title: Sklep Komisije z dne 5. decembra 2001 o spremembi njenega poslovnika (notificiran pod dokumentarno številko K(2001) 3714)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0937

Uradni list L 345 , 29/12/2001 str. 0094 - 0098

		Sklep Komisijez dne 5. decembra 2001o spremembi njenega poslovnika(notificiran pod dokumentarno številko K(2001) 3714)(2001/937/ES, ESPJ, Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 218(2) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, zlasti člena 16 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, zlasti člena 131 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28(1) in 41(1) Pogodbe,SKLENILA:Člen 1Pravilnik o uresničevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov [1] Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki ga vsebuje Priloga tega sklepa, se priloži Poslovniku Komisije.Člen 2Sklep Komisije 94/90/ESPJ, ES; Euratom [2] se razveljavi.Člen 3Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 5. decembra 2001Za KomisijoRomano ProdiPredsednik[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.[2] UL L 46, 18.2.1994, str. 58.--------------------------------------------------PRILOGAPravilnik o uresničevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in KomisijeOb upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 255(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti sta Evropski parlament in Svet sprejela Uredbo (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije. [1](2) Skladno s členom 255(3) Pogodbe člen 18 Uredbe, ki predpisuje splošna načela in omejitve pri uresničevanju pravice dostopa do dokumentov, določa, da mora vsaka institucija uskladiti svoj poslovnik s to Uredbo,Člen 1UpravičenciDržavljani EU in fizične ali pravne osebe, ki imajo v državi članici stalno prebivališče ali sedež, uveljavljajo pravico do dostopa do dokumentov Komisije po členu 255(1) Pogodbe in členu 2(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s tem pravilnikom. Ta pravica do dostopa velja za dokumente Komisije, to je za dokumente, ki jih Komisija pripravi ali prejme in z njimi razpolaga.V skladu s členom 2(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 lahko državljani tretjih držav, ki nimajo stalnega prebivališča v eni od držav članic, in pravne osebe, ki nimajo sedeža v eni od držav članic, uveljavljajo pravico do dostopa do dokumentov Komisije pod enakimi pogoji kot upravičenci iz člena 255(1) Pogodbe.Vendar pa skladno s členom 195(1) Pogodbe slednje osebe nimajo možnosti vložiti pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic. Če pa jim Komisija po potrdilni prošnji v celoti ali delno zavrne dostop do dokumenta, lahko vložijo tožbo na Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti skladno s členom 230 Pogodbe.Člen 2Prošnje za dostopVse prošnje za dostop do dokumentov se pošljejo po pošti, faksu ali elektronski pošti Generalnemu sekretariatu Komisije ali pristojnemu generalnemu direktoratu ali službi. Naslovi, na katere naj se pošljejo prošnje, so objavljeni v navodilu iz člena 8 tega pravilnika.Komisija odgovori na začetne in potrdilne prošnje za dostop v 15 delovnih dneh od vpisa prošnje v register. V primeru kompleksnih ali obsežnih prošenj se lahko rok podaljša za petnajst delovnih dni. Za vsako podaljšanje roka je treba navesti razloge in o tem predhodno obvestiti prosilca.Če prošnja ni natančna v smislu člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, Komisija prosilca prosi za dodatne informacije, s pomočjo katerih je možno poiskati dokumente, za katere prosi; rok za odgovor začne teči šele, ko Komisija prejme te informacije.V vsaki, tudi delni odločitvi, s katero se prošnja zavrne, se navede razlog za zavrnitev, ki temelji na eni od izjem, določenih v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, in seznani prosilca s pravnimi sredstvi, ki so mu na voljo.Člen 3Obravnava začetnih prošenjNe glede na člen 9 tega pravilnika se prosilcu takoj po vpisu prošnje v register pošlje potrdilo o prejemu, razen kadar se odgovor lahko pošlje s povratno pošto.Potrdilo o prejemu in odgovor se pošljeta v pisni obliki, eventualno z elektronskimi sredstvi.Generalni direktor ali vodja pristojne službe, ali direktor, imenovan za ta namen v Generalnem sekretariatu, ali direktor, imenovan na Uradu za boj proti goljufijam (OLAF), kadar se prošnja nanaša na dokumente v zvezi z dejavnostmi OLAF iz člena 2(1) in (2) Sklepa Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom [2] o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), ali uradnik, imenovan za ta namen, prosilca seznani o odločitvi glede njegove prošnje.V vsaki, tudi delni odločitvi, s katero se prošnja zavrne, je prosilec obveščen o tem, da ima pravico v petnajstih delovnih dneh od prejema odločitve vložiti potrdilno prošnjo generalnemu sekretarju Komisije ali direktorju OLAF, kadar potrdilna prošnja zadeva dokumente v zvezi z dejavnostjo OLAF iz člena 2(1) in (2) Sklepa št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom.Člen 4Obravnava potrdilnih prošenjSkladno s členom 14 Poslovnika Komisije je pristojnost odločanja o potrdilnih prošnjah prenesena na generalnega sekretarja. Kadar pa se potrdilna prošnja nanaša na dokumente v zvezi z dejavnostmi OLAF iz člena 2(1) in (2) Sklepa št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom, je pristojnost odločanja prenesena na direktorja OLAF.Generalni direktorat ali služba pomaga Generalnemu sekretariatu pri pripravi odločitve.Odločitev sprejme generalni sekretar ali direktor OLAF v soglasju s pravno službo.Prosilca se o odločitvi obvesti pisno, eventualno z elektronskimi sredstvi, in se ga seznani s pravico do vložitve pravnega sredstva pred Sodiščem prve stopnje oziroma vloži pritožbo pri evropskem varuhu človekovih pravic.Člen 5Posvetovanje1. Kadar Komisija prejme prošnjo za dostop do dokumenta, ki ga hrani, ki pa izvira od tretje stranke, generalni direktorat ali služba, ki dokument hrani, preveri, ali zanj velja ena od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Če za zahtevani dokument veljajo varnostna pravila Komisije, se uporablja člen 6 tega pravilnika.2. Če generalni direktorat ali služba, ki hrani dokument, po preučitvi presodita, da je treba dostop zavrniti v okviru ene od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se negativni odgovor pošlje prosilcu brez posvetovanja z avtorjem, ki je tretja stranka.3. Generalni direktorat ali služba, ki hrani dokument, prošnjo odobri brez posvetovanja z avtorjem, ki je tretja stranka, v naslednjih primerih:(a) zahtevani dokument je bil že razkrit s strani avtorja ali na podlagi Uredbe ali drugih predpisov;(b) razkritje ali delno razkritje njegove vsebine ne bi bistveno vplivalo na enega od interesov iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001.4. V vseh drugih primerih se je treba posvetovati z avtorjem, ki je tretja stranka. Zlasti kadar prošnja za dostop zadeva dokument, ki izhaja iz države članice, se generalni direktorat ali služba, ki hrani dokument, posvetuje z organom matične države v naslednjih primerih:(a) dokument je bil posredovan Komisiji pred datumom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1049/2001;(b) država članica je prosila Komisijo, naj dokumenta ne razkrije brez njenega predhodnega soglasja v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 1049/2001.5. Avtor, ki je tretja stranka in s katerim se posvetujejo, dobi rok za odgovor, ki ni krajši kot pet delovnih dni, a mora omogočiti Komisiji, da spoštuje lastne roke za odgovor. Če v predpisanem obdobju ne pride do odgovora, ali če tretje stranke ni mogoče najti ali identificirati, Komisija odloči v skladu s pravili o izjemah v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pri čemer upošteva upravičene interese tretje stranke na podlagi informacij, s katerimi razpolaga.6. Če Komisija namerava odobriti dostop, čeprav avtor temu nasprotuje, avtorja obvesti o svoji nameri razkritja dokumenta po obdobju desetih delovnih dni in ga opozori na pravna sredstva, ki so mu na voljo.7. Kadar država članica prejme prošnjo za dostop do dokumenta, ki izvira iz Komisije, lahko zaprosi za nasvet Generalni sekretariat, ki je odgovoren za določitev generalnega direktorata ali službe, pristojne za dokument v okviru Komisije. Generalni direktorat ali služba, ki je dokument pripravila, odgovori na prošnjo po posvetu z Generalnim sekretariatom.Člen 6Obravnavanje prošenj za dostop do zaupnih dokumentovKadar prošnja za dostop zadeva dokument občutljive narave, kot je določen v členu 9(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001, ali drug dokument, za katerega veljajo varnostna pravila Komisije, ga obravnavajo uradniki, ki so do seznanitve z dokumentom upravičeni.Na osnovi izjem, navedenih v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se podajo razlogi za vsako odločitev, ki zavrača dostop do celotnega zaupnega dokumenta ali njegovega dela. Če se izkaže, da se dostopa do zahtevanega dokumenta ne da zavrniti na podlagi teh izjem, uradnik, ki obravnava prošnjo, poskrbi, da se zaupnost dokumenta prekliče, preden ga pošljejo prosilcu.Če se odobri dostop do dokumenta občutljive narave, se zahteva soglasje matičnega organa.Člen 7Uveljavljanje pravice do dostopaDokumenti se pošiljajo po pošti, telefaksu ali elektronski pošti, če je to mogoče, odvisno od prošnje. Če so dokumenti obsežni ali je ravnanje z njimi težavno, je prosilec lahko povabljen, da si dokumente ogleda na kraju samem. Tak ogled je brezplačen.Če je bil dokument objavljen, odgovor vsebuje navedbe o objavi in/ali mestu, kjer je dokument dostopen, kadar je primerno, pa tudi spletni naslov na strani EUROPA.Če obseg zahtevanega dokumenta presega dvajset strani, se prosilcu lahko zaračuna taksa 0,10 EUR na stran plus stroški pošiljanja. Stroški pri uporabi drugih sredstev se določajo od primera do primera, ne smejo pa preseči razumnega zneska.Člen 8Ukrepi za olajšanje dostopa do dokumentov1. Obseg registra iz člena 11 Uredbe (ES) št. 1049/2001 se povečuje postopno. Obvestila o tem so na domači strani EUROPA.Register vsebuje naslov dokumenta (v jezikih, v katerih je dostopen), serijsko številko in druge uporabne sklice, podatek o avtorju in datum nastanka ali sprejetja.Stran za pomoč (v vseh uradnih jezikih) obvešča javnost o tem, kako je mogoče priti do dokumenta. Če je dokument objavljen, ima povezavo do celotnega besedila.2. Komisija pripravi navodilo za obveščanje javnosti o njenih pravicah, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001. Navodilo je v vseh uradnih jezikih na voljo na strani EUROPA in v obliki knjižice.Člen 9Dokumenti, neposredno dostopni javnosti1. Določbe tega člena se uporabljajo le za dokumente, sestavljene ali prejete po dnevu začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1049/2001.2. Naslednje dokumente se daje na prošnjo avtomatsko, kolikor je mogoče, pa se neposredno dostopni z elektronskimi sredstvi:(a) dnevni redi sestankov Komisije;(b) navadni zapisniki sestankov Komisije, po odobritvi;(c) dokumenti, ki jih sprejme Komisija, in za katere določi, da se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti;(d) dokumenti, ki izvirajo od tretjih strank in ki jih je avtor že razkril ali s tem soglašal;(e) dokumenti, ki so bili po predhodni uporabi že razkriti.3. Če je jasno, da zanje ne velja nobena od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, so naslednji dokumenti lahko na razpolago, če se le da, z elektronskimi sredstvi, pod pogojem, da ne odražajo mnenj ali posamičnih stališč:(a) po sprejetju predloga pravnega akta Sveta ali Evropskega parlamenta in Sveta, pripravljalni dokumenti za ta predlog, ki so bili med postopkom sprejemanja predloženi kolegiju;(b) po tem, ko Komisija na podlagi dodeljenih izvršilnih pooblastil sprejme pravni akt, pripravljalni dokumenti za ta akt, ki so bili med postopkom sprejemanja predloženi kolegiju;(c) po tem, ko Komisija v okviru svojih pristojnosti sprejme pravni akt ali obvestilo, poročilo ali delovni dokument, pripravljalni dokumenti za ta akt, ki so bili med postopkom sprejemanja predloženi kolegiju.Člen 10Notranja organizacijaGeneralni direktorji in vodje služb so pooblaščeni za odločanje glede ukrepov pri obravnavi začetnih prošenj. V ta namen določijo uradnika, ki obravnava prošnje za dostop in usklajuje mnenje generalnega direktorata ali službe.Odgovori na začetne prošnje se pošljejo generalnemu sekretariatu v vednost.Potrdilne prošnje se v vednost pošljejo generalnemu direktoratu ali službi, ki je obravnavala začetno prošnjo.Generalni sekretariat skrbi za usklajevanje in enotno izvajanje tega pravilnika v generalnih direktoratih in službah Komisije. V ta namen daje vse potrebne nasvete in smernice.[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.[2] UL L 136, 31.5.1999, str. 20.--------------------------------------------------


title: 2006/826/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/80

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 27. aprila 2006
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004
   (2006/826/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2004 z odgovori Centra (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije (4) in zlasti člena 12(a) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0096/2006),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2004;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 269, 28.10.2005, str. 48.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 97.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 151, 10.6.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1652/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 33).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).


title: 2013/627/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o zaključku poslovnih knjig Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/373

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2011
   (2013/627/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2011 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (4), zlasti člena 4b Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0101/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroča svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 6, 10.1.2013, str. 46.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 64, 2.3.2007, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      o razrešnici glede izvrševanja proračuna agencij Evropske unije za proračunsko leto 2011: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij Evropske unije
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za proračunsko leto 2009 z dne 14. novembra 2011 (COM(2011) 736) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SEC(2011) 1350 in SEC(2011) 1351),

                  —

                  ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta EU in Evropske komisije o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012,

                  —

                  ob upoštevanju skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU, priloženega skupni izjavi z dne 19. julija 2012,

                  —

                  ob upoštevanju časovnega načrta za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU, ki ga je Komisija sprejela decembra 2012,

                  —

                  ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropske agencije – smernice za prihodnost“ (COM(2008) 135),

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2012 o razrešnici za leto 2010: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij EU (1),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 96 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2012 o obvladovanju navzkrižij interesov v izbranih agencijah EU,

                  —

                  ob upoštevanju specifičnih letnih poročil (5) Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih decentraliziranih agencij za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju svoje študije z naslovom „Priložnosti in možnosti za ustanovitev skupne službe za podporo agencijam EU“, ki je bila izdana 7. aprila 2009,

                  —

                  ob upoštevanju svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (6), resolucije z dne 15. septembra 2011 o prizadevanjih EU za boj proti korupciji (7) ter sporočila Komisije o boju proti korupciji v EU (COM(2011) 308),

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0118/2013),

                  A.

                  ker ta resolucija za vsak organ iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 vsebuje horizontalne pripombe, ki spremljajo sklepe o razrešnici v skladu s členom 96 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in členom 3 Priloge VI k Poslovniku Evropskega parlamenta,

                  B.

                  ker se je število agencij v zadnjem desetletju kar trikrat povečalo, z 10 leta 2001 na 30 leta 2011,

         Splošna vprašanja

                  1.

                  poudarja pomen nalog, ki jih izvajajo agencije, in njihov neposredni vpliv na vsakdanje življenje državljanov, na primer v zvezi s kakovostjo zdravil, varnostjo hrane in letalskega prometa ter nadzorom nad izbruhi nalezljivih bolezni; v tem kontekstu poudarja, da je njihova neodvisnost izjemnega pomena, zlasti pri regulativnih agencijah in agencijah, ki zbirajo neodvisne informacije; opominja, da je bil glavni razlog za ustanavljanje decentraliziranih agencij izvajanje neodvisnih tehničnih in znanstvenih ocen;

                  2.

                  spominja, da so Parlament, Svet in Komisija po treh letih analiziranja in pogajanj julija 2012 sprejeli skupni pristop za decentralizirane agencije, ki je politični sporazum o upravljanju in reformah agencij v prihodnosti; pozdravlja sklenitev tega sporazuma, a obžaluje dejstvo, da ne opredeljuje niti postopkov za sprejemanje odločitev v zvezi z izvajanjem predlaganih ukrepov niti ureditve o nadzoru Parlamenta pri teh postopkih;

                  3.

                  pozdravlja poročilo Računskega sodišča ter zlasti prizadevanja za uresničitev zahtev Parlamenta o tem, da mora Računsko sodišče izboljšati revizije in poenostaviti postopek podelitve razrešnice;

                  4.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da revizijska poročila Računskega sodišča zdaj vsebujejo podrobnejše informacije kot v preteklih letih; poziva Računsko sodišče, naj ta pozitivni trend nadaljuje in še nadalje razvije elemente revizije uspešnosti, tako v letnih revizijskih poročilih kot v posebnih poročilih; poziva Računsko sodišče, naj spodbuja razprave, v katerih se bo, kadar agencije to želijo, prisluhnilo obema stranema, naj poveča informativnost in preglednost poročil, zlasti z natančno opredelitvijo primerov, v katerih je agencija odkrila težavo in z njo seznanila Računsko sodišče, ter naj še natančneje izpostavi primere, v katerih je bil podan pridržek;

                  5.

                  opozarja vse agencije, da so obvezane organu za podelitev razrešnice poslati poročilo, ki ga pripravi njihov direktor in v katerem povzame število in vrsto notranjih revizij, ki jih opravi notranji revizor, priporočila in sprejete ukrepe na podlagi teh priporočil, kot je določeno v členu 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002;

                  6.

                  izraža priznanje mreži agencij Unije – forumu za usklajevanje, izmenjavo informacij in dogovarjanje o skupnih stališčih glede zadev, ki so v skupnem interesu agencij – za dobro sodelovanje s pristojnim odborom in spodbuja njeno krepitev; z zadovoljstvom ugotavlja, da so direktorji agencij, s katerimi je bil v okviru letnega postopka razrešnice vzpostavljen stik, pokazali pripravljenost in odprtost; je z začudenjem prejel pismo mreže z dne 19. oktobra 2012, v katerem Parlament poziva, naj „se vrne k praksi iz prejšnjih let“; spodbuja mrežo in od nje pričakuje, da bo namesto tega podprla spremembe, ki jih je Parlament zahteval v prejšnjih poročilih o postopku razrešnice in ki naj bi izboljšale upravljanje, preglednost in ukrepe proti navzkrižju interesov v korist potrošnikov in davkoplačevalcev;

                  7.

                  poudarja, da se je treba osredotočiti na učinkovitost postopka razrešnice, in poziva vse udeležene strani – Računsko sodišče, Svet, agencije in mrežo –, da k razrešnici pristopijo na osnovi tega stališča; poudarja, da osredotočenost na uspešnost ne bi smela v ničemer ogroziti pravilnosti in dobrega finančnega poslovodenja;

                  8.

                  v zvezi s tem opozarja na razmerje med upravnimi stroški in rezultati agencij; meni, da bi morale agencije, če želijo delovati čim učinkoviteje in kar najbolje izkoristiti svoja sredstva, iskati sinergije, izmenjevati primere najboljše prakse ter souporabljati storitve na podlagi zemljepisne bližine ali podobnosti; meni, da bi bilo treba prav tako izboljšati, razširiti in poenostaviti dostop do storitev, ki jih zagotavlja Komisija;

                  9.

                  predlaga poenostavitev finančnih pravil, ki se uporabljajo za agencije, saj bo to omogočilo zmanjšanje stroškov za upravno osebje agencij; poziva Komisijo, naj v ta namen pripravi predloge in spodbudi agencije, da bodo uporabljale poenostavljeno obliko postopkov zaposlovanja, kadar standardni postopek, ki je primeren za velike organizacije, pomeni preveliko breme zanje;

                  10.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče v številnih primerih odkrilo težave, ki pestijo mnoge agencije, npr.:

                              —

                              prenosi proračunskih sredstev v naslednje leto, ki niso podprti z obveznostmi ali so pretirano visoki,

                              —

                              nepreglednost in premajhna strogost pri zaposlovanju,

                              —

                              javna naročila in upravljanje pogodb,

                              —

                              morebitna navzkrižja interesov, med drugim na ravni upravnih odborov agencij;

                  11.

                  v zvezi s tem se seznanja z odgovorom mreže; pozdravlja usklajeno ukrepanje agencij in njihovo namero, da se bodo soočile s težavami, ki jih je opredelilo Računsko sodišče, poziva mrežo in posamezne agencije, naj organu za podelitev razrešnice poročajo o napredku pri izvrševanju konkretnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti, ki sta jih Računsko sodišče in Parlament odkrila v postopku razrešnice za proračunsko leto 2010; poudarja dejstvo, da so za to odgovorni izvršni direktorji in upravni odbori agencij;

                  12.

                  poziva mrežo in posamezne agencije, naj organu za podelitev razrešnice poročajo o napredku pri uresničevanju teh zamisli in pristopov, da bo mogoče oceniti, ali se je izbrani pristop izkazal za učinkovitega pri reševanju preostalih težav, ki jih je opredelilo Računsko sodišče in so bile izpostavljene v skupnem pristopu, prav tako pa naj ga obveščajo o posameznih in skupnih ukrepih za odpravo pomanjkljivosti, na katere je opozorilo Računsko sodišče, ter o rezultatih, ki so jih pri tem dosegle;

                  13.

                  poudarja, da agencije že nekaj časa zahtevajo večjo prilagodljivost pri določbah, ki veljajo zanje v okviru finančne uredbe; se zaveda, da je večina teh določb nesorazmernih in da niso prilagojene ne velikosti, ne ciljem, ne značilnostim velikega dela agencij; meni, da bi poenostavitev finančnih in zakonskih določb, ki se uporabljajo za agencije, povečala njihovo učinkovitost, zmanjšala odhodke in odpravila mnoge težave, na katere opozarja Računsko sodišče;

                  14.

                  ugotavlja, da so nekatere agencije na področju svobode, varnosti in pravice operativne in da je izvrševanje njihovega proračuna odvisno tudi od zunanjih dejavnikov, ki bi jih bilo treba upoštevati v proračunskem postopku;

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  15.

                  znova opozarja, da je načelo enoletnosti eno od treh temeljnih računovodskih načel (enotnost, enoletnost in uravnoteženost), ki so nujna za učinkovito izvrševanje proračuna Unije; ugotavlja, da decentralizirane agencije tega načela ne spoštujejo vedno v celoti;

                  16.

                  opominja agencije, da ponavljajoči se problem prenosov v naslednje proračunsko leto še ni bil rešen; je seznanjen s pojasnili agencij, da se je prenosom odhodkov iz poslovanja v naslednje proračunsko leto težko izogniti; je vseeno prepričan, da bi bile v številnih primerih mogoče izboljšave, predvsem z boljšim upravljanjem sredstev za prevzem obveznosti na podlagi dejanskih potreb, boljšim notranjim načrtovanjem in splošnim napovedovanjem prihodkov, pa tudi s strožjo proračunsko disciplino in rednimi pregledi porabe; poziva agencije, naj ocenijo notranje upravne postopke, da bi zmanjšale upravno breme, zlasti ko gre za postopke javnih naročil in zaposlovanja osebja; meni, da bi morala Komisija in Računsko sodišče na tem področju zagotavljati učinkovito pomoč agencijam;

                  17.

                  opozarja, da bi bilo treba v nekaterih primerih izboljšati notranje načrtovanje, kar pomeni, da bi morale agencije izboljšati svoje postopke; hkrati priznava, da bi moralo Računsko sodišče v določenih okoliščinah in s primerno utemeljitvijo (npr. izplačila niso bila mogoča v letu oddaje naročila) to na pregleden način omeniti v svojih poročilih; meni, da bi bilo mogoče le tako dejansko oceniti, ali so prenosi previsoki ali ne;

                  18.

                  poudarja, da je treba pri tem upoštevati hierarhijo pravil, in meni, da bi se bilo treba osredotočiti na dobro finančno poslovodenje; meni pa, da sedanja finančna pravila ne odpravljajo težav agencij, katerih financiranje temelji na prispevkih, in poziva Komisijo, naj pri naslednji reviziji finančnih pravil, ki se uporabljajo za agencije, predlaga rešitev tega vprašanja; opozarja, da finančna uredba prav tako ni prilagojena agencijam, ki ustvarjajo presežke, zato je treba pri njeni reformi nujno razmisliti o rešitvah za takšne primere, denimo o ustanovitvi omejenega rezervnega sklada;

                  19.

                  pričakuje, da se bo Računsko sodišče v vlogi zunanjega revizorja v okviru spremljanja poročila Parlamenta o razrešnici za proračunsko leto 2010 in lastnega poročila o primerjalni analizi agencij posvetovalo z mrežo agencij ter oblikovalo vsem dostopne in pregledne postopke za primerjavo in razvrščanje agencij z uporabo pomembnih kazalnikov na področju dobrega finančnega in proračunskega poslovodenja, nizkih upravnih stroškov ter operativne učinkovitosti in uspešnosti, podatke, ki jih bo pri tem uporabilo, pa posredovalo v lahko dostopni obliki (tj. Excelove datoteke in/ali datoteke CSV);

                  20.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je premajhna prilagodljivost v okviru proračuna po oceni nekaterih agencij slabost, kar pomeni, da bi bili mogoči prihranki, če bi bila proračunska prožnost pri prerazporejanju med posameznimi naslovi večja; poziva Komisijo, naj pozorno preuči razmere in pripravi predloge za odpravo te pomanjkljivosti;

                  21.

                  ugotavlja, da v agencijah med letom potekajo številni različni revizijski in kontrolni postopki, vendar so pogosto zelo neenakomerno razporejeni in jim lahko povzročajo težave; meni, da bi bilo treba to težavo v prvi vrsti nasloviti z boljšim usklajevanjem različnih revizij (8); meni, da bi se bilo treba posvetovati z agencijami, da bi za to vprašanje poiskali praktične rešitve, ki ne bodo ovirale izvajanja njihovih osrednjih nalog; poziva Računsko sodišče, Komisijo, agencije in mrežo, naj oblikujejo pristop, ki bo ustrezal vsem udeleženim stranem;

                  22.

                  zahteva, da vse agencije in skupna podjetja ob objavi končnih letnih računovodskih izkazov vedno priložijo standardno predlogo s podatki, predstavljenimi v poročilih o izvrševanju proračuna ter v poročilih o proračunskem in finančnem poslovodenju; priporoča, da te podatke predložijo na celovit, preprosto dostopen in pregleden način (Excelove datoteke in/ali datoteke CSV), da bo primerjava med izvrševanjem njihovih proračunov preprostejša, Parlament in javnost pa bosta lahko podrobno primerjala njihove stroške;

                  23.

                  poziva mrežo, naj uvede podroben, standardiziran sistem proračunskih vrstic, da bo mogoče združiti in primerjati prihodke in odhodke agencij, pa tudi izvrševanje in porabo sredstev po posameznih proračunskih vrsticah, in sicer po naslovih, poglavjih in postavkah; poleg tega jo poziva, naj podatke primerja in na njihovi osnovi oblikuje sklepe, nato pa te podatke da na voljo javnosti v lahko dostopni obliki (npr. Excelove datoteke in/ali datoteke CSV);

         Človeški viri in politika zaposlovanja

                  24.

                  poudarja, da kadrovski predpisi vzpostavljajo načela kadrovske politike agencij in da obstaja potreba po večji prilagodljivosti in poenostavitvi zakonskih določb, ki se uporabljajo za agencije, da bi zagotovili večjo učinkovitost na tem področju; prav tako poudarja, da člen 110 kadrovskih predpisov sicer omogoča določeno mero prilagodljivosti, saj končno odločitev sprejme Komisija, a je vseeno nujno, da Komisija in agencije pred tem dosežejo soglasje; meni, da bi morala Komisija, če ne bo prišlo do soglasja, pristojnemu odboru Parlamenta posredovati utemeljeno odločitev;

                  25.

                  spominja agencije, da bi morale pri načrtovanju kadrovske politike ubrati pristop globalnega načrtovanja kadrovskih virov, ki bi bil v skladu z njihovimi proračunskimi in upravnimi zmogljivostmi, s čimer bi zagotovile, da bi bila njihova kadrovska politika enotna in prilagojena njihovim potrebam; poudarja tudi, da bi bilo treba v kadrovskih načrtih upoštevati nekatere temeljne pomisleke, kot sta enakopravna zastopanost spolov in geografska uravnoteženost; v zvezi s tem pozdravlja pobude, ki jih je v časovnem načrtu podala Komisija, in dejstvo, da se pri reformi kadrovskih predpisov, ki poteka, upoštevajo posebne značilnosti agencij;

                  26.

                  izraža zaskrbljenost, ker v postopkih zaposlovanja v agencijah prihaja redno do težav že od njihove ustanovitve in ker je Računsko sodišče pri reviziji izvrševanja proračuna za leto 2011 naletelo na težave ali pomanjkljivosti na tem področju skoraj pri vseh agencijah, razen dveh; je začuden, da ne skupni pristop ne časovni načrt ne predvidevata ukrepov na tem področju;

                  27.

                  meni, da so že uveljavljeni načrti kadrovske politike koristno orodje za dolgoročno kadrovsko načrtovanje; je vse bolj zaskrbljen, da bi utegnila Komisija v letnem proračunskem postopku razveljaviti dogovorjene načrte kadrovske politike, zato jo poziva, naj se pri tem omeji;

                  28.

                  poziva vse agencije, naj organ za podelitev razrešnice obvestijo, koliko dni dopusta na leto so odobrile posameznim razredom uslužbencev v shemah gibljivega delovnega časa in kompenzacije, ki jih priložijo svojih letnim poročilom o dejavnostih;

         Navzkrižja interesov in preglednost

                  29.

                  pozdravlja posebno poročilo Računskega sodišča št. 15/2012 o obvladovanju navzkrižij interesov v izbranih agencijah EU, ki je nastalo na zahtevo Parlamenta, da je treba opraviti obsežno analizo pristopa agencij v primerih, ko bi lahko prišlo do navzkrižja interesov;

                  30.

                  meni, da je glavna dodana vrednost posebnega poročila Računskega sodišča št. 15/2012 redno spremljanje napredka agencij pri obvladovanju in preprečevanju navzkrižja interesov; poziva Računsko sodišče, naj še naprej spremlja zadevo ter razširi obseg revizije tudi na druge agencije, svoje ugotovitve o tem pa objavi v enem od naslednjih posebnih poročil;

                  31.

                  ugotavlja, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 15/2012 ocenilo pravilnike in postopke za obravnavo navzkrižja interesov v štirih izbranih agencijah: Evropski agenciji za varnost v letalstvu (EASA), Evropski agenciji za kemikalije (ECHA), Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) in Evropski agenciji za zdravila (EMA);

                  32.

                  meni, da je skušalo Računsko sodišče odgovoriti na dve vprašanji: prvič, ali so obstajali ustrezni pravilniki in postopki, in drugič, ali so bili ti pravilniki in postopki ustrezno upoštevani; prav tako ugotavlja, da se je Računsko sodišče pri svojem delu oprlo na opredelitev navzkrižja interesov iz smernic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) in da iz teh smernic izhaja tudi referenčni okvir za minimalne zahteve, ki ga je sprejelo Računsko sodišče; poudarja pa, da smernice OECD sicer ponujajo mednarodno primerjalno vrednost na tem področju, a se v osnovi zanašajo na navzkrižja interesov pri zaposlenih v javnem sektorju, zato ne morejo biti ustrezna podlaga za učinkovit odziv v primeru morebitnega navzkrižja interesov med upravnimi in drugimi organi, ki sodelujejo pri delu agencije, na primer upravnimi odbori in skupinami strokovnjakov; se kljub vsemu zaveda vrednosti orodij OECD, zlasti kontrolnega seznama za darila in ugodnosti, pa tudi priporočil glede sankcij, nujnega preverjanja popolnosti in vsebine izjav o interesih ter zahteve za upoštevanje strokovnih mnenj in opredeljevanje morebitnih navzkrižij interesov;

                  33.

                  ugotavlja, da lahko navzkrižje interesov zaradi nacionalnih ali institucionalnih interesov, ki lahko ogrožajo pravilno delovanje agencije, nastane tudi med člani upravnega odbora in agencijo samo; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu obvezno posreduje predlog za obravnavo tega vprašanja; pričakuje, da se bodo medtem v interesu preglednosti objavile izjave o interesih vseh članov upravnih odborov agencij;

                  34.

                  obžaluje, da je Računsko sodišče v posebnem poročilu št. 15/2012, ko je bilo terensko delo končano (oktobra 2011), ugotovilo, da nobena od štirih izbranih agencij ni ustrezno obravnavala navzkrižja interesov; ugotavlja še, da sta EMA in EFSA oblikovali boljša pravila za ukrepanje ob navzkrižju interesov, medtem ko so bila pravila ECHA nepopolna, EASA pa jih sploh ni uvedla;

                  35.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče poročalo o številnih pomanjkljivostih, zlasti kar zadeva upoštevanje pravilnikov in postopkov za zaposlene in pritožbeni odbor (ECHA), preglednost pri objavljanju letnih izjav o interesih (EASA) in usposabljanje o navzkrižju interesov (ECHA in EASA); poudarja, da ima med štirimi agencijami, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, zgolj EMA pravilnik o darilih in povabilih;

                  36.

                  pozdravlja priporočila, ki jih je Računsko sodišče podalo štirim revidiranim agencijam; pozdravlja dejstvo, da so izbrane agencije po reviziji Računskega sodišča sprejele številne ukrepe, da bi odpravile svoje pomanjkljivosti; poziva agencije, naj organu za podelitev razrešnice poročajo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z uvajanjem pravilnikov in postopkov za odpravo pomanjkljivosti, pa tudi o morebitnih novostih pri upravljanju navzkrižja interesov;

                  37.

                  ugotavlja, da je Računsko sodišče odkrilo številne pomanjkljivosti pri obravnavanju vprašanj, ki se pojavljajo v obdobju po prenehanju zaposlitve, zaradi česar je preprečevanje navzkrižja interesov v primerih, ko se uradniki izmenično zaposlujejo v agencijah in zasebnem sektorju, še toliko težje; podpira priporočilo Računskega sodišča, da je omenjena vprašanja treba obravnavati, in meni, da je nujno jasneje opredeliti tudi prehodno obdobje za nekdanje direktorje agencij in vse, ki so imeli odgovorne funkcije v agencijah;

                  38.

                  odobrava priporočilo Računskega sodišča, naj vse institucije in decentralizirani organi Unije preučijo, ali se priporočila iz posebnega poročila št. 15/2012 nanašajo tudi nanje; meni, da bi morale vse agencije sestaviti in uresničevati vsestranske pravilnike in postopke, ki bodo med drugim opredeljevali mehanizem za zlorabo zaupanja in nedvoumne sankcije, oziroma na osnovi izkušenj in priporočil Računskega sodišča iz posebnega poročila št. 15/2012 spremeniti obstoječe pravilnike in postopke; poziva agencije, naj organ za podelitev razrešnice še pred iztekom leta 2013 obvestijo o doseženih rezultatih;

                  39.

                  pozdravlja odločitev Evropskega varuha človekovih pravic, da bo za več primerov, o katerih je pred kratkim poročala Komisija, na lastno pobudo začel preiskovati primere navzkrižja interesov, pri katerih se strokovnjaki izmenično zaposlujejo v agencijah in zasebnem sektorju; se strinja z opozorilom Evropskega varuha človekovih pravic, ki meni, da je učinkovita obravnava navzkrižja interesov sicer osrednji del dobrega upravljanja in dobrega etičnega ravnanja, vendar pa ne gre vseh težav, ki se nanašajo na upravljanje in etiko, nujno pripisati navzkrižju interesov; meni, da je treba navzkrižja interesov obravnavati v okviru omejitev, in poudarja, da je treba spodbujati strategije in ukrepe za usposabljanje in preprečevanje na področju navzkrižja interesov v institucijah Unije;

                  40.

                  pozdravlja priporočilo Računskega sodišča Uniji, naj razmisli o nadaljnjih spremembah regulativnega okvira za obravnavanje navzkrižja interesov;

                  41.

                  pozdravlja medinstitucionalno izjavo o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012, zlasti njene določbe o obvladovanju in preprečevanju navzkrižja interesov (odstavka 11 in 18) in o neodvisnosti znanstvenih strokovnjakov (odstavek 20);

                  42.

                  poziva Računsko sodišče, naj razišče, kako agencije izvajajo ukrepe, sprejete na podlagi priporočil iz posebnega poročila št. 15/2012; poziva mrežo agencij, naj na podlagi izmenjave primerov najboljše prakse in izkušenj iz preteklosti oblikuje predloge, s katerimi bi bilo mogoče v sodelovanju s Komisijo in Računskim sodiščem opredeliti tiste agencije ali področja, na katerih delujejo, pri katerih obstaja največje tveganje navzkrižja interesov; v zvezi s tem pozdravlja pregled registra za preglednost za skupine lobistov v institucijah Unije ter poziva Komisijo in agencije, naj začnejo izvajati ukrepe na področju morebitnega navzkrižja interesov, navedene v tem pregledu;

                  43.

                  pozdravlja ukrepe v zvezi z navzkrižjem interesov, ki jih je napovedala Komisija, zlasti pripravo smernic za skladno politiko preprečevanja in obravnavanja navzkrižja interesov za člane upravnih odborov in direktorje, strokovnjake v znanstvenih odborih in člane odborov za pritožbe (9), pri čemer gre za nalogo, za katero je odgovornost prevzela Komisija in jo uvrstila med cilje za leto 2013; z zadovoljstvom ugotavlja, da je ta naloga tudi eden od prednostnih ukrepov in mejnikov Komisije; poziva Komisijo, naj upošteva predlagani rok za izvedbo tega ukrepa, organu za podelitev razrešnice pa naj pred iztekom leta 2013 posreduje poročilo o doseženih rezultatih ter priloži ustrezne zakonodajne predloge;

                  44.

                  ugotavlja, da Komisija za leto 2013 predvideva dva ukrepa, ki naj bi ju uvedle agencije, in sicer „sprejetje in izvajanje jasnih pravil za navzkrižje interesov, še zlasti izmenjava izkušenj in morebitno oblikovanje usklajenega pristopa k skupnim težavam v zvezi z znanstvenimi in pritožbenimi odbori, ter opredelitev preglednih in objektivno preverljivih meril za nepristranskost in neodvisnost članov pritožbenih odborov“, pa tudi „pregled izbirnih postopkov za člane znanstvenih odborov“ (10); poziva agencije, naj organu za podelitev razrešnice še pred iztekom leta 2013 poročajo o napredku pri izvajanju teh nalog;

                  45.

                  poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da je treba ohraniti ustrezno ravnovesje med tveganji in koristmi, zlasti pri upravljanju navzkrižja interesov na eni strani in cilja, da je treba pridobiti najboljše možno znanstveno mnenje, na drugi strani; meni, da s širjenjem kodeksov ravnanja in etičnih smernic ni mogoče izključiti navzkrižja interesov; prav tako meni, da je sprejetje kodeksov ravnanja in etičnih smernic sicer potrebno, ne pa tudi zadostno, in da je mogoče navzkrižje interesov izkoreniniti le z uvedbo in učinkovitim izvajanjem enostavnih in ustreznih pravil, in sicer kot del splošnega duha iskrenosti, poštenosti in preglednosti;

                  46.

                  znova poudarja dejstvo, da je čim večja preglednost ključnega pomena za zmanjšanje tveganja navzkrižja interesov; zato poziva agencije, ki tega še niso naredile, naj na svojih spletnih mestih objavijo seznam članov upravnega odbora, vodstvenih delavcev ter zunanjih in notranjih strokovnjakov, skupaj z njihovimi izjavami o interesih in življenjepisi;

         Časovni načrt

                  47.

                  pozdravlja časovni načrt za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU, ki ga je Komisija sprejela decembra 2012, in poziva vse udeležene strani, naj upoštevajo tam predstavljene zamisli, zlasti med pogajanji o novem večletnem finančnem okviru;

                  48.

                  v celoti podpira glavne cilje Komisije, opredeljene v časovnem načrtu, tj. doseči bolj uravnoteženo upravljanje, povečati učinkovitost in odgovornost agencij ter doseči večjo skladnost delovanja; pozdravlja predlagane ukrepe, zlasti za racionalizacijo upravnih odborov, prizadevanja za sinergije med agencijami in morebitno združitev nekaterih agencij;

                  49.

                  kljub temu ugotavlja, da je časovni načrt sicer dobra izhodiščna točka, vendar ne ponuja celovite ocene trenutnega položaja, v katerem so agencije, pa tudi ne jasne vizije in strategije za njihovo modernizacijo, ki je potrebna; meni, da bi bila lahko Komisija odločnejša in zahtevnejša glede specifičnih ukrepov za posamezne agencije oziroma vrste in skupine agencij; obžaluje, da je dolgotrajno delo medinstitucionalne delovne skupine v tej fazi prineslo bolj skromne rezultate in da Svet ni bil naklonjen bolj velikopoteznemu pristopu; je prepričan, da bi bolj proaktiven in v prihodnost usmerjen pristop privedel k precej večji dodani vrednosti;

                  50.

                  pozdravlja dejstvo, da je ena od prednostnih nalog skupnega pristopa izboljšati upravljanje agencij, zlasti z natančnejšo opredelitvijo vloge upravnega odbora in izvršnega direktorja in s pregledom pristojnosti predstavnikov Komisije in Parlamenta v upravnih odborih; meni, da bo s tem postopkom prav tako mogoče razjasniti odnose med agencijami ter institucijami Unije in državami članicami, vzpostaviti boljše mehanizme odgovornosti agencij in opredeliti stopnjo odgovornosti Komisije za dejavnosti agencij, pri čemer pa je treba upoštevati načelo neodvisnosti agencij;

                  51.

                  poziva Komisijo, naj v okviru evropskega semestra bolje uporabi gradnjo zmogljivosti in priporočila agencij, zlasti pri pripravi letne strategije rasti in makroekonomskih kazalnikov; poudarja, da agencije igrajo osrednjo vlogo pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020;

         Neodvisnost

                  52.

                  poudarja, da je neodvisnost agencij izjemnega pomena; opominja, da bi morale agencije neodvisno uresničevati svoje poslanstvo, in obžaluje, da sedaj ni vedno tako; meni, da bi morali generalni direktorati Komisije delovati kot partnerji agencij, in z zaskrbljenostjo ugotavlja, da posredovanje Komisije včasih meče senco dvoma na nepristranskost odločitev in ukrepov agencij, zlasti ko je tveganje za varnost potrošnikov veliko;

         Odgovornost

                  53.

                  meni, da bi bilo treba demokratično odgovornost agencij poenostaviti, zlasti način poročanja organu za podelitev razrešnice (še vedno na primer obstajajo nedoslednosti v načinu predstavitve finančnih podatkov in pri posredovanju poročil o nadaljnjih ukrepih na podlagi razrešnice); meni, da bi se odnosi med Parlamentom in agencijami izboljšali, če bi uvedli boljši in bolj strukturiran sistem poročanja Parlamentu; meni, da je trenutna situacija precej neenotna, stiki in poročanje pa prepogosto potekajo samo priložnostno;

                  54.

                  meni, da je izjemno pomembno, da parlamentarni odbori, pristojni za agencije, kolikor mogoče natančno preverijo letne delovne programe agencij ter jih prilagodijo aktualnim razmeram in političnim prednostnim nalogam; v zvezi s tem pričakuje, da bodo agencije pri pripravi letnih delovnih programov tesno sodelovale z odbori in s Komisijo, v skladu s skupno izjavo o decentraliziranih agencijah z dne 19. julija 2012;

                  55.

                  poziva agencije, naj na spletnih mestih objavljajo zapisnike s sestankov upravnega odbora, saj je to v interesu preglednosti in demokratičnega nadzora, tudi parlamentarnega;

                  56.

                  predlaga, da bi se članu Odbora za proračunski nadzor v Parlamentu omogočilo prisostvovanje na sestankih upravnih odborov agencij, kjer bi imel vlogo opazovalca;

         Možnosti za tesnejše sodelovanje in združitev nekaterih agencij

                  57.

                  meni, da bi bilo treba preučiti dodatne sinergije med Evropsko policijsko akademijo in Evropskim policijskim uradom, pri tem pa upoštevati ugotovitve študije, ki jo je izdala akademija leta 2011(št. pogodbe CEPOL/CT/2010/002); je seznanjen s tem, da bo akademija marca 2014 zapustila svoje sedanje prostore v Bramshillu (UK); zahteva, da Komisija za Evropski parlament in Svet pripravi predlog za preselitev akademije v Haag (NL), kjer ima trenutno sedež Evropski policijski urad, da bi si agenciji delili zmogljivosti in storitve, ne da bi bile pri tem ogrožene njune glavne naloge in samostojnost; poudarja, da bi hitra odločitev o preselitvi akademije precej zmanjšala negotovost, ki bi lahko negativno vplivala na osebje in postopke zaposlovanja;

                  58.

                  poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko fundacijo za usposabljanje, Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja, Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer ter Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu nadalje razišče sinergije, ki obstajajo med temi agencijami, in organu za podelitev razrešnice poroča o možnostih za tesnejše povezave med njimi; poziva omenjene agencije in Komisijo, naj ocenijo, ali bi tesnejše sodelovanje lahko vodilo k ekonomiji obsega in optimizaciji njihove uspešnosti;

                  59.

                  meni, da bi morale nekatere agencije začeti tesneje sodelovati med seboj, zlasti ko gre za odločitve, ki vplivajo na področje delovanja drugih agencij; predlaga, da zadevne agencije same dosežejo dogovor, pri tem pa se posvetujejo z ustreznimi interesnimi skupinami, da ne bodo sprejeti nasprotujoči si zakoni; poziva agencije, naj v takšnih primerih vedno obvestijo pristojni odbor Parlamenta;

         Izmenjava praktičnih zgledov

                  60.

                  poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo nove agencije (npr. Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev, Evropski bančni organ (EBA), Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) in Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), vse ustanovljene leta 2011) lahko izkoristile najboljšo prakso starejših, bolj uveljavljenih agencij, da bi se izognile pomanjkljivostim pri zaposlovanju, javnih naročilih in izvajanju finančne uredbe;

                  61.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da nove agencije sodelujejo na srečanjih mreže trikrat letno in da na teh srečanjih poteka tudi izmenjava praktičnih zgledov; prav tako ugotavlja, da so bile nove agencije povabljene k sodelovanju v podmrežah, ki se ustanavljajo za razpravo o vprašanjih, ki zahtevajo tehnično znanje, zlasti v podmreži vodij uprav, ki se srečuje tako pogosto kot mreža in se posveča vprašanjem zaposlovanja, javnih naročil in finančnih pravil;

                  62.

                  je seznanjen s tem, da je ESMA organiziral dva študijska obiska, ki sta potekala v Evropski železniški agenciji (ERA) v letu 2011 in v Evropski agenciji za pomorsko varnost (EMSA) v letu 2012 in na katerih so imeli uslužbenci tega organa možnost, da se seznanijo z najboljšimi praksami uveljavljenih agencij; ugotavlja, da imajo ESMA, EIOPA in EBA pogoste stike, med katerimi si izmenjujejo izkušnje, usklajujejo prakse in izkoriščajo sinergije;

                  63.

                  poziva mrežo agencij, naj se poveže s Komisijo, da bi preučili možnosti za organizacijo skupnega usposabljanja za agencije ter odpravili finančne težave, ki jih je Računsko sodišče odkrilo leta 2011;

         Evropski nadzorni organi

                  64.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da določbe finančne uredbe niso povsem prilagojene načrtu financiranja evropskih nadzornih organov, saj se 55 % do 60 % njihovega proračuna napaja s prispevki držav članic in držav Evropskega združenja za prosto trgovino; meni, da je treba poiskati ustrezne mehanizme za varnost in finančno stabilnost teh organov, saj so izpostavljeni posebnim tveganjem zaradi mešane narave financiranja; meni, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati najpozneje ob naslednjem pregledu finančne uredbe v zvezi z agencijami, ter poziva Komisijo, naj oceni to stanje in o tem poroča organu za podelitev razrešnice;

                  65.

                  poudarja pomen ustreznega usklajevanja dodeljenega proračuna in razpoložljivih delovnih mest na eni strani ter nalog, zaupanih evropskim nadzornim organom, na drugi strani, saj bi nesorazmerje lahko privedlo do neuravnoteženega kadrovanja v zvezi z zaposlovanjem osebja organov na eni strani ter vključevanjem nacionalnih strokovnjakov na drugi strani; izraža zaskrbljenost, ker je Komisija spremenila kadrovske načrte, ki so jih predlagali evropski nadzorni organi, ne da bi to jasno navedla; poziva Komisijo, naj bo popolnoma jasna glede tega vprašanja in drugih vprašanj;

                  66.

                  je glede tega seznanjen s pomisleki iz predhodnih ugotovitev ocene finančnega sektorja EU, ki jo je opravil MDS decembra 2012 in v kateri se priporoča povečanje virov in pristojnosti evropskih nadzornih organov, saj je to potrebno za uspešno izpolnjevanje njihovega mandata, obenem pa tudi povečuje neodvisnost njihovega delovanja;

         Enakost spolov

                  67.

                  poudarja, da je treba uvesti politike, ki bodo zagotovile ustrezno zastopanost žensk in moških v upravnih organih agencij; poziva mrežo agencij, naj uvede in spodbuja splošne smernice za najboljšo prakso na tem področju, tudi če v ustanovitvenih uredbah agencij to ni izrecno omenjeno; poziva izvršne direktorje agencij, ki nosijo končno odgovornost za kadrovska vprašanja, naj zagotovijo enakopravno zastopanost spolov med zaposlenimi v agencijah kot celoti, pa tudi med osebami, ki zasedajo odgovorne položaje;

                  68.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v agencijah le malo izvršnih direktoric; ker v večini agencij direktorje imenuje upravni odbor na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija, poziva upravne odbore agencij in Komisijo, naj upoštevajo načelo enakosti spolov in strategijo, ki jo je začela leta 2010 izvajati Komisija, in na odgovornih položajih dosežejo boljšo uravnoteženost spolov; izraža zaskrbljenost nad tem, da skupni pristop in časovni načrt med cilje ne uvrščata politike enakosti spolov, in poziva Komisijo, naj pripravi posebne predloge za obravnavo tega vprašanja;

                  69.

                  ugotavlja, da so za izvolitev svojih predstavnikov v upravne odbore agencij odgovorne države članice; poziva države članice, naj pri imenovanju predstavnikov v te organe upoštevajo načela enakosti spolov, in poziva izvršne direktorje, naj pri izvolitvi predsednikov in podpredsednikov ozaveščajo člane uprave o tem vprašanju; z zadovoljstvom ugotavlja, da v kar dveh agencijah trojke upravnemu odboru predseduje ženska;

         Obsežni informacijski sistemi

                  70.

                  poudarja, da se morajo agencije in Komisija usklajevati ter izmenjevati praktične zglede in izkušnje, da bodo lahko premagale tehnične in upravne izzive obsežnih informacijskih sistemov, ki morajo delovati na ravni Unije; meni, da je nenavadno, da Komisija agencijam zaračunava pristojbine za uporabo njenih sistemov informacijske tehnologije, in ugotavlja, da te pristojbine niso določene v skladu z objektivnimi parametri, na primer velikostjo agencije; ker te pristojbine za majhne agencije pomenijo precejšnje breme, poziva Komisijo, naj jih, če jih že mora na vsak način zaračunavati, prilagodi velikosti in finančni zmogljivosti agencij;

                  71.

                  Komisijo opozarja na težave z obsežnimi informacijskimi sistemi, ki pestijo agencije, kot sta sistem računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov (ABAC) in sistem SYSPER2, saj so bili ti zasnovani glede na potrebe Komisije, ne potrebe agencij; pozdravlja ukrepe podmrež agencij, s katerimi naj bi te težave odpravili, zlasti mreže za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo agencij Unije (informacijska vprašanja) in podmreže vodij uprav (ABAC in SYSPER2), in poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z agencijami v tej zadevi;

                  72.

                  predlaga, da bi agencijam omogočili uporabo programske opreme za človeške vire Komisije (ali druge programske opreme), namesto da morajo kupiti lastne programe, ki so zelo dragi;

                  73.

                  predlaga, da bi moral z naslednjim proračunskim letom Parlament pri preučevanju agencij in pripravi mnenj zanje razmisliti o preoblikovanju, ki bi omogočalo imenovanje več poročevalcev, kot je letos že veljalo za druge institucije, s čimer bi poenostavili delo organa za podelitev razrešnice v zvezi z agencijami, saj je agencij veliko, njihovo delo in prispevki pa postajajo čedalje obsežnejši;

                  74.

                  naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje agencijam, ki so vključene v ta postopek podelitve razrešnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

         (1)  UL L 286, 17.10.2012, str. 388.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (5)  UL C 368, 16.12.2011.

         (6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 62.

         (7)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 121.

         (8)  V zvezi s tem glej ukrep 53 v časovnem načrtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU.

         (9)  Glej ukrep 33 v časovnem načrtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU.

         (10)  Glej ukrepa 34 in 35 v časovnem načrtu za ukrepanje na osnovi skupnega pristopa za decentralizirane agencije EU.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1743 z dne 27. aprila 2017 o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/360

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1743
   z dne 27. aprila 2017
   o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0089/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (4), zlasti člena 12,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0083/2017),

               1.

               odobri zaključni račun Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 za proračunsko leto 2015;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 473, 16.12.2016, str. 57.

      (2)  UL C 473, 16.12.2016, str. 58.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 169, 7.6.2014, str. 54.

      (5)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1482 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/160

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1482
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za leto 2014 (COM(2015) 377 – C8-0207/2015) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0109/2016),

               1.

               podeli razrešnico Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov glede izvrševanja njegovega proračuna za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 51, 20.2.2014.

      (2)  UL C 377, 13.11.2015, str. 1.

      (3)  UL C 373, 10.11.2015, str. 1.

      (4)  UL C 377, 13.11.2015, str. 146.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: 2014/605/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/272

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2012
   (2014/605/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2012 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0193/2014),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 275.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 31/12/COL z dne 1. februarja 2012 o petinosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o uporabi revidiranih pravil za ocenjevanje državne pomoči ladjedelništvu od 1. februarja 2012

text:
               31.1.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 31/77

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

   št. 31/12/COL
   z dne 1. februarja 2012
   o petinosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o uporabi revidiranih pravil za ocenjevanje državne pomoči ladjedelništvu od 1. februarja 2012
   NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –
   ob upoštevanju naslednjega:
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Evropska komisija je 7. decembra 2011 sprejela sporočilo o uporabi revidiranih pravil za ocenjevanje državne pomoči ladjedelništvu od 1. januarja 2012 (UL C 364, 14.12.2011, str. 9).
   Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.
   Enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP je treba zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.
   V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na strani 11 Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   Nadzorni organ se je o vprašanju posvetoval z Evropsko komisijo in državami Efte z dopisi z dne 19. decembra 2011 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državni pomoči se spremenijo z nadomestitvijo poglavja o pravilih za ocenjevanje državne pomoči ladjedelništvu.
   Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 1. februarja 2012

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Članica kolegija

      PRILOGA

         SMERNICE O DRŽAVNI POMOČI LADJEDELNIŠTVU
          (1)

      1.   Uvod

                  (1)

                  Na področju državne pomoči ladjedelništvu so se uporabljale različne ureditve, ki so se postopno usklajevale z določbami o horizontalni državni pomoči. V primerjavi z industrijskimi sektorji, za katere ne veljajo posebna pravila, vsebujejo ureditve, ki se uporabljajo v ladjedelniškem sektorju, mešanico strožjih in tudi blažjih določb. Te smernice zagotavljajo nova pravila o ocenjevanju državne pomoči ladjedelništvu, ki se uporabljajo po izteku veljavnosti sedanjih Smernic o državni pomoči ladjedelništvu dne 31. decembra 2011 (2).

                  (2)

                  Ladjedelništvo je drugačno od drugih panog, med drugim zaradi kratkih proizvodnih serij, velikosti, vrednosti in kompleksnosti proizvedenih enot ter dejstva, da se prototipi navadno uporabljajo komercialno.

                  (3)

                  Nadzorni organ zaradi teh posebnosti meni, da je treba še naprej uporabljati posebne določbe glede pomoči za inovacije v ladjedelništvu, hkrati pa poskrbeti, da taka pomoč ne vpliva negativno na pogoje trgovanja in konkurenco na način, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                  (4)

                  Državna pomoč za inovacije mora prejemnika pomoči spodbuditi k temu, da spremeni svoje ravnanje, tako da poveča raven inovacij in izvajanja projektov ali dejavnosti na področju inovacij, ki se sicer ne bi izvajali ali bi se izvajali v manjšem obsegu. Spodbujevalni učinek se ugotovi z analizo nasprotnih dejstev, pri kateri se primerjajo ravni načrtovanih dejavnosti s pomočjo in brez nje. Zato te smernice določajo podrobnejše zahteve za države Efte, ki jim bodo omogočale zagotavljanje spodbujevalnega učinka.

                  (5)

                  V sodelovanju s panogo so bila oblikovana neformalna pravila o državni pomoči za inovacije v ladjedelništvu, zlasti v zvezi z upravičenimi stroški in s potrditvijo inovativnosti projekta, Nadzorni organ pa jih uporablja pri odločanju. Zaradi preglednosti je treba ta pravila tudi formalno vključiti v določbe o pomoči za inovacije.

                  (6)

                  Glede regionalne pomoči bo Nadzorni organ leta 2013 pregledal horizontalne Smernice o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (3). Nadzorni organ zato za zdaj ne bo spreminjal posebnih pravil za regionalno pomoč v ladjedelništvu. Posebna pravila o regionalni pomoči ladjedelništvu iz tega poglavja so zato enaka kot pravila iz prejšnjega poglavja o državni pomoč ladjedelništvu. Pri reviziji Smernic o državni regionalni pomoči bo Nadzorni organ ponovno ocenil razmere.

                  (7)

                  Cilj teh smernic je spoštovanje veljavnih mednarodnih obveznosti na področju izvoznih kreditov.

                  (8)

                  Zato te smernice vsebujejo posebne določbe o pomoči za inovacije in regionalni pomoči ladjedelništvu ter določbe o izvoznih kreditih. Poleg tega se lahko pomoč ladjedelniškemu sektorju šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s Sporazumom EGP in horizontalnimi instrumenti državne pomoči (4), razen če ti instrumenti določajo drugače.

                  (9)

                  V skladu s členom 123 Sporazuma EGP lahko vsaka država Efte sprejme ukrepe, za katere meni, da so potrebni za zaščito bistvenih interesov njene varnosti, kar zadeva financiranje vojaških plovil.

                  (10)

                  Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal do 31. decembra 2013. Po tem datumu Nadzorni organ predvideva vključitev določb o pomoči za inovacije v Smernice o državni pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije (5) in vključitev regionalne pomoči ladjedelništvu v Smernice o državni regionalni pomoči.

            2.   Področje uporabe in opredelitev pojmov

                  (11)

                  V skladu s temi smernicami lahko Nadzorni organ odobri pomoč ladjedelnicam ali, v primeru izvoznih kreditov, pomoč lastnikom ladje, ki se dodeli za gradnjo, popravilo ali predelavo ladij, ter pomoč za inovacije, ki se dodeli za gradnjo plavajočih in premičnih priobalnih objektov.

                  (12)

                  V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                              (a)

                              „gradnja ladij“ pomeni gradnjo trgovskih plovil na lastni pogon v EGP;

                              (b)

                              „popravilo ladij“ pomeni popravilo ali remont trgovskih plovil na lastni pogon v EGP;

                              (c)

                              „predelava ladij“ pomeni predelavo trgovskih plovil na lastni pogon z najmanj 1 000 bruto registrskimi tonami (6) v EGP, pod pogojem, da predelava obsega korenite spremembe plana tovora, trupa, pogonskega sistema ali prostorov za nastanitev potnikov;

                              (d)

                              „trgovsko plovilo na lastni pogon“ pomeni plovilo, ki ima zaradi stalnega pogona in krmiljenja vse značilnosti samoplovnosti na odprtem morju ali celinskih plovnih poteh ter se uvršča v eno izmed naslednjih kategorij:

                                          (i)

                                          morska plovila, ki imajo najmanj 100 bruto registrskih ton, in plovila za celinske plovne poti enake velikosti, ki se uporabljajo za prevoz potnikov in/ali blaga,

                                          (ii)

                                          morska plovila, ki imajo najmanj 100 bruto registrskih ton, in plovila za celinske plovne poti enake velikosti, ki se uporabljajo za opravljanje specializiranih storitev (na primer plavajoči bagri ali ledolomilci),

                                          (iii)

                                          vlačilci z najmanj 365 kW,

                                          (iv)

                                          nedokončani trupi plovil iz točk (i), (ii) in (iii), ki plavajo in se lahko premikajo;

                              (e)

                              „plavajoči in premični priobalni objekti“ pomenijo objekte za iskanje in črpanje nafte in plina ali proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, ki imajo značilnosti trgovskega plovila, le da nimajo lastnega pogona in naj bi med delovanjem večkrat zamenjali svojo lokacijo.

            3.   Posebni ukrepi

      3.1.   Regionalna pomoč

                  (13)

                  Regionalna pomoč gradnji, popravilu ali predelavi ladij se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če so izpolnjeni zlasti naslednji pogoji:

                              (a)

                              pomoč mora biti odobrena za investicije v nadgradnjo ali posodobitev obstoječih ladjedelnic, ki niso povezane s finančnim prestrukturiranjem zadevnih ladjedelnic, z namenom izboljšanja produktivnosti obstoječih obratov;

                              (b)

                              v regijah iz člena 61(3)(a) Sporazuma EGP in skladno s karto, ki jo odobri Nadzorni organ za vsako državo Efte za podeljevanje regionalne pomoči (7), intenzivnost pomoči ne sme preseči 22,5 % bruto ekvivalenta dotacije;

                              (c)

                              v regijah iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP in skladno s karto, ki jo odobri Nadzorni organ za vsako državo Efte za podeljevanje regionalne pomoči, intenzivnost pomoči ne sme preseči 12,5 % bruto ekvivalenta dotacije ali veljavne zgornje meje regionalne pomoči, kar je nižje;

                              (d)

                              pomoč mora biti omejena na podporo upravičenih stroškov, kot je določeno v Smernicah o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013.

            3.2.   Pomoč za inovacije

      3.2.1.   Upravičeni načini uporabe

                  (14)

                  Pomoč, odobrena za inovacije pri gradnji ladij, njihovem popravilu ali predelavi, lahko šteje za združljivo z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči v višini 20 % bruto, če se nanaša na industrijsko uporabo inovativnih proizvodov in postopkov, tj. tehnološko novih ali bistveno izboljšanih proizvodov in postopkov v primerjavi z najsodobnejšimi, ki obstajajo v EGP, in pri katerih je prisotno tveganje tehnološkega ali industrijskega neuspeha.

                  (15)

                  Inovativni proizvodi in postopki v smislu točke 14 vključujejo izboljšave na okoljskem področju v zvezi s kakovostjo in zmogljivostjo, kot so optimizacija porabe goriva, emisij iz motorjev, odpadkov in varnosti.

                  (16)

                  Če je namen inovacije povečati stopnjo varstva okolja in se z njo izpolnijo sprejeti standardi EGP vsaj eno leto, preden začnejo ti standardi veljati, ali se poveča stopnja varstva okolja v odsotnosti standardov EGP ali pa je mogoče standarde EGP preseči, se največja intenzivnost pomoči lahko poveča na 30 % bruto. Izraza „standardi EGP“ in „varstvo okolja“ je treba razumeti, kot sta opredeljena v Smernicah Nadzornega organa o državni pomoči za varstvo okolja (8).

                  (17)

                  Če inovativni proizvodi izpolnjujejo merila iz točke 14, se nanašajo bodisi na novi razred plovila, kakor je opredeljen s prvim plovilom potencialne serije ladij (prototip), bodisi na inovativne dele plovila, ki se lahko od plovila ločijo kot poseben element.

                  (18)

                  Če inovativni postopki izpolnjujejo merila iz točke 14, se nanašajo na razvoj in izvajanje novih postopkov v zvezi s področji proizvodnje, upravljanja, logistike in projektiranja.

                  (19)

                  Pomoč za inovacije se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom le, če je dodeljena za prvo industrijsko uporabo inovativnih proizvodov in postopkov.

            3.2.2.   Upravičeni stroški

                  (20)

                  Pomoč za inovacije na področju proizvodov in postopkov mora biti omejena na podporo izdatkom za naložbe, oblikovanje, projektiranje in preizkušanje, ki so neposredno in izključno povezani z inovativnim delom projekta in so nastali po datumu vloge za pomoč za inovacije (9).

                  (21)

                  Upravičeni stroški vključujejo stroške ladjedelnice ter stroške za nabavo blaga in storitev od tretjih oseb (npr. dobaviteljev sistemov, dobaviteljev na ključ in podizvajalcev), če so ti blago in storitve tesno povezani z inovacijami. Upravičeni stroški so podrobneje opredeljeni v Dodatku.

                  (22)

                  Pristojni nacionalni organ, ki ga država Efte imenuje zaradi uporabe pomoči za inovacije, mora proučiti upravičene stroške na podlagi ocen, ki so jih vlagatelji predložili in utemeljili. Če vloga vključuje stroške za nakup blaga in storitev pri dobaviteljih, dobavitelj ni smel prejeti državne pomoči za iste cilje za navedeno blago in storitve.

            3.2.3.   Potrditev inovativnosti projekta

                  (23)

                  Da bi se inovacija štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s temi smernicami, je treba vlogo za pomoč za inovacije vložiti pri pristojnem nacionalnem organu, preden vložnik sklene zavezujoči dogovor o izvedbi posameznega projekta, za katerega prosi za pomoč za inovacije. Vloga mora vsebovati opis inovacije v kvalitativnem in kvantitativnem smislu.

                  (24)

                  Pristojni nacionalni organ mora pri neodvisnem in strokovno usposobljenem izvedencu preveriti, ali se pomoč zahteva za projekt, ki v primerjavi z najsodobnejšimi v ladjedelništvu v EGP predstavlja tehnološko nov ali bistveno izboljšan proizvod in postopek (kvalitativna ocena). Pomoč se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom samo, če neodvisen in strokovno usposobljen izvedenec pristojnemu nacionalnemu organu potrdi, da so bili upravičeni stroški za projekt izračunani tako, da se pokrijejo izključno inovativni deli zadevnega projekta (kvantitativna ocena).

            3.2.4.   Spodbujevalni učinek

                  (25)

                  Pomoč za inovacije v smislu teh smernic mora imeti spodbujevalni učinek, to pomeni, da mora prejemnika pomoči spodbuditi k temu, da spremeni svoje ravnanje, tako da poveča svojo raven dejavnosti na področju inovacij. Kot posledica pomoči se mora dejavnost na področju inovacij povečati glede na svoj obseg, področje uporabe, porabljeni znesek ali hitrost.

                  (26)

                  V skladu s točko 25 Nadzorni organ meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca, če se je projekt (10) že začel, preden je upravičenec vlogo za pomoč oddal nacionalnim organom.

                  (27)

                  Za potrditev, da bo pomoč upravičenca do pomoči spodbudila k spremembi njegovega ravnanja tako, da poveča svojo raven dejavnosti na področju inovacij, morajo države Efte posredovati predhodno oceno povečane dejavnosti na področju inovacij na podlagi analize, tako da se primerjajo razmere brez pomoči in razmere s pomočjo. Merila, ki se uporabljajo, lahko vključujejo povečanje dejavnosti na področju inovacij po obsegu, področju uporabe, porabljenem znesku ali hitrosti skupaj z drugimi pomembnimi kvantitativnimi in/ali kvalitativnimi dejavniki, ki jih predloži država Efte pri svoji priglasitvi v skladu s členom 1(3) dela 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

                  (28)

                  Če je mogoče prikazati pomemben učinek na vsaj enega teh elementov, bo Nadzorni organ ob upoštevanju običajnega ravnanja podjetja v določenem sektorju navadno sklepal, da ima pomoč spodbujevalni učinek.

                  (29)

                  Pri oceni sheme pomoči se bo štelo, da so pogoji, povezani s spodbujevalnim učinkom, izpolnjeni, če se je država Efte zavezala, da bo dodelila individualno pomoč v okviru odobrene sheme pomoči šele po tem, ko bo preverila, ali obstaja spodbujevalni učinek, in da bo predložila letna poročila o izvajanju odobrene sheme pomoči.

                  (30)

                  Za odobritev vloge za pomoč mora biti izpolnjen pogoj, da upravičenec sklene zavezujoč sporazum za izvedbo projekta ali postopka gradnje ladje, njenega popravila ali predelave, zaradi katerega je tudi zaprosil za pomoč. Plačila se lahko izvedejo šele, ko je zadevna pogodba podpisana. Če se pogodba prekine ali se projekt opusti, je treba vso plačano pomoč vrniti z obrestmi od dneva plačila pomoči upravičencu. Tudi če se projekt ne zaključi, je treba z obrestmi vrniti pomoč, ki ni bila porabljena za upravičene izdatke za inovacije. Obrestna mera mora biti najmanj enaka referenčni obrestni meri, ki jo je določil Nadzorni organ.

            3.3.   Izvozni krediti

                  (31)

                  Pomoč ladjedelništvu v obliki državno podprtih kreditov, odobrenih nacionalnim in nenacionalnim ladjarjem ali tretjim osebam za gradnjo ali predelavo plovil, se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, če je v skladu s pogoji Dogovora OECD o smernicah za uradno podprte izvozne kredite iz leta 1998 in z njegovim Sektorskim sporazumom o izvoznih kreditih za ladje ali morebitnimi poznejšimi pogoji, ki so določeni v takem dogovoru ali nadomeščajo tak dogovor.

            4.   Spremljanje in poročanje

                  (32)

                  Odločba Nadzornega organa št. 195/04/COL, kakor je bila spremenjena, o izvajanju določb člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (11) določa, da morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti letna poročila o vseh obstoječih programih pomoči v skladu s pravili iz dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in iz njegovih izvedbenih določb. Nadzorni organ lahko pri sprejemanju odločbe na podlagi teh smernic za vsako pomoč za inovacije, ki se v okviru odobrene sheme dodeli velikim podjetjem, od držav Efte zahteva, da mu poročajo o tem, kako se je zahteva za spodbujevalni učinek spoštovala za pomoč, dodeljeno velikim podjetjem, zlasti z uporabo meril iz točke 3.2.4.

            5.   Kumulacija

                  (33)

                  Zgornje meje pomoči iz teh smernic se uporabljajo ne glede na to, ali se zadevna pomoč v celoti ali delno financira iz državnih virov. Pomoč, odobrena v skladu s temi smernicami, se ne sme kombinirati z drugimi oblikami državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, katerih kumulacija bi privedla do intenzivnosti pomoči, višje od tiste iz smernic.

                  (34)

                  Če ima pomoč več namenov in predstavlja enake upravičene stroške, se uporabi najugodnejša zgornja meja pomoči.

            6.   Uporaba Smernic

                  (35)

                  Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal do 31. decembra 2013. Nadzorni organ bo ta načela uporabljal za vse priglašene ukrepe pomoči, glede katerih bo moral odločiti po 1. februarju 2012, tudi če so bili projekti priglašeni pred tem datumom.

                  (36)

                  V skladu z obvestilom Nadzornega organa o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ocenjevanje nezakonite državne pomoči, bo Nadzorni organ načela iz teh smernic uporabil v primeru nepriglašene pomoči, ki je bila dodeljena po 31. decembru 2011.

         (1)  Te smernice so v skladu z Okvirom Komisije za državno pomoč ladjedelništvu, UL C 364, 14.12.2011, str. 9.

         (2)  UL C 221, 14.9.2006, str. 10, Dopolnilo EGP št. 46, 14.9.2006, str. 1.

         (3)  UL L 54, 28.2.2008, str. 1, Dopolnilo EGP št. 11, 28.2.2008, str. 1.

         (4)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (UL L 144, 10.6.2010, str. 1) na primer določajo pogoje, pod katerimi se lahko odobri pomoč ladjedelnicam za okolju prijaznejšo proizvodnjo. Poleg tega se lahko pomoč za nakup novih prevoznih sredstev, ki presegajo standarde Skupnosti ali povečujejo stopnjo varstva okolja v odsotnosti standardov Skupnosti, dodeli lastnikom ladij in tako prispeva k okolju prijaznejšemu pomorskemu prometu.

         (5)  UL L 305, 19.11.2009, str. 1, Dopolnilo EGP št. 60, 19.11.2009, str. 1.

         (6)  Bruto tone.

         (7)  Sklicevanje na točko 15 Smernic o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013, v skladu s katero trenutno „nobena regija držav Efte ne izpolnjuje pogojev za odstopanje v skladu s členom 61(3)(a).“

         (8)  Smernice o okoljski pomoči, ki so bile sprejete julija 2008, vsebujejo izraz „standardi Skupnosti“.

         (9)  Razen stroškov za študije izvedljivosti, ki so bile opravljene v 12 mesecih pred vlogo za pridobitev pomoči za inovativni postopek.

         (10)  S tem se ne izključuje možnosti, da je potencialni upravičenec morda že opravil študije izvedljivosti, ki niso zajete v vlogi za državno pomoč.

         (11)  UL L 340, 22.12.2010, str. 1, Dopolnilo EGP št. 72, 22.12.2010, str. 1.

         Dodatek

            Upravičeni stroški za pomoč za inovacije v ladjedelništvu

         (1)   Novi razred plovil
         Pri gradnji novega razreda plovil, ki je upravičen do pomoči za inovacije, so upravičeni naslednji stroški:

                     (a)

                     stroški razvoja koncepta,

                     (b)

                     stroški oblikovanja koncepta,

                     (c)

                     stroški funkcionalnega oblikovanja,

                     (d)

                     stroški podrobnega oblikovanja,

                     (e)

                     stroški za študije, preizkušanje in gradnjo modelov ter podobni stroški v zvezi z razvojem in oblikovanjem plovila,

                     (f)

                     stroški načrtovanja izvedbe zasnovanega,

                     (g)

                     stroški preizkušanja in testiranja proizvoda,

                     (h)

                     dodatni stroški dela in režijski stroški za novi razred plovila (krivulja učenja).

               Za namene točk od (a) do (g) so izključeni stroški običajnega projektiranja plovila, ki spada v eno izmed obstoječih kategorij plovil.
         Za namene točke (h) lahko obstaja upravičenost do dodatnih proizvodnih stroškov, ki so nujno potrebni za ovrednotenje tehnološke inovacije, pri čemer morajo biti omejeni na najmanjši možni znesek. Zaradi tehničnih izzivov, povezanih z gradnjo prototipa, proizvodni stroški prvega plovila navadno presegajo proizvodne stroške poznejših sestrskih plovil. Dodatni proizvodni stroški so opredeljeni kot razlika med stroški dela in povezanimi režijskimi stroški za prvo plovilo v novem razredu ter proizvodnimi stroški poznejših plovil iste serije (sestrske ladje). Stroški dela vključujejo plače in socialne prispevke.
         V izjemnih in utemeljenih primerih se lahko za upravičene šteje največ 10 % proizvodnih stroškov, povezanih z gradnjo novega razreda plovila, če so ti stroški nujni za potrditev tehnične inovacije. Primer šteje za utemeljenega, če dodatni proizvodni stroški po oceni presegajo 3 % proizvodnih stroškov sestrskih ladij.
         (2)   Novi sestavni deli ali sistemi na plovilih
         Pri novih sestavnih delih ali sistemih, ki so upravičeni do pomoči za inovacije, so naslednji stroški upravičeni, če so strogo povezani z inovacijo:

                     (a)

                     stroški zasnove in razvoja,

                     (b)

                     stroški preizkušanja inovativnega sestavnega dela in modelov,

                     (c)

                     stroški materiala in opreme,

                     (d)

                     v izjemnih primerih stroški za izdelavo in vgradnjo novega sestavnega dela ali sistema, ki so potrebni za potrditev inovacije, pri čemer morajo biti omejeni na najmanjši možni znesek.

               (3)   Novi postopki
         Pri novih postopkih, ki so upravičeni do pomoči za inovacije, so naslednji stroški upravičeni, če so strogo povezani z inovativnim postopkom:

                     (a)

                     stroški zasnove in razvoja,

                     (b)

                     stroški materiala in opreme,

                     (c)

                     po potrebi tudi stroški preizkušanja novega postopka,

                     (d)

                     stroški študij izvedljivosti, ki so bile opravljene v 12 mesecih pred vlogo za pridobitev pomoči.