title: Sklep (EU) 2018/1720 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Portugalske – EGF/2018/002 PT/Norte-Centro-Lisboa oblačila

text:
                  16.11.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 291/8

         SKLEP (EU) 2018/1720 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 23. oktobra 2018
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Portugalske – EGF/2018/002 PT/Norte-Centro-Lisboa oblačila
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1), in zlasti člena 15(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 13 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

                     (2)

                     Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Portugalska je 24. aprila 2018 vložila vlogo za finančni prispevek iz ESPG v zvezi z odpusti v sektorju proizvodnje oblačil v regijah Norte, Centro in Lisboa na Portugalskem. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

                     (4)

                     Portugalska se je v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 odločila, da prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, zagotovi tudi 730 mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET).

                     (5)

                     Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 4 655 883 EUR za vlogo, ki jo je vložila Portugalska.

                     (6)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 4 655 883 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 23. oktobra 2018.

            V Strasbourgu, 23. oktobra 2018

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               A. TAJANI

                  Za Svet

                  Predsednica

               K. EDTSTADLER

            (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

            (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


Odločba Komisije z dne 28/11/2018 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9165 - Canada Pension Plan Investment Board / Ontario Teachers' Pension Plan Board / Impulsora del Desarrollo y El Empleo en America Latina, S.A.B. de C.V. / ConcesioAutopista Guadalajara-Tepic, S.A. de C.V.) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 30/11/2018 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9153 - Meridiam SAS / La Caisse des dépôts et consignations / FICA-HPCI) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 16/10/2018 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.8993 - China Huaxin Post and Telecom Technologies Co., Ltd / Juniper Networks International B.V. / Shanghai Huaxin Juniper Networks Co., Ltd.) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Sveta (EU) 2019/217 z dne 28. januarja 2019 o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

text:
                  6.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 34/1

         SKLEP SVETA (EU) 2019/217
         z dne 28. januarja 2019
         o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evro-mediteranski pridružitveni sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: pridružitveni sporazum) je začel veljati 1. marca 2000.

                     (2)

                     Odkar je začel veljati pridružitveni sporazum, je Unija še naprej krepila dvostranske odnose s Kraljevino Maroko in ji dodelila prednostni status.

                     (3)

                     Unija ne prejudicira rezultata političnega procesa o končnem statusu Zahodne Sahare, ki se odvija pod okriljem Združenih narodov, ter vedno znova potrjuje svojo zavezanost reševanju spora v Zahodni Sahari, ki je trenutno vpisana na seznam ozemelj brez samouprave, katerega večji del je zdaj pod upravo Kraljevine Maroko. V celoti podpira prizadevanja generalnega sekretarja Združenih narodov in njegovega osebnega odposlanca, da bi stranema pomagali doseči pravično, trajno in za obe strani sprejemljivo politično rešitev, ki bi omogočala samoodločbo ljudstva Zahodne Sahare v okviru ureditev, skladnih s cilji in načeli iz Listine Združenih narodov, kot so zapisani v resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov, zlasti v resolucijah. 2152 (2014), 2218 (2015), 2385 (2016), 2351 (2017) in 2414 (2018).

                     (4)

                     Odkar je začel veljati pridružitveni sporazum, so se proizvodi iz Zahodne Sahare s potrjenim maroškim poreklom uvažali v Unijo na podlagi tarifnih preferencialov, določenih z upoštevnimi določbami navedenega sporazuma.

                     (5)

                     Vendar je Sodišče v sodbi, ki jo je izdalo v zadevi C-104/16 P (3), določilo, da pridružitveni sporazum velja le za ozemlje Kraljevine Maroko, ne pa tudi Zahodne Sahare, ki je nesamoupravno ozemlje.

                     (6)

                     Pomembno je poskrbeti, da trgovinski tokovi, ki so se razvili skozi leta, ne bodo moteni, ter hkrati določiti ustrezna jamstva za varstvo mednarodnega prava, vključno s človekovimi pravicami, in trajnostni razvoj zadevnih ozemelj. Svet je 29. maja 2017 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj s Kraljevino Maroko, da v skladu s sodbo Sodišča določi pravno podlago za odobritev tarifnih preferencialov, ki so s pridružitvenim sporazumom predvideni za proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare. Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko je edini način za zagotovitev, da je uvoz proizvodov s poreklom iz Zahodne Sahare upravičen do preferencialnega porekla, saj lahko le maroški organi zagotovijo spoštovanje pravil za odobritev takih preferencialov.

                     (7)

                     Komisija je ocenila morebitne posledice takega sporazuma za trajnostni razvoj, zlasti z vidika prednosti in slabosti, ki jih tarifni preferenciali, odobreni za proizvode iz Zahodne Sahare, prinašajo za zadevno prebivalstvo, ter njihovih učinkov na izkoriščanje naravnih virov na zadevnih ozemljih. Učinke tarifnih ugodnosti na zaposlovanje, človekove pravice in izkoriščanje naravnih virov je zelo težko izmeriti, saj so posredni. Prav tako ni lahko pridobiti objektivnih informacij v zvezi s tem.

                     (8)

                     Kljub temu iz te ocene izhaja, da koristi za gospodarstvo Zahodne Sahare, ki jih prinaša odobritev tarifnih preferencialov, določenih v pridružitvenem sporazumu za proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare, ter zlasti močan gospodarski vzvod in torej družbeni razvoj, ki ga to prinaša, na splošno presegajo slabosti, omenjene v postopku pogajanj, med katerimi so obsežno izkoriščanje naravnih virov, zlasti zalog podzemne vode, za katero so bili sprejeti ukrepi.

                     (9)

                     Ocenjeno je bilo, da bo imela razširitev tarifnih preferencialov na proizvode s poreklom iz Zahodne Sahare na splošno pozitiven učinek za zadevno prebivalstvo. Pričakuje se, da se bo ta učinek v prihodnosti ohranil ali po možnosti še okrepil. Ocena kaže, da je mogoče z razširitvijo tarifnih preferencialov na proizvode iz Zahodne Sahare spodbuditi pogoje za naložbe ter spodbuditi njegov hiter in pomemben razcvet, ki bi ugodno vplival na lokalno zaposlovanje. Obstoj gospodarskih dejavnosti in proizvodnje v Zahodni Sahari, ki bi imele največje koristi od tarifnih preferencialov, določenih v pridružitvenem sporazumu, kaže, da bi neodobritev tarifnih preferencialov pomembno škodovala izvozu iz Zahodne Sahare, zlasti izvozu ribiških in kmetijskih proizvodov. Ocenjuje se, da bo odobritev tarifnih preferencialov pozitivno vplivala na gospodarski razvoj Zahodne Sahare, saj naj bi spodbudila naložbe.

                     (10)

                     Ob upoštevanju uvodnih izjav o privolitvi v sodbi Sodišča je Komisija v sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje izvedla vse razumne in možne ukrepe v dani situaciji, da je bilo ustrezno vključeno zadevno prebivalstvo, da se zagotovi njegova privolitev. Izvedena so bila široka posvetovanja in večina socialnih, ekonomskih in političnih deležnikov, ki so sodelovali v posvetovanjih, je izrazila naklonjenost razširitvi tarifnih preferencialov iz pridružitvenega sporazuma na Zahodno Saharo. Tisti, ki so razširitvi nasprotovali, so v bistvu menili, da bi se s takim sporazumom utrdil položaj Maroka na ozemlju Zahodne Sahare. Vendar nič v besedilu sporazuma ne navaja k temu, da se z njim priznava suverenost Maroka nad Zahodno Saharo. Unija bo sicer še naprej krepila prizadevanja v podporo procesu za mirno rešitev spora, ki so ga začeli Združeni narodi in se v njihovem okviru še vedno nadaljuje.

                     (11)

                     V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/1893 (4) je bil sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum) podpisan 25. oktobra 2018, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

                     (12)

                     Sporazum prispeva k uresničitvi ciljev, ki jih Unija izpolnjuje na podlagi člena 21 Pogodbe o Evropski uniji.

                     (13)

                     Sporazum bi bilo treba odobriti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum) se odobri v imenu Unije.
            Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.

            Člen 2
            Predsednik Sveta imenu Unije poda uradno obvestilo iz sporazuma (5).

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 28. januarja 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               P. DAEA

            (1)  Odobritev z dne 16. januarja 2019 (še ni objavljena v Uradnem listu).

            (2)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

            (3)  Sodba Sodišča z dne 21. decembra 2016, Svet/Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2018/1893 z dne 16. julija 2018 o podpisu, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o spremembi protokolov št. 1 in št. 4 k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (UL L 310, 6.12.2018, str. 1).

            (5)  Generalni sekretariat Sveta v bo Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti sporazuma.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/222 z dne 20. decembra 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem z Začasnim evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti

text:
                  7.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 35/32

         SKLEP SVETA (EU) 2019/222
         z dne 20. decembra 2018
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem z Začasnim evro-mediteranskim pridružitvenim sporazumom o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Začasni evro-mediteranski pridružitveni sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Začasni pridružitveni sporazum) je bil podpisan 24. februarja 1997 in je začel veljati 1. julija 1997.

                     (2)

                     Pogodbenici se strinjata, da sedanji akcijski načrt EU in Palestinske oblasti še naprej odraža privilegirano partnerstvo med EU in Palestinsko oblastjo ter podpira izvajanje Začasnega pridružitvenega sporazuma.

                     (3)

                     V skladu s členom 63 Začasnega pridružitvenega sporazuma lahko Skupni odbor sprejema sklepe in daje ustrezna priporočila.

                     (4)

                     Skupni odbor sprejme priporočilo o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta s pisnim postopkom.

                     (5)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru, saj bo priporočilo imelo pravne učinke.

                     (6)

                     Podaljšanje akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta bo pogodbenicama omogočilo, da nadaljujeta sodelovanje v prihodnjih letih, vključno z možnim pogajanjem glede prednostnih nalog partnerstva –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani, o podaljšanju akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti, temelji na osnutku priporočila Skupnega odbora, priloženem temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 20. decembra 2018

                  Za Svet

                  Predsednica

               E. KÖSTINGER

            (1)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

            OSNUTEK
            PRIPOROČILO št. …/… SKUPNEGA ODBORA EU-PLO
            z dne …
            o odobritvi podaljšanja akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti [… 2018]
            SKUPNI ODBOR EU-PLO JE –
            ob upoštevanju Začasnega evro-mediteranskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (1),
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Začasni evro-mediteranski pridružitveni sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) za Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Začasni pridružitveni sporazum) je bil podpisan 24. februarja 1997 in je začel veljati 1. julija 1997.

                        (2)

                        V skladu s členom 63 Začasnega pridružitvenega sporazuma lahko Skupni odbor sprejema sklepe in daje ustrezna priporočila.

                        (3)

                        Člen 10 poslovnika Skupnega odbora določa možnost sprejemanja odločitev s pisnim postopkom med sejami, če se pogodbenici s tem strinjata.

                        (4)

                        Podaljšanje akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta bo pogodbenicama omogočilo, da nadaljujeta sodelovanje v prihodnjih letih, vključno z možnim pogajanjem glede prednostnih nalog partnerstva –

                  SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

               Člen 1
               Skupni odbor po pisnem postopku priporoča podaljšanje akcijskega načrta EU in Palestinske oblasti za tri leta od dneva sprejetja podaljšanja.

               Člen 2
               To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.

               V …, […].

                     Za Skupni odbor EU-PLO

                     Predsednik

               (1)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/234 z dne 5. februarja 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem svetu, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, glede sprejetja Poslovnika Skupnega sveta ter Poslovnika Odbora za trgovino in razvoj

text:
                  8.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 37/127

         SKLEP SVETA (EU) 2019/234
         z dne 5. februarja 2019
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem svetu, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani, glede sprejetja Poslovnika Skupnega sveta ter Poslovnika Odbora za trgovino in razvoj
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so Evropska unija in njene države članice podpisale 10. junija 2016. Od 10. oktobra 2016 se začasno uporablja med Unijo na eni strani ter Bocvano, Lesotom, Namibijo, Esvatinijem in Južno Afriko na drugi strani, od 4. februarja 2018 pa med Unijo in Mozambikom.

                     (2)

                     V skladu s členom 102(1) Sporazuma je Skupni svet pooblaščen za odločanje v zvezi z vsemi vprašanji, ki jih zajema Sporazum. V skladu s točkama (h) in (i) člena 101(3) Sporazuma Skupni svet oblikuje svoj poslovnik ter poslovnik Odbora za trgovino in razvoj.

                     (3)

                     Skupni svet na prvem srečanju sprejme odločitvi glede svojega poslovnika ter poslovnika Odbora za trgovino in razvoj.

                     (4)

                     Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem svetu, saj bo predvidena odločitev Skupnega sveta za Unijo zavezujoča.

                     (5)

                     Stališče Unije v Skupnem svetu bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na prvem srečanju Skupnega sveta v zvezi s Poslovnikom ter Poslovnikom Odbora za trgovino in razvoj, temelji na osnutku sklepa Skupnega sveta, ki je priložen temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 5. februarja 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. CIAMBA

            (1)  UL L 250, 16.9.2016, str. 3.

            OSNUTEK
            SKLEP št. 1/2019 SKUPNEGA SVETA, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI SPORAZUMA O GOSPODARSKEM PARTNERSTVU MED EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER DRŽAVAMI SADC, KI IZVAJAJO SGP, NA DRUGI STRANI
            z dne …
            o sprejetju Poslovnika Skupnega sveta ter Poslovnika Odbora za trgovino in razvoj
            SKUPNI SVET JE –
            ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti členov 100, 101 in 102 Sporazuma –
            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1
               V skladu z določbami iz Priloge I k temu sklepu se oblikuje Poslovnik Skupnega sveta.

               Člen 2
               Poslovnik Odbora za trgovino in razvoj se oblikuje, kot je določeno v Prilogi II k temu sklepu.

               Člen 3
               Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

               V … dne …

                     Za Skupni svet

                     Minister za trgovino

                     Predstavnik EU

            PRILOGA I
            POSLOVNIK SKUPNEGA SVETA

               POGLAVJE I

               ORGANIZACIJA

               Člen 1
               Sestava in predsedovanje

                  1.   Skupni svet, ustanovljen v skladu s členom 100 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge, kot je določeno v členih 100 in 101 Sporazuma.

                  2.   Sklicevanje na „pogodbenici“ v tem poslovniku je v skladu z opredelitvijo iz člena 104 Sporazuma sklicevanje na države SADC, ki izvajajo SGP, in pogodbenico EU (to je Evropska unija ali njene države članice ali Evropska unija in njene države članice, ob upoštevanju njihovih zadevnih področij pristojnosti).

                  3.   V skladu s členom 101(1) Sporazuma Skupni svet sestavljajo ustrezni člani Sveta Evropske unije in ustrezni člani Evropske komisije ali njihovi predstavniki na eni strani ter ustrezni ministri držav SADC, ki izvajajo SGP, ali njihovi predstavniki na drugi.

                  4.   Srečanjem Skupnega sveta na ministrski ravni izmenično po 12 mesecev predsedujejo predstavniki pogodbenice EU, ob upoštevanju zadevnih področij pristojnosti Unije in njenih držav članic, in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP. Prvemu srečanju Skupnega sveta pogodbenici sopredsedujeta.

                  5.   Mandat prvega obdobja predsedovanja iz odstavka 4 se začne na dan po prvem srečanju Skupnega sveta in konča 31. decembra istega leta. Predsedovanje v tem prvem obdobju opravlja [predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP] [pogodbenica EU].

               Člen 2
               Srečanja

                  1.   V skladu s členom 102(4) Sporazuma se Skupni svet sestaja redno najmanj na dve leti, in izredno, kadar okoliščine to zahtevajo, če se pogodbenici tako dogovorita.

                  2.   Srečanja Skupnega sveta potekajo izmenično v Bruslju in na ozemlju ene od držav SADC, ki izvajajo SGP, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

                  3.   Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, srečanja Skupnega sveta skliče pogodbenica, ki mu predseduje, po posvetovanju z drugo pogodbenico.

                  4.   Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta srečanja Skupnega sveta organizirali po elektronski poti.

               Člen 3
               Opazovalci
               Skupni svet se lahko odloči na svoja srečanja priložnostno povabiti opazovalce in določiti, katere točke dnevnega reda bodo odprte zanje.

               Člen 4
               Sekretariat

                  1.   Generalni sekretariat Sveta Evropske unije in Evropska komisija na eni strani ter enota SADC SGP v okviru sekretariata SADC na drugi strani izmenično po 12 mesecev delujejo kot sekretariat Skupnega sveta (v nadaljnjem besedilu: sekretariat). Ta obdobja sovpadajo z ureditvijo predsedovanja, vzpostavljeno na podlagi člena 1(4) in (5).

                  2.   Na strani pogodbenice EU začasne dnevne rede in osnutke zapisnikov sestavi Evropska komisija, vse uradne dokumente, ki so namenjeni Skupnemu svetu ali iz njega izhajajo, pa razpošilja generalni sekretariat Sveta Evropske unije.

               POGLAVJE II

               DELOVANJE

               Člen 5
               Dokumenti
               Kadar razprave Skupnega sveta temeljijo na pisnih dokumentih, sekretariat take dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Skupnega sveta.

               Člen 6
               Uradno obveščanje in dnevni red srečanj

                  1.   Sekretariat obvesti pogodbenici o srečanju Skupnega sveta in ju pozove, naj svoje prispevke za dnevni red predložita najpozneje 30 dni pred srečanjem. V primeru nuje ali nepredvidenih okoliščin se lahko srečanje skliče na hitro.

                  2.   Sekretariat pripravi začasni dnevni red za vsako srečanje. Najpozneje 14 dni pred srečanjem ga posreduje predsedniku in članom Skupnega sveta.

                  3.   Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je sekretariat od pogodbenice prejel zahtevek za vključitev na dnevni red.

                  4.   Skupni svet sprejme dnevni red na začetku vsakega srečanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

                  5.   Predsednik Skupnega sveta lahko v soglasju z obema pogodbenicama na srečanje povabi strokovnjake, da predstavijo informacije o posebnih temah.

               Člen 7
               Zapisnik

                  1.   Sekretariat pripravi osnutek zapisnika vsakega sestanka 21 dni po sestanku, razen če se pogodbenici sporazumno dogovorita drugače.

                  2.   V zapisniku se v zvezi z vsako točko dnevnega reda praviloma navede naslednje:

                              (a)

                              dokumentacija, predložena Skupnemu svetu;

                              (b)

                              izjave, za katere so člani Skupnega sveta zahtevali, da se zapišejo v zapisnik, ter

                              (c)

                              vprašanja, o katerih sta se dogovorili pogodbenici, kot so sprejeti sklepi, priporočila in operativni sklepi.

                  3.   Pogodbenici pisno potrdita zapisnik vsakega sestanka v 42 dneh po sestanku, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Po potrditvi sekretar podpiše dva izvoda zapisnika, vsaka od pogodbenic pa prejme po en verodostojen izvod izvirnika.

               Člen 8
               Sklepi in priporočila

                  1.   V skladu s členom 102 Sporazuma Skupni svet v primerih, predvidenih v Sporazumu, sprejema sklepe ali priporočila s soglasjem pogodbenic.

                  2.   Kadar ima Skupni svet v skladu s Sporazumom pooblastila za sprejemanje sklepov ali priporočil, so taki akti v zapisniku naslovljeni kot „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat vsak sprejeti sklep oziroma priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegovega predmeta. V vsakem sklepu ali priporočilu je določen datum začetka veljavnosti.

                  3.   Če se država SADC, ki izvaja SGP, ne more udeležiti srečanja Skupnega sveta, sekretariat sklepe ali priporočila, dogovorjena na tem srečanju, sporoči zadevnemu članu. Zadevna država SADC, ki izvaja SGP, v 10 koledarskih dneh, potem ko so bili sklepi ali priporočila odposlana, predloži pisni odgovor, v katerem navede, s katerimi sklepi ali priporočili se ne strinja ter zakaj. Če v danem roku ne predloži pisnega odgovora, se šteje, da so sklepi ali priporočila sprejeti. Če se država SADC, ki izvaja SGP in se srečanja ni udeležila, ne strinja z enim ali več sklepi ali priporočili, se uporabi postopek iz odstavka 4.

                  4.   V obdobju med posameznimi srečanji lahko Skupni svet sprejema sklepe ali priporočila s pisnim postopkom ali v elektronski obliki, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek sestavlja izmenjava not med predstavnikoma pogodbenic.

                  5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Skupni svet, se overijo z dvema izvirnima izvodoma, ki ju podpišeta predstavnik Evropske unije v imenu pogodbenice EU in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

               Člen 9
               Dostop javnosti

                  1.   Srečanja Skupnega sveta niso javna, razen če pogodbenici odločita drugače.

                  2.   Pogodbenici se lahko odločita za objavo sklepov in priporočil Skupnega sveta.

               Člen 10
               Delovni jeziki
               Razen če pogodbenici ne skleneta drugače, vse dopisovanje in komunikacija med pogodbenicama v zvezi z delom Skupnega sveta ter posvetovanja na srečanjih Skupnega sveta potekajo v angleščini ali portugalščini.

               POGLAVJE III

               KONČNE DOLOČBE

               Člen 11
               Stroški

                  1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na srečanjih Skupnega sveta.

                  2.   Stroške, povezane z organizacijo srečanja, zagotavljanjem storitev tolmačenja in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica srečanja.

               Člen 12
               Odbor za trgovino in razvoj
               V skladu s členom 103(5) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj poroča in je odgovoren Skupnemu svetu.

               Člen 13
               Sprememba poslovnika
               Ta poslovnik se lahko pisno spremeni s sklepom Skupnega sveta, sprejetim v skladu s členom 8.

            PRILOGA II
            POSLOVNIK ODBORA ZA TRGOVINO IN RAZVOJ

               POGLAVJE I

               ORGANIZACIJA

               Člen 1
               Sestava in predsedovanje

                  1.   Odbor za trgovino in razvoj, ustanovljen na podlagi člena 103 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami SADC, ki izvajajo SGP, na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge v skladu z navedenim členom.

                  2.   Sklicevanje na „pogodbenici“ v tem poslovniku je v skladu z opredelitvijo iz člena 104 Sporazuma, in sicer sklicevanje na države SADC, ki izvajajo SGP, in pogodbenico EU (to je Evropska unija ali njene države članice ali Evropska unija in njene države članice, ob upoštevanju njihovih zadevnih področij pristojnosti).

                  3.   V skladu s členom 103(1) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj sestavljajo predstavniki pogodbenic, običajno na ravni visokih uradnikov.

                  4.   Srečanjem Odbora za trgovino in razvoj izmenično sopredsedujeta visoki uradnik Evropske komisije in visoki uradnik držav SADC, ki izvajajo SGP. Prvemu srečanju Odbora za trgovino in razvoj sopredsedujeta ustrezna predstavnika pogodbenic.

                  5.   Mandat prvega obdobja predsedovanja iz odstavka 4 se začne na dan prvega srečanja Odbora za trgovino in razvoj ter konča 31. decembra istega leta.

               Člen 2
               Srečanja

                  1.   Odbor za trgovino in razvoj se sestaja redno, vsaj enkrat letno in na zahtevo katere koli pogodbenice. Srečanja potekajo izmenično v Bruslju in na ozemlju ene od držav SADC, ki izvajajo SGP, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

                  2.   Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, srečanja Odbora za trgovino in razvoj po posvetovanju z drugo pogodbenico skliče pogodbenica, ki mu predseduje.

                  3.   Pogodbenici se lahko dogovorita, da bosta srečanja Odbora za trgovino in razvoj organizirali po elektronski poti.

               Člen 3
               Opazovalci
               Odbor za trgovino in razvoj se lahko odloči na svoja srečanja priložnostno povabiti opazovalce in določiti, katere točke dnevnega reda bodo odprte zanje.

               Člen 4
               Sekretariat

                  1.   Pogodbenica, ki gosti srečanje Odbora za trgovino in razvoj, opravlja funkcijo sekretariata Odbora za trgovino in razvoj (v nadaljnjem besedilu: sekretariat).

                  2.   Kadar srečanje poteka po elektronski poti, funkcijo sekretariata opravlja predsedujoča pogodbenica.

               POGLAVJE II

               DELOVANJE

               Člen 5
               Dokumenti
               Kadar posvetovanja Odbora za trgovino in razvoj temeljijo na pisnih spremnih dokumentih, sekretariat te dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Odbora za trgovino in razvoj.

               Člen 6
               Uradno obveščanje in dnevni red srečanj

                  1.   Sekretariat obvesti pogodbenici o srečanju in ju pozove, naj svoje prispevke za dnevni red predložita najpozneje 30 dni pred srečanjem. V primeru nuje ali nepredvidenih okoliščin se lahko srečanje skliče na hitro.

                  2.   Začasni dnevni red posameznega srečanja pripravi sekretariat. Najpozneje 14 dni pred začetkom srečanja ga posreduje predsedniku in članom Odbora za trgovino in razvoj.

                  3.   Začasni dnevni red vključuje točke, za katere je sekretariat od pogodbenice prejel zahtevek za vključitev na dnevni red.

                  4.   Dnevni red sprejme Odbor za trgovino in razvoj na začetku vsakega srečanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.

                  5.   Predsednik Odbora za trgovino in razvoj lahko v soglasju s pogodbenicama na srečanja povabi strokovnjake, da se zagotovijo informacije o posebnih temah.

               Člen 7
               Poročilo o srečanju
               Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, sekretariat Odbora za trgovino in razvoj pripravi poročilo o srečanju, ki se sprejme na koncu posameznega srečanja.

               Člen 8
               Sklepi in priporočila

                  1.   V skladu s členom 103(6) Sporazuma Odbor za trgovino in razvoj soglasno sprejema sklepe ali priporočila v primerih, predvidenih v Sporazumu, ali takrat, kadar tako pooblastilo nanj prenese Skupni svet.

                  2.   Kadar ima Skupni svet v skladu s Sporazumom pooblastila za sprejemanje sklepov oziroma priporočil, so taki akti v poročilu o srečanjih iz člena 7 naslovljeni kot „sklep“ oziroma „priporočilo“. Sekretariat vsak sprejeti sklep oziroma priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegovega predmeta. V vsakem sklepu ali priporočilu je določen datum začetka veljavnosti.

                  3.   Če se država SADC, ki izvaja SGP, ne more udeležiti srečanja, sekretariat sklepe ali priporočila, dogovorjena na tem srečanju, sporoči zadevnemu članu. Zadevna država SADC, ki izvaja SGP, v 10 koledarskih dneh, potem ko so bili sklepi ali priporočila odposlana, predloži pisni odgovor, v katerem navede, s katerimi sklepi ali priporočili se ne strinja ter zakaj. Če v danem roku ne predloži pisnega odgovora, se šteje, da so sklepi ali priporočila sprejeti. Če se država SADC, ki izvaja SGP in se srečanja ni udeležila, ne strinja z enim ali več sklepi ali priporočili, se uporabi postopek iz odstavka 4.

                  4.   V obdobju med posameznimi srečanji lahko Odbor za trgovino in razvoj sprejema sklepe ali priporočila s pisnim postopkom ali v elektronski obliki, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek sestavlja izmenjava not med predstavnikoma pogodbenic.

                  5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Odbor za trgovino in razvoj, se overijo z dvema izvirnima izvodoma, ki ju podpišeta predstavnik EU in predstavnik držav SADC, ki izvajajo SGP.

               Člen 9
               Dostop javnosti

                  1.   Srečanja Odbora za trgovino in razvoj niso javna, razen če pogodbenici odločita drugače.

                  2.   Pogodbenici se lahko odločita za objavo sklepov in priporočil Odbora za trgovino in razvoj.

               POGLAVJE III

               KONČNE DOLOČBE

               Člen 10
               Stroški

                  1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na srečanjih Odbora za trgovino in razvoj.

                  2.   Stroške, povezane z organizacijo srečanja, zagotavljanjem storitev tolmačenja in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica srečanja.

               Člen 11
               Posebni odbori in drugi organi

                  1.   Posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja, ustanovljen na podlagi člena 50 Sporazuma, kmetijsko partnerstvo, vzpostavljeno na podlagi člena 68 Sporazuma, in posebni odbor za geografske označbe ter trgovino z vini in žganimi pijačami, ustanovljen na podlagi člena 13 Protokola 3 k Sporazumu, poročajo Odboru za trgovino in razvoj.

                  2.   V skladu s točko (f) člena 50(2) Sporazuma oziroma členom 13(5) Protokola 3 k Sporazumu, posebni odbor za poenostavitev carinskih postopkov in trgovanja in posebni odbor za geografske označbe ter trgovino z vini in žganimi pijačami oblikujeta lastni poslovnik.

                  3.   V skladu s členom 68(3) Sporazuma pogodbenici v okviru Odbora za trgovino in razvoj z dogovorom določita operativna pravila kmetijskega partnerstva.

                  4.   Na podlagi člena 103(3) Sporazuma lahko Odbor za trgovino in razvoj ustanovi kakršne koli posebne tehnične skupine za obravnavo konkretnih zadev v njihovi pristojnosti.

                  5.   Odbor za trgovino in razvoj oblikuje poslovnik za posebne tehnične skupine iz odstavka 4. Odbor za trgovino in razvoj se lahko odloči za ukinitev posebnih tehničnih skupin ter določitev ali spremembo njihovih pristojnosti.

                  6.   Posebne tehnične skupine po vsakem srečanju poročajo Odboru za trgovino in razvoj.

               Člen 12
               Sprememba poslovnika
               Ta poslovnik se lahko pisno spremeni s sklepom Odbora za trgovino in razvoj, sprejetim v skladu s členom 8.


title: Sklep (EU) 2019/277 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2018 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019

text:
                  22.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 54/5

         SKLEP (EU) 2019/277 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 12. decembra 2018
         o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2019
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4a(4),
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 11 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako pokaže solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

                     (2)

                     Sredstva sklada ne smejo preseči najvišjega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     V členu 4a(4) Uredbe (ES) št. 2012/2002 je določeno, da se lahko, kadar je potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, sklad uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil, ustrezne odobritve pa se vnesejo v splošni proračun Unije.

                     (4)

                     Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2019, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti sredstva sklada v višini 50 000 000 EUR.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev sklada, bi bilo treba ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2019 –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2019 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska v višini 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za plačilo predplačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 1. januarja 2019.

            V Strasbourgu, 12. decembra 2018

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               A. TAJANI

                  Za Svet

                  Predsednica

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

            (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/307 z dne 18. februarja 2019 o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

text:
                  22.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 51/13

         SKLEP SVETA (EU) 2019/307
         z dne 18. februarja 2019
         o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s točko (b) člena 218(6) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva pravic otrok, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper neupravičeno premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

                     (2)

                     Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

                     (3)

                     Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

                     (4)

                     Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

                     (5)

                     Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

                     (6)

                     Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

                     (7)

                     Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

                     (8)

                     Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

                     (9)

                     Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije (3) izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

                     (10)

                     Honduras je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 20. decembra 1993. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Honduras začela veljati 1. marca 1994.

                     (11)

                     Vse zadevne države članice, razen Avstrije, Danske in Romunije, so že sprejele pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980. Honduras je sprejel pristop Bolgarije, Cipra, Estonije, Latvije, Litve, Malte in Slovenije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Hondurasu je privedla do sklepa, da lahko Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Hondurasa v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

                     (12)

                     Avstrija in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da v interesu Unije predložita izjavi o sprejetju pristopa Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

                     (13)

                     Uredba Bruselj IIa zavezuje Združeno kraljestvo in Irsko, ki sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

                     (14)

                     V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Avstrija in Romunija sta pooblaščeni, da v interesu Unije sprejmeta pristop Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980.

               2.   Avstrija in Romunija najpozneje do 19. februarja 2020 predložita naslednjo izjavo o sprejetju, v interesu Unije, pristopa Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980:

                  „[Polno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2019/307 sprejema pristop Hondurasa k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

               3.   Avstrija in Romunija obvestita Svet in Komisijo o predložitvi izjav o sprejetju pristopa Hondurasa k Haaški konvenciji iz leta 1980 ter Komisiji sporočita besedilo teh izjav v dveh mesecih po predložitvi.

            Člen 2
            Ta sklep začne učinkovati na dan uradnega obvestila.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na Avstrijo in Romunijo.

            V Bruslju, 18. februarja 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  Mnenje z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/308 z dne 18. februarja 2019 o pooblastilu Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

text:
                  22.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 51/15

         SKLEP SVETA (EU) 2019/308
         z dne 18. februarja 2019
         o pooblastilu Avstriji, Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s točko (b) člena 218(6) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva pravic otrok, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper neupravičeno premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

                     (2)

                     Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

                     (3)

                     Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

                     (4)

                     Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

                     (5)

                     Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

                     (6)

                     Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

                     (7)

                     Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

                     (8)

                     Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

                     (9)

                     Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije (3) izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

                     (10)

                     Belorusija je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložila 12. januarja 1998. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Belorusijo začela veljati 1. aprila 1998.

                     (11)

                     Vse zadevne države članice, razen Avstrije, Danske, Luksemburga in Romunije, so že sprejele pristop Belorusije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Belorusija je sprejela pristop Bolgarije, Estonije, Latvije, Litve in Malte k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Belorusiji je privedla do sklepa, da lahko Avstrija, Luksemburg in Romunija v interesu Unije sprejmejo pristop Belorusije v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

                     (12)

                     Uzbekistan je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 31. maja 1999. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Uzbekistan začela veljati 1. avgusta 1999.

                     (13)

                     Vse države članice, razen Avstrije, Danske, Luksemburga in Romunije, so že sprejele pristop Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980. Uzbekistan je sprejel pristop Bolgarije, Estonije, Latvije, Litve in Malte k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Uzbekistanu je privedla do sklepa, da lahko Avstrija, Luksemburg in Romunija v interesu Unije sprejmejo pristop Uzbekistana v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

                     (14)

                     Avstrija, Luksemburg in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da v interesu Unije predložijo izjave o sprejetju pristopa Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

                     (15)

                     Uredba Bruselj IIa zavezuje Združeno kraljestvo in Irsko, ki sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

                     (16)

                     V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Avstrija, Luksemburg in Romunija so pooblaščeni, da v interesu Unije sprejmejo pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980.

               2.   Avstrija, Luksemburg in Romunija najpozneje do 19. februarja 2020 predložijo naslednjo izjavo o sprejetju, v interesu Unije, pristopa Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980:

                  „[Polno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2019/308 sprejema pristop Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

               3.   Avstrija, Luksemburg in Romunija obvestijo Svet in Komisijo o predložitvi izjav o sprejetju pristopa Belorusije in Uzbekistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 ter Komisiji sporočijo besedilo navedenih izjav v dveh mesecih po njihovi predložitvi.

            Člen 2
            Ta sklep začne učinkovati na dan uradnega obvestila.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na Avstrijo, Luksemburg in Romunijo.

            V Bruslju, 18. februarja 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  Mnenje z dne 31. januarja 2019 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.