title: 2009/741/ES: Sklep Sveta z dne 8. novembra 2005 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               9.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/24

         SKLEP SVETA
   z dne 8. novembra 2005
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2009/741/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2), v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla sporazum z Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               S pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve je treba sporazum, ki ga je Komisija dosegla s pogajanji, podpisati in začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu Sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljave Sporazuma, se le-ta uporablja začasno od prvega dne prvega meseca po datumu, ko pogodbenici uradno druga drugo obvestita o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.

      V Bruslju, 8. novembra 2005

            Za Svet

            Predsednik

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               9.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/25

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in vlado Azerbajdžanske republike o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani, in
   VLADA AZERBAJDŽANSKE REPUBLIKE
   na drugi strani
   (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) STA SE –
   OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Azerbajdžansko republiko, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Skupnosti,
   OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z več vidiki, ki bi lahko bili vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki iz Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB PRIZNAVANJU, da se morajo določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Azerbajdžansko republiko, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s to zakonodajo, zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko ter ohraniti stalnost takšnih zračnih prevozov,
   OB UGOTOVITVI, da določb dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Azerbajdžansko republiko, ki niso v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, ni treba spremeniti ali nadomestiti,
   OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Azerbajdžanske republike ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih v zvezi s prometnimi pravicami –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Splošne določbe
   1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.
   2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.
   3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
   Člen 2
   Določitev s strani države članice
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, navedenih v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Azerbajdžanska republika, in zavrnitvi, preklicu, začasnemu odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   2.   Ob prejemu določitve s strani države članice, Azerbajdžanska republika prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in da je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen, in

               (iii)

               je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje v neposredni lasti države članice ali bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, navedenih v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

         3.   Azerbajdžanska republika lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen, ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni neposredno v lasti in njegov večinski lastnik ni država članica in/ali državljani države članice in/ali drugih držav, navedenih v Prilogi III in/ali državljani teh drugih držav, in da te države in/ali državljani nimajo učinkovitega nadzora.

         Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Azerbajdžanska republika ne diskriminira med letalskimi prevozniki Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
   Člen 3
   Pravice v zvezi s predpisanim nadzorom
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).
   2.   Kjer država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Azerbajdžanske republike v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Azerbajdžansko republiko uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in za operativno dovoljenje navedenega letalskega prevoznika.
   Člen 4
   Obdavčitev letalskega goriva
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe iz členov, navedenih v Prilogi II(d).
   2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe, nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državi članici, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju, za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Azerbajdžanske republike, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju te države članice in drugim krajem na ozemlju te države članice ali na ozemlju druge države članice.
   3.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe, nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje Azerbajdžanski republiki, da na nediskriminatorni osnovi uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju, za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika države članice, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju Azerbajdžanske republike in drugim krajem na ozemlju Azerbajdžanske republike.
   Člen 5
   Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti
   1.   Določbe v odstavku 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).
   2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določen(-i) s strani Azerbajdžanske republike v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravi znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.
   Člen 6
   Priloge k Sporazumu
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 7
   Revizija ali sprememba
   Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli sporazumno revidirata ali spremenita.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti in začasna uporaba
   1.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.
   2.   Ne glede na odstavek 1 pogodbenici soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Azerbajdžansko republiko, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se začasno ne uporabljajo, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore ob začetku njihove veljavnosti ali začasne uporabe.
   Člen 9
   Prenehanje veljavnosti
   1.   V primeru prenehanja veljavnosti sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.
   2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

      V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
      V Strasbourgu, dne 7. julija 2009, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in azerbajdžanskem jeziku.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За правителството на Република Азербайджан
         Por el Gobierno de la República de Azerbaiyán
         Za vládu Ázerbájdžánskou republiky
         For Republikken Aserbajdsjans regering
         Für die Regierung der Republik Aserbaidschan
         Aserbaidžaani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Αζερμπαϊτζάν
         For the Government of the Republic of Azerbaijan
         Pour le gouvernement de la République d'Azerbaïdjan
         Per il governo della Repubblica dell'Azerbaigian
         Azerbaidžānas Republikas valdības vārdā
         Azerbaidžano Vyriausybės Respublikos vardu
         Az Azerbajdzsáni Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Ażerbajġan
         Voor de regering van de Republiek Azerbeidzjan
         W imieniu Rządu Republiki Azerbejdżańskiej
         Pelo Governo da República do Azerbaijão
         Pentru Guvernul Republicii Azerbaidjan
         Za vládu Azerbajdžanskej republiky
         Za vlado Azerbajdžanske republike
         Azerbaidžanin tasavallan hallituksen puolesta
         För Republiken Azerbajdzjans regering

   PRILOGA I

      Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

               (a)

               Sporazumi o zračnih prevozih med vlado Azerbajdžanske republike in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali v začasni uporabi:

                           —

                           Sporazum med vlado Avstrije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan na Dunaju dne 4. julija 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Avstrijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Kraljevine Belgije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Bakuju dne 13. aprila 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Belgijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Bolgarije in vlado Azerbajdšanske republike o zračnih prevozih na njunih ozemljih in izven njih, podpisan v Sofiji dne 29. junija 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azebajdžanom in Bolgarijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Kraljevine Danske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Kopenhagnu dne 27. aprila 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Dansko“ v Prilogi II,
                           Nazadnje spremenjen z izmenjavo pisem dne 1. marca 2004 in 17. decembra 2004;

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Zvezne republike Nemčije in vlado Azerbajdžanske republike, podpisan v Bakuju dne 27./28. julija 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Nemčijo“ v Prilogi II,
                           Nazadnje spremenjen s Protokolom o popravku in dopolnitvi Sporazuma o zračnem prevozu z dne 27./28. julija 1995 med vlado Zvezne republike Nemčije in vlado Azerbajdžanske republike, podpisanega v Bakuju dne 29. junija 1998,

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Francije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Parizu dne 19. junija 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Francijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Helenske republike in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Atenah dne 6. junija 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Grčijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Italije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Rimu dne 25. septembra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Italijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Azerbajdžanske republike in vlado Velikega vojvodstva Luksemburg o zračnem prevozu, parafiran v Bakuju dne 3. julija 2001, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Luksemburgom“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Bakuju dne 11. julija 1996, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Nizozemsko“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Poljske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Varšavi dne 26. avgusta 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Poljsko“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Romunije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Kakuju dne 27. marca 1996, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Romunijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Slovaške republike in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Bakuju dne 27. oktobra 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Slovaško“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Kraljevine Španije in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Madridu dne 18. novembra 2004, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Španijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Kraljevine Švedske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Kopenhagnu dne 27. aprila 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Švedsko“ v Prilogi II,
                           Nazadnje spremenjen z izmenjavo pisem dne 1. marca 2004 in 17. decembra 2004,

                           —

                           Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, podpisan v Londonu dne 23. februarja 1994, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II,
                           Spremenjen z izmenjavo diplomatskih not v Bakuju dne 20. junija in 23. decembra 1996,
                           Nazadnje spremenjen z Memorandumom o soglasju, podpisanem v Bakuju dne 3./4. julija 2000.

               (b)

               Sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori, parafirani ali podpisani med Azerbajdžansko republiko in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi:

                           —

                           Sporazum med vlado Češke republike in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Pragi dne 3. decembra 1998, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Češko“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Azerbajdžanske republike in vlado Republike Estonije, parafiran v Talinu dne 8. novembra 2002, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Estonijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Finske in vlado Azerbajdžanske republike o zračnem prevozu, parafiran v Bakuju dne 29. septembra 2000, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Azerbajdžanom in Finsko“ v Prilogi II.

         PRILOGA II

      Seznam členov v sporazumih, navedenih v Prilogi I, ki so omenjeni v členih 2 do 5 tega sporazuma

               (a)

               Določitev s strani države članice:

                           —

                           odstavek 5 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Avstrijo,

                           —

                           odstavek 5 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Bolgarijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Češko,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Dansko,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Estonijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nemčijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Grčijo,

                           —

                           odstavek 3 člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Francijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Italijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Luksemburgom,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nizozemsko,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Poljsko,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Romunijo,

                           —

                           odstavek 4 člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Slovaško,

                           —

                           odstavek 4 člena 3 Sporazuma med Azerbajdžanom in Švedsko,

                           —

                           odstavek 4 člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Združenim kraljestvom.

               (b)

               Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Avstrijo,

                           —

                           odstavek 1(d) člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Belgijo,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Bolgarijo,

                           —

                           odstavek 1(b) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Češko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Dansko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Estonijo,

                           —

                           odstavek 1(b) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Grčijo,

                           —

                           odstavek 1 člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Francijo,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Finsko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Italijo,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Luksemburgom,

                           —

                           odstavek 1(c) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nizozemsko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Poljsko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Romunijo,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Slovaško,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 4 Sporazuma med Azerbajdžanom in Švedsko,

                           —

                           odstavek 1(a) člena 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Združenim kraljestvom.

               (c)

               Predpisani nadzor:

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Avstrijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Belgijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Češko,

                           —

                           člen 14 Sporazuma med Azerbajdžanom in Dansko,

                           —

                           člen 15 Sporazuma med Azerbajdžanom in Estonijo,

                           —

                           člen 11a Sporazuma med Azerbajdžanom in Nemčijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Grčijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Francijo,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Azerbajdžanom in Finsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Italijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Luksemburgom,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nizozemsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Slovaško,

                           —

                           člen 14 Sporazuma med Azerbajdžanom in Švedsko.

               (d)

               Obdavčitev letalskega goriva:

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Avstrijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Belgijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Bolgarijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Češko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Dansko,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Estonijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nemčijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Azerbajdžanom in Grčijo,

                           —

                           člen 11 Sporazuma med Azerbajdžanom in Francijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Finsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Italijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Luksemburgom,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nizozemsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Poljsko,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Azerbajdžanom in Romunijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Španijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Azerbajdžanom in Slovaško,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Azerbajdžanom in Švedsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Združenim kraljestvom.

               (e)

               Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

                           —

                           člen 11 Sporazuma med Azerbajdžanom in Avstrijo,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Azerbajdžanom in Belgijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Azerbajdžanom in Bolgarijo,

                           —

                           člen 12 Sporazuma med Azerbajdžanom in Češko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Dansko,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Azerbajdžanom in Estonijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nemčijo,

                           —

                           člen 12 Sporazuma med Azerbajdžanom in Grčijo,

                           —

                           člen 17 Sporazuma med Azerbajdžanom in Francijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Finsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Italijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Luksemburgom,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Azerbajdžanom in Nizozemsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Poljsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Romunijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Azerbajdžanom in Slovaško,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Azerbajdžanom in Švedsko,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Azerbajdžanom in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA III

      Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

               (a)

               Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (b)

               Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (c)

               Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (d)

               Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).


title: 2007/724/SZVP Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/10/2007 z dne 25. septembra 2007 o imenovanju poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

text:
               10.11.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 293/8

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/10/2007
   z dne 25. septembra 2007
   o imenovanju poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini
   (2007/724/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje nadaljnjih odločitev o imenovanju poveljnika operacije EU.

               (2)

               V skladu s Sklepom PVO BiH/2/2004 je bil general sir John REITH, namestnik vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), imenovan za poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske Unije v Bosni in Hercegovini.

               (3)

               NATO je sklenil imenovati generala Johna McCOLLA za namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), na mesto generala sira Johna REITHA. General John McCOLL prične z opravljanjem dolžnosti 22. oktobra 2007.

               (4)

               V skladu s členom 6 Protokola o položaju Danske, priloženega Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločb in ukrepov Evropske unije z obrambnim značajem.

               (5)

               Evropski svet je na zasedanju v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice zveze NATO ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in ki so sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo NATO –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   General John McCOLL je imenovan za poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati 22. oktobra 2007.

      V Bruslju, 25. septembra 2007

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         C. DURRANT PAIS

      (1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.


title: Sklep Sveta z dne 17. februarja 2017 o imenovanju dveh članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Češko in Portugalsko

text:
               21.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 54/2

         SKLEP SVETA
   z dne 17. februarja 2017
   o imenovanju dveh članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Češko in Portugalsko
   (2017/C 54/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) ter zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepi z dne 17. oktobra 2016 (2), 28. novembra 2016 (3) in 23. januarja 2017 (4) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 8. novembra 2016 do 7. novembra 2019.

               (2)

               Organizacija delavcev ETUC je za prosto mesto dala predlog o imenovanju.

               (3)

               Organizacija delodajalcev BUSINESSEUROPE je za prosto mesto dala predlog o imenovanju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu se za obdobje, ki se izteče 7. novembra 2019 imenujeta:
   I.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Članica

               Nadomestni član

               Portugalska

               Fernando José GOMES MACHADO

   II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Članica

               Nadomestni član

               Češka

               Nora ŠEJDOVÁ

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. BARTOLO

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 17. oktobra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (UL C 386, 20.10.2016, str. 3).

      (3)  Sklep Sveta z dne 28. novembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Dansko, Francijo, Italijo in Malto (UL C 447, 1.12.2016, str. 7).

      (4)  Sklep Sveta z dne 23. januarja 2017 o imenovanju člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Slovaško in Združeno kraljestvo (UL C 27, 27.1.2017, str. 4).


title: Sklep Sveta z dne 15. septembra 1986 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31986D0573

Uradni list L 337 , 29/11/1986 str. 0120 - 0120 finska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 4 str. 0157  švedska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 4 str. 0157

		Sklep Svetaz dne 15. septembra 1986o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti(86/573/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker je treba odobriti Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo [1], podpisanemu v Bruslju 22. julija 1973, da bi upoštevali pristop Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti,SKLENIL:Člen 1Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta predloži uradno obvestilo, predvideno v členu 18 Protokola [2].Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 15. septembra 1986Za SvetPredsednikG. Howe[1] UL L 300, 31.12.1972, str. 189.[2] Datum začetka veljavnosti Protokola bo objavil generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: 2010/670/EU: Sklep Komisije z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO 2 , ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7499)

text:
               6.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 290/39

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 3. novembra 2010
   o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 7499)
   (2010/670/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 10a(8) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je junija 2008 pozval Komisijo, naj čim prej pripravi mehanizem za spodbujanje naložb držav članic in zasebnega sektorja, da se do leta 2015 zagotovita izgradnja in delovanje do 12 predstavitvenih obratov za varno zajemanje in shranjevanje CO2 („CCS“).

               (2)

               Člen 10a(8) Direktive 2003/87/ES določa mehanizem za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2 (v nadaljnjem besedilu: demonstracijski projekti CCS), ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije (v nadaljnjem besedilu: demonstracijski projekti OVE). Da se zagotovi nemoteno delovanje tega mehanizma, je treba določiti pravila in merila za izbiranje in izvajanje teh projektov ter osnovna načela monetizacije pravic in upravljanja prihodkov.

               (3)

               Komisija je 7. oktobra 2009 sprejela Sporočilo z naslovom „Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika“ (2), v katerem je poudarjena vloga financiranja v skladu s tem sklepom za izvajanje evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET), kar zadeva potrebne demonstracijske projekte.

               (4)

               Za financiranje v skladu s tem sklepom mora biti izpolnjen pogoj, da Komisija odobri vse elemente državne pomoči v skupnem finančnem prispevku iz javnih virov v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe, s čimer se zagotovi, da je financiranje omejeno na obseg, ki je potreben za izvajanje in delovanje projekta, ob upoštevanju mogočih negativnih učinkov na konkurenco. Države članice morajo zato Komisijo obvestiti o kakršnem koli financiranju, ki vključuje državno pomoč, v skladu s členom 108(3) Pogodbe, da omogočijo uskladitev izbirnega postopka v skladu s tem sklepom z oceno državne pomoči.

               (5)

               Financiranje, ki se zagotovi v skladu s tem sklepom, ni del splošnega proračuna Evropske unije. Zato se lahko združi s financiranjem z drugimi instrumenti, vključno s strukturnimi skladi in Kohezijskim skladom ter Evropskim energetskim programom za oživitev (EEPO). Lahko se združi tudi s financiranjem posojil, zagotovljenim v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF), ki sta ga ustanovila Unija in Evropska investicijska banka (EIB).

               (6)

               Da se prepreči tekmovanje s podeljevanjem subvencij med državami članicami, je treba znesek financiranja v skladu s tem sklepom določiti na 50 % ustreznih stroškov, razen če bi skupni znesek financiranja v skladu s tem sklepom presegel omejitev 15 % vseh razpoložljivih pravic, kot je navedeno v Direktivi 2003/87/ES, pri čemer je treba financiranje omejiti na 15 % skupnih razpoložljivih pravic. Financiranje mora dopolnjevati tudi izdatno sofinanciranje, ki ga zagotovi upravljavec. Da projekti, ki se financirajo na podlagi EEPO, ne bi bili deležni prednostne obravnave, je treba financiranje v skladu s tem sklepom zmanjšati za znesek financiranja, prejet iz EEPO.

               (7)

               Demonstracijskega programa EU, v katerega so vključeni najboljši projekti z najrazličnejših tehnoloških področij na geografsko uravnoteženih lokacijah na ozemljih držav članic, v njihovih izključnih ekonomskih conah in epikontinentalnih pasovih, ni mogoče dovolj uspešno vzpostaviti, če se projekti izberejo na nacionalni ravni. Izbiranje mora zato potekati na ravni Unije. Da se zagotovi skladnost z nacionalnimi postopki izbiranja in financiranja, morajo biti države članice odgovorne za zbiranje vlog za financiranje od sponzorjev in ocenjevanje projektov na podlagi meril za upravičenost, določenih v tem sklepu. Ker bodo države članice večinoma sofinancirale projekte, ki se bodo financirali v skladu s tem sklepom, morajo imeti možnost za odločitev, katere projekte bi rade podprle in katere vloge bi predložile v izbirni postopek na ravni Unije. Predložitev teh vlog ni namenjena nadomestitvi priglasitve državne pomoči, kadar financiranje vsebuje element državne pomoči. Vloga držav članic mora biti dodatno okrepljena s ponovnim posvetovanjem z zadevnimi državami članicami, da potrdijo, kjer je to primerno, vrednost in sestavo skupnega prispevka javnega financiranja, in s predložitvijo osnutka seznama izbranih projektov Odboru za podnebne spremembe, vključno s kakovostjo projektov, preden se sprejmejo odločitve o dodelitvi.

               (8)

               Komisija je EIB zaradi njenega strokovnega znanja in izkušenj pri izbiranju in financiranju projektov zaprosila za sodelovanje pri izvajanju tega sklepa. EIB je soglašala, da bo na zahtevo Komisije, v njenem imenu in za njen račun opravljala nekatere naloge v zvezi z izbiranjem projektov, monetizacijo pravic in upravljanjem prihodkov. Posebne pogoje sodelovanja, vključno s plačilom EIB, je treba določiti v sporazumu, sklenjenem med Komisijo in EIB, ki ga morajo odobriti organi odločanja EIB. EIB je treba stroške opravljanja teh nalog povrniti iz dohodka, ustvarjenega pri upravljanju prihodkov.

               (9)

               Razpoložljive prihodke iz 300 milijonov pravic je treba dodeliti v dveh krogih razpisov za oddajo predlogov, da se po eni strani zrelim projektom omogoči prejetje financiranja že v prvem krogu in da se po drugi strani v drugem krogu zagotovi možnost odpravljanja kakršnega koli tehničnega ali geografskega neravnovesja. Kadar v posamezni podkategoriji projektov v prvem krogu ni ustrezne konkurence, je treba odločitve o dodelitvi v zadevni podkategoriji preložiti na drugi krog, da se čim učinkoviteje uporabijo sredstva na podlagi tega sklepa.

               (10)

               Financiranje v skladu s tem sklepom je lahko namenjeno samo projektom, pri katerih se uporabljajo tehnologije, ki so inovativne v primerjavi z najsodobnejšimi ključnimi vejami posameznih tehnologij. Te tehnologije še ne smejo biti na voljo za komercialno uporabo, morajo pa biti dovolj zrele za predstavitev v predkomercialni fazi. Imeti morajo primerne možnosti za uspešno predstavitev ob upoštevanju, da se ni mogoče izogniti tehnološkemu tveganju, predlagani obseg predstavitve pa mora biti tak, da se zaradi nadaljnjega povečanja obsega ne pričakujejo večje dodatne težave. Omogočati morajo tudi visoko raven ponovljivosti in torej zagotavljati dobre možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje CO2 v Uniji in na svetu. Zato so lahko do financiranja upravičeni samo projekti, ki so uvrščeni v posebne kategorije projektov in ki izpolnjujejo posebne zahteve iz tega sklepa.

               (11)

               Za zagotovitev tehnološke raznolikosti je treba v prvem krogu razpisov za oddajo predlogov financirati 8 demonstracijskih projektov CCS (z najmanj enim in največ tremi projekti v vsaki kategoriji projektov, najmanj tremi s shranjevanjem v rezervoar za ogljikovodike in najmanj tremi s shranjevanjem v slanem vodonosniku) in en projekt v prvem krogu razpisov za oddajo predlogov je treba financirati iz vsake podkategorije projektov OVE. Če je na voljo dovolj sredstev, naj bi bilo mogoče financirati več projektov, pri tem pa ohranjati ravnovesje med demonstracijskimi projekti CCS in OVE. Poleg tega se lahko zaradi zagotavljanja geografskega ravnovesja v eni državi članici financira najmanj eden in največ trije projekti. Projekti, ki naj bi potekali na ozemljih več držav članic, pa zaradi svoje narave s tem merilom ne smejo biti omejeni.

               (12)

               Načeloma je treba izbrati projekte, ki stroškovno najučinkoviteje izpolnjujejo zahteve po številu projektov po posameznih kategorijah.

               (13)

               Za zagotovitev, da izbrani projekti začnejo delovati skladno z načrti, sredstva pa se učinkovito uporabijo, morajo biti odločitve o dodelitvi odvisne od tega, ali se v določenem obdobju po njihovem sprejetju izdajo vsa ustrezna nacionalna dovoljenja v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije, sponzorji pa sprejmejo končne odločitve o naložbah.

               (14)

               Države članice morajo za projekte izplačati prihodke na podlagi pravno zavezujočih instrumentov. V skladu z zahtevami Direktive 2003/87/ES je treba izplačilo za demonstracijske projekte CCS opraviti letno na podlagi količine shranjenega CO2, ki se sporoči, spremlja in preveri v skladu z Direktivo 2003/87/ES, za projekte OVE pa na podlagi količine proizvedene energije. Kadar države članice zagotavljajo vračilo presežka finančnih sredstev, pa je treba omogočiti, da se finančna sredstva za projekt delno ali v celoti izplačajo, preden ta začne delovati. Glede na poseben pomen izmenjave znanja v okviru demonstracijskega programa se lahko sredstva izplačajo samo, če so izpolnjene zahteve glede izmenjave znanja.

               (15)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vsebina
   Ta sklep določa pravila in merila za:

               1.

               izbiranje komercialnih demonstracijskih projektov katerih cilj je okolju varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2 („demonstracijski projekti CCS“) in demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije („demonstracijski projekti OVE“) iz Direktive 2003/87/ES;

               2.

               monetizacijo pravic iz Direktive 2003/87/ES za podpiranje demonstracijskih projektov CCS in OVE, ter upravljanje s tem povezanih prihodkov;

               3.

               izplačilo prihodkov in izvajanje demonstracijskih projektov CCS in OVE.

         Ta sklep, vključno z določbami v povezavi z monetizacijo pravic, ne vpliva na druge izvedbene akte, sprejete v skladu z Direktivo 2003/87/ES.
   Člen 2
   Načela
   1.   Pravic iz rezerve za nove udeležence iz člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES je 300 milijonov.
   2.   Demonstracijski projekti CCS in OVE za financiranje v skladu s tem sklepom se izbirajo v dveh krogih razpisov za oddajo predlogov, ki ju organizira Komisija in sta naslovljena na države članice, pri čemer prvi krog razpisov za oddajo predlogov zajema ekvivalent 200 milijonov pravic, drugi krog razpisov za oddajo predlogov pa ekvivalent 100 milijonov pravic in preostale pravice iz prvega kroga razpisa za oddajo predlogov.
   3.   Ob upoštevanju četrtega stavka četrtega pododstavka člena 10a(8) Direktive 2003/87/ES znaša financiranje v skladu s tem sklepom 50 % zadevnih stroškov. Če je skupni zahtevek za javno financiranje manj kot 50 % zadevnih stroškov, se celotni zahtevek za javno financiranje financira v skladu s tem sklepom.
   Kadar pa je financiranje v skladu s tem sklepom združeno s financiranjem iz Evropskega energetskega programa za oživitev (EEPO), se financiranje v skladu s tem sklepom zmanjša za znesek financiranja, prejet iz EEPO.
   Člen 3
   Zadevni stroški
   1.   Za namene člena 2(3) se uporabljajo pravila iz odstavkov 2 do 5 tega člena.
   2.   Zadevni stroški demonstracijskih projektov CCS so tisti naložbeni stroški, ki jih ima projekt zaradi uporabe CCS, brez sedanje neto vrednosti najboljše ocene koristi in stroškov poslovanja zaradi uporabe CCS v prvih 10 letih delovanja.
   3.   Zadevni stroški demonstracijskih projektov OVE so tisti dodatni naložbeni stroški, ki jih ima projekt zaradi uporabe inovativne tehnologije obnovljive energije, brez sedanje neto vrednosti najboljše ocene koristi in stroškov poslovanja, ki nastanejo v prvih 5 letih delovanja, v primerjavi s konvencionalno proizvodnjo z enako zmogljivostjo v smislu učinkovite proizvodnje energije.
   4.   Naložbeni stroški iz odstavkov 2 in 3 zajemajo naložbene stroške v zemljišče, obrat in opremo.
   Naložbeni stroški se lahko nanašajo tudi na naložbe v prenos tehnologije in operativne licence za uporabo znanja in izkušenj (v nadaljnjem besedilu: neopredmetena sredstva), kadar so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)

               neopredmetena sredstva se lahko štejejo za amortizacijska sredstva;

               (b)

               nakup neopredmetenih sredstev se opravi pod tržnimi pogoji po najnižji mogoči ceni;

               (c)

               neopredmetena sredstva ostanejo v prejemnikovem podjetju vsaj pet let.

         Če se neopredmetena sredstva prodajo pred iztekom petih let iz točke (c) drugega pododstavka, se donos od prodaje odšteje od zadevnih stroškov.
   5.   Neto stroški in koristi poslovanja iz odstavkov 2 in 3 temeljijo na najboljši oceni poslovnih odhodkov, ki jih ima projekt v zvezi s proizvodnimi stroški, pri tem pa se upoštevajo tudi vse dodatne koristi, ki izhajajo iz programov podpore, tudi če ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe, stroški, do katerih ni prišlo, in obstoječi ukrepi davčnih spodbud.
   Člen 4
   Vloga EIB
   Evropska investicijska banka (EIB) opravlja svoje naloge v skladu s tem sklepom na zahtevo Komisije, v njenem imenu in za njen račun. Komisija odgovarja tretjim osebam.
   EIB se stroški za opravljanje teh nalog povrnejo iz dohodka, ustvarjenega pri upravljanju prihodkov.
   Komisija in EIB skleneta sporazum, v katerem določita posebne pogoje, v skladu s katerimi EIB opravlja svoje naloge.
   Člen 5
   Izbirni postopek
   1.   Razpisi za oddajo predlogov se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.
   2.   Države članice zbirajo vloge za financiranje za projekte, ki naj bi potekali na njihovem ozemlju.
   Kadar pa naj bi projekt potekal na ozemljih več držav članic (v nadaljnjem besedilu: čezmejni projekt), država članica, ki prejme vlogo za financiranje, o tem obvesti druge zadevne države članice in z drugimi državami članicami sodeluje, da sprejmejo skupno odločitev o predložitvi tega projekta s strani države članice, ki prejme vlogo za financiranje.
   3.   Države članice ocenijo, ali projekt izpolnjuje merila za upravičenost iz člena 6. Če projekt izpolnjuje merila in ga država članica podpira, zadevna država članica predloži predlog EIB in o tem obvesti Komisijo.
   Država članica ob predložitvi predlogov za financiranje za vsak projekt predloži naslednje informacije:

               (a)

               zadevne stroške v eurih v skladu s členom 2(3);

               (b)

               skupni zahtevek za javno financiranje v eurih, ki je enak zadevnim stroškom, od katerih se odšteje kakršen koli prispevek upravljavca k tem stroškom;

               (c)

               najboljšo oceno trenutne neto vrednosti dodatnih koristi zaradi programov podpore, izračunanih v skladu s členom 3(5);

               (d)

               za demonstracijske projekte CCS predvideno skupno količino shranjenega CO2 v prvih desetih letih delovanja, ali, za demonstracijske projekte OVE predvideno skupno količino proizvedene energije v prvih petih letih delovanja.

         Države članice Komisijo obvestijo tudi o vsakem financiranju projekta, ki vključuje državno pomoč, v skladu s členom 108(3) Pogodbe, da omogočijo uskladitev izbirnega postopka z ocenjevanjem državne pomoči.
   4.   EIB na podlagi predlogov, predloženih v skladu z odstavkom 3 tega člena, oceni finančno in tehnično upravičenost (potrebno finančno in tehnično skrbnost) projekta v skladu s členom 7.
   Kadar je ta ocena pozitivna, EIB v skladu s členom 8 Komisiji predloži priporočila za odločitve o dodelitvi.
   5.   Komisija na podlagi priporočil iz odstavka 4 po ponovnem posvetovanju z zadevnimi državami članicami, da potrdijo, kjer je to primerno, vrednost in sestavo skupnega prispevka javnega financiranja, in po mnenju Odbora za podnebne spremembe v skladu s členom 3 Sklepa Sveta 1999/468/ES (3) sprejme odločitve o dodelitvi, naslovljene na zadevne države članice, v njih pa v eurih navede dodeljene zneske financiranja za zadevne projekte.
   Člen 6
   Merila za upravičenost
   1.   Projekt je upravičen do sredstev, kadar so izpolnjena naslednja merila:

               (a)

               projekt mora spadati v eno od kategorij iz dela A Priloge I;

               (b)

               projekt mora izpolnjevati zahteve iz dela B Priloge I;

               (c)

               projekti, navedeni v delu A.II Priloge I, morajo biti inovativne narave. Obstoječe, uveljavljene tehnologije niso upravičene.

         2.   Kadar država članica ne more predložiti predlogov za projekte iz katere koli podkategorije, navedene v delu A.II Priloge I, ki izpolnjujejo ustrezne prage EIB v skladu s členom 5(3), lahko ta država članica predloži predloge za projekte pod ustreznimi pragi za katero od zadevnih podkategorij in jo je z odstopanjem od odstavka 1 treba upoštevati kot upravičeno do financiranja.
   Člen 7
   Potrebna finančna in tehnična skrbnost
   EIB oceni potrebno skrbnost vseh predlaganih projektov v skladu s pogoji, določenimi v razpisih za oddajo predlogov iz člena 5(1), v to oceno pa so vključeni vsaj naslednji vidiki:

               1.

               tehnični obseg;

               2.

               stroški;

               3.

               financiranje;

               4.

               izvajanje;

               5.

               delovanje;

               6.

               vpliv na okolje;

               7.

               postopki naročil.

         Člen 8
   Izbira projektov
   1.   Financira se osem projektov iz dela A.I Priloge I in en projekt iz vsake podkategorije projektov, določenih v delu A.II Priloge I.
   Kadar pa je na voljo dovolj sredstev, pa se lahko ob ohranjanju ravnovesja med demonstracijskimi projekti CCS in OVE financira več projektov.
   Kadar sta v posamezni podkategoriji predložena največ dva predloga, Komisija oceni možne učinke omejenega števila predlogov na konkurenco ob izbiri na podlagi tega sklepa, in kadar je to ustrezno, lahko odločitve o dodelitvi v zadevni podkategoriji preloži na drugi krog razpisov za oddajo predlogov.
   2.   Projekte je treba razvrstiti glede na večanje stroškov na enoto. Demonstracijski projekti CCS se razvrstijo kot enotna skupina. Demonstracijski projekti OVE se razvrstijo po posameznih podkategorijah, ki so določene v delu A.II Priloge I.
   Za namene prvega pododstavka se stroški na enoto izračunajo kot vsota zneskov, določenih v členu 5(3)(b) in (c) deljena s skupno količino shranjenega CO2 v prvih desetih letih delovanja pri demonstracijskih projektih CCS, ali kot predvidena skupna količina proizvedene energije v prvih petih letih delovanja pri demonstracijskih projektih OVE.
   Kadar zadevna država članica v skladu s členom 5(5) potrdi, da ima zadosti javnih sredstev za demonstracijske projekte CCS, se izberejo najvišje razvrščeni projekti glede na razvrstitev, če so izpolnjena vsa naslednja merila:

               (a)

               v vsaki kategoriji projektov je izbran najmanj en projekt in največ trije projekti;

               (b)

               izbrani so najmanj trije projekti s shranjevanjem v rezervoar za ogljikovodike;

               (c)

               izbrani so najmanj trije projekti s shranjevanjem v slanem vodonosniku.

         Kadar ta merila niso izpolnjena, se v izboru obravnavani projekt ne izbere, za izbor pa se obravnava naslednji najvišje razvrščeni projekt. Ta postopek se ponavlja, dokler se ne izbere osem projektov.
   Kadar zadevna država članica v skladu s členom 5(5) potrdi, da obstaja zadosti javnih sredstev za demonstracijske projekte OVE, se izberejo najvišje razvrščeni projekti v vsaki podkategoriji. Kadar v katerem od razpisov za oddajo predlogov ni upravičenih ter finančno in tehnično sposobnih projektov v eni ali več podkategorijah projektov, se financira ustrezno število dodatnih projektov v drugih podkategorijah iste kategorije projektov. Podrobnosti so določene v razpisu za oddajo predlogov v skladu s členom 5(1).
   Izbrani demonstracijski projekti CCS skupaj sestavljajo „skupino CCS“, izbrani demonstracijski projekti OVE pa skupaj sestavljajo „skupino OVE“.
   3.   Z odstopanjem od odstavka 1, kadar je celotni zahtevani znesek financiranja v skladu s tem sklepom višji od razpoložljivih sredstev, se število izbranih projektov zmanjša, tako da se zahtevani znesek financiranja zmanjša v enakem razmerju v vseh skupinah iz tretjega in petega pododstavka odstavka 2.
   V vsaki skupini se najprej razveljavi izbira projekta z najvišjimi stroški na enoto, temu sledi razveljavitev izbire projekta z najvišjimi stroški na enoto v drugi kategoriji. Postopek se ponavlja, dokler razpoložljiva sredstva ne zadoščajo za zahtevano financiranje.
   4.   Če so bili v skladu s členom 5(3) predlogi predloženi EIB in če je EIB Komisiji priporočila odločitve o dodelitvi v skladu s členom 5(4), se financira najmanj en projekt in največ trije v eni državi članici.
   Vendar se prvi pododstavek ne uporablja za čezmejne projekte.
   Člen 9
   Odločitve o dodelitvi
   Odločitve o dodelitvi so odvisne od tega, ali se v 24 mesecih po sprejetju odločitev o dodelitvah izdajo vsa ustrezna nacionalna dovoljenja v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije, Komisija odobri vsako državno pomoč dodeljeno v zvezi s projektom, sponzorji pa sprejmejo končne odločitve o naložbah.
   Glede demonstracijskih projektov CCS s shranjevanjem v slanem vodonosniku so odločitve o dodelitvi odvisne od tega, ali se v 36 mesecih po sprejetju odločitev o dodelitvah izdajo vsa ustrezna nacionalna dovoljenja v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije, Komisija odobri vsako državno pomoč, dodeljeno v zvezi s projektom, sponzorji pa sprejmejo končne odločitve o naložbah.
   Odločitve o dodelitvi izgubijo pravni učinek, kadar pogoji iz prvega ali drugega odstavka niso izpolnjeni.
   Člen 10
   Monetizacija pravic in upravljanje prihodkov
   1.   Komisija za namene monetizacije pravic in upravljanja prihodkov deluje v imenu držav članic.
   2.   Države članice in Komisija zagotovijo, da se 300 milijonov pravic iz člena 2(1) prenese na EIB za monetizacijo in upravljanje prihodkov.
   3.   EIB proda pravice za prvi krog razpisov za oddajo predlogov preden Komisija sprejme odločitve o dodelitvi v vsakem krogu razpisov za oddajo predlogov iz člena 5(1).
   EIB upravlja prihodke in jih preda državam članicam, kot se zahteva za izplačilo v skladu s členom 11.
   Člen 11
   Izplačilo prihodkov in uporaba neizplačanih prihodkov
   1.   Države članice izplačajo prihodke sponzorjem projektov na podlagi pravno zavezujočih instrumentov, v katerih je opredeljeno vsaj naslednje:

               (a)

               projekt in dodeljena finančna sredstva v eurih;

               (b)

               datum začetka delovanja;

               (c)

               zahteve glede izmenjave znanja v skladu s členom 12;

               (d)

               zahteve glede izplačila prihodkov v skladu z odstavki 2 do 6 tega člena;

               (e)

               zahteve glede poročanja v skladu s členom 13;

               (f)

               informacije o pogojih za uporabo odločitve iz člena 9.

         Za prvi krog razpisov za oddajo predlogov iz člena 5(1) je najpoznejši datum začetka delovanja iz točke (b) prvega pododstavka tega odstavka 31. december 2015, razen kadar se zadevna odločitev o dodelitvi sprejme po 31. decembru 2011; v tem primeru je najkasnejši datum začetka delovanja štiri leta od datuma odločitve o dodelitvi.
   2.   Izplačilo se opravlja letno. Izplačani znesek za demonstracijske projekte CCS je količina shranjenega CO2 v zadevnem letu, ki se spremlja, sporoči in preveri v skladu s členoma 14 in 15 Direktive 2003/87/ES, pomnožena s stopnjo financiranja, za demonstracijske projekte OVE pa količina proizvedene energije, pomnožena s stopnjo financiranja.
   Stopnja financiranja se izračuna tako, da se pri demonstracijskih projektih CCS dodeljeno financiranje deli s 75 % predvidene skupne količine shranjenega CO2 v prvih desetih letih delovanja, pri demonstracijskih projektih OVE pa s 75 % predvidene skupne količine proizvedene energije v prvih petih letih delovanja.
   3.   Izplačilo za zadevno leto se opravi samo kadar so izpolnjene zahteve glede izmenjave znanja za to leto.
   4.   Za demonstracijske projekte CCS je izplačevanje omejeno na desetletno obdobje od datuma iz odstavka 1(b), za demonstracijske projekte OVE pa na petletno obdobje od navedenega datuma. Skupna izplačana sredstva ne presegajo dodeljenih finančnih sredstev iz odstavka 1(a).
   5.   Kadar zadevna država članica zagotovi, da bo vse financiranje, ki presega upravičena sredstva, določena v skladu z odstavki 2, 3 in 4, vrnjeno EIB, se lahko sredstva za projekt delno ali v celoti izplača pred začetkom delovanja tega projekta skladno s pogoji iz odločitve o dodelitvi.
   6.   Brez poseganja v drugi odstavek člena 4 se prihodki, ki se projektom ne izplačajo, in dohodek, ustvarjen pri upravljanju prihodkov, uporabijo za sofinanciranje dodatnih demonstracijskih projektov v skladu s tem sklepom do 31. decembra 2015.
   Države članice vrnejo EIB prihodke, ki jih ne izplačajo.
   Morebitna preostala sredstva po 31. decembru 2015 pripadejo državam članicam. Po koncu izplačevanja se prenesejo na države članice v skladu z načeli iz člena 10a(7) Direktive 2003/87/ES.
   Člen 12
   Izmenjava znanja
   Države članice zagotovijo, da si vsi upravljavci projektov, člani konzorcijev, dobavitelji in podizvajalci, ki imajo na podlagi zagotovljenega javnega financiranja precejšnje koristi za razvoj svojih proizvodov ali storitev, izmenjajo informacije o elementih iz Priloge II z drugimi upravljavci projektov, javnimi organi, raziskovalnimi ustanovami, nevladnimi organizacijami in javnostjo v skladu z dodatnimi pogoji, določenimi v razpisih za oddajo predlogov iz člena 5(1).
   Informacije se izmenjujejo na letni ravni, vsebujejo pa vse informacije, ki so bile ustvarjene in obdelane v zadevnem letu.
   Člen 13
   Poročanje držav članic
   Države članice v obdobjih iz člena 11(4) vsako leto do 31. decembra Komisiji predložijo poročila o izvajanju projektov.
   Ta poročila vsebujejo vsaj naslednje informacije o vsakem projektu:

               1.

               količino shranjenega CO2 ali proizvedene čiste energije;

               2.

               izplačana sredstva;

               3.

               kakršne koli večje težave pri izvajanju projekta.

         Člen 14
   Poročilo Komisije
   Komisija po koncu prvega kroga razpisov za oddajo predlogov Odboru za podnebne spremembe poroča o izvedbi tega kroga in navede, ali so zaradi zagotovitve geografskega in tehničnega ravnovesja v drugem krogu razpisov za oddajo predlogov potrebne spremembe tega sklepa.
   Člen 15
   Naslovniki
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 3. novembra 2010

            Za Komisijo

         Connie HEDEGAARD

            Članica Komisije

      (1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

      (2)  COM(2009) 519 konč.

      (3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      PRILOGA I

         MERILA ZA UPRAVIČENOST

      A.   KATEGORIJE PROJEKTOV
      I.   Kategorije demonstracijskih projektov CCS (z najnižjimi pragi zmogljivosti
          (1)
         ):

                  —

                  proizvodnja električne energije: predizgorevanje 250 MW,

                  —

                  proizvodnja električne energije: poizgorevanje 250 MW,

                  —

                  proizvodnja električne energije: kisik-gorivo 250 MW,

                  —

                  industrijska uporaba (a) CCS v rafinerijah s 500 kilo ton na leto (kt/leto) shranjenega CO2 iz enega ali več virov v rafineriji; (b) CCS za cemente peči s 500 kt/leto shranjenega CO2; (c) CCS za primarno proizvodnjo železa in jekla s 500 kt/leto shranjenega CO2; ali (d) CCS za primarno proizvodnjo aluminija s 500 kt/leto shranjenega CO2.

            II.   Inovativni demonstracijski projekti OVE (z najnižjimi količinskimi pragi):

                  —

                  Energija iz biomase – podkategorije projektov:

                              —

                              predelava lesne celuloze s pirolizo v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda,

                              —

                              predelava lesne celuloze s praženjem v vmesne trdne, tekoče ali goste nosilce energije iz biomase z zmogljivostjo 40 kt/leto končnega proizvoda,

                              —

                              predelava lesne celuloze z uplinjanjem v sintetični naravni plin ali sintetični plin in/ali energijo z zmogljivostjo 40 milijonov normalnih kubičnih metrov na leto (M Nm3/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije,

                              —

                              predelava lesne celuloze z uplinjanjem v biogoriva ali tekoča biogoriva in/ali energijo vključno z neposredno ogrevanim uplinjanjem z zmogljivostjo 15 milijonov litrov na leto (Ml/leto) končnega proizvoda ali 100 GWh/y električne energije. Proizvodnja sintetičnega naravnega plina je izključena iz te podkategorije,

                              —

                              surovine iz lesne celuloze kot je črna lužina in/ali proizvodi iz pirolize ali praženja, z uplinjanjem prilagojenega toka v katera koli biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/y končnega proizvoda,

                              —

                              predelava lesne celuloze v električno energijo z 48 % učinkovitostjo na osnovi nižje kurilne vrednosti (50 % vlažnost) z zmogljivostjo najmanj 40 MWe,

                              —

                              predelava lesne celuloze s kemičnimi in biološkimi postopki v etanol in višje alkohole z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda,

                              —

                              predelava lesne celuloze in/ali gospodinjskih odpadkov s kemičnimi in biološkimi postopki v bioplin, biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 6 milijonov Nm3/y (milijonov normalnih kubičnih metrov metana na leto) ali 10 Ml/leto končnega proizvoda,

                              —

                              predelava alg in/ali mikroorganizmov z biološkimi in/ali kemičnimi postopki v biogoriva ali tekoča biogoriva z zmogljivostjo 40 Ml/leto končnega proizvoda.

                     Opomba: trajnostna merila kot so določena v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov se izpolnjuje za biogoriva in tekoča biogoriva, kakor so opredeljena v direktivi.

                  —

                  Koncentrirana sončna energija – podkategorije projektov:

                              —

                              sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, pri katerem se uporabljajo stopljene soli ali drugi do okolja prijazni tekoči prevodniki toplote, z nazivno zmogljivostjo 30 MW,

                              —

                              sistem paraboličnih korit ali Fresnelovih leč, ki temelji na neposrednem uparjanju, z nazivno zmogljivostjo 30 MW. Temperatura neposrednega uparjanja mora biti višja od 500 °C,

                              —

                              sistem stolpa, pri katerem se uporablja parni krožni proces pri zelo visokih temperaturah, (sistem več stolpov ali kombinacija linearnih zbiralnikov in stolpa) z nazivno zmogljivostjo 50 MW,

                              —

                              sistem stolpa z uporabo zraka pod tlakom s temperaturo nad 750 °C in hibridni sončni sistem s plinsko turbino z nazivno zmogljivostjo 30 MW,

                              —

                              velike elektrarne s Stirlingovim krožnikom z učinkovitostjo pretvorbe sončne v električno energijo, večjo od 20 %, in nazivno zmogljivostjo najmanj 25 MW.

                     Opomba: suho hlajenje, hibridne rešitve in (napredne) rešitve za shranjevanje toplote so lahko vključeni v predstavitvene obrate.

                  —

                  Fotonapetost – podkategorije projektov:

                              —

                              velike fotonapetostne elektrarne s koncentratorjem z nazivno zmogljivostjo 20 MW,

                              —

                              velike fotonapetostne elektrarne z večspojnimi tankoplastnimi silicijevimi celicami z nazivno zmogljivostjo 40 MW,

                              —

                              velike fotonapetostne elektrarne s celicami Copper indium gallium (di)selenide-a (CIGS) z nazivno zmogljivostjo 40 MW.

                  —

                  Geotermalna energija – podkategorije projektov:

                              —

                              izboljšani geotermalni sistemi na poljih natezne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe,

                              —

                              izboljšani geotermalni sistemi na poljih tlačne napetosti z nazivno zmogljivostjo 5 MWe,

                              —

                              izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečih kompaktnih sedimentnih in granitnih kamnin ter drugih kristaliničnih struktur z nazivno zmogljivostjo 5 MWe,

                              —

                              izboljšani geotermalni sistemi na območjih globoko ležečega apnenca z nazivno zmogljivostjo 5 MWe.

                     Opomba: upravičeni so tudi projekti za soproizvodnjo toplote in električne (SPTE) energije z enakimi pragi električne zmogljivosti.

                  —

                  Veter – podkategorije projektov:

                              —

                              vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 6 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW,

                              —

                              vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 8 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW,

                              —

                              vetrne naprave na morju (najmanjša velikost turbin 10 MW) z nazivno zmogljivostjo 40 MW,

                              —

                              plavajoči vetrni sistemi na morju z nazivno zmogljivostjo 25 MW,

                              —

                              kopenske vetrne turbine, prilagojene zahtevnemu terenu (kot so gozdovi, gorata območja), z nazivno zmogljivostjo 25 MW,

                              —

                              kopenske vetrne turbine, prilagojene hladnemu podnebju (delujoče pri temperaturah, nižjih od – 30 °C, in hudi zaledenitvi), z nazivno zmogljivostjo 25 MW.

                  —

                  Morje – podkategorije projektov:

                              —

                              naprave za pridobivanje energije iz valovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW,

                              —

                              naprave za pridobivanje energije iz morja/plimovanja z nazivno zmogljivostjo 5 MW,

                              —

                              naprave za pretvorbo toplotne energije oceana (OTEC) z nazivno zmogljivostjo 10 MW.

                  —

                  Vodna energija – podkategorije projektov:

                              —

                              proizvodnja električne energije z visokotemperaturnimi superprevodnimi generatorji: 20 MW.

                  —

                  Porazdeljeno upravljanje obnovljive energije (pametna omrežja) – podkategorije projektov:

                              —

                              upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz sončne energije: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje,

                              —

                              upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije na podeželju, predvsem iz energije vetra: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje,

                              —

                              upravljanje obnovljive energije ter optimizacija malih in srednje velikih porazdeljenih proizvajalcev električne energije v urbanem okolju: 20 MW za nizkonapetostno omrežje + 50 MW za srednjenapetostno omrežje.

                     Opomba: uporaba aktivnih bremen (električni grelci, toplotne črpalke itd.) ni izključena.

            B.   ZAHTEVE ZA PROJEKTE
      I.   Splošne zahteve

                  —

                  treba je doseči prage zmogljivosti iz dela A,

                  —

                  v prvem krogu razpisa za oddajo predlogov morajo projekti izkazati, da je začetek njihovega delovanja, v primeru sprejetja zadevne odločitve o dodelitvi do 31. decembra 2011, razumno pričakovati do 31. decembra 2015,

                  —

                  zagotovljena morajo biti vsa ustrezna nacionalna dovoljenja za projekt v skladu z ustreznimi zahtevami zakonodaje Unije ali pa morajo že potekati ustrezni postopki za pridobitev dovoljenj in biti na dovolj visoki stopnji, da je v primeru sprejetja zadevne odločitve o dodelitvi do 31. decembra 2011 zagotovljen začetek komercialnega delovanja za prvo tranšo do 31. decembra 2015,

                  —

                  upravljavec projekta mora sprejeti zavezujoče obveznosti glede izmenjave znanja v skladu z zahtevami iz člena 12,

                  —

                  projekti so locirani na ozemljih držav članic, v njihovih izključnih ekonomskih conah in epikontinentalnih pasovih.

            II.   Demonstracijski projekti CCS

                  —

                  pri vsakem projektu je treba opraviti celotni niz (zajetje, prenos in shranjevanje),

                  —

                  pri vsakem demonstracijskem projektu je treba v fazi zajemanja izvesti toplotno integracijo,

                  —

                  iz dimnih plinov, ki se zajemajo, je treba zajeti vsaj 85 % CO2,

                  —

                  vsak projekt mora zajemati neodvisni raziskovalni blok v zvezi z varnostjo skladiščnega prostora in izboljšavo tehnologij spremljanja, zlasti na področju migracije slanice, njenih možnih poti in učinkov.

         (1)  Pragi električne energije CCS so izraženi kot bruto električna moč pred zajemanjem.

         (2)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

      PRILOGA II

         ZAHTEVE GLEDE IZMENJAVE ZNANJA

      A.   Tehnični podatki in učinkovitost

                  —

                  zanesljivost

                  —

                  zajeti CO2

                  —

                  učinkovitost na različnih ravneh, vključno z razlikami med pričakovano in dejansko učinkovitostjo

                  —

                  povečanje potrebe po gorivih; potrebe po električni energiji, ogrevanju in hlajenju

                  —

                  ključni vnosi in iznosi ter zasnova

                  —

                  opredeljene teme za prihodnje raziskovanje in razvoj

            B.   Stroški

                  —

                  stroški investicijskega vzdrževanja in poslovanja

                  —

                  skupni stroški in stroški na enoto (tone shranjenega CO2, proizvedene MWh čiste energije)

            C.   Upravljanje projekta

                  —

                  zakonodaja/dovoljenja

                  —

                  upravljanje zainteresiranih strani, tudi vzajemno delovanje z vladami

                  —

                  načrtovanje

                  —

                  organizacija projekta

            D.   Vpliv na okolje

                  —

                  učinkovitost: zmanjšanje emisij CO2 na enoto električne energije

                  —

                  drugi vplivi na okolje pri nemotenem delovanju

            E.   Zdravje in varnost

                  —

                  nezgode in skorajšnje nezgode, ki so se zgodile (moteno delovanje)

                  —

                  sistemi za spremljanje in reševanje težav na področju varnosti

                  —

                  zdravstvena vprašanja pri nemotenem delovanju

            F.   Zmogljivost skladiščnih prostorov CCS

                  —

                  modeli in simulacije (razvoj dima CO2 – fronta pritiska)

                  —

                  rezultati primerjave podatkov iz preteklosti in prilagoditve (presoditi: normalno znotraj deviacijskega razpona ali precejšnja nepravilnost, ki potrebuje ukrepanje)

                  —

                  obnašanje slanice, ki je bila izpodrinjena zaradi vbrizganja CO2


title: 2012/517/EU: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2012 o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               26.9.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 258/29

         SKLEP SVETA
   z dne 24. septembra 2012
   o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2012/517/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Angela ZUBBANIJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Leoluca ORLANDO, Sindaco del Comune di Palermo.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. septembra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2008/777/ES: Sklep Sveta z dne 22. julija 2008 o podpisu in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               8.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 267/23

         SKLEP SVETA
   z dne 22. julija 2008
   o podpisu in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2008/777/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), tretjega stavka člena 47(2), člena 55, člena 57(2), člena 71, člena 80(2) ter členov 93, 94, 133 in 181a v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Republike Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 4(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. oktobra 2006 v imenu Evropskih skupnosti in njunih držav članic pooblastil Komisijo za pogajanja z Republiko Kazahstan o Protokolu k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

               (2)

               Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je treba Protokol podpisati v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.

               (3)

               Protokol se začasno uporablja od 1. januarja 2007 do zaključka ustreznih postopkov za njegovo uradno sklenitev –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic podpiše(-jo) Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije, ki pa je odvisen od morebitne poznejše sklenitve Protokola.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Do začetka veljavnosti se Protokol začasno uporablja od 1. januarja 2007.

      V Bruslju, 22. julija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         B. KOUCHNER

    ---documentbreak---

               8.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 267/25

         PROTOKOL
   k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   KRALJEVINA BELGIJA,
   REPUBLIKA BOLGARIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   ROMUNIJA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
   v nadaljevanju „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, ter
   EVROPSKA SKUPNOST IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO,
   v nadaljevanju „Skupnosti“, ki ju zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija,
   na eni strani in
   REPUBLIKA KAZAHSTAN
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenice“ za namene tega protokola, so se –
   OB UPOŠTEVANJU določb Pogodbe med Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (državami članicami Evropske unije) ter Republiko Bolgarijo in Romunijo o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, ki je bila podpisana v Luxembourgu 25. aprila 2005 in se uporablja od 1. januarja 2007,
   OB UPOŠTEVANJU novih okoliščin v odnosih med Republiko Kazahstan in Evropsko unijo zaradi pristopa dveh novih držav članic k EU, kar odpira nove možnosti in prinaša nove izzive za sodelovanje med Republiko Kazahstan in Evropsko unijo,
   OB UPOŠTEVANJU želje pogodbenic, da bi zagotovile uresničevanje ter izvajanje ciljev in načel SPS –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Republika Bolgarija in Romunija sta pogodbenici Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi strani, podpisanega v Bruslju 23. januarja 1995, z začetkom veljavnosti 1. julija 1999 (v nadaljevanju „Sporazum“), ter na enak način kot ostale države članice sprejmeta in upoštevata besedila Sporazuma, skupnih izjav, izmenjav pisem in izjave Republike Kazahstan, priloženih k sklepni listini, podpisani istega dne, ter Protokola k Sporazumu z dne 30. aprila 2004, ki je začel veljati 1. junija 2006.
   Člen 2
   Ta protokol je sestavni del Sporazuma.
   Člen 3
   1.   Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Skupnosti, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Republika Kazahstan.
   2.   Pogodbenice druga drugo uradno obvestijo o dokončanju ustreznih postopkov iz prejšnjega odstavka. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.
   Člen 4
   1.   Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.
   2.   Do začetka veljavnosti se Protokol uporablja začasno od 1. januarja 2007.
   Člen 5
   1.   Besedila Sporazuma, sklepne listine in vseh dokumentov, ki so ji priloženi, ter Protokola k Sporazumu z dne 30. aprila 2004 so sestavljena v bolgarskem in romunskem jeziku.
   2.   Ta besedila so priložena k temu protokolu in so enako verodostojna kot besedila v drugih jezikih, v katerih so sestavljeni Sporazum, sklepna listina in dokumenti, ki so ji priloženi, ter Protokol k Sporazumu z dne 30. aprila 2004.
   Člen 6
   Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in kazahstanskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

      Съставено в Брюксел на шестнадесети ceптeмври две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el dieciseis de septiembre de dos mil ocho.
      V Bruselu dne šestnáctého září dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles den sekstende september to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am sechzehnten September zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta septembrikuu kuueteistkümnendal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the sixteenth day of September in the year two thousand and eight.
      Fait à Bruxelles, le seize septembre deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì sedici settembre duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada sešpadsmitajā septembrī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų rugsėjo šešioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év szeptember havának tizenhatodik napján.
      Magħmul fi Brussell, fis-sittax-il jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de zestiende september tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli dnia szesnastego września roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em dezasseis de Setembro de dois mil e oito.
      Întocmit la Bruxelles, la șaisprezece septembrie două mii opt.
      V Bruseli šestnásteho septembra dvetisícosem.
      V Bruslju, dne šestnajstega septembra leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä kuudentenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den sextonde september tjugohundraåtta.

      Совершено в городе Брюсселе шестнадцатого сентября две тысячи и восьмого года.

         За дьржавите-членки
         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalīvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Pentru statele membre
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         За государства-члены

         За Европейската общност
         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Pentru Comunitatea Europenă
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar

         За Европейские Сообщества

         За Република Казахстан
         Por la República de Kazajstán
         Za Kazašskou republiku
         For Republikken Kasachstan
         Für die Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Καζακστάν
         For the Republic of Kazakhstan
         Pour la République du Kazakhstan
         Per la Repubblica del Kazakistan
         Kazahstānas Republikas vārdā
         Kazachstano Respublikos vardu
         A Kazah Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Każakstan
         Voor de Republiek Kazachstan
         W imieniu Republiki Kazachstanu
         Pela República do Cazaquistão
         Pentru Republica Kazahstan
         Za Kazašskú republiku
         Za Republiko Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan puolesta
         På Republiken Kazakstans vägnar

         Зa Република Казахстан


title: Sklep Sveta z dne 3. maja 1989 o sklenitvi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31989D0434

Uradni list L 206 , 18/07/1989 str. 0010 - 0010

		Sklep Svetaz dne 3. maja 1989o sklenitvi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti(89/434/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker bi popolna opustitev dajatev pri uvozu iz Španije, ki bi jo uvedla Kraljevina Norveška, olajšala trgovino med obema državama;ker Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško [1] neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti, podpisanemu v Bruslju 14. maja 1973, ne predvideva, da bi Kraljevina Norveška opustila carine za blago, ki se uvozi iz Španije;ker je zato treba odobriti Tretji dodatni protokol k zgoraj navedenemu sporazumu, da bi se določila popolna opustitev dajatev za izdelke, ki jih pokriva navedeni sporazum in ki se uvozijo v Norveško iz Španije,SKLENIL:Člen 1Tretji dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta predloži uradno obvestilo, predvideno v členu 3 Protokola [2].Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 3. maja 1989Za SvetPredsednikP. Solbes[1] UL L 171, 27.6.1973, str. 2.[2] Datum začetka veljavnosti Protokola bo objavil generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: 2008/849/ES: Sklep Komisije z dne 6. novembra 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za ukrepe OIE na področju identifikacije in sledljivosti živali

text:
               12.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/22

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 6. novembra 2008
   o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2009 za ukrepe OIE na področju identifikacije in sledljivosti živali
   (2008/849/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

               (2)

               Svetovna organizacija za zdravje živali (OIE) je medvladna organizacija, ki je odgovorna za izboljšanje zdravja živali po celem svetu ter za določanje standardov za mednarodno trgovino z živalmi in živalskimi proizvodi. OIE trenutno razvija smernice o identifikaciji in sledljivosti živali. Ko bodo te smernice sprejete, bodo postale mednarodni referenčni standard v skladu s sporazumom o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih (SPS) v okviru STO. To bo osnova za vso zadevno zakonodajo, ki jo bodo izvajale države članice OIE, vključno z državami članicami EU. Zato bodo imeli neposreden in precejšen vpliv na razvoj veterinarske zakonodaje Skupnosti. Zaradi pomena trgovine z živalmi in živalskimi proizvodi je za EU pomembno, da so prihodnji standardi OIE čimbolj podobni trenutni in prihodnji zakonodaji Skupnosti.

               (3)

               Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o novi strategiji o zdravju živali za EU (2007–2013) opisuje sledljivost kot enega od stebrov nove strategije za zdravstveno varstvo živali. Zato je v tem okviru primerno dejavno spodbujati standarde Skupnosti na mednarodni ravni.

               (4)

               OIE načrtuje konferenco o identifikaciji in sledljivosti živali, ki bo namenjena podpori izvedbe mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost po celem svetu. Ta konferenca bo imela precejšen vpliv na nadaljnji razvoj mednarodnih standardov za identifikacijo in sledljivost živali. Zato je primerno, da se konferenci OIE dodeli finančni prispevek Skupnosti.

               (5)

               OIE ima dejanski monopol v svojem sektorju, kot je to navedeno v členu 168(1)(c) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 (2) o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Zato razpis za zbiranje predlogov ni potreben.

               (6)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Za financiranje konference o identifikaciji in sledljivosti živali, ki jo v letu 2009 izvaja OIE, se odobri finančni prispevek Skupnosti v višini 150 000 EUR, ki pomeni sofinanciranje Skupnosti do največ 33 % skupnih upravičenih stroškov.
   Člen 2
   Finančni prispevki iz člena 1 se financirajo iz proračunske vrstice 17 04 02 01 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2009.
   Sporazum o nepovratnih finančnih sredstvih iz člena 1 bo dodeljen OIE brez razpisa za zbiranje predlogov, ker je OIE medvladna organizacija za izboljšanje zdravja živali po celem svetu in ima dejanski monopol.

      V Bruslju, 6. novembra 2008

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

      (2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.