title: 2013/551/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/139

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
   (2013/551/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165, 166 in 167 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2013),

               1.

               podeli razrešnico visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede izvrševanja proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 68, 15.3.2011.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

      (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

      (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij (3),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165, 166 in 167 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2013),

                  A.

                  ker je bila s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji ustanovljena Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), ki je začela delovati 1. januarja 2011;

                  B.

                  ker uvodna izjava 1 Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (7) slednjo opredeljuje kot „delovno samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika [Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko]“ (v nadaljevanju: visoki predstavnik);

                  C.

                  ker ima Komisija s pravnega vidika prednost pri upravljanju odhodkov iz poslovanja; ker je bila vzpostavljena delitev pristojnosti med ESZD in službo za instrumente zunanje politike, ki deluje pod okriljem Komisije;

                  D.

                  ker je ESZD odgovorna za finančno upravljanje upravnih odhodkov svojega sedeža in delegacij Unije;

                  E.

                  ker je bil proračun ESZD za leto 2011 sestavljen iz sorazmernih proračunskih prerazporeditev Komisije in generalnega sekretariata Sveta;

                  1.

                  poudarja, da je Računsko sodišče na podlagi svojega revizijskega dela menilo, da v plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2011, ni bilo pomembnih napak;

                  2.

                  ugotavlja, da je bilo leto 2011 za ESZD sicer prvo proračunsko leto, a je vseeno v celoti odgovorna zanj in mora zagotoviti dosledno spoštovanje zakonodaje; poziva ESZD, naj preuči, kaj lahko ugotovi na osnovi prvega leta delovanja;

                  3.

                  poudarja, da je Računsko sodišče v letno poročilo 2011 vključilo ugotovitve glede ESZD v zvezi z izplačevanjem socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem, sklepanjem pogodb z začasnimi uslužbenci, upravljanjem pogodbe za zagotavljanje varnostnih storitev in postopki javnega naročanja; poziva ESZD, naj sprejme potrebne ukrepe, da se bo odzvala na te ugotovitve;

                  4.

                  je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ugotovilo, da je neupoštevanje predpisov povzročilo omejeno število nepravilnih izplačil uslužbencem, pravno negotovost za začasne uslužbence in ESZD, nespoštovanje finančne uredbe in nepovrnjen DDV ter kršitev pravil o javnem naročanju, ki jih morajo upoštevati vse institucije Unije; opozarja, da je ESZD v celoti odgovorna za svoje delovanje, in je seznanjen z njeno izjavo, da je sprejela potrebne ukrepe, da se nespoštovanje predpisov v prihodnje ne bi ponovilo; zahteva, da ESZD v okviru postopka podelitve razrešnice za leto 2012 obvesti Parlament o rezultatih;

                  5.

                  je seznanjen z odgovori na ugotovitve Računskega sodišča in se strinja s priporočili, da je treba sprejeti ukrepe, da bodo uslužbenci v ustreznih razmikih predložili dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere; ugotavlja, da namerava ESZD skupaj z uradom za vodenje in plačevanje posameznih pravic uveljaviti sistem za pravočasno spremljanje teh dokumentov; meni, da bi morala ESZD prav tako izboljšati pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem;

                  6.

                  obžaluje, da glede na ugotovitve Računskega sodišča v letu 2012 še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, če bi se spremenile razmere uslužbencev, čeprav je ESZD uvedla mehanizem letnega posodabljanja; poziva ESZD, naj poročilu o dejavnostih za leto 2012 priloži podatke o izvajanju novega mehanizma;

                  7.

                  ugotavlja, da je ob koncu leta 2011 končni proračun za sedež ESZD znašal 188 000 000 EUR s stopnjo izvrševanja 91 %, za delegacije pa 276 100 000 EUR, pri čemer je bila stopnja izvrševanja proračuna nižja, tj. približno 89 %; je seznanjen, da je morala proračun za delegacije dopolniti Komisija v višini 252 400 000 EUR s stopnjo izvrševanja 85 %; ugotavlja tudi, da je konec leta 2012 končna stopnja izvrševanja proračuna za leto 2011 znašala 97 % za sedež in 97 % za delegacije;

                  8.

                  je zaskrbljen, ker je po spremembi proračuna in nekaterih prerazporeditvah s strani Komisije in znotraj služb v letu 2011 stopnja nezadostne porabe in prenosa proračunskih sredstev še vedno precej visoka; priporoča opredelitev ključnih kazalnikov uspešnosti za spremljanje najbolj kritičnih področij, da bi se izvrševanje proračuna v prihodnjih letih izboljšalo;

                  9.

                  opozarja, da je ESZD struktura, ki je nastala nedavno z združitvijo različnih služb, in da je bilo leto 2011 prvo leto njenega delovanja, v katerem je bilo treba premagati številne tehnične izzive, zlasti na področju javnih naročil in zaposlovanja; poleg tega ugotavlja, da se pretirana upravna obremenitev, povezana z začetkom delovanja, v prihodnjih letih verjetno ne bo ponovila;

                  10.

                  zelo ceni natančne odgovore na številna pisna in ustna vprašanja članov parlamentarnega Odbora za proračunski nadzor, ki daleč presegajo področje upravnih odhodkov ESZD;

                  11.

                  je seznanjen z ugotovitvami glede pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil in pri razpisih, ter poziva ESZD, naj jih nemudoma odpravi;

                  12.

                  poudarja pomembno vlogo sedanje razrešnice pri vzpostavljanju okvira za prihodnje razrešnice in meni, da bo okrepila pričakovanja v zvezi s prihodnjimi dosežki in izboljšavami na področju učinkovitosti ESZD in njenih dejavnosti; poziva visoko predstavnico, naj do sredine leta 2013 pripravi pregled organizacije in delovanja ESZD ter mu po potrebi priloži predloge za revizijo Sklepa 2010/427/EU;

                  13.

                  meni, da postopka razrešnice ni mogoče uporabljati za podrobne primerjave razmer na 140 lokacijah, kjer mora delovati ESZD, saj so te lahko mirne in urejene ali pa dejanska vojna območja; ugotavlja, da so te lokacije najrazličnejša življenjska okolja;

                  14.

                  kljub temu priznava, da so izzivi izvrševanja proračuna v državah nečlanicah povsem drugačni od tistih v Uniji; zahteva jasno dodelitev in uskladitev vlog ter odgovornosti Komisije in ESZD v zvezi z načrtovanjem in izvajanjem proračuna v državah nečlanicah;

                  15.

                  poudarja, da je ESZD v prvem letu delovanja intenzivno zaposlovala, da bi bile zamude čim manjše in da bi bila zapolnjena vsa delovna mesta; poleg tega poudarja, da je v nekaterih delegacijah delovna mesta težje zapolniti zaradi tveganosti lokacije;

                  16.

                  obžaluje, da je delež uslužbencev iz novejših držav članic zelo majhen v primerjavi z uslužbenci iz EU-15; poudarja, da je treba pri zaposlovanju in imenovanju uslužbencev doseči večje ravnovesje med spoloma in čim boljše geografsko ravnovesje; poziva ESZD, naj oblikuje ustrezne mehanizme in sprejme potrebne ukrepe za boljšo in bolj uravnoteženo zastopanost; je zadovoljen, da se je število prostih delovnih mest zmanjšalo; poziva ESZD, naj nezasedena delovna mesta zapolni tako, da bo dosegel geografsko uravnoteženost na vseh kadrovskih ravneh;

                  17.

                  ugotavlja, da obstajajo direktorati z 22, 27 in 29 uslužbenci ter upravni direktorati s 44 uslužbenci; opozarja, da je število vodstvenih položajev v primerjavi z drugimi institucijami veliko, prav tako pa je preveč uradnikov v najvišjih razredih, kar povzroča hudo nesorazmerje glede na druge institucije; poziva ESZD, naj pojasni vzroke za to, visoko predstavnico pa poziva, naj število najvišjih položajev v upravi zmanjša; meni, da so pojasnila, ki jih je glede tega doslej podala ESZD, delno utemeljena, in poziva pristojne službe, da pripravijo srednje- in dolgoročni načrt in primerne metode za odpravo tega neravnovesja;

                  18.

                  znova izraža željo, da bi se hitro oblikovala politika človeških virov, ki bo odražala politične prednostne naloge Unije in dejanske potrebe na terenu; glede tega opozarja, da je za optimiziranje profila uslužbencev v delegacijah nujen pristop, pripravljen v sodelovanju Komisije (8);

                  19.

                  poziva k večji preglednosti v zvezi s pristojnostmi upravne strukture ESZD in k zmanjšanju dvojnih pristojnosti; zahteva objavo delitve odgovornosti; meni, da lahko pride v sedanjih razmerah do precejšnjega upada ugleda zaradi neučinkovitosti;

                  20.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila organizacija 1 300 razgovorov za zasedbo 118 prostih delovnih mest, ki se jih je udeležilo 8 800 kandidatov, učinkovita; vendar obžaluje, da ni povsem jasno, kolikokrat je bil posamezen kandidat povabljen na razgovor, zato ni mogoče trditi, da je postopek docela pregleden; poziva ESZD, naj zagotovi boljši pregled nad stroški razgovorov;

                  21.

                  poziva na novo imenovane uslužbence ESZD, naj podajo častno izjavo, da v preteklosti niso delali za obveščevalno službo;

                  22.

                  meni, da so odgovornosti posebnih predstavnikov Evropske unije zelo nejasne; poziva te predstavnike, naj jasno navedejo, kako so bila porabljena proračunska sredstva, ki so jih prejeli za izvajanje svojih nalog;

                  23.

                  ugotavlja, da 39,5 % veleposlanikov Unije prihaja iz držav članic; opozarja na dogovor, da morajo eno tretjino delovnih mest zasedati uslužbenci iz držav članic; poziva, naj visoka predstavnica ta dogovor spoštuje, kar pomeni, da je treba v ta delež vključiti srednje in visoke položaje;

                  24.

                  poudarja, da obstaja v delegacijah neravnovesje med številom uslužbencev iz ESZD in Komisije; poziva, da se v mejah proračuna večje število uslužbencev ESZD preusmeri s sedeža v delegacije;

                  25.

                  opozarja na neprijetno situacijo, v kateri so se znašle delegacije z najmanjšim številom uslužbencev zaradi zapletenosti in togosti pravil o prenosu pooblastila za izplačevanje med ESZD in Komisijo; obe instituciji poziva, naj preučita, kako bi bilo mogoče ta postopek za odobritev sredstev poenostaviti, ob spoštovanju pravil finančnega nadzora;

                  26.

                  poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo imeli operativni uslužbenci, uslužbenci, ki se ukvarjajo s financami, ter uslužbenci za nadzor in revizijo ustrezna znanja in veščine za izvajanje svojih nalog; zahteva, da ESZD in Komisija programe usposabljanja osredotočita na izboljševanje teh znanj in veščin ter Parlamentu poročata o doseženem napredku;

                  27.

                  opozarja na stroškovno neučinkovit postopek letne prilagoditve plač za lokalne uslužbence v delegacijah Unije; meni, da bi bila lahko metodologija boljša in stroškovno učinkovitejša; poziva ESZD, naj uporablja metode izračuna, temelječe na neodvisni in objektivni izbiri referenčnih organizacij na isti ali podobni lokaciji; priporoča, da se kot fiksna komponenta doda agencija Združenih narodov, dejavna na lokaciji, pa tudi dve veleposlaništvi držav članic in dva lokalna delodajalca, pri čemer enega izbere delojemalec, drugega pa delodajalec, da bi dobili primerno povprečje; poziva k vzpostavitvi mehanizma, ki bo veleposlanika Unije razbremenil odgovornosti za pogajanja o plačah z lokalnimi uslužbenci, ter k določitvi referenčnih organizacij za petletno obdobje;

                  28.

                  je zaskrbljen zaradi pogostih odsotnosti z dela v delegacijah Unije in predlaga, naj ESZD razloge zanje znova razišče; poziva ESZD, naj na podlagi ugotovitev odpravi neravnovesja in Parlamentu vsako leto poroča o številu izostankov; predlaga, da se ponovno razmisli o postopkih glede tega, da bi uslužbenci delegacij obdobja poklicnega usposabljanja v Bruslju združili s preostalo odsotnostjo; poziva Komisijo, naj pri reviziji priloge X kadrovskih predpisov (države nečlanice) število dni dopusta in lokalne dela proste dni uslužbencev v delegacijah uskladi z drugimi tamkajšnjimi diplomatskimi predstavništvi;

                  29.

                  je zaskrbljen zaradi upravnih pomanjkljivosti v delegacijah Unije v Afganistanu, Džibutiju, Gvajani, na Salomonovih otokih in v Zambiji; želi prejeti poročilo o trenutnem stanju glede teh pomanjkljivosti, vključno s pogodbami o varnostnih storitvah; pričakuje tudi poročilo o stanju na področju standardov notranje kontrole v delegacijah Unije v Liberiji in Iraku; zahteva informacije o trenutnem stanju glede stopnje skladnosti v delegacijah Unije v Egiptu in Malaviju ter najnovejše podatke o pogodbah o varnostnih storitvah v delegacijah Unije na Zahodnem bregu, Haitiju, v Saudovi Arabiji, Pakistanu, Šrilanki, Libiji in Libanonu;

                  30.

                  zahteva pojasnilo o tem, zakaj je varnostno podjetje, ki ima pogodbo z delegacijo Unije v Afganistanu in ga je preiskoval urad OLAF, pred kratkim od iste delegacije prejelo novo pogodbo v vrednosti približno 50 milijonov EUR;

                  31.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da sinergije z generalnim direktoratom Komisije za razvoj in sodelovanje – EuropeAid in nacionalnimi diplomatskimi službami dobro delujejo, ter poziva ESZD, naj redno obvešča Parlament; priznava, da so na področju konzularnih storitev potrebna dodatna prizadevanja; poziva Odbor za zunanje zadeve Parlamenta, naj se vključi v ta proces;

                  32.

                  poziva ESZD, naj Parlamentu posreduje poročilo o pregledu delovnih mest;

                  33.

                  poziva ESZD, naj čim bolje izkoristi prednosti ekonomije obsega z iskanjem novih sinergij na svojem sedežu in tudi v delegacijah, pa tudi v sodelovanju z državami članicami in nacionalnimi diplomatskimi službami, v duhu resnične zunanje politike in služb Unije; glede tega poudarja, da je treba v čim večji meri izkoristiti skupne lokacije za storitve v državah nečlanicah, da bi dosegli boljšo izmenjavo informacij in večje prihranke;

                  34.

                  glede na bližnji začetek veljavnosti pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko poudarja, da Unija potrebuje delegacijo v Panami, ki je pomembna partnerica in edina država v tej regiji brez delegacije; poziva ESZD, naj glede tega čim prej ukrepa;

                  35.

                  še zmeraj zahteva razlago za odpoklic veleposlanika Unije v Libiji;

                  36.

                  zahteva, da ESZD posreduje vse informacije o sporazumih o opravljanju storitev, sklenjenih s Svetom in Komisijo;

                  37.

                  pozdravlja dejstvo, da spremenjena finančna uredba ESZD obvezuje, da Parlamentu do 1. junija vsako leto posreduje delovni dokument o nepremičninski politiki; poudarja, da spremenjena finančna uredba ESZD omogoča najemanje posojil za nakup pisarn in stanovanj; poziva ESZD, naj še naprej deluje stroškovno učinkovito in v posvetovanju z generalnim direktoratom Komisije za ekonomske in finančne zadeve poišče ustrezne rešitve za financiranje;

                  38.

                  je zaskrbljen zaradi čedalje višjih najemnin za pisarne in stanovanja ESZD (npr. več kot 50-odstotno povišanje za pisarne delegacije Unije v Rusiji (Moskva) v obdobju 2010–2011); poziva ESZD, naj še naprej deluje stroškovno učinkovito, organu za podelitev razrešnice pa posreduje vse potrebne informacije;

                  39.

                  meni, da je prihodnji pregled ESZD priložnost za natančno analizo združljivosti razpoložljivih sredstev in nalog, ki jih mora izvajati ESZD, z morebitnimi spremembami, potrebnimi za zagotovitev najvišje ravni učinkovitosti dejavnosti; meni, da mora ocena sredstev, ki jih uporablja ESZD, vključevati primerjave z drugimi diplomatskimi misijami na isti lokaciji namesto primerjav med misijami ESZD v zelo različnih državah; meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju cene posestva aktivno spremljati pogodbe, upoštevati skupno korist za Unijo ter po potrebi opraviti spremembe; meni, da bi bilo treba pri tem ocenjevanju pojasniti, ali se posest poleg bivanja uporablja še v druge namene, in navesti, kateri del posesti se uporablja ter kako dolgo in na kakšen način; meni tudi, da ne bi smelo biti razlik med bivališči, ki bi si morala biti podobna, prav tako pa ne bi smelo prihajati do zlorab, tako da bi bila kakovost življenja med regijami podobna, in sicer odvisno od razpoložljivosti in cene nepremičnin; poziva k pripravi večletnega načrta za stavbe Unije ter varnost uslužbencev in poslopij v vseh državah nečlanicah, kjer so delegacije Unije;

                  40.

                  poziva ESZD, naj v skladu s svojimi političnimi in pogodbenimi dolžnostmi opredeli in preuči vse morebitne možnosti za znatne dolgoročne prihranke, da bo imelo odstopanje letnega proračuna, ki se je iz upravičenih razlogov povečal bolj kot pri drugih institucijah, multiplikacijski učinek;

                  41.

                  opozarja, da je treba poskrbeti za celovit varnostni pregled lokalnih uslužbencev;

                  42.

                  odločno podpira pobudo ESZD za pametno varčevanje; poziva ESZD, naj predloži poročilo o izvajanju, ki razkriva finančne rezultate in to, kako je bil prihranjeni denar ponovno uporabljen; poziva Komisijo, naj tudi sama sprejme to pobudo;

                  43.

                  opozarja na pogostost potovanj uslužbencev delegacij Unije na sedež iz različnih razlogov; obžaluje, da ni mogoče uvesti neodvisnega nadzornega organa, ki bi ocenil, ali so ta službena potovanja potrebna; zahteva, da to vprašanje preuči visoka predstavnica in poroča parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor; poziva k izvedbi študije o pogostih službenih potovanjih uslužbencev delegacij Unije, v kateri bo ocenjeno, ali bi bilo mogoče z videokonferencami zmanjšati potne stroške in skrajšati čas, ki ga zaposleni porabijo za pot;

                  44.

                  pozdravlja že ustvarjene prihranke z inovativnimi rešitvami, kot je uporaba videokonferenc za zaposlitvene razgovore; poziva ESZD, naj oblikuje čim več podobnih predlogov tudi za usposabljanje uslužbencev;

                  45.

                  odločno poziva ESZD, naj v zvezi s službenimi potovanji svojih delegacij na sedež sprejme pravila, podobna tistim, ki jih uporabljajo države članice v primerljivih razmerah; zahteva, da se ESZD pri poletih prilagodi navadam držav članic;

                  46.

                  pozdravlja ustanovitev delovne skupine, ki je preučila načine za izboljšanje delovnih metod na sedežu, in dejstvo, da so bile ugotovitve že vpeljane v prakso; poziva ESZD, naj ga obvesti o teh ugotovitvah in o doseženem izboljšanju uspešnosti;

                  47.

                  meni, da bi bilo treba nekatere kazalnike, analizirane v okviru samoocene standardov notranje kontrole, popraviti ali posodobiti;

                  48.

                  meni, da statistični podatki v letnem poročilu o dejavnostih, zlasti podatki o delegacijah, niso dovolj natančni; poziva ESZD, naj izboljša svojo uspešnost z določitvijo ključnih kazalnikov uspešnosti, ki bodo zagotovili nadaljnje ocenjevanje uspešnosti delegacij; poziva visoko predstavnico, naj Odboru za proračunski nadzor posreduje poročilo v zvezi s tem;

                  49.

                  je zadovoljen, da se je ESZD zavezala tesno sodelovati z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in da dokončuje pripravo posebnega memoranduma o soglasju z OLAF, da bi poglobila medsebojno sodelovanje;

                  50.

                  meni, da je treba izboljšati kakovost finančnega in upravnega poslovanja delegacij Unije ter nekaterih oddelkov sedeža, ki niso bili opredeljeni v letnem poročilu o dejavnostih; pričakuje, da bo poročilo za naslednje leto opredelilo te oddelke in razkrilo doseženi napredek;

                  51.

                  poziva ESZD, naj posreduje izčrpne podatke o tem, kako učinkoviti so notranja kontrola in nadzorni mehanizmi pri upravljanju sredstev in odhodkov; poziva ESZD, naj pojasni svojo politiko o vpogledu Parlamenta v notranja inšpekcijska poročila;

                  52.

                  poudarja, da številne delegacije ESZD delujejo v izjemno tveganih okoliščinah, kar zadeva korupcijo in goljufije; meni, da je treba za zaščito finančnih interesov Unije uslužbencem ESZD ponuditi ustrezno usposabljanje in ozaveščanje, da se odkrijejo primeri nepravilnega ravnanja; meni, da je celovita politika notranjih informatorjev bistvena za zaščito finančnih interesov Unije;

                  53.

                  meni, da revizija sistemov proračunske podpore za vlade držav nečlanic ni ustrezna, in poziva k učinkovitejšemu nadzoru finančnega poslovanja že v zgodnji fazi; vztraja, da mora biti mnenje neodvisnega nacionalnega revizijskega organa končni pogoj za odobritev proračunske podpore;

                  54.

                  opozarja ESZD, da je odgovorna za doseganje konkretnih rezultatov, in poudarja povezave med rezultati in celotnim proračunom.

         (1)  UL L 68, 15.3.2011.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

         (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

         (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (7)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

         (8)  Glej tudi priporočila iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 o pomoči Evropske unije Kosovu v zvezi s pravno državo.


title: 2005/653/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora Darfur/1/2005 z dne 29. julija 2005 o imenovanju vojaškega svetovalca posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

text:
               17.9.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 241/57

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA DARFUR/1/2005
   z dne 29. julija 2005
   o imenovanju vojaškega svetovalca posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan
   (2005/653/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/557/SZVP z dne 18. julija 2005 o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije misiji Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (1), in zlasti člena 4 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/556/SZVP o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sudan (2).

               (2)

               PPEU zagotavlja usklajevanje in doslednost prispevkov EU za AMIS. Celica EU za usklajevanje v Adis Abebi (ACC), ki jo sestavljajo politični, vojaški in policijski svetovalec, pod vodstvom PPEU opravlja vsakodnevno usklajevanje z vsemi zadevnimi akterji EU in s Centrom za upravno kontrolo in upravljanje (ACMC) v okviru strukture poveljevanja Afriške unije v Adis Abebi, z namenom zagotavljanja dosledne in pravočasne pomoči EU misiji AMIS II.

               (3)

               Vojaški svetovalec PPEU pomaga zagotavljati doslednost vojaške komponente ukrepa podpore EU v Adis Abebi in je odgovoren za opravljanje vsakodnevnega usklajevanja vojaške komponente ukrepa podpore EU z ACMC.

               (4)

               Generalni sekretar/visoki predstavnik je po priporočilu PPEU predlagal, da se polkovnik Philippe Mendez imenuje za vojaškega svetovalca PPEU.

               (5)

               V skladu s členom 4 Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor za imenovanje vojaškega svetovalca PPEU.

               (6)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki so obrambnega pomena –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Polkovnik Philippe MENDEZ je imenovan za vojaškega svetovalca PPEU za Sudan.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 29. julija 2005

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         J. KING

      (1)  UL L 188, 20.7.2005, str. 46.

      (2)  UL L 188, 20.7.2005, str. 43.


title: Sklep Sveta z dne 17. februarja 2017 o imenovanju nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za Portugalsko

text:
               21.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 54/4

         SKLEP SVETA
   z dne 17. februarja 2017
   o imenovanju nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za Portugalsko
   (2017/C 54/04)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (1) in zlasti člena 6 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov predlogov za imenovanje, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic ter organizacije delojemalcev in delodajalcev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 28. novembra 2016 (2) in 23. januarja 2017 (3) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za obdobje od 1. decembra 2016 do 30. novembra 2019.

               (2)

               Organizacija delavcev ETUC je za prosto mesto dala predlog o imenovanju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za portugalskega nadomestnega člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer se za obdobje, ki se izteče 30. novembra 2019 imenuje:
   I.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Portugalska

               Augusto COELHO PRAÇA

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. BARTOLO

      (1)  UL L 139, 30.5.1975, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 28. novembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (UL C 447, 1.12.2016, str. 2).

      (3)  Sklep Sveta z dne 23. januarja 2017 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za Bolgarijo, Italijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Avstrijo in Slovaško (UL C 27, 27.1.2017, str. 8).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45)

text:
               6.1.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 1/4

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/5
   z dne 19. novembra 2014
   o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev

      (ECB/2014/45)

   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) skupaj z nacionalnimi centralnimi bankami držav članic, katerih valuta je euro, posreduje na finančnih trgih med drugim z dokončnimi nakupi in prodajami tržnih instrumentov.

               (2)

               Svet ECB je 4. septembra 2014 odločil, da je treba začeti izvajati novi program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. Ob tretjem programu nakupa kritih obveznic (1) in ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja (2) bo program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev dodatno okrepil transmisijo denarne politike, olajšal kreditiranje gospodarstva v euroobmočju in pozitivno vplival na druge trge, zaradi česar bo denarna politika ECB postala bolj spodbujevalno naravnana, ter prispeval k ponovnem zvišanju stopnje inflacije na ravni bližje vrednosti 2 %.

               (3)

               Kot del enotne denarne politike bi se morali dokončni nakupi primernih listinjenih vrednostnih papirjev s strani ECB po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev opravljati enotno in, izjemoma v začetni fazi, centralizirano, v skladu s tem sklepom.

               (4)

               Predvideno je, da bi po začetni fazi programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev program bilo treba izvajati enotno in decentralizirano s strani centralnih bank Eurosistema v skladu z nadaljnjo odločitvijo Sveta ECB v ta namen –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vzpostavitev in obseg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev
   Vzpostavi se program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, po katerem ECB opravlja nakupe primernih listinjenih vrednostnih papirjev v smislu člena 2 in v skladu z določbami tega sklepa. Po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev lahko ECB da navodila svojim agentom, da v njenem imenu kupijo primerne listinjene vrednostne papirje na primarnem in sekundarnem trgu od primernih nasprotnih strank v smislu člena 4.
   Člen 2
   Merila primernosti za dokončne nakupe listinjenih vrednostnih papirjev
   Listinjeni vrednostni papirji so primerni za dokončne nakupe po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, če izpolnjujejo naslednja merila primernosti.

               1.

               Listinjeni vrednostni papirji imajo bonitetno oceno, ki ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema (3), izraženo v obliki najmanj dveh javnih bonitetnih ocen, ki ju zagotovita kateri koli dve zunanji bonitetni instituciji, sprejeti v bonitetnem okviru Eurosistema.

               2.

               Z izjemo tega, kakor je določeno v točki 1 zgoraj, listinjeni vrednostni papirji izpolnjujejo merila primernosti, ki se uporabljajo za listinjene vrednostne papirje, ki se predložijo kot zavarovanje za operacije denarne politike Eurosistema, kakor so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 (4) (kot je bila spremenjena s Smernico ECB/2012/25 (5) in Smernico ECB/2014/10 (6)) in Sklepu ECB/2013/35 (7).

               3.

               Kadar listinjeni vrednostni papirji nimajo bonitetne ocene, ki ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 2 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, izražene v obliki najmanj dveh javnih bonitetnih ocen, ki ju zagotovita kateri koli dve zunanji bonitetni instituciji, sprejeti v bonitetnem okviru Eurosistema, morajo listinjeni vrednostni papirji poleg zahtev iz točke 2 izpolnjevati tudi merila primernosti, ki se uporabljajo za listinjene vrednostne papirje, ki se predložijo kot zavarovanje za operacije denarne politike Eurosistema, po členu 3 Smernice ECB/2014/31 (8).

               4.

               Najmanj 90 % dolžnikov iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani listinjeni vrednostni papirji, merjeno glede na neporavnani znesek glavnic iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, pripisanih dolžnikom, se razvršča kot nefinančne družbe zasebnega sektorja (9) ali fizične osebe.

               5.

               Najmanj 95 %:

                           (a)

                           neporavnanega zneska glavnic iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovana izdaja listinjenih vrednostnih papirjev, je denominirano v eurih;

                           (b)

                           kakršnih koli nepremičnin, s katerimi je zavarovano finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovana izdaja listinjenih vrednostnih papirjev, ki so vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, ali vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na poslovnih nepremičninah, merjeno glede na neporavnani znesek glavnic iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, pripisanih tem nepremičninam, se nahaja v euroobmočju, in

                           (c)

                           dolžnikov iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovana izdaja listinjenih vrednostnih papirjev (razen izdaj listinjenih vrednostnih papirjev, ki so vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah, in vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na poslovnih nepremičninah, opisani v točki (b)), merjeno glede na neporavnani znesek glavnic iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok, pripisanih tem dolžnikom, ima sedež oziroma je rezidentov, kot ustreza, v euroobmočju.

               6.

               Izdajatelj listinjenih vrednostnih papirjev je ustanovljen v euroobmočju.

               7.

               Tranša listinjenih vrednostnih papirjev (z isto ali zamenljivo mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN)), ki je v času ocene ECB za morebitni nakup v skladu s členom 3 bila v celoti zadržana s strani originatorja ali subjektov, ki so z njim v tesni povezavi (10), bo za nakup po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev primerna, če del te tranše listinjenih vrednostnih papirjev (z isto ali zamenljivo ISIN) kupi tudi zunanji vlagatelj, ki ni v tesni povezavi z originatorjem (z izjemo centralne banke Eurosistema, ki nastopa zunaj okvira programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev).

               8.

               Kadar dolžniki iz finančnega premoženja, ki ustvarja denarni tok in s katerim je zavarovana izdaja listinjenih vrednostnih papirjev, imajo sedež ali so rezidenti v Grčiji ali Cipru, se za zadevne listinjene vrednostne papirje ne uporablja mininalna raven bonitetnih ocen, določena v točki 1, pod pogojem, da se zanje uporablja omejitev nakupov, ki je določena v členu 5(2), in da izpolnjujejo vsa druga upoštevna merila primernosti za nakup po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev ter vse od naslednjih dodatnih zahtev:

                           (a)

                           Eurosistemov minimalni prag kreditne kvalitete, ki se uporablja pri ugotavljanju primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje jamči grška ali ciprska država, kot zavarovanja, se ne uporabi v skladu s členom 8(2) Smernice ECB/2014/31;

                           (b)

                           listinjeni vrednostni papirji imajo dve javni bonitetni oceni od katerih koli dveh zunanjih bonitetnih institucij, sprejetih v bonitetnem okviru Eurosistema, na ravni najvišje dosegljive bonitetne ocene za izdaje listinjenih vrednostnih papirjev v zadevni državi članici;

                           (c)

                           struktura izdaje listinjenih vrednostnih papirjev vsebuje trenutno kreditno izboljšavo (kot je kreditna izboljšava, ki jo zagotavljajo vse tranše izdaje listinjenih vrednostnih papirjev, ki so podrejene tranši listinjenih vrednostnih papirjev, ki je primerna za nakup), ki znaša najmanj 25 % trenutnega neporavnanega zneska glavnice vseh tranš izdaje listinjenih vrednostnih papirjev;

                           (d)

                           na voljo so poročila za vlagatelje in listinjene vrednostne papirje je mogoče modelirati z uporabo standardnih orodij tretjih strank za modeliranje denarnih tokov pri listinjenih vrednostnih papirjih, po oceni ECB;

                           (e)

                           najboljša razpoložljiva bonitetna ocena vsake od naslednjih strank pri izdaji vrednostnih papirjev (če je ustrezno), z izjemo izvajalca servisiranja, izražena v obliki najmanj ene javne bonitetne ocene od katere koli posamezne zunanje bonitetne institucije, sprejete v bonitetnem okviru Eurosistema, ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema:

                                       (i)

                                       katere koli banke, pri kateri se vodijo računi izdajatelja;

                                       (ii)

                                       katerega koli garanta za banko, pri kateri se vodijo računi izdajatelja;

                                       (iii)

                                       katerega koli ponudnika okvirnega likvidnostnega kredita;

                                       (iv)

                                       katere koli nasprotne stranke, s katero so sklenjeni posli varovanja;

                                       (v)

                                       katerega koli glavnega plačilnega agenta, in

                                       (vi)

                                       katerega koli ponudnika pogodbe o zajamčeni naložbi;

                           (f)

                           nadomestni izvajalec servisiranja za izdajo listinjenih vrednostnih papirjev je bil imenovan.

         Člen 3
   Ocena kreditnega tveganja in skrbni pregled
   Pred nakupom katerih koli listinjenih vrednostnih papirjev, ki izpolnjujejo merila primernosti iz člena 2, ECB v zvezi s temi listinjenimi vrednostnimi papirji opravi oceno kreditnega tveganja in skrbni pregled.
   Člen 4
   Primerne nasprotne stranke
   Za program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, in sicer tako za dokončne posle kot za posle posoje vrednostnih papirjev, ki vključujejo listinjene vrednostne papirje v portfeljih programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, so primerne naslednje nasprotne stranke: (a) nasprotne stranke, ki sodelujejo v operacijah denarne politike Eurosistema, kakor so opredeljene v oddelku 2.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14; (b) nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih, in (c) subjekti, ki jih Svet ECB šteje za primerne nasprotne stranke za dokončne posle po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev na podlagi ocene ECB o tveganju v zvezi z nasprotno stranko Eurosistema.
   Člen 5
   Omejitve nakupov
   1.   Z izjemo tega, kar je določeno v odstavku 2, je po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev mogoče kupiti in imeti največ 70 % neporavnanega zneska tranše listinjenih vrednostnih papirjev (z isto ali zamenljivo ISIN) v katerem koli trenutku.
   2.   V zvezi s tranšo listinjenih vrednostnih papirjev (z isto ali zamenljivo ISIN), ki je za nakup primerna po točki 8 člena 2, je po programu nakupa listinjenih vrednostnih papirjev mogoče kupiti in imeti največ 30 % neporavnanega zneska te tranše v katerem koli trenutku.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi na spletni strani ECB.

      V Frankfurtu na Majni, 19. novembra 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic. Še ni objavljen v Uradnem listu.

      (2)  Sklep ECB/2014/34 z dne 29. julija 2014 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (UL L 258, 29.8.2014, str. 11).

      (3)  Kakor je objavljena na spletni strani ECB.

      (4)  Smernica ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 331, 14.12.2011, str. 1).

      (5)  Smernica ECB/2012/25 z dne 26. novembra 2012 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 348, 18.12.2012, str. 30).

      (6)  Smernica ECB/2014/10 z dne 12. marca 2014 o spremembi Smernice ECB/2011/14 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 166, 5.6.2014, str. 33).

      (7)  Sklep ECB/2013/35 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (UL L 301, 12.11.2013, str. 6).

      (8)  Smernica ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 240, 13.8.2014, str. 28).

      (9)  „Nefinančne družbe“ ima pomen, določen v Evropskem sistemu računov, kakor se nanj sklicuje Priloga I k Smernici ECB/2011/14.

      (10)  „Tesne povezave“ ima pomen, določen v oddelku 6.2.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.