Komisije o nadaljnjem izvajanju glede razrešnic 2002 (COM(2004) 0648, str. 108).

         (11)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.


title: Sklep Komisije z dne 16. decembra 2002 o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti na razmnoževalnem in sadilnem materialu Prunus domestica na podlagi Direktive Sveta 92/34/EGSBesedilo velja za EGP

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0983

Uradni list L 341 , 17/12/2002 str. 0069 - 0069

		Sklep Komisijez dne 16. decembra 2002o nadaljevanju primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti na razmnoževalnem in sadilnem materialu Prunus domestica na podlagi Direktive Sveta 92/34/EGS(Besedilo velja za EGP)(2002/983/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Direktive Sveta 92/34/EGS z dne 28. aprila 1992 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2002/112/ES [2],ob upoštevanju Odločbe Komisije 2001/896/ES z dne 12. decembra 2001, ki določa ureditev primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti na razmnoževalnem in sadilnem materialu sadnih rastlin na podlagi Direktive Sveta 92/34/EGS [3], in zlasti člena 2 Odločbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Odločba 2001/896/ES določa ureditev primerjalnih poskusov in testiranj Skupnosti na razmnoževalnem in sadilnem materialu sadnih rastlin, ki se med letom 2002 in 2006 izvajajo na podlagi Direktive Sveta 92/34/EGS za Prunus domestica.(2) Testiranja in poskusi, ki so se izvajali v letu 2002, bi se morali nadaljevati v letu 2003 –SKLENILA:Edini členV letu 2002 uvedeni poskusi in testiranja Skupnosti na razmnoževalnem in sadilnem materialu Prunus domestica se nadaljujejo v 2003 skladno z Odločbo 2001/896/ES.V Bruslju, 16. decembra 2002Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 157, 10.6.1992, str. 10.[2] UL L 41, 13.2.2002, str. 44.[3] UL L 331, 15.12.2001, str. 95.--------------------------------------------------


title: 2012/114/EU: Sklep Sveta z dne 14. februarja 2012 o stališču Evropske unije na Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije (STO) o zahtevi Pakistana za STO oprostitev dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki jih je odobrila Evropska unija

text:
               24.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 52/2

         SKLEP SVETA
   z dne 14. februarja 2012
   o stališču Evropske unije na Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije (STO) o zahtevi Pakistana za STO oprostitev dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki jih je odobrila Evropska unija
   (2012/114/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na ravni Unije poteka postopek sprejemanja zakonodaje o odobritvi dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov Pakistanu. Brez oprostitve od obveznosti Unije iz odstavka 1 člena I in člena XIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini 1994 (GATT 1994), kolikor je potrebno, bi se v obravnavo z navedenimi dodatnimi avtonomnimi trgovinskimi preferenciali morale vključiti vse druge članice Svetovne trgovinske organizacije (STO). Zato je ustrezno, da se v skladu z odstavkom 3 člena IX Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ustrezno in kolikor je potrebno, zahteva oprostitev od obveznosti iz odstavka 1 člena I in člena XIII GATT 1994.

               (2)

               Unija je to zahtevo za oprostitev prvič predložila Generalnem svetu STO v razpravo dne 18. novembra 2010 in nato tudi v prenovljeni obliki dne 26. oktobra 2011 in 19. januarja 2012.

               (3)

               Zato je primerno sprejeti stališče Unije o tej zahtevi na Generalnem svetu STO –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče Evropske unije na Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije (STO) je v podporo odobritvi zahteve Pakistana za STO oprostitev dodatnih avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki jih je odobrila Evropska unija.
   To stališče izrazi Komisija.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         M. LIDEGAARD


title: 2013/792/EU: Sklep Sveta z dne 16. decembra 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Finskem

text:
               21.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 349/103

         SKLEP SVETA
   z dne 16. decembra 2013
   o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Finskem
   (2013/792/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1) in zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) in zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

               (5)

               Finska je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

               (6)

               Finska je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

               (7)

               Na Finskem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Finska za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. decembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         V. JUKNA

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 22. decembra 1994 o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990 (SCH/Com-ex (94)29 Rev. 2)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41994D0029

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0130 - 0132

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 22. decembra 1994o uveljavitvi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 19. junija 1990(SCH/Com-ex (94)29 Rev. 2)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 2 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena 131 zgoraj navedene konvencije,ob upoštevanju člena 132 zgoraj navedene konvencije,ob upoštevanju člena 139(2) v povezavi z odstavkoma 1 in 2 skupne izjave I o členu 139 iz sklepne listine zgoraj navedene konvencije,SKLENIL:Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma (v nadaljevanju "Konvencija") se začne nepreklicno uporabljati:1. Uveljavitev pravil in predpisov26. marca 1995 se Konvencija uveljavi v celoti za prvotne države podpisnice, t.j. za Belgijo, Nemčijo, Francijo, Luksemburg in Nizozemsko, ter za Španijo in Portugalsko, ki sta pristopili h Konvenciji.Od tega dne se za odnose med Schengenskimi državami pogodbenicami uporabljajo vse določbe Konvencije ob upoštevanju sklepov Izvršnega odbora, zlasti sklepov o:- odpravi osebnih kontrol na notranjih mejah, predvsem odstranitvi prometnih ovir in odpravi prometnih omejitev na notranjih mejah(SCH/Com-ex (94)1, rev. 2),- uvedbi in uporabi schengenske ureditve na letališčih in pristajališčih(SCH/Com-ex (94)17, rev. 4),- izvajanju mejnih kontrol na zunanjih mejah in ukrepov za nadaljnje povečanje varnosti na zunanjih mejah(SCH/Com-ex (93)4, rev. 2 corr [1]; SCH/Com-ex (94) decl. 8 corr [2]; SCH/Com-ex (94)12 [3]; SCH/Com-ex (94)16, rev.; SCH/Com-ex (94)23, rev. [4]),- skupni vizumski politiki(SCH/Com-ex (93)6 [5]; SCH/Com-ex (93)7 [6]; SCH/Com-ex (93)19 [7]; SCH/Com-ex (93)24; SCH/Com-ex (93)21; SCH/Com-ex (94)15 rev.; SCH/Com-ex (94)2; SCH/Com-ex (94)5 [8]; SCH/Com-ex (94)6) [9]; SCH/Com-ex (94)7 [10]; SCH/Com-ex (94)20 rev. [11]; SCH/Com-ex (94)24 [12]),- boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami(SCH/Com-ex (93)9; SCH/Com-ex (94)28, rev.),- pristojnosti za obravnavanje prošenj za azil(SCH/Com-ex (93)15 corr. [13]; SCH/Com-ex (94)3 [14]; SCH/Com-ex (94)11 [15],- medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah(SCH/Com-ex (93)14)Potem ko izpolnita predpogoje za uveljavitev Konvencije, se sprejme sklep za državi, ki sta pristopili h Konvenciji, kot drugi t.j. za Italijo in Grčijo.2. Izjava o delovanju schengenskega informacijskega sistema (SIS)SIS začne uradno delovati in je dostopen organom, ki imajo pravico do neposrednega preverjanja podatkov v sistemu, 26. marca 1995.Od tega dne se Priročnik za Sirene (SCH/Com-ex (93)8 [16], ki dopolnjuje SIS, v celoti uporablja.Na podlagi sklepov iz poročila usmerjevalnega odbora za SIS Izvršni odbor meni, da bo SIS deloval na ta dan in da bodo takrat naloženi obstoječi nacionalni podatki, v skladu z izjavo odbora z dne 27. junija 1994 (SCH(Com-ex (94) decl. 4, rev. 2), ki se štejejo za bistvene v skladu z izjavo odbora z dne 18. oktobra 1993 (SCH/Com-ex (93) decl. 1 [17].Na ta dan začne delovati skupni nadzorni organ iz člena 115 Konvencije.Določbe Konvencije o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov se uporabljajo v celoti. Izvršni odbor se sklicuje na obvestilo začasnega skupnega nadzornega organa za varstvo osebnih podatkov, da države pogodbenice, ki so uspešno končale preskus, izpolnjujejo pogoje za začetek delovanja SIS glede varstva osebnih podatkov.3. Ureditev v pripravljalnem obdobju (od 22. decembra 1994 do 26. marca 1995)Izvršni odbor naproša države pogodbenice, ki so uspešno končale preskušanje, da do 26. marca 1995 sprejmejo naslednje ukrepe:- da za polno uporabo schengenskih pravil in predpisov organizacijsko in kadrovsko uskladijo potrebne ukrepe, zlasti na področju diplomatskega, sodstvenega in policijskega sodelovanja ter v boju proti nedovoljenemu prometu s prepovedanimi drogami; da še naprej zagotavljajo usposabljanje kadrov za uporabo schengenskih pravil in predpisov, in- da zaključijo tehnične, organizacijske in kadrovske priprave za vzpostavitev delovanja povezave N. SIS s C. SIS in da zaključijo priprave in omogočijo dostop končnih uporabnikov do tega sistema.Izvršni odbor nalaga usmerjevalnemu odboru za SIS, da pravočasno pred zgoraj navedenim dnem potrdi, da je SIS tehnično, organizacijsko in kadrovsko pripravljen za delovanje.Izvršni odbor naproša, da države pogodbenice omogočijo dostopnost sistema za organe, ki imajo pravico neposrednega preverjanja podatkov in katerih imena so bila že sporočena Izvršnemu odboru (SCH/OR. SIS (94)18, rev.3).Izvršni odbor naproša, da države pogodbenice v obdobju za nazaj sporočijo še ostale podatke o osebah in stvareh kot dopolnitev zbirke podatkov, ki se šteje za bistveno (SCH/Com-ex (94) decl. 4, rev. 2 [18]. Podatkovne zbirke SIS je treba sproti dopolnjevati.Izvršni odbor poziva, da države pogodbenice poskrbijo, da letalski prevozniki izvedejo potrebne spremembe za prosto gibanje oseb najkasneje ob spremembi voznih redov dne 26. marca 1995 in da upravljavci letališč zaključijo izvajanje ukrepov, predvidenih v ta namen v sklepu o uvedbi in uporabi schengenske ureditve na letališčih in pristajališčih (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) in do tega dne izvedejo potrebne organizacijske in tehnične predpogoje za prosto gibanje oseb.Države pogodbenice naproša, da o navedenem čim prej obvestijo letalske prevoznike in upravljavce letališč.4. Organizacija uporabe Konvencije po njeni uveljavitvi, predvsem v začetni fazi uporabeNamen uporabe Konvencije je povečati varnost državljanov v Evropi, pri tem pa ustvariti potrebne predpogoje za prosto gibanje oseb v smislu člena 7a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.Izvršni odbor zato poseben pomen pripisuje začetni fazi uporabe Konvencije v celoti, v prvih treh mesecih po 26. marcu 1995.Vsaka država pogodbenica je odgovorna za uporabo Konvencije, zlasti za odpravo kontrol na notranjih mejah v začetni fazi uporabe. Države pogodbenice se medsebojno obveščajo, po potrebi medsebojno posvetujejo in sodelujejo.Za oblikovanje instituta izvajanja konvencije se je Izvršni odbor odločil ustanoviti stalno organizacijsko strukturo za spremljanje izvajanja konvencije, ki jo bo sestavljala obstoječa Centralna skupina ter njene delovne skupine in podskupine.Izvršni odbor pooblašča stalno organizacijsko strukturo za spremljanje izvajanja konvencije, da v začetni fazi uporabe posebej skrbno spremlja uporabo schengenskih pravil in predpisov, da ugotavlja, analizira in hitro rešuje tehnične probleme in po potrebi sprejme ukrepe za učinkovitejšo uporabo Konvencije.Izvršni odbor pooblašča predsedstvo, da do 1. januarja 1995 pripravi načrt dela stalne organizacijske strukture za spremljanje izvajanja konvencije in zagotovi, da delovne skupine ugotovijo vse probleme in hitro pripravijo rešitve.V prvih treh mesecih uporabe se delovne skupine stalne organizacijske strukture za spremljanje izvajanja konvencije redno sestajajo oziroma tako pogosto, kot je potrebno.Če bi bili v posameznih primerih potrebni nujni sklepi, lahko Centralna skupina takoj skliče sestanek v ožji sestavi kot odbor za spremljanje izvajanja konvencije. Odbor za spremljanje izvajanja konvencije sestavljajo bodisi vodje delegacije vsake države pogodbenice ali po en visoki uslužbenec, ki ga določi vsaka država pogodbenica, pomagajo pa mu predstavniki delovnih skupin, s katerimi se mora o vseh problemih posvetovati.Na zahtevo ene od držav pogodbenic Centralna skupina pripravi tudi splošno analizo problemov, ki nastajajo, in predlaga rešitve, ki jih pripravi v sodelovanju z delovnimi skupinami in podskupinami.Če soglasja o rešitvah problemov v Centralni skupini ni mogoče doseči, se zadeva preda v obravnavo Izvršnemu odboru. Pri tem morajo prizadete države pogodbenice imeti možnost podati lastno stališče o sklepih Izvršnega odbora.Vsaka država pogodbenica lahko zahteva, da Centralna skupina oceni razmere, ki so nastale na ozemlju zadevne države pogodbenice.Tri mesece po uveljavitvi Konvencije Centralna skupina predloži Izvršnemu odboru predhodno poročilo o delovanju SIS, učinkovitosti mejnih kontrol na zunanjih mejah, učinkovitosti boja proti nedovoljenemu prometu s prepovedanim drogam ter rezultatih policijskega sodelovanja in sodelovanja sodstva.Centralna skupina predloži splošno poročilo Izvršnemu odboru do 31. marca 1996.Bonn, 22. decembra 1994PredsednikBernd Schmidbauer[1] Glej SCH/Com-ex (99)13.[2] Ta dokument ni bil prevzet v pravni red.[3] Glej SCH/Com-ex (99)13.[4] Glej SCH/Com-ex (99)13.[5] Ta dokument ni bil prevzet v pravni red.[6] Glej SCH/Com-ex (99)13.[7] Ta dokument ni bil prevzet v pravni red.[8] Glej SCH/Com-ex (99)13.[9] Glej SCH/Com-ex (99)13.[10] Glej SCH/Com-ex (99)13.[11] Glej SCH/Com-ex (99)13.[12] Glej SCH/Com-ex (99)13.[13] Določbe o azilu, ki so bile prevzete v pravni red z bonnskim protokolom (SCH/Com-ex (94)3).[14] Določbe o azilu, ki so bile prevzete v pravni red z bonnskim protokolom (SCH/Com-ex (94)3).[15] Določbe o azilu, ki so bile prevzete v pravni red z bonnskim protokolom (SCH/Com-ex (94)3).[16] Nadomeščen s SCH(Com-ex (99)5.[17] Ta dokument ni bil prevzet v pravni red.[18] Ta dokument ni bil prevzet v pravni red.--------------------------------------------------


title: Sklep (EU) 2016/1112 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji

text:
               9.7.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 186/1

         SKLEP (EU) 2016/1112 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 6. julija 2016
   o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odnosi med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in Republiko Tunizijo (v nadaljnjem besedilu: Tunizija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Tunizija je 17. julija 1995 kot prva sredozemska država podpisala pridružitveni sporazum (2) z Unijo, ki je začel veljati 1. marca 1998. V skladu z navedenim sporazumom je Tunizija leta 2008 dokončno odpravila tarife za industrijske proizvode in tako postala prva sredozemska država, ki je vstopila v območje proste trgovine z Unijo. Dvostranski politični dialog in gospodarsko sodelovanje se nadalje razvijata v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2013–2017.

               (2)

               Po revoluciji, ko je bil predsednik Ben Ali 14. januarja 2011 prisiljen zapustiti državo, so v Tuniziji 23. oktobra 2011 potekale prve svobodne in demokratične volitve. Januarja 2014 je bila sprejeta nova ustava, v četrtem četrtletju 2014 pa so potekale parlamentarne in predsedniške volitve, pri čemer so si glavni politični akterji prizadevali za nadaljnje reforme za vzpostavitev popolnoma demokratičnega sistema.

               (3)

               Med tem procesom politične tranzicije so na tunizijsko gospodarstvo negativno vplivali stalni nemiri, regionalna nestabilnost (vključno z učinkom libijskega konflikta) ter neugodne razmere v mednarodnem okolju (zlasti v Uniji, glavni trgovinski partnerici Tunizije). Ta negativni razvoj dogodkov je občutno oslabil njeno gospodarsko rast, pa tudi njen proračunski in plačilnobilančni položaj.

               (4)

               Unija od leta 2011, po političnih spremembah v Tuniziji, izraža neomajno zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Povečala je finančno podporo Tuniziji ter okrepila sodelovanje na mnogih področjih, vključno s civilno družbo, volilnim sistemom, varnostjo, regionalnim razvojem ter socialnimi in gospodarskimi reformami. Ponudila je tudi možnost sklenitve sporazuma o poglobljenem in razširjenem območju proste trgovine, o katerem so se pogajanja začela oktobra 2014.

               (5)

               V takih težkih gospodarskih in finančnih razmerah so se tunizijski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) aprila 2013 dogovorili o nepreventivnem triletnem aranžmaju „stand-by“ v višini 1 146 milijonov SDR (posebne pravice črpanja) v podporo Tuniziji za program gospodarskih prilagoditev in reform, ki je bil naknadno podaljšan do konca leta 2015. Na podlagi šestih zaključenih pregledov izvajanja programov je Tunizija v okviru programa MDS črpala 1 500 milijonov USD.

               (6)

               Avgusta 2013 je Tunizija zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč Unije. Na tej podlagi je bil maja 2014 sprejet sklep o zagotavljanju makrofinančne pomoči v višini 300 milijonov EUR v obliki posojil (MFA-I) (3). Memorandum o soglasju, ki določa pogoje politike v zvezi z MFA-I, je začel veljati 4. marca 2015. Po izvedbi dogovorjenih strateških ukrepov je bila prva tranša MFA-I izplačana 7. maja 2015, druga pa 1. decembra 2015.

               (7)

               Unija je dala za obdobje 2011–2015 na voljo 524 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo programu gospodarskih in političnih reform Tunizije. Poleg tega je bilo Tuniziji v obdobju 2011–2013 dodeljenih 155 milijonov EUR v okviru programa SPRING (Support for partnership, reforms and inclusive growth), v obdobju 2014–2015 pa ji je bilo dodeljenih 122 milijonov EUR v okviru krovnega programa. Poleg tega je Evropska investicijska banka od leta 2011 zagotovila posojila v višini 1 338 milijonov EUR.

               (8)

               Leta 2015 je gospodarstvo Tunizije močno oslabilo več terorističnih napadov, ki so bili usmerjeni na ključne gospodarske panoge, na primer turizem in promet, ter katerih cilj je bil preprečiti konsolidacijo politične tranzicije. Ti napadi so negativno vplivali na oživljanje gospodarstva, ki se je začelo v Tuniziji. Ti dogodki so skupaj z vztrajno regionalno nestabilnostjo (vključno z oživitvijo libijskega konflikta) ter še vedno šibkim evropskim in svetovnim gospodarskim okoljem še poslabšali že tako slab plačilnobilančni in proračunski položaj. Zaradi tega so nastale velike finančne vrzeli v plačilni bilanci in proračunu.

               (9)

               V teh težavnih razmerah je Unija ponovno poudarila svojo zavezanost podpori Tunizije pri njenem procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila izražena v sklepih srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Tunizijo marca 2015 ter po terorističnih napadih junija 2015 v Soussu v sklepih Sveta z dne 20. julija 2015. Politična in gospodarska podpora Unije reformnemu procesu v Tuniziji je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru ESP.

               (10)

               Po poslabšanju gospodarskega in finančnega položaja Tunizije sta MDS in Tunizija začela razgovore o nasledstveni ureditvi, ki bi vključevala večjo vsoto in bi lahko imela obliko razširjenega instrumenta financiranja (v nadaljnjem besedilu: program MDS), obsegala pa bi verjetno obdobje štirih let, z začetkom spomladi 2016. Namen novega programa MDS bi bila zmanjšanje kratkoročnih plačilnobilančnih težav Tunizije in spodbujanje izvajanja odločnih prilagoditvenih ukrepov.

               (11)

               Tunizija je avgusta 2015 zaradi slabšanja gospodarskega stanja in obetov Unijo zaprosila za dodatno makrofinančno pomoč.

               (12)

               Ker je Tunizija država, ki jo zajema ESP, bi se morala šteti za upravičenko do makrofinančne pomoči Unije.

               (13)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne podpore, namenjene takojšnjim potrebam upravičenke po zunanjem financiranju, in bi morala podpreti izvajanje strateškega programa, ki vsebuje takojšnje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, oblikovane za kratkoročno izboljšanje plačilnobilančnega položaja.

               (14)

               Ker je v plačilni bilanci Tunizije še vedno znatna vrzel pri zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, je makrofinančna pomoč Unije Tuniziji v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Tunizije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Makrofinančna pomoč Unije bi z dopolnitvijo sredstev iz finančnega aranžmaja MDS podprla gospodarsko stabilizacijo in program strukturnih reform Tunizije.

               (15)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena za podporo ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja zunanjega financiranja Tunizije, s čimer bi podprla njen gospodarski in družbeni razvoj.

               (16)

               Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Tunizije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti z mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in finančna sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, drugi instrumenti Unije za zunanje financiranje, ki se že uporabljajo v Tuniziji, in dodana vrednost celotne vključenosti Unije.

               (17)

               Komisija bi morala zagotoviti pravno in vsebinsko skladnost makrofinančne pomoči Unije s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjega delovanja, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.

               (18)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Tunizije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.

               (19)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Tunizije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

               (20)

               Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Tunizija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Tuniziji ter spodbujati strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje bi morali redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in doseganje navedenih ciljev.

               (21)

               Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Tunizija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nepravilnostim, povezanim s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija izvajala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

               (22)

               Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta kot proračunskega organa.

               (23)

               Zneski rezervacij, potrebnih za makrofinančno pomoč, bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi, odobrenimi v večletnem finančnem okviru.

               (24)

               Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi se Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovila možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

               (25)

               Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (26)

               Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih s tunizijskimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral praviloma uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju potencialno pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za posle, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Tuniziji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma zamrznitev ali ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Unija da Tuniziji na voljo makrofinančno pomoč v višini največ 500 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), da bi podprla gospodarsko stabilizacijo in obsežen načrt reform Tunizije. Pomoč prispeva k pokritju plačilnobilančnih potreb Tunizije, kot so opredeljene v programu MDS.
   2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se Tuniziji zagotovi v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v imenu Unije najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah in nato izposojena sredstva posodi naprej Tuniziji. Zapadlost posojil v povprečju ne sme presegati 15 let.
   3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Tunizijo, ter v skladu z glavnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenih v pridružitvenemu sporazumu med EU in Tunizijo. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi o izplačilih, in jima pravočasno predloži ustrezne dokumente.
   4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let in pol z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).
   5.   Če se finančne potrebe Tunizije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč prekine ali ukine.
   Člen 2
   1.   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Tunizija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic.
   2.   Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje spremljata izpolnjevanje predpogoja iz odstavka 1 v celotnem obdobju izvajanja makrofinančne pomoči Unije.
   3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5).
   Člen 3
   1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) s tunizijskimi organi dogovori o jasno opredeljenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomskega prilagajanja in strukturnih reform, ki jih izvaja Tunizija ob podpori MDS.
   2.   Namen pogojev iz odstavka 1 je zlasti povečanje učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Tuniziji, vključno v zvezi z uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju strateških ukrepov se ustrezno upošteva tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvojem pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter drugimi prednostnimi nalogami v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.
   3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in tunizijski organi.
   4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, vključno, ali so gospodarske politike Tunizije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem Komisija tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter po potrebi z Evropskim parlamentom in Svetom.
   Člen 4
   1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v treh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.
   2.   Za zneske makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo rezervacije v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (6).
   3.   Komisija sklene, da bo izplačala obroke, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

               (a)

               predpogoj iz člena 2;

               (b)

               trajno zadovoljivi rezultati pri izvajanju strateškega programa, ki vsebuje odločne ukrepe prilagajanja in strukturnih reform, podprte z nepreventivnim kreditnim aranžmajem z MDS, ter

               (c)

               zadovoljivo izvajanje gospodarske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju.

         Drugi obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu prvega obroka. Tretji obrok se načeloma ne izplača prej kot v treh mesecih po izplačilu drugega obroka.
   4.   Kadar se pogoji iz prvega pododstavka odstavka 3 trajno ne izpolnjujejo, Komisija začasno prekine ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V takih primerih Evropski parlament in Svet obvesti o razlogih za to prekinitev ali ukinitev.
   5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača Centralni banki Tunizije. Ob upoštevanju določb, ki se dogovorijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije prenesejo tunizijskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.
   Člen 5
   1.   Najemanje in dajanje posojil v povezavi z makrofinančno pomočjo Unije se izvedeta v eurih z istim datumom valute, pri čemer Unija ni vključena v spremembe zapadlosti in ni izpostavljena kakršnemu koli tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.
   2.   Kadar okoliščine to dopuščajo in če Tunizija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se v posojilne pogoje vključi klavzulo o predčasnem odplačilu, pri čemer se ustrezajoča klavzula vključi tudi v pogoje poslov najemanja posojil.
   3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Tunizija za to zaprosi, se lahko Komisija odloči za refinanciranje vseh ali dela prvotno najetih posojil ali prestrukturiranje ustreznih finančnih pogojev. Posli refinanciranja ali prestrukturiranja se izvedejo v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne učinkujejo na podaljšanje zapadlosti zadevnega posojila ali povečanje zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.
   4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Tunizija.
   5.   Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi s posli iz odstavkov 2 in 3.
   Člen 6
   1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).
   2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.
   3.   Sporazum o posojilu iz člena 3(3) vsebuje določbe o:

               (a)

               zagotovitvi, da Tunizija redno preverja, ali se je financiranje iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi uporabi pravna sredstva za izterjavo vseh nepravilno porabljenih sredstev, zagotovljenih na podlagi tega sklepa;

               (b)

               zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in vseh drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti navedenim pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

               (c)

               izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem;

               (d)

               izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

               (e)

               zagotovitvi, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, kadar se ugotovi, da je Tunizija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo ali korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

         4.   Pred izvedbo makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami presodi ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Tunizije, ki so pomembni za pomoč.
   Člen 7
   1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
   Člen 8
   1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, vključno z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

               (a)

               preuči napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

               (b)

               ocenijo gospodarske razmere in obeti za Tunizijo ter napredek, dosežen pri izvajanju strateških ukrepov iz člena 3(1);

               (c)

               navede povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, tekočimi gospodarskimi in fiskalnimi rezultati Tunizije ter odločitvami Komisije o izplačilu obrokov makrofinančne pomoči Unije.

         2.   Komisija najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o naknadni oceni, v katerem oceni rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.
   Člen 9
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 6. julija 2016

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 24. junija 2016.

      (2)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi stran (UL L 278, 21.10.2005, str. 9).

      (3)  Sklep št. 534/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Republiki Tuniziji (UL L 151, 21.5.2014, str. 9).

      (4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

      (5)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

      (6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

      (7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      (8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

      (9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

      (10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

      (11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

      Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta
      Ta sklep se sprejme brez poseganja v skupno izjavo, sprejeto skupaj s Sklepom 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki naj še naprej velja za podlago vsem sklepom Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči tretjim državam in ozemljem.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/236 z dne 12. februarja 2015 o spremembi Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu

text:
               14.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/18

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/236
   z dne 12. februarja 2015
   o spremembi Sklepa 2010/413/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Iranu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/413/SZVP z dne 26. julija 2010 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Skupnega stališča 2007/140/SZVP (1) in zlasti člena 23 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. julija 2010 sprejel Sklep 2010/413/SZVP.

               (2)

               Sklep 2010/413/SZVP med drugim dopušča izpolnitev obveznosti, izhajajočih iz pogodb, sklenjenih pred 23. januarjem 2012, ali iz dodatnih pogodb, ki jih je bilo treba skleniti zaradi izpolnitve teh obveznosti, kadar je namen dobave iranske surove nafte in petrokemičnih izdelkov ali dobička iz njihove dobave povračilo neporavnanih terjatev v zvezi s pogodbami, sklenjenimi pred 23. januarjem 2012, osebam ali subjektom na ozemlju držav članic ali ozemlju pod njihovo pristojnostjo, če so v teh pogodbah specifično določena taka povračila.

               (3)

               V Sklepu 2010/413/SZVP je tudi določeno, da se ukrepi zamrznitve sredstev iz navedenega sklepa ne uporabljajo za dejanja in transakcije, ki se izvršijo v zvezi s subjekti iz Priloge II k navedenemu sklepu, če so ta dejanja in transakcije potrebni, da se do 31. decembra 2014 izpolnijo zadevne obveznosti.

               (4)

               Svet meni, da bi bilo treba to izjemo podaljšati do 30. junija 2015.

               (5)

               Za izvajanje ukrepov iz tega sklepa je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije.

               (6)

               Splošno sodišče Evropske unije je s sodbo z dne 12. decembra 2013 v zadevi T-58/12 razglasilo odločitev Sveta, da Gholama Golparvarja, Ghasema Nabipourja, Mansourja Eslamija, Mohamada Talaia, Mohammada Farda, Alirezo Ghezelayaghija, Hassana Zadeha, Mohammada Pajanda, Ahmada Sarkandija, Seyeda Rasoola and Ahmada Tafazolyja uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP, za nično.

               (7)

               Gholama Golparvarja bi bilo treba na podlagi nove obrazložitve znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi.

               (8)

               Splošno sodišče Evropske unije je s sodbo z dne 3. julija 2014 v zadevi T-565/12 razglasilo odločitev Sveta, da National Iranian Tanker Company uvrsti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP, za nično.

               (9)

               National Iranian Tanker Company bi bilo treba na podlagi nove obrazložitve znova uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi.

               (10)

               Sklep 2010/413/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 20(14) Sklepa 2010/413/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „14.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za dejanja in transakcije, ki se izvršijo v zvezi s subjekti iz Priloge II, če so ta dejanja in transakcije potrebni, da se do 30. junija 2015 izpolnijo obveznosti iz člena 3c(2), pod pogojem, da je ta dejanja in transakcije za vsak posamezen primer vnaprej odobrila zadevna država članica. Zadevna država članica o svoji nameri, da bo zagotovila odobritev, obvesti druge države članice in Komisijo.“

   Člen 2
   Priloga II k Sklepu 2010/413/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         E. RINKĒVIČS

      (1)  UL L 195, 27.7.2010, str. 39.

      PRILOGA

                  I.

                  Na seznam iz dela I Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP se doda naslednji subjekt:
                  I.   Osebe in subjekti, vključeni v jedrske dejavnosti ali dejavnosti v zvezi z balističnimi raketami, ter osebe in subjekti, ki podpirajo iransko vlado.

                  B.   Subjekti

                              Ime

                              Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                              Razlogi

                              Datum uvrstitve na seznam

                              140.

                              National Iranian Tanker Company (NITC)

                                          35 East Shahid Atefi Street, Africa Ave. 19177 Tehran P.O. Box: 19395-4833

                                          Tel. +98 21 23801

                                          E-naslov: info@nitc-tankers.com; uradi po vsem svetu.

                              National Iranian Tanker Company zagotavlja finančno podporo iranski vladi preko svojih delničarjev, Iranian State Retirement Fund, Iranian Social Security Organization in Oil Industry Employees Retirement and Savings Fund, ki so, subjekti pod nadzorom države. Hkrati je NITC eden največjih upravljavcev tankerjev za prevoz surove nafte na svetu in eden od najpomembnejših prevoznikov iranske surove nafte. Zato NITC zagotavlja logistično podporo iranski vladi s prevozom iranske nafte.

                  II.

                  Na seznam iz dela III Priloge II k Sklepu 2010/413/SZVP se doda naslednja oseba:
                  III.   Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL)

                  A.   Oseba

                              Ime

                              Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                              Razlogi

                              Datum uvrstitve na seznam

                              8.

                              Gholam Hossein Golpavar

                              Datum rojstva: 23. januar 1957, iransko državljanstvo; št. osebne izkaznice: 4207.

                              Golpavar deluje v imenu IRISL in družb, ki so z njo povezane. Bil je nekdanji komercialni direktor IRISL tergeneralni direktor in delničar SAPID Shipping Company, neizvršni direktor in delničar HDSL ter delničar Rhabaran Omid Darya Ship Management Company, tj. družb, ki jih je EU uvrstila na seznam subjektov, ki delujejo v imenu IRISL.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/1386 z dne 25. julija 2017 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               26.7.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 194/63

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1386
   z dne 25. julija 2017
   o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), ter zlasti člena 3(1) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

               (2)

               Svet je 13. marca 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/445 (2), s katerim je ukrepe podaljšal za nadaljnjih šest mesecev.

               (3)

               Svet je pregledal eno posamezno uvrstitev na seznam iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP. Vnos v zvezi s to osebo bi bilo treba spremeniti.

               (4)

               Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Sklepu 2014/145/SZVP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga k Sklepu 2014/145/SZVP se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. julija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/445 z dne 13. marca 2017 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 67, 14.3.2017, str. 88).

      PRILOGA
      V Prilogi k Sklepu 2014/145/SZVP se pod naslovom „Osebe“ vnos št. 92 nadomesti z naslednjim:

                     Ime

                     Podatki o identiteti

                     Razlogi

                     Datum uvrstitve na seznam

                     „92.

                     Arkadij Romanovich ROTENBERG,
                     Arkadii Romanovich ROTENBERG
                     (Аркадий Романович РОТЕНБЕРГ)

                     Datum rojstva: 15.12.1951
                     Kraj rojstva: Leningrad (Sankt Peterburg)

                     Arkadij Rotenberg je pomemben ruski poslovnež, ki je osebno tesno povezan s predsednikom Putinom. Od marca 2014 je osebno ali za svoja podjetja prejel državna naročila v skupni vrednosti več kot 7 milijard dolarjev. V letu 2015 je bil z vidika vrednosti pogodb najpomembnejši prejemnik na letnem seznamu državnih naročil, ker je ruska vlada z njim sklenila pogodbe v vrednosti 555 milijard rubljev. Ta naročila so bila večinoma dodeljena brez uradnih konkurenčnih postopkov. 30. januarja 2015 je predsednik vlade Dmitrij Medvedjev podpisal odlok, na podlagi katerega je bila z Rotenbergovim podjetjem Strojgazmontaž sklenjena državna pogodba za izgradnjo mostu Kerč od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim. S temi pogodbami so mu ruski nosilci odločitev, odgovorni za priključitev Krima ali destabilizacijo vzhodne Ukrajine, zagotovili finančne koristi.
                     Rotenberg je lastnik podjetja Strojgazmontaž, s katerim je bila sklenjena državna pogodba za izgradnjo mostu Kerč od Rusije do nezakonito priključene Avtonomne republike Krim, s čimer se utrjuje njeno povezovanje z Rusko federacijo in še dodatno spodkopava ozemeljska nedotakljivost Ukrajine. Poleg tega je podjetje Strojgazmontaž januarja 2017 sklenilo pogodbo za izvedbo javnega naročila v vrednosti 17 milijard rubljev za izgradnjo železniške povezave na mostu Kerč, kar še dodatno spodkopava ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine.
                     Rotenberg je predsednik upravnega odbora založbe Prosveščenje, ki je izvedla projekt ‚Za otroke Rusije: naslov – Krim‘, tj. javno kampanjo, s katero naj bi otroke na Krimu prepričali, da so postali ruski državljani in da živijo v Rusiji. Na ta način je podpiral politiko ruske vlade za priključitev Krima Rusiji.

                     30.7.2014“


title: 2009/167/ES: Sklep Sveta z dne 26. februarja 2009 o spremembi Sklepa z dne 27. marca 2000 o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU

text:
               28.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 56/15

      SKLEP SVETA

   z dne 26. februarja 2009
   o spremembi Sklepa z dne 27. marca 2000 o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU
   (2009/167/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju člena 42(2), člena 10(4) in člena 18 Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) (1),
   ob upoštevanju Akta Sveta z dne 3. novembra 1998 o pravilih Europolovih zunanjih odnosov s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z Evropsko unijo (2), in zlasti člena 2 Akta,
   ob upoštevanju Akta Sveta z dne 3. novembra 1998 o pravilih za sprejemanje podatkov od tretjih oseb pri Europolu (3) in zlasti člena 2 Akta,
   ob upoštevanju Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o pravilih za prenos osebnih podatkov s strani Europola tretjim državam in tretjim organom (4) in zlasti členov 2 in 3 Akta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               27. marca 2000 je Svet sprejel Sklep o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU (5).

               (2)

               Zaradi operativnih interesov bi bilo treba Indijo dodati na seznam tretjih držav, s katerimi je direktor Europola pooblaščen začeti pogajanja.

               (3)

               Zato bi bilo treba Sklep z dne 27. marca 2000 ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep z dne 27. marca 2000 se spremeni:
   v členu 2(1) se pod naslovom „Tretje države“ v abecedni seznam doda naslednja država:

               „—

               Indija“.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan po sprejetju.

      V Bruslju, 26. februarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         I. LANGER

      (1)  UL C 316, 27.11.1995, str. 2.

      (2)  UL C 26, 30.1.1999, str. 19.

      (3)  UL C 26, 30.1.1999, str. 17.

      (4)  UL C 88, 30.3.1999, str. 1.

      (5)  UL C 106, 13.4.2000, str. 1.


title: 2014/693/EU: Sklep Sveta z dne 29. septembra 2014 o imenovanju poljskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               3.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 289/21

         SKLEP SVETA
   z dne 29. septembra 2014
   o imenovanju poljskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

      (2014/693/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga poljske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

               (2)

               Zaradi konca mandata Marzene MENDZA-DROZD se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Michal Grzegorz MODRZEJEWSKI se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 29. septembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.


title: Sklep Komisije z dne 16. novembra 1999 o pristopu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) h Konvenciji o jedrski varnosti iz leta 1994 (notificiran pod dokumentarno številko K(1999) 3223)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0819

Uradni list L 318 , 11/12/1999 str. 0020 - 0020

		Sklep Komisijez dne 16. novembra 1999o pristopu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) h Konvenciji o jedrski varnosti iz leta 1994(notificiran pod dokumentarno številko K(1999) 3223)(1999/819/Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,ob upoštevanju Sklepa Sveta z 7. decembra 1998 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo h Konvenciji o jedrski varnosti,ker so vse države članice pogodbenice Konvencije o jedrski varnosti;ker bi morala Evropska skupnost za atomsko energijo pristopiti h Konvenciji o jedrski varnosti,SKLENILA:Člen 1V imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo se potrdi pristop h Konvenciji o jedrski varnosti.Besedilo Konvencije in izjava Evropske skupnosti za atomsko energijo se v skladu z določbami člena 30(4)(iii) Konvencije priložita temu sklepu.Člen 2Listine o pristopu se deponirajo pri generalnem direktorju Mednarodne agencije za atomsko energijo, depozitarju Konvencije, dan po sprejetju tega sklepa.V Bruslju, 16. novembra 1999Za KomisijoMargot WallströmČlanica Komisije--------------------------------------------------


title: 2011/775/EU: Sklep Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2011 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               30.11.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 317/33

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA
   z dne 23. oktobra 2011
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   (2011/775/EU)
   EVROPSKI SVET JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti člena 11.2 Protokola,
   ob upoštevanju priporočila Sveta Evropske unije (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske centralne banke (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Predsednik Evropske centralne banke Jean-Claude TRICHET je v pismu z dne 27. septembra 2011 sporočil odločitev Jürgena STARKA, da še pred koncem njegovega mandata, ki se izteče 31. maja 2014, odstopi s položaja v Izvršilnem odboru, in da je Jürgen STARK svoje naloge pripravljen opravljati do dne, ko bo njegov naslednik prevzel njegove dolžnosti. Zato je treba imenovati novega člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke.

               (2)

               Evropski svet želi imenovati Jörga ASMUSSENA, ki po njegovem mnenju izpolnjuje vse zahteve iz člena 283(2) Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Jörg ASMUSSEN se imenuje za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za osemletni mandat od 1. januarja 2012.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. oktobra 2011

            Za Evropski svet

            Predsednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  UL L 265, 11.10.2011, str. 29.

      (2)  Mnenje z dne 13. oktobra 2011.

      (3)  Mnenje z dne 6. oktobra 2011 (UL C 301, 12.10.2011, str. 2).


title: Sklep Sveta z dne 20. aprila 2015 o imenovanju dveh nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Slovaško

text:
               22.4.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 130/4

         SKLEP SVETA
   z dne 20. aprila 2015
   o imenovanju dveh nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Slovaško
   (2015/C 130/04)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga Svetu predložile vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepi z dne 22. aprila 2013 (2), 2. decembra 2013 (3), 14. aprila 2014 (4) in 12. junija 2014 (5) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 22. aprila 2013 do 28. februarja 2016.

               (2)

               Slovaška vlada je predlagala dodatna kandidata za dve prosti mesti, ki ju je treba zapolniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za nadomestna člana Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje, ki se konča 28. februarja 2016, se imenujeta:
   I.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Slovaška

               Silvia SUROVÁ
               Štefan PETKANIČ

         Člen 2
   Svet pozneje imenuje člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. aprila 2015

            Za Svet

            Predsednik

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  Sklep Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 218, 13.9.2003, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta z dne 22. aprila 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 120, 26.4.2013, str. 7).

      (3)  Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Hrvaško, Madžarsko, Portugalsko in Združeno kraljestvo (UL C 358, 7.12.2013, str. 3).

      (4)  Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o imenovanju člana in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Hrvaško (UL C 118, 17.4.2014, str. 3) in Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Grčijo in Romunijo (UL C 118, 17.4.2014, str. 4).

      (5)  Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju nadomestnega člana Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Litvo (UL C 182, 14.6.2014, str. 16).