title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/2214 z dne 30. novembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

text:
               1.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 316/20

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2214
   z dne 30. novembra 2017
   o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1).

               (2)

               Svet meni, da omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/512/SZVP ne bi smeli vplivati na evropsko vesoljsko industrijo.

               (3)

               Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1764 (2). Navedeni sklep je uvedel odstopanja za nekatere dejavnosti glede določenih pirotehničnih sredstev, ki so navedena na Skupnem seznamu vojaškega blaga Evropske unije (3) in potrebna za uporabo v izstrelnih napravah, ki jih upravljajo izvajalci izstrelitev držav članic ali izvajalci izstrelitev s sedežem v državi članici, potrebna za uporabo pri izstrelitvah vesoljskih programov Unije, njenih držav članic ali Evropske vesoljske agencije, ali potrebna za preskrbo satelitov z gorivom s strani proizvajalcev satelitov s sedežem v državi članici.

               (4)

               Svet meni, da bi bilo treba dovoliti nekatere dejavnosti glede hidrazina, ki je naveden na Skupnem seznamu vojaškega blaga Evropske unije in potreben za nosilni modul ExoMars (ExoMars Carrier Module) in za pristajalni modul ExoMars (ExoMars Descent Module) v okviru misije ExoMars 2020.

               (5)

               Sklep 2014/512/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 2 Sklepa 2014/512/SZVP se spremeni:

               (1)

               vstavi se naslednji odstavek:
               „5a.   Prepovedi iz odstavkov 1 in 3 se ne uporabljajo za prodajo, dobavo, prenos ali izvoz in za uvoz, nabavo ali transport hidrazina (CAS 302-01-2) v koncentracijah 70 % ali več za testiranja in polet pristajalnega modula ExoMars (ExoMars Descent Module) in za polet nosilnega modula ExoMars (ExoMars Carrier Module) v okviru misije ExoMars 2020, in sicer pod naslednjimi pogoji:

                           (a)

                           količina hidrazina, namenjenega za testiranja in polet pristajalnega modula ExoMars v okviru misije ExoMars 2020, izračunana glede na potrebe vsake posamezne faze misije, ne presega skupne količine 5 000 kg za celotno obdobje misije;

                           (b)

                           količina hidrazina, namenjenega za polet nosilnega modula ExoMars v okviru misije ExoMars 2020, ne presega skupne količine 300 kg.“;

               (2)

               odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
               „6.   Prepovedi iz odstavka 2 se ne uporabljajo za zagotavljanje tehnične pomoči, posredniških ali drugih storitev in za zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 5 in 5a.“;

               (3)

               odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
               „7.   Pristojni organi držav članic morajo predhodno odobriti dejavnosti iz odstavkov 5, 5a in 6. Države članice ustrezno obvestijo Svet vsakič, ko izdajo dovoljenje. Ob tem navedejo podrobne informacije o prenesenih količinah in o končni uporabi.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Sklep Sveta 2014/512/SZVP z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 13).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1764 z dne 1. oktobra 2015 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 257, 2.10.2015, str. 42).

      (3)  Skupni seznam vojaškega blaga Evropske unije (ki ga je Svet sprejel 9. februarja 2015) (UL C 129, 21.4.2015, str. 1).


title: Sklep (EU) 2017/2218 Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2017 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek II – Evropski svet in Svet

text:
               2.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 318/25

         SKLEP (EU) 2017/2218 EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 25. oktobra 2017
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek II – Evropski svet in Svet
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016)475 – C8-0271/2016) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 27. aprila 2017 (5) o odlogu podelitve razrešnice za proračunsko leto 2015 in priložene resolucije,

               —

               ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0291/2017),

               1.

               ne podeli razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Evropskega sveta in Sveta za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 69, 13.3.2015.

      (2)  UL C 380, 14.10.2016, str. 1.

      (3)  UL C 375, 13.10.2016, str. 1.

      (4)  UL C 380, 14.10.2016, str. 147.

      (5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0147.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2237 z dne 30. novembra 2017 o imenovanju dveh članov Odbora regij na predlog Kraljevine Švedske

text:
               6.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 320/10

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2237
   z dne 30. novembra 2017
   o imenovanju dveh članov Odbora regij na predlog Kraljevine Švedske
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga švedske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Joakim LARSSON je 20. julija 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1203 (4) kot član zamenjal Monaliso NORMANN.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Heléne FRITZON in Joakima LARSSONA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za članici Odbora regij imenujeta:

               —

               Katrin STJERNFELDT JAMMEH, Malmö kommun,

               —

               Agneta GRANSTRÖM, Norrbottens läns landsting.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2015/1203 z dne 20. julija 2015 o imenovanju treh švedskih članov in šestih švedskih nadomestnih članov Odbora regij (UL L 195, 23.7.2015, str. 44).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2240 z dne 10. novembra 2017 o podpisu, v imenu Unije, in o začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov

text:
               7.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2240
   z dne 10. novembra 2017
   o podpisu, v imenu Unije, in o začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 20. decembra 2010 uradno pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o povezavi med sistemoma EU in Švice za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov (ETS). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum zagotavlja, da so izpolnjeni pogoji za povezavo, kot so določeni v členu 25 Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

               (3)

               Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom, bi moralo biti določeno v skladu z obstoječimi postopki in praksami ter ob doslednem spoštovanju pooblastil Sveta za oblikovanje politik. Zlasti takrat, kadar Skupni odbor sprejema odločitve s pravnim učinkom, mora stališče Unije v skladu s členom 218(9) Pogodbe določiti Svet.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati.

               (5)

               Za zagotovitev usklajenosti med pogodbenicama in za upoštevanje zadevnega zakonodajnega razvoja – vključno s sprejetjem in začetkom veljavnosti ustreznih švicarskih pravil, s katerimi se letalstvo vključi v švicarski ETS, ter nujnostjo posledične spremembe dela B Priloge I k B Sporazumu – bi bilo treba začasno uporabljati člene 11 do 13 Sporazuma, in sicer do zaključka postopkov, na podlagi katerih bo Sporazum začel veljati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o povezavi njunih sistemov trgovanja z emisijami toplogrednih plinov se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno (-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Od podpisa Sporazuma (2) do zaključka postopkov, na podlagi katerih bo začel veljati, se začasno uporabljajo členi 11 do 13 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Bruslju, 10. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         U. PALO

      (1)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum podpisa Sporazuma.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2242 z dne 30. novembra 2017 o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992

text:
               7.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/29

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2242
   z dne 30. novembra 2017
   o pooblastilu za začetek pogajanj o spremembi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(3) in (4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija je pogodbenica Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (1) in članica Mednarodne organizacije za sladkor.

               (2)

               Unija je od leta 1995 odobrila podaljšanje Mednarodnega sporazuma o sladkorju za dveletna obdobja. Svet je 25. septembra 2017 pooblastil Komisijo, da sprejme stališče v prid podaljšanju Mednarodnega sporazuma o sladkorju za nadaljnje dveletno obdobje, ki se izteče 31. decembra 2019.

               (3)

               V skladu s členom 8 Mednarodnega sporazuma o sladkorju Mednarodni svet za sladkor opravlja vse naloge, potrebne za izvajanje določb Mednarodnega sporazuma o sladkorju. V skladu s členom 13 Mednarodnega sporazuma o sladkorju se vsi sklepi Mednarodnega sveta za sladkor načeloma sprejemajo s soglasjem. Če ni soglasja, se sklepi sprejmejo z navadno večino glasov, razen če Mednarodni sporazum o sladkorju določa posebno glasovanje.

               (4)

               V skladu s členom 25 Mednarodnega sporazuma o sladkorju imajo članice Mednarodne organizacije za sladkor skupaj 2 000 glasov. Vsaka članica Mednarodne organizacije za sladkor ima določeno število glasov, ki se vsako leto prilagodi v skladu z vnaprej določenimi merili iz Mednarodnega sporazuma o sladkorju.

               (5)

               Sodelovanje v Mednarodnem sporazumu o sladkorju je ob upoštevanju pomena tega sektorja za številne države članice in za gospodarstvo evropskega sektorja sladkorja v interesu Unije.

               (6)

               Vendar institucionalni okvir Mednarodnega sporazuma o sladkorju, zlasti porazdelitev glasov med članicami Mednarodne organizacije za sladkor, ki določa tudi finančni prispevek članic v proračun Mednarodne organizacije za sladkor, ne odraža več dejanskih razmer na svetovnem trgu sladkorja.

               (7)

               V okviru pravil Mednarodnega sporazuma o sladkorju o finančnih prispevkih v proračun Mednarodne organizacije za sladkor je delež Unije od leta 1992 ostal nespremenjen, čeprav se je svetovni trg sladkorja, in zlasti relativni položaj Unije na njem, v tem času bistveno spremenil. Zato je Unija v Mednarodni organizaciji za sladkor prevzela nesorazmerno velik delež proračunskih stroškov in z njimi povezane odgovornosti.

               (8)

               Pravila Mednarodnega sporazuma o sladkorju o finančnem prispevku se lahko spremenijo v skladu s postopkom iz člena 44 Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Na podlagi navedenega člena lahko Mednarodni svet za sladkor s posebnim glasovanjem članicam Mednarodne organizacije za sladkor priporoči spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju. Kot članica Mednarodnega sveta za sladkor, v skladu s členom 7 Mednarodnega sporazuma o sladkorju, bi Unija morala imeti možnost dati pobudo za pogajanja za spremembo institucionalnega okvira Mednarodnega sporazuma o sladkorju in sodelovati na teh pogajanjih.

               (9)

               Zato je primerno pooblastiti Komisijo, da v Mednarodnem svetu za sladkor začne pogajanja za spremembo Mednarodnega sporazuma o sladkorju, oblikovati pogajalske smernice in imenovati posebni odbor, s katerim se bo Komisija med pogajanji posvetovala –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije začne pogajanja o spremembah Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992.
   Člen 2
   Pogajanja potekajo na podlagi pogajalskih smernic Sveta, kakor so določene v dodatku k temu sklepu.
   Člen 3
   Pogajanja se opravijo ob posvetovanju z delovno skupino za primarne proizvode.
   Člen 4
   Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2019.
   Člen 5
   Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

      V Bruslju, 30. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Sklep Sveta 92/580/EGS z dne 13. novembra 1992 o podpisu in sklenitvi Mednarodnega sporazuma o sladkorju iz leta 1992 (UL L 379, 23.12.1992, str. 15).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/2263 z dne 7. decembra 2017 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia

text:
               8.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/51

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2263
   z dne 7. decembra 2017
   o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/452/SZVP (1), s katerim je bila podaljšana nadzorna misija Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vzpostavljena s Skupnim ukrepom Sveta 2008/736/SZVP (2).

               (2)

               Svet je 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2238 (3), s katerim je bil mandat podaljšan do 14. decembra 2018, referenčni finančni znesek pa zagotovljen do 14. decembra 2017.

               (3)

               Sklep 2010/452/SZVP bi bilo treba spremeniti tako, da se zagotovi referenčni finančni znesek za obdobje od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018.

               (4)

               Misija EUMM Georgia se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 14(1) Sklepa 2010/452/SZVP se doda naslednji pododstavek:

      „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUMM Georgia v obdobju od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018, je 19 970 000,00 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 15. decembra 2017.

      V Bruslju, 7. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  Sklep Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 213, 13.8.2010, str. 43).

      (2)  Skupni ukrep Sveta 2008/736/SZVP z dne 15. septembra 2008 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 248, 17.9.2008, str. 26).

      (3)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2238 z dne 12. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 337, 13.12.2016, str. 15).


title: Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2017/2265 z dne 7. decembra 2017 o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/1333 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

text:
               8.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/53

         IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2265
   z dne 7. decembra 2017
   o izvajanju Sklepa (SZVP) 2015/1333 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2015/1333 z dne 31. julija 2015 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji in razveljavitvi Sklepa 2011/137/SZVP (1) ter zlasti člena 12(1) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 31. julija 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1333.

               (2)

               Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1970 (2011), je 27. novembra 2017 spremenil seznam plovil, za katere veljajo omejevalni ukrepi.

               (3)

               Prilogo V k Sklepu (SZVP) 2015/1333 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga V k Sklepu (SZVP) 2015/1333 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 7. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  UL L 206, 1.8.2015, str. 34.

      PRILOGA
      V oddelku B (Subjekti) Priloge V k Sklepu (SZVP) 2015/1333 se vnos 1 nadomesti z naslednjim:

         „1.   Ime: CAPRICORN

            Alias: N/A Prej znan kot: N/A Naslov: N/A Datum uvrstitve na seznam:21. julij 2017.

            Dodatne informacije:

         Številka IMO: 8900878. uvrščeno na seznam v skladu z odstavkom 10(a) in (b) Resolucije 2146 (2014), kakor je bila spremenjena in njena veljavnost podaljšana z odstavkom 2 Resolucije 2362 (2017) (prepoved natovarjanja, prevoza ali raztovarjanja; prepoved vplutja v pristanišča). V skladu z odstavkom 11 Resolucije 2146 je odbor 20. oktobra 2017 podaljšal to uvrstitev na seznam, ki velja do 18. januarja 2018, če je odbor prej ne razveljavi v skladu z odstavkom 12 Resolucije 2146. Država zastave: neznana. Na dan 21. septembra 2017 je bilo plovilo v mednarodnih vodah pri Združenih arabskih emiratih.“.


title: Sklep Sveta (EU, Euratom) 2017/2262 z dne 4. decembra 2017 o imenovanju članov odbora iz člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije

text:
               8.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/50

         SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2017/2262
   z dne 4. decembra 2017
   o imenovanju članov odbora iz člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega odstavka člena 255 navedene pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti odstavka 1 člena 106a navedene pogodbe,
   ob upoštevanju pobude predsednika Sodišča z dne 10. oktobra 2017,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s prvim odstavkom člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije se, preden vlade držav članic imenujejo kandidate, oblikuje odbor, ki da mnenje o ustreznosti kandidatov za opravljanje nalog sodnika in generalnega pravobranilca Sodišča in Splošnega sodišča (v nadaljnjem besedilu: odbor).

               (2)

               Odbor sestavlja sedem oseb, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Splošnega sodišča, člani najvišjih nacionalnih sodišč in priznanimi pravniki, od katerih enega predlaga Evropski parlament.

               (3)

               Upoštevati je treba uravnoteženost sestave odbora, zlasti glede geografskega vidika in glede zastopanosti pravnih sistemov držav članic.

               (4)

               Zato bi bilo treba imenovati člane in predsednika odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane odbora iz člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije se za obdobje štirih let, in sicer od 1. marca 2018, imenujejo:

               Christiaan TIMMERMANS, predsednik

               Simon BUSUTTIL

               Frank CLARKE

               Carlos LESMES SERRANO

               Maria Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO

               Andreas VOSSKUHLE

               Mirosław WYRZYKOWSKI

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati 1. marca 2018.

      V Bruslju, 4. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         U. PALO


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2269 z dne 7. decembra 2017 o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022

text:
               9.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 326/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2269
   z dne 7. decembra 2017
   o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Da bi Agencija Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) lahko ustrezno opravljala svoje naloge, mora Svet vsakih pet let sprejeti večletni okvir Agencije, ki določa tematska področja dejavnosti Agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (2).

               (2)

               Prvi večletni okvir je bil določen s Sklepom Sveta 2008/203/ES (3). Drugi večletni okvir je bil določen s Sklepom Sveta 252/2013/EU (4).

               (3)

               Večletni okvir bi bilo treba izvajati le v okviru področja uporabe prava Unije.

               (4)

               Večletni okvir bi moral biti skladen s prednostnimi nalogami Unije ob upoštevanju smernic, ki izhajajo iz resolucij Evropskega parlamenta in sklepov Sveta na področju temeljnih pravic.

               (5)

               Večletni okvir bi moral ustrezno upoštevati finančne in človeške vire Agencije.

               (6)

               Večletni okvir bi moral vključevati določbe, katerih namen je zagotavljati komplementarnost s pristojnostmi drugih organov, uradov in agencij Unije, pa tudi s Svetom Evrope ter drugimi mednarodnimi organizacijami, dejavnimi na področju temeljnih pravic. Najbolj relevantni organi, uradi in agencije Unije v zvezi s tem večletnim okvirom so: Evropski azilni podporni urad (EASO), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5); Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex), ustanovljena z Uredbo Sveta (EU) št. 2007/2004 (6) in preimenovana z Uredbo (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta (7); Evropska migracijska mreža, ustanovljena s Sklepom Sveta 2008/381/ES (8); Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (9); Evropski nadzornik za varstvo podatkov (EDPS), ustanovljen z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10); Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), ustanovljena z Uredbo (ES) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11); Eurojust, ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (12); Evropski policijski urad (Europol), ustanovljen s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ (13); Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL), ustanovljena z Uredbo (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta (14); Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), ustanovljena z Uredbo (EGS) št. 1365/75 Sveta (15); ter Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA), ustanovljena z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

               (7)

               Tematska področja delovanja Agencije bi morala vključevati boj proti rasizmu, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti.

               (8)

               Glede na pomen boja proti revščini in socialni izključenosti za Unijo, ki je ta cilj postavila za enega od petih ciljev strategije Evropa 2020, bi morala Agencija pri zbiranju in razširjanju podatkov na tematskih področjih, določenih s tem sklepom, upoštevati gospodarske in socialne predpogoje, ki omogočajo učinkovito uresničevanje temeljnih pravic.

               (9)

               Komisija se je pri pripravi svojega predloga posvetovala z upravnim odborom Agencije in je 1. marca 2016 prejela pisno mnenje. Na seji 19. in 20. maja 2016 je bilo opravljeno dodatno posvetovanje z upravnim odborom Agencije.

               (10)

               V skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 168/2007 lahko Agencija na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ter dokler ji to omogočajo finančni in človeški viri deluje zunaj tematskih področij, določenih v večletnem okviru –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Večletni okvir
   1.   Določi se večletni okvir za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za obdobje 2018–2022.
   2.   Agencija v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 168/2007 izvaja naloge, opredeljene v členu 4(1) navedene uredbe, in sicer v okviru tematskih področij, določenih v členu 2 tega sklepa.
   Člen 2
   Tematska področja
   Tematska področja so naslednja:

               (a)

               žrtve kaznivih dejanj in dostop do sodnega varstva;

               (b)

               enakost in diskriminacija na kateri koli podlagi, kot je spol, rasa, barva kože, etnično ali socialno poreklo, genetska značilnost, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost ali na podlagi državljanstva;

               (c)

               informacijska družba ter zlasti spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov;

               (d)

               pravosodno sodelovanje, razen v kazenskih zadevah;

               (e)

               migracije, meje, azil in vključevanje beguncev in migrantov;

               (f)

               rasizem, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost;

               (g)

               otrokove pravice;

               (h)

               vključevanje in socialna vključenost Romov.

         Člen 3
   Komplementarnost in sodelovanje z drugimi organi
   1.   Agencija za izvajanje večletnega okvira v skladu s členi 6, 7, 8 in 10 Uredbe (ES) št. 168/2007 zagotovi ustrezno sodelovanje in usklajevanje z zadevnimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, državami članicami, mednarodnimi organizacijami in civilno družbo.
   2.   Agencija obravnava vprašanja, povezana z diskriminacijo na podlagi spola samo delno in v ustreznem obsegu glede na delo, ki ga mora opraviti v zvezi s splošnimi vprašanji o diskriminaciji iz točke (b) člena 2, ob upoštevanju, da je za zbiranje podatkov o enakosti spolov in diskriminaciji zaradi spola zadolžen Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE). Agencija in EIGE sodelujeta v skladu s sporazumom o sodelovanju z dne 22. novembra 2010.
   3.   Agencija sodeluje z drugimi organi, uradi in agencijami Unije, kot so: Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofund) v skladu s sporazumom o sodelovanju z dne 8. oktobra 2009, Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) v skladu s sporazumom o sodelovanju z dne 26. maja 2010, Evropski azilni podporni urad (EASO) v skladu z delovnim dogovorom z dne 11. junija 2013, Eurojust v skladu z memorandumom o soglasju z dne 3. novembra 2014 in Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) v skladu z delovnim dogovorom z dne 6. julija 2016. Poleg tega sodeluje z Evropskim policijskim uradom (Europol), Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropsko migracijsko mrežo v skladu s prihodnjimi sporazumi o sodelovanju. Sodelovanje s temi organi je omejeno na dejavnosti, ki so v okviru tematskih področij, določenih v členu 2.
   4.   Agencija opravlja naloge, ki se nanašajo na informacijsko družbo, in zlasti na spoštovanje zasebnega življenja in varstvo osebnih podatkov, na način, ki zagotavlja komplementarnost z delovanjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (EDPS), Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC) ter v sodelovanju z njimi.
   5.   Agencija usklajuje svoje dejavnosti z dejavnostmi Sveta Evrope v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 168/2007 ter Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Svetom Evrope o sodelovanju med Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Svetom Evrope (17), na katerega se sklicuje navedeni člen.
   Člen 4
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2018.

      V Bruslju, 7. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  Odobritev z dne 1. junija 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2008/203/ES z dne 28. februarja 2008 o izvajanju Uredbe (ES) št. 168/2007 v zvezi s sprejetjem večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2007–2012 (UL L 63, 7.3.2008, str. 14).

      (4)  Sklep Sveta št. 252/2013/EU z dne 11. marca 2013 o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (UL L 79, 21.3.2013, str. 1).

      (5)  Uredba (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (UL L 132, 29.5.2010, str. 11).

      (6)  Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (UL L 349, 25.11.2004, str. 1).

      (7)  Uredba (EU) 2016/1624 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o evropski mejni in obalni straži ter spremembi Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 in Odločbe Sveta 2005/267/ES (UL L 251, 16.9.2016, str. 1).

      (8)  Odločba Sveta 2008/381/ES z dne 14. maja 2008 o ustanovitvi Evropske migracijske mreže (UL L 131, 21.5.2008, str. 7).

      (9)  Uredba (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (UL L 403, 30.12.2006, str. 9).

      (10)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (11)  Uredba (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 (UL L 165, 18.6.2013, str. 41).

      (12)  Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (UL L 63, 6.3.2002, str. 1).

      (13)  Sklep Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (UL L 121, 15.5.2009, str. 37).

      (14)  Uredba (EU) 2015/2219 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (UL L 319, 4.12.2015, str. 1).

      (15)  Uredba (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (UL L 139, 30.5.1975, str. 1).

      (16)  Uredba (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (UL L 286, 1.11.2011, str. 1).

      (17)  Sporazum med Evropsko skupnostjo in Svetom Evrope o sodelovanju med Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Svetom Evrope (UL L 186, 15.7.2008, str. 7).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2270 z dne 9. oktobra 2017 o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani

text:
               9.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 326/5

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2270
   z dne 9. oktobra 2017
   o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2012/273/EU (2) je bil 30. aprila 2013 podpisan Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Skupnemu odboru iz člena 56 Sporazuma predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
   V skupnem odboru je Unija oziroma Unija in države članice zastopana glede na obravnavano vsebino.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 63(1) Sporazuma (3).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         S. KIISLER

      (1)  Odobritev z dne 15. februarja 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta 2012/273/EU z dne 14. maja 2012 o podpisu Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani v imenu Evropske unije (UL L 134, 24.5.2012, str. 4).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2271 z dne 30. novembra 2017 o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               9.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 326/36

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2271
   z dne 30. novembra 2017
   o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/949 (2) je bil Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji podpisan dne 31. oktobra 2016 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije in njenih držav članic pošlje uradno obvestilo iz člena 4(1) Protokola (3).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Odobritev z dne 16. maj 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2016/949 z dne 6. junija 2016 o podpisu Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (UL L 159, 16.6.2016, str. 1).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 226/17/COL z dne 19. decembra 2017 o oprostitvi Norveške od uporabe akta iz točke 2 dela 1 poglavja III Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, Direktive Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin, za nekatere vrste [2018/564]

text:
               12.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 94/30

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 226/17/COL
   z dne 19. decembra 2017
   o oprostitvi Norveške od uporabe akta iz točke 2 dela 1 poglavja III Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, Direktive Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin, za nekatere vrste [2018/564]
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –

      ob upoštevanju akta iz točke 2 dela 1 poglavja III Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP),

         Direktive Sveta z dne 14. junija 1966 o trženju semen krmnih rastlin
          (1) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 66/401/EGS), in zlasti člena 23a Direktive,
      kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP s točko 4(d) Protokola 1 k Sporazumu EGP, členom 5(2)(d) Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča ter členi 1(1)(c), 1(2) in 3 Protokola 1 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča,

   ob upoštevanju zahteve Norveške z dne 3. julija 2017,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Direktiva 66/401/EGS postavlja nekatere zahteve v zvezi s trženjem semen krmnih rastlin in v členu 23a določa, da je lahko država EGP v celoti ali delno oproščena uporabe te direktive glede nekaterih vrst, ki se navadno ne razmnožujejo ali tržijo na njenem ozemlju.

               (2)

               Norveška je 3. julija 2017 (dok. št. 864007) zaprosila za oprostitev od obveznosti uporabe Direktive 66/401/EGS za 22 novih vrst, ki so bile vključene v navedeno direktivo z Izvedbeno direktivo Komisije (EU) 2016/2109 z dne 1. decembra 2016 o spremembi Direktive Sveta 66/401/EGS glede vključitve novih vrst in botaničnega imena vrste Lolium x boucheanum Kunth
                   (2), iz točke 2 dela 1 poglavja III Priloge I k Sporazumu EGP, ker se te vrste navadno ne razmnožujejo ali tržijo na Norveškem.

               (3)

               V skladu s tem in dokler bodo izpolnjeni ti pogoji, bi bilo treba Norveško oprostiti uporabe Direktive 66/401/EGS v zvezi s temi vrstami.

               (4)

               Takšna oprostitev ne bi smela vplivati na trženje semen na Norveškem, proizvedenih v drugi pogodbenici Sporazuma EGP, v skladu z Direktivo 66/401/EGS.

               (5)

               Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem veterinarskega in fitosanitarnega odbora Efte –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Norveška je oproščena uporabe akta iz točke 2 dela 1 poglavja III Priloge I k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, Direktive Sveta 66/401/EGS o trženju semen krmnih rastlin, z izjemo člena 14(1), za naslednje vrste:

               —

                  Biserrula pelecinus

               —

                  Lathyrus cicera

               —

                  Medicago doliata

               —

                  Medicago italica

               —

                  Medicago littoralis

               —

                  Medicago murex

               —

                  Medicago polymorpha

               —

                  Medicago rugosa

               —

                  Medicago scutellata

               —

                  Medicago truncatula

               —

                  Ornithopus compressus

               —

                  Ornithopus sativus

               —

                  Plantago lanceolata

               —

                  Trifolium fragiferum

               —

                  Trifolium glanduliferum

               —

                  Trifolium hirtum

               —

                  Trifolium isthmocarpum

               —

                  Trifolium michelianum

               —

                  Trifolium squarrosum

               —

                  Trifolium subterraneum

               —

                  Trifolium vesiculosum

               —

                  Vicia benghalensis

         Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Norveško.
   Člen 3
   Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 19. decembra 2017

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Članica kolegija

      (1)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298/66.

      (2)  UL L 327, 2.12.2016, str. 59.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 94/17/COL z dne 31. maja 2017 o zaključku formalnega postopka preiskave pravila o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 (Norveška) [2018/595]

text:
               19.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/18

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 94/17/COL
   z dne 31. maja 2017
   o zaključku formalnega postopka preiskave pravila o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 (Norveška) [2018/595]
   NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –
   ob upoštevanju:
   Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 in 62 Sporazuma,
   Protokola 26 k Sporazumu EGP,
   Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,
   Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 7(3) dela II Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA

   1.   Postopek

               (1)

               Norveški organi so z dopisom z dne 13. marca 2014 (1) priglasili shemo diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. Na podlagi te priglasitve in pozneje posredovanih informacij (2) je Nadzorni organ z Odločbo št. 225/14/COL z dne 18. junija 2014 odobril priglašeno shemo pomoči.

               (2)

               S sodbo z dne 23. septembra 2015 v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte (3), E-23/14, je Sodišče Efte delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa.

               (3)

               Nadzorni organ je z dopisom z dne 15. oktobra 2015 (4) od norveških organov zahteval informacije. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 6. novembra 2015 (5).

               (4)

               Z Odločbo št. 489/15/COL z dne 9. decembra 2015 je Nadzorni organ začel formalni postopek preiskave. Norveški organi so se na odločbo Nadzornega organa odzvali z dopisom z dne 13. januarja 2016 (6).

               (5)

               Odločitev glede začetka formalnega postopka preiskave je bila 30. junija 2016 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
                   (7). Nadzorni organ je do 30. julija 2016, ko je potekel rok za predložitev pripomb, prejel pripombe dveh zainteresiranih strani, in sicer družbe Kimek Offshore AS (dopis z dne 12. maja 2016 (8)) in urada NHO Finnmark (dopis z dne 4. julija 2016 (9)). Nadzorni organ je z dopisom z dne 2. avgusta 2016 (10) te pripombe posredoval norveškim organom in jim dal možnost, da nanje odgovorijo. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 5. septembra 2016 (11).

         2.   Obseg formalnega postopka preiskave

               (6)

               Sodišče Efte je s sodbo delno razveljavilo odločbo Nadzornega organa o odobritvi regionalno diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020. Nadzorni organ med formalnim postopkom preiskave ni ponovno pregledal sheme pomoči kot celote. Preiskava je bila omejena na tisti del sheme (pravilo o izvzetju za potujoče storitve), za katere je bila odobritev Nadzornega organa razveljavljena.

               (7)

               A ker pravilo za potujoče storitve pomeni izvzetje od pravil, določenih v shemi diferenciranih prispevkov za socialno varnost, Nadzorni organ meni, da bi bilo zaradi popolnosti nazorno navesti pregled cilja in pravne podlage sheme pomoči kot take, preden se predstavijo pravila za registracijo podjetij na Norveškem in samo pravilo o izvzetju za potujoče storitve.

         3.   Pregled sheme

   3.1   Cilj

               (8)

               Cilj sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost je s spodbujanjem zaposlovanja zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev v najmanj poseljenih regijah na Norveškem. Za dosego tega cilja shema pomoči za tekoče poslovanje z zmanjševanjem stopenj prispevkov za socialno varnost v določenih geografskih območjih zmanjšuje stroške zaposlovanja. Praviloma se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, v katerem je registrirana poslovna enota. Pravila za registracijo so podrobneje pojasnjena v nadaljevanju.

         3.2   Nacionalna pravna podlaga

               (9)

               Nacionalna pravna podlaga za shemo je oddelek 23-2 Nacionalnega zakona o zavarovalništvu (12). Ta določba opredeljuje splošno obveznost delodajalca, da plačuje prispevke za socialno varnost, izračunane na podlagi bruto plače, ki se izplača delojemalcu. Norveški parlament lahko v skladu z odstavkom 12 tega oddelka sprejme stopnje prispevkov, ki se razlikujejo po regijah, ter posebne določbe za podjetja v določenih sektorjih. Nacionalni zakon o zavarovalništvu je tako v povezavi z letnimi sklepi norveškega parlamenta nacionalna pravna podlaga za shemo (13).

         3.3   Pravila o registraciji

               (10)

               Upravičenost do pomoči v okviru sheme je odvisna od tega, ali je podjetje registrirano na upravičenem območju. Glavno pravilo sheme je, da se intenzivnosti pomoči spreminjajo glede na geografsko območje, na katerem je podjetje registrirano.

               (11)

               Po norveški zakonodaji morajo podjetja registrirati podenote za vsako ločeno poslovno dejavnost, ki jo opravljajo (14). Če podjetje opravlja različne vrste poslovnih dejavnosti, mora registrirati ločene podenote. Ločene enote je treba registrirati tudi, če se dejavnosti opravljajo na različnih geografskih lokacijah.

               (12)

               Po navedbah norveških organov je merilo „ločenih poslovnih dejavnosti“ izpolnjeno, kadar vsaj eden uslužbenec opravlja delo za matično enoto na ločenem območju in je podjetje tam mogoče obiskati. Vsaka podenota oblikuje svojo lastno podlago za izračun diferenciranih prispevkov za socialno varnost glede na svojo registrirano lokacijo. Na ta način bo podjetje, ki je registrirano zunaj območja, upravičenega do pomoči v okviru sheme, do pomoči upravičeno, če in kolikor se njegove gospodarske dejavnosti opravljajo znotraj podenote, ki se nahaja na upravičenem območju.

         3.4   Potujoče storitve – merilo, ki se pregleduje

               (13)

               Z odstopanjem od glavnega pravila o registraciji se shema uporablja tudi za podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, ki najemajo delavce za delo na upravičenem območju ali katerih uslužbenci opravljajo mobilne dejavnosti na upravičenem območju. Za namene te odločbe so dela, ki se opravljajo v takih okoliščinah, poimenovana „potujoče storitve“. To je pravilo o izvzetju, ki se pregleduje v tej odločbi. Za namene te odločbe je to pravilo poimenovano „pravilo o izvzetju“. Nacionalna pravna podlaga za pravilo o izvzetju je določena v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014.

               (14)

               Izvzetje se uporablja le, če je delavec polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju. Poleg tega znižana stopnja velja samo za tisti del dela, ki se opravi na zadevnem območju. Obdobje za registracijo davkov načeloma traja en koledarski mesec. Prispevki za socialno varnost se izračunajo na podlagi stopnje, ki velja na območju, na katerem naj bi delodajalec opravljal poslovno dejavnost.

               (15)

               To pomeni, da če na primer uslužbenec subjekta, registriranega v Oslu (Oslo je v območju 1, ki ni upravičeno in kjer zato velja standardna stopnja 14,1 %), opravi 60 % svojega dela en koledarski mesec v Vardøju (ki je v območju 5, kjer je veljavna stopnja 0 %), ostalo pa v Oslu, bo podjetje upravičeno do nične stopnje na plačo, ki se izplača za delo, opravljeno v Vardøju, ne pa tudi za delo, opravljeno v Oslu.

         4.   Sodba Sodišča Efte

               (16)

               Sodišče Efte je razveljavilo Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, kolikor je zaključilo predhodno preiskavo v zvezi z ukrepom pomoči v oddelku 1(4) Sklepa norveškega parlamenta št. 1482 z dne 5. decembra 2013o določanju davčnih stopenj itd. v okviru Nacionalnega zakona o zavarovalništvu za leto 2014.

               (17)

               Sodišče Efte je ugotovilo (15), da Nadzorni organ ni ocenil okoliščin in njihovih posledic glede združljivosti pravila, določenega v oddelku 1(4), z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3) EGP, zlasti kar zadeva učinek pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino ter njegovo združljivost z odstavkom 16 Smernic Nadzornega organa o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni državni pomoči) (16). Taka posebna ocena je bila po mnenju Sodišča bistvena, da bi lahko Nadzorni organ ocenil priglašeno shemo.

               (18)

               Oddelek 1(4) je sestavljen tako, da izraža pravilo o izvzetju (na katerega se nanaša ta odločba), z ustreznim ukrepom proti izogibanju, ki je namenjen preprečitvi, da bi podjetja zahtevala pomoč v okviru sheme zgolj na podlagi registracije svojih dejavnosti na območju z nižjo stopnjo prispevkov za socialno varnost, pozneje pa bi izvajala potujoče dejavnosti ali najela uslužbence za opravljanje dela na območju z višjo stopnjo. Ukrep proti izogibanju ni del tega postopka (17).

         5.   Pripombe norveških organov k Odločbi št. 489/15/COL

               (19)

               Norveški organi so v odgovor na formalni postopek preiskave, ki ga je začel Nadzorni organ (18), pojasnili svoje stališče, da je veljavna stopnja v okviru sistema prispevkov za socialno varnost že pred letom 2007 temeljila na tem, kje naj bi delodajalec izvajal svojo poslovno dejavnost. To pravilo temelji na temeljnem načelu, da bi morala pomoč prejeti samo podjetja, ki izvajajo gospodarsko dejavnost na upravičenem območju, in samo v obsegu, v katerem opravljajo gospodarske storitve na tem območju. Registracija ni odločilno vprašanje.

               (20)

               Pomoč, dodeljena na podlagi sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost, znaša 6,85 milijarde NOK letno (19). Na podlagi podatkov, zbranih v prvih osmih mesecih leta 2015, so norveški organi predstavili oceno učinkov pravila o izvzetju za različna območja za celotno leto 2015. Za opis območij 1, 2, 3, 4 in 4a glej Odločbo št. 225/14/COL, v odstavku 25. Območje 1 zajema območja osrednje Norveške in vsa ozemlja zunaj Norveške. Dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Tudi dejavnosti, ki se opravljajo na območju 1a, niso upravičene do pomoči v okviru sheme. Vendar so norveški organi na območju 1a vzpostavili sistem, v katerem je stopnja prispevkov za socialno varnost zmanjšana. To zmanjšanje je dodeljeno kot pomoč de minimis. Ukrepi, ki so skladni s pogoji Uredbe de minimis
                   (20), ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

                  Preglednica

                  Ocena pomoči za leto 2015, ki je bila dodeljena podjetjem, registriranim na območjih, določenih s shemo pomoči, zaradi uporabe pravila o izvzetju

                           Območje

                           V milijonih NOK

                           1

                           240

                           1a

                           38

                           2

                           9

                           3

                           1

                           4

                           1

                           4a

                           10

                           Vsota

                           300

               (21)

               Norveški organi so pojasnili, da se lahko številke glede na naravo potujočih storitev precej razlikujejo. Na potujoče storitve se običajno zanašajo veliki gradbeni projekti in zato povečujejo njihovo uporabo. Poleg tega lahko podjetja, ki večji del svojih dejavnosti izvajajo na upravičenih območjih, svoje dejavnosti reorganizirajo tako, da na ustreznem območju ustanovijo podenote. To bo vplivalo tudi na ocenjeni učinek pravila o izvzetju. Norveški organi nazadnje poudarjajo, da je imelo povečanje dejavnosti v gradbeništvu pozitivne posredne učinke na zaposlovanje v drugih sektorjih na upravičenih območjih.

               (22)

               Pravilo o izvzetju podjetjem na upravičenih območjih omogoča dostop do delovne sile z nižjimi stroški. Brez nje bi se morala podjetja na upravičenem območju bolj truditi, da bi privabila specializirano delovno silo. Specializirana delovna sila lahko s potujočimi storitvami prispeva h krepitvi znanja in spretnosti za lokalna podjetja. To znanje in spretnosti lahko ostanejo v podjetjih tudi po tem, ko potujoči delavec zapusti podjetje, s tem pa se ustvarja trajen učinek na lokalno delovno silo in podjetja.

               (23)

               S pravilom o izvzetju so vsi nosilci gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopravnem položaju. Lokalna podjetja lahko izkoristijo prednosti konkurence v smislu nižjih cen za potujoče storitve.

               (24)

               Uslužbenci, ki začasno bivajo na upravičenih območjih, bodo z nakupom dobrin in storitev prispevali k lokalnemu gospodarstvu. Kadar so potujoče storitve povezane z začasnim projektom, se to pokaže kot začasni učinek. Kadar pa se uporaba potujočih storitev v regiji ohranja, je učinek dolgoročen.

               (25)

               Podjetja, ki so registrirana na osrednjih območjih in izvajajo potujoče storitve na upravičenih območjih, lahko najemajo osebje na lokalni ravni. Četudi so ta delovna mesta po naravi začasna, bodo prispevala k večjim dohodkom od plač v upravičenih regijah, s čimer pa se spodbuja gospodarska dejavnost. Norveški organi trdijo, da se s pravilom o izvzetju znižujejo stroški delovne sile in se ji daje prednost pred kapitalom tam, kjer jo je mogoče nadomestiti. To prispeva k večjemu zaposlovanju.

         6.   Pripombe zainteresiranih strani

   6.1   Kimek Offshore AS

               (26)

               Družba Kimek Offshore AS (v nadaljnjem besedilu: družba Kimek) je storitvena družba v industriji nafte in plina. Je del skupine Kimek Group. Družba Kimek ima sedež v kraju Kirkenes v okrožju Finnmark, ki je območje z ničelno stopnjo prispevka za socialno varnost.

               (27)

               Poleg pripomb k odločbi Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave je družba Kimek posredovala svoje pripombe k pripombam norveških organov, ki so povzete zgoraj.

               (28)

               Družba Kimek meni, da norveški organi večinoma niso dokumentirali naslednjega: da pravilo o izvzetju prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa, da obstaja potreba po posredovanju države, da je pravilo ustrezno, da ima spodbujevalni učinek, da je sorazmerno ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP.

               (29)

               Konkurenti družbe Kimek imajo sedež večinoma zunaj območij, upravičenih do regionalne pomoči. Družba Kimek nasprotuje pravilu o izvzetju, ker podjetjem s sedežem zunaj upravičenih območij omogoča, da so upravičena do sheme pomoči, če izvajajo dejavnosti na upravičenih območjih. Trdi, da se ta podjetja ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista na upravičenih območjih. Navaja, da pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitev vzorcev poseljenosti na upravičenih območjih. Pač pa pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih.

               (30)

               Družba Kimek se ne strinja s stališčem norveških organov, da pravilo o izvzetju lokalnim podjetjem omogoča dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. Trdi, da norveški organi tega niso niti dokazali niti dokumentirali.

               (31)

               Družba Kimek še trdi, da obstaja tveganje, da bo pravilo o izvzetju povzročilo „beg možganov“ z upravičenih območij, saj posamezniki ne bodo mogli najti zaposlitve v lokalnih okoljih.

               (32)

               Družba Kimek ugotavlja, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki niso registrirana lokalno, zaposlujejo delavce, ki živijo na upravičenem območju.

               (33)

               Družba Kimek nadalje trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke.

               (34)

               Kar zadeva argument norveških organov, da naj bi znanje in spretnosti potujočih delavcev ostali v lokalnih podjetjih, družba Kimek ne razume, kako to zmanjšuje ali preprečuje upad števila prebivalcev.

               (35)

               Družba Kimek trdi, da norveški organi niso dokumentirali, kako se s pravilom o izvzetju povečuje konkurenca. V tem smislu se družba Kimek sklicuje na posebnost v norveškem delovnem pravu, ki družbam, ki pošiljajo potujoče delavce, omogoča, da svojemu osebju dovolijo delo v 12-urnih izmenah, medtem ko za lokalno ustanovljena podjetja velja 8-urna omejitev delovnega časa. To pomeni, da so lokalno ustanovljena podjetja v bistveno slabšem položaju.

         6.2   NHO Finnmark

               (36)

               NHO Finnmark je regionalni urad Konfederacije norveških podjetij. Urad podpira pripombe družbe Kimek, kot so povzete zgoraj.

               (37)

               NHO Finnmark meni, da bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti samo podjetjem s sedežem na območjih, ki so upravičena do regionalne pomoči. Podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, se ne srečujejo z enakimi izzivi kot tista, ustanovljena na upravičenem območju. Pravilo o izvzetju ni primerno za boj proti upadu števila prebivalcev in krepitvi vzorcev poseljenosti. NHO Finnmark nasprotno trdi, da pravilo o izvzetju škoduje podjetjem s sedežem na upravičenih območjih.

               (38)

               Enako kot družba Kimek tudi NHO Finnmark poudarja, da daje norveško delovno pravo posebno prednost podjetjem, ki niso registrirana na upravičenem območju. NHO Finnmark meni, da potujoči delavci k lokalnemu gospodarstvu ne prispevajo na enak način kot delavci, ki na območju prebivajo.

         7.   Pripombe norveških organov na pripombe zainteresiranih strani

               (39)

               Norveški organi v odziv na pripombe zainteresiranih strani ugotavljajo, da je predmet formalnega postopka preiskave pravilo o izvzetju in ne shema pomoči kot taka. Pojasnjujejo, da je pravilo o izvzetju izraz splošnega načela, da bi morala biti regionalna pomoč dodeljena gospodarskim dejavnostim, ki se dejansko izvajajo na geografskih območjih, zajetih v shemi.

               (40)

               Norveški organi poudarjajo, da se niti v členu 61(3)(c) Sporazuma EGP niti v smernicah o regionalni državni pomoči ne zahteva, da morajo biti upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območju, ki je upravičeno do regionalne pomoči. Norveški organi se strinjajo z družbo Kimek, da se izzivi, s katerimi se srečujejo podjetja, ki so formalno registrirana na upravičenih območjih, morda razlikujejo od tistih, s katerimi se srečujejo družbe, ki so formalno registrirane drugje, vendar opravljajo potujoče storitve na upravičenih območjih. Ne strinjajo pa se s trditvijo družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana zunaj upravičenega območja, ne srečujejo z enakimi izzivi, ko prevzamejo delo na upravičenem območju. Družbe se srečujejo z enakimi podnebnimi pogoji in enako oddaljenostjo od podizvajalcev. Podjetja, ki pošiljajo potujoče delavce, pa se poleg tega srečujejo z dodatnimi stroški za prevoz in nastanitev osebja. Norveški organi ugotavljajo, da argumenti družbe Kimek izhajajo iz sektorja nafte, torej iz tistega dela gospodarstva, znotraj katerega deluje družba. Trdijo, da je treba oceno združljivosti pomoči izvesti na splošnejši ravni in pri tem upoštevati posebne ali trajne ovire, s katerimi se srečujejo podjetja v vseh ustreznih sektorjih.

               (41)

               Norveški organi svoje trditve o težavah podjetij pri pridobivanju kvalificirane delovne sile v treh najsevernejših okrožjih utemeljujejo s sklicevanjem na poročilo NAV Finnmark (21), tj. norveške uprave za delo in socialno skrbstvo v okrožju Finnmark. V okrožjih Nordland in Troms je 14 % podjetij, ki jih zajema poročilo, naletelo na težave pri zaposlovanju delavcev, saj kvalificirani delavci niso bili na voljo. V okrožju Finnmark je bila ta številka 11 %.

               (42)

               Norveški organi poudarjajo, da lahko podjetja, registrirana na upravičenem območju, za vse svoje stroške zaposlovanja uporabljajo nižjo stopnjo prispevka za socialno varnost (razen če opravljajo potujoče storitve zunaj upravičenega območja), podjetja, ki opravljajo potujoče storitve in so registrirana na drugem območju, pa lahko nižjo stopnjo uporabljajo le, če uslužbenec preživi vsaj polovico ali več svojih delovnih dni na upravičenem območju, in tudi tedaj samo glede na plače, izplačane za delo, ki je bilo tam dejansko opravljeno.

               (43)

               Da bi utemeljili posredne učinke regionalne pomoči, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške (22). V skladu s prvo študijo naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Norveški organi opažajo, da gre za učinke projekta kot takega in ne za neposredni rezultat kakega posebnega ukrepa. Druga študija kaže, da se pomemben posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanja odpadkov.

               (44)

               Norveški organi izražajo dvome v ustreznost norveške delovnopravne zakonodaje za oceno pravila o izvzetju. Vsekakor ugotavljajo, da je pravna podlaga za odstopanje od 8-urne omejitve, na katero se sklicuje pritožnik, odprta za vsako podjetje, ne glede na geografsko lokacijo delavca in delodajalca, pogoj zanjo pa je sporazum o tarifah.

         II.   OCENA

   1.   Prisotnost državne pomoči

               (45)

               V členu 61(1) Sporazuma EGP je navedeno: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznih dobrin, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

               (46)

               Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) upravičencu zagotavlja selektivno gospodarsko prednost ter (iii) bi lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco.

               (47)

               V Odločbi št. 225/14/COL je Nadzorni organ sklenil, da shema diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 pomeni shemo pomoči. Nadzorni organ se sklicuje na svoje sklepanje v odstavkih 68–74 te odločbe. Pravilo o izvzetju za potujoče storitve je del določb, ki omogočajo to shemo pomoči. S pravilom se razširja področje uporabe sheme v smislu, da se širi krog možnih upravičencev na podjetja, ki niso registrirana na upravičenih območjih. Kot pri drugi pomoči, ki se dodeli na podlagi sheme, se z razširitvijo sheme na podjetja, registrirana zunaj upravičenih območij, povzroči, da se z državnimi sredstvi podjetjem zagotavljajo selektivne prednosti. Te prednosti lahko vplivajo na trgovino in izkrivljajo konkurenco.

         2.   Postopkovne zahteve

               (48)

               V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3: „Mora biti Nadzorni organ Efte obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. …. Zadevna država ne sme izvajati predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta končna odločitev“.

               (49)

               Norveški organi so pravilo o izvzetju izvajali od 1. julija 2014, potem ko ga je Nadzorni organ odobril z Odločbo št. 225/14/COL. Ko je Sodišče Efte razveljavilo odobritev Nadzornega organa, je pomoč postala nezakonita. Norveški organi so s 1. januarjem 2016 začasno odpravili pravilo o izvzetju, ki se pregleduje, in sicer dokler ne bo znan končni rezultat formalnega postopka preiskave.

         3.   Združljivost pomoči

               (50)

               Nadzorni organ mora oceniti, ali je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP v skladu s smernicami o regionalni državni pomoči.

               (51)

               S pravilom o izvzetju za potujoče storitve so podjetja, ki niso registrirana na upravičenem območju, upravičena do nižjih prispevkov za socialno varnost, ko in kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti na registriranem območju. Niti člen 61(3)(c) Sporazuma EGP niti smernice o regionalni državni pomoči (niti pravila o regionalni pomoči v Uredbi o splošnih skupinskih izjemah (23)) ne zahtevajo, da so upravičenci do regionalne pomoči registrirani na območjih, ki prejemajo pomoč.

               (52)

               Regionalna pomoč je lahko učinkovita pri spodbujanju gospodarskega razvoja prikrajšanih območij le, kadar se odobri za spodbujanje dodatnih naložb ali gospodarskih dejavnosti na teh območjih (24). Smernice o regionalni državni pomoči dovoljujejo regionalno pomoč za naložbe in regionalno pomoč za tekoče poslovanje. Regionalna pomoč za naložbe bi morala spodbuditi naložbe na območjih, zajetih v norveško karto regionalne pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ (25). Prizma, skozi katero se pregleduje regionalna pomoč za tekoče poslovanje, ima nekoliko drugačen poudarek. Regionalna pomoč za tekoče poslovanje lahko spada v člen 61(3)(c) Sporazuma EGP samo, če se dodeli za odpravo posebnih ali trajnih ovir, s katerimi se srečujejo subjekti, ki izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah (26). V tem okviru je v odstavku 16 smernic o regionalni državni pomoči navedeno: „Pomoč za tekoče poslovanje se lahko šteje za združljivo, če je njen namen […] preprečiti ali zmanjšati upad števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.“

               (53)

               Ni dvoma, da je geografski obseg sheme kot take omejen na prikrajšane regije. Področje uporabe te odločbe je omejeno na pravilo o izvzetju. Vprašanje je, ali je to pravilo, ki podjetjem, registriranim zunaj prikrajšanih regij, ki so zajete v shemo, dovoljuje, da so upravičene do pomoči v okviru sheme, kolikor izvajajo gospodarske dejavnosti v prikrajšanih regijah, združljivo s pravili o državni pomoči.

               (54)

               Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da pravila ni mogoče oceniti neodvisno od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020, v katero spada. V zvezi s tem se Nadzorni organ sklicuje na svojo oceno sheme v svoji Odločbi št. 225/14/COL, v kateri je ugotovil, da je shema združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c). V tej odločbi je Nadzorni organ ugotovil, da shema kot taka prispeva k natančno določenemu cilju skupnega interesa (27), da obstaja potreba po posredovanju države (28), da je ustrezna (29), da ima spodbujevalni učinek (30), da je sorazmerna (31) ter da se izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med državami EGP (32). Ta splošna načela ocenjevanja veljajo za sheme pomoči kot take. Nadzorni organ posameznih pravil, ki so del sheme, ne ocenjuje ločeno na podlagi teh splošnih načel ocenjevanja.

               (55)

               Dejstvo, da je po sklepu Sodišča Efte pravilo o izvzetju mogoče ločiti od preostale sheme (33), ne pomeni, da bi bilo treba pravilo samo oceniti neodvisno od sheme. Vprašanje ločljivosti je vprašanje, ali je nek element sheme tako neločljivo povezan s shemo kot tako, da ga ni mogoče logično ločiti od sheme. Čeprav se lahko pravilo o izvzetju logično loči od sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 v smislu, da se lahko izloči iz sheme, ne da bi bila ta prikrajšana za temeljno sestavino, ki je potrebna, da bi obstajala kot shema, mora Nadzorni organ izvesti analizo združljivosti pravila o izvzetju ter pri tem upoštevati, da je del splošne sheme pomoči.

               (56)

               Ta splošna shema pomoči je osrednji del okvira, v katerem deluje pravilo o izvzetju. Pravilo o izvzetju dejansko obstaja zgolj kot izvzetje pravil v okviru splošne sheme (34). Nadzorni organ mora torej širše upoštevati tudi, da je bila ta splošna shema (kljub pravilu o izvzetju) veljavno razglašena kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

               (57)

               Norveški organi so zagotovili pregled finančnih učinkov pravila o izvzetju (glej odstavek 20 in preglednico zgoraj).

               (58)

               Cilj pravila o izvzetju je tako kot pri shemi, katere del je, regionalen. Njegov namen je spodbuditi možnosti zaposlitve na upravičenih območjih. Vendar je spodbujanje možnosti zaposlitve zgolj orodje za dosego cilja pomoči, ki je zmanjšati ali preprečiti upad števila prebivalcev. Zato je pri oceni združljivosti pomoči bistveno, da se upoštevajo širši gospodarski učinki ukrepa.

               (59)

               Nadzorni organ meni, da so norveški organi že pokazali, da obstaja potreba po posredovanju države za spodbuditev gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Ta potreba velja enako za vsa podjetja, ki izvajajo gospodarske dejavnosti na upravičenih območjih, ne glede na to, ali so tam registrirana ali ne. Hkrati so norveški organi s svojimi predložitvami ustrezno dokazali, da se s subvencioniranjem potujočih storitev spodbuja gospodarska dejavnost na upravičenih območjih. To je v skladu z odstavkoma 6 in 71 smernic o regionalni državni pomoči, ki se nanašata na pomoč za spodbuditev gospodarske dejavnosti. Družba Kimek in NHO Finnmark sta menila, da bi bilo pomoč treba omejiti na družbe, ki so registrirane na upravičenih območjih. Nasprotno pa Nadzorni organ meni, da se podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, srečujejo z enakimi izzivi (podnebje, oddaljenost od podizvajalcev) kot lokalno registrirana podjetja. V zvezi s tem opaža, da se zainteresirani strani, družba Kimek in NHO Finnmark, nista sklicevali na neke posebne izzive, zaradi katerih bi bilo delovanje lokalno registriranih podjetij težje v primerjavi s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve, kadar izvajajo svoje dejavnosti na upravičenih območjih.

               (60)

               Po drugi strani pa Nadzorni organ meni, da norveški organi niso dokumentirali, da podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, najemajo delavce na upravičenih območjih na lokalni ravni in za nedoločen čas. Norveški organi niso navedli ekonomskih teorij ali splošnih pomislekov, s katerimi bi utemeljili trditev o najemanju delavcev za nedoločen čas. Glede na to Nadzorni organ ugotavlja, da norveški organi niso dokazali, da se s pravilom o izvzetju ustvarjajo zaposlitve za nedoločen čas na upravičenih območjih. Vendar to ni absolutna zahteva za združljivost regionalne pomoči (35). Kot je bilo že navedeno, bi bilo treba regionalno pomoč dodeliti za spodbujanje gospodarske dejavnosti. To velja ne glede na to, ali je podjetje, ki izvaja gospodarsko dejavnost, registrirano na ustreznem območju ali ne.

               (61)

               Kar zadeva posrednejše učinke pravila o izvzetju, norveški organi trdijo, da se posredni učinki ne izražajo le v obliki tega, da potujoči delavci porabijo več za dobrine in storitve, temveč tudi v obliki znanja in spretnosti, ki se prenašajo na lokalna podjetja. Shema ni prilagojena na en sam poseben sektor, temveč zajema večino gospodarskih sektorjev Norveške (36). Ker je shema po naravi široka, se Nadzorni organ strinja z norveškimi organi, da je pri oceni posrednih učinkov ukrepa potreben širok pogled. Proučevanje posameznih sektorjev je sicer uporabno za ugotovitev dejanskih učinkov pravila o izvzetju. Norveški organi so predstavili študije, da bi utemeljili stališče, da imajo potujoče storitve pozitivne posredne učinke na upravičenih območjih. Kot je že bilo navedeno, so se norveški organi sklicevali na dve študiji učinkov dejavnosti, povezanih z nafto, na severu Norveške. Po prvi študiji naftnega projekta Snøhvit v okrožju Finnmark je bil neposredni učinek na zaposlovanje 230 delovnih let, posredni učinek pa dodatnih 170 delovnih let. Druga študija kaže, da se velik posredni učinek iz sektorja nafte pojavlja v sektorju, ki je označen kot „zasebne storitve“ in obsega: strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti, zagotavljanje osebja, najem strojev in transportne opreme, pravne in računovodske storitve, arhitekturne dejavnosti, hotelske in restavracijske storitve ter komunalne storitve in storitve odstranjevanje odpadkov.

               (62)

               Te študije po mnenju Nadzornega organa kažejo bistvene pozitivne posredne učinke. Ker pa posrednih učinkov ni mogoče enostavno ločiti, je treba še posebej tehtno upoštevati splošne pomisleke o učinkih ukrepa, kot je obravnavani. Nadzorni organ je prepričan, da subvencioniranje potujočih storitev prispeva k prodaji lokalnih dobrin in storitev ter s tem tudi k lokalnemu gospodarstvu. To velja zlasti za uslužbence, ki se na lokacijo vozijo kratko- ali srednjeročno, saj bodo najverjetneje bivali v hotelih, jedli v restavracijah itd. Nadzorni organ je glede na slednje prepričan, da pravilo o izvzetju zagotavlja pomembne pozitivne posredne učinke, ki prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev v zelo redko poseljenih območjih.

               (63)

               Družba Kimek trdi, da potujoči delavci na morju ne prispevajo bistveno k lokalnemu gospodarstvu. Živijo na vrtalnih ploščadih, kjer preživijo tudi večino svojega prostega časa in zaužijejo vse svoje obroke. Nadzorni organ ugotavlja, da nekateri delavci zaradi narave svojega poklicnega položaja manj prispevajo k posrednim učinkom pravila o izvzetju. Vendar pravilo o izvzetju ni omejeno na določen sektor, temveč je horizontalno pravilo, ki velja za vse sektorje.

               (64)

               Oseba, ki zagotavlja potujoče storitve, pri katerih se zahteva določena stopnja znanja in spretnosti, lahko to znanje in spretnosti prenese na lokalna podjetja. Nadzorni organ ugotavlja, da je družba Kimek navedla pripombo, da ne razume, kako lahko znanje in spretnosti, ki se od uslužbencev, ki zagotavljajo potujoče storitve, prenašajo na podjetja na upravičenih območjih, preprečijo ali zmanjšajo upad števila prebivalcev. Po mnenju Nadzornega organa so to znanje in spretnosti potrebni za delovanje številnih gospodarskih dejavnosti ter so torej pomembni za ohranjanje delovnih mest na upravičenih območjih. Zlasti lokalna podjetja, ki sodelujejo v skupnih projektih s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so veliki gradbeni projekti), lahko pridobijo znanje, spretnosti in izkušnje pri delu, ki ga zahtevajo te vrste projektov. Te koristi bi nato obdržala lokalno registrirana podjetja. Poleg tega imajo lahko lokalno registrirana podjetja koristi od znanja in spretnosti, pridobljenih pri poslovanju ali sodelovanju s podjetji, ki zagotavljajo potujoče storitve (kot so svetovalne storitve ali drugo strokovno delo), kolikor je te dejavnosti mogoče uvrstiti med „potujoče“ v skladu z norveškim pravom. Nadzorni organ se strinja z norveškimi organi, da je lahko prenos znanja in spretnosti s strani potujočih delavcev na lokalno registrirana podjetja pomemben dejavnik pri ohranjanju delovnih mest za kvalificirane delavce na upravičenih območjih in tako bistveno prispeva k preprečevanju ali zmanjševanju upada števila prebivalcev na teh območjih.

               (65)

               Lokalnim podjetjem je poleg prenosa znanja in spretnosti omogočen dostop do specializirane delovne sile, ki drugače ne bi bila na voljo, z nižjimi stroški. To je koristno za lokalna podjetja, saj zaradi nižjih stroškov za potujoče storitve poslovanje na upravičenem območju postane privlačnejše in ugodnejše. Pravilo o izvzetju prav tako postavlja vse nosilce gospodarskih dejavnosti, ki so dejavni na upravičenem območju, v enakopraven položaj glede njihovih socialnih prispevkov, dokler traja njihova dejavnost na zadevnem območju.

               (66)

               Nadzorni organ torej meni, da so norveški organi ustrezno utemeljili, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k pozitivnim posrednim učinkom v obliki povečanja izdatkov za dobrine in storitve na upravičenih območjih, kar posledično prinaša koristi za trge dela na upravičenih območjih. Nadzorni organ je nadalje prepričan, da subvencije za potujoče storitve prispevajo k zagotavljanju specializirane delovne sile z nižjimi stroški ter k prenosu znanja in spretnosti na lokalno ustanovljena podjetja, kar je nujno za neprekinjeno delovanje številnih gospodarskih dejavnosti na upravičenih območjih. Pravilo o izvzetju zato prispeva k preprečevanju ali zmanjšanju upada števila prebivalcev na zelo redko poseljenih območjih.

               (67)

               Norveški organi glede vpliva pravila o izvzetju na konkurenco in trgovino trdijo, da pravilo o izvzetju ustvarja enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, dejavna na prikrajšanih območjih, saj se uporablja enako za vsa podjetja s sedežem v EGP. Družbe, ki so registrirane zunaj Norveške in pošiljajo svoje uslužbence na upravičena območja ter za katere veljajo norveški davki za socialno varnost, so do pravila o izvzetju upravičene, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. Brez pravila o izvzetju bi morale biti te družbe registrirane na ustreznem območju, da bi zanje veljala ista pravila obdavčitve kot za lokalno registrirana norveška podjetja. S tem bi nastala ovira za vstop na trg, kar bi bilo v nasprotju z logiko odstavka 134 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno: „Če je pomoč potrebna in sorazmerna za doseganje skupnega cilja […], se negativni učinki pomoči verjetno izravnajo s pozitivnimi učinki. Vendar v nekaterih primerih pomoč lahko povzroči spremembe strukture trga oziroma značilnosti sektorja ali industrije, kar bi lahko občutno izkrivljalo konkurenco z ovirami za vstop na trg ali izstop z njega, učinki nadomestitve ali preusmeritvijo trgovinskih tokov. V teh primerih opredeljenih negativnih učinkov verjetno ne bo izravnal noben pozitiven učinek.“ Ob upoštevanju navedenega Nadzorni organ meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom na konkurenco in dostop do trga. To je pozitivna značilnost glede na odstavek 3 smernic o regionalni državni pomoči, v katerem je navedeno, da se z oceno regionalne pomoči uravnotežuje potreba po subvencijah za regionalni razvoj in hkrati zagotavljajo enaki pogoji med državami EGP. Kot je že bilo navedeno, Nadzornega organa ni prepričala trditev družbe Kimek, da se podjetja, ki so registrirana na upravičenem območju, srečujejo s trajnejšimi težavami kot podjetja, ki zgolj pošiljajo svoje uslužbence na začasno delo na področje. Nasprotno pa so lahko podjetja, registrirana zunaj upravičenega območja, v slabšem konkurenčnem položaju v primerjavi z lokalnimi podjetji, med drugim zaradi stroškov prevoza in nastanitve osebja.

               (68)

               Podjetja, ki opravljajo potujoče storitve, lahko do neke mere na upravičenem območju registrirajo podenote. Brez pravila o izvzetju za potujoče storitve na upravičenem območju bi se pojavila razlika v obravnavanju, in sicer glede na to, ali je podjetje, ki zagotavlja storitve, na upravičenem območju ustanovilo svojo podenoto ali ne. Obstaja nevarnost, da bi to močneje vplivalo na podjetja, registrirana v tujini, kot na podjetja, registrirana na Norveškem. Za podjetja, ki niso registrirana na Norveškem, zlasti MSP, je mogoče domnevati, da manj podrobno poznajo posebnosti norveških pravil o registraciji podjetij in njihovih učinkov na stopnje prispevkov za socialno varnost. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da se s pravilom o izvzetju izogiba neprimernim negativnim učinkom (ustvarjanje ovir za vstop na trg in preusmeritev trgovinskih tokov) na konkurenco in trgovino med državami EGP, kar je skladno z odstavkom 134 smernic o regionalni državni pomoči.

               (69)

               Na podlagi zadnjega sklopa pripomb norveških organov se zdi, da ni neupravičenih razlik pri tem, kako se v skladu z norveškim pravom obravnavajo podjetja, ki zagotavljajo potujoče storitve, ter lokalno registrirana podjetja, kot so trdile zainteresirane strani. Zato Nadzorni organ ne bo dalje proučeval tega argumenta.

               (70)

               Nadzorni organ glede na navedeno ugotavlja, da je pravilo o izvzetju združljivo z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

         4.   Sklepne ugotovitve

               (71)

               Kot je že bilo navedeno, Nadzorni organ ugotavlja, da je pravilo o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 združljivo z delovanjem Sporazuma EGP. Pravilo se zato odobri kot del navedene sheme, dokler se 31. decembra 2020 ne izteče odobritev te sheme, ki jo je izdal Nadzorni organ –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Pravilo o izvzetju za potujoče storitve v okviru sheme diferenciranih prispevkov za socialno varnost za obdobje 2014–2020 je združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, skladno z njegovim členom 61(3)(c). Formalni postopek preiskave je s tem zaključen.
   Člen 2
   Izvajanje ukrepa se ustrezno odobri.
   Člen 3
   Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.
   Člen 4
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, dne 31. maja 2017.

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Frank J. BÜCHEL

            Član kolegija

      (1)  Dokumenti št. 702438–702440, 702442 in 702443.

      (2)  Glej Odločbo št. 225/14/COL (UL C 344, 2.10.2014, str. 14, in Dopolnilo EGP št. 55, 2.10.2014, str. 4) v odstavku 2.

      (3)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14, [2015] EFTA Ct. Rep. 412.

      (4)  Dokument št. 776348.

      (5)  Dokumenta št. 779603 in 779604.

      (6)  Dokument št. 787605.

      (7)  UL C 263, 30.6.2016, str. 21, in Dopolnilo EGP št. 36, 30.6.2016, str. 3.

      (8)  Dokument št. 804442.

      (9)  Dokument št. 811491.

      (10)  Dokument št. 813803.

      (11)  Dokument št. 816653.

      (12)  LOV-1997-02-28-19.

      (13)  Za dodatne podrobnosti o shemi pomoči glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL.

      (14)  Zakon o usklajevalnem registru pravnih oseb (LOV-1994-06-03-15).

      (15)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 [2015] EFTA Ct. Rep. 412, točka 116.

      (16)  UL L 166, 5.6.2014, str. 44, in Dopolnilo EGP št. 33, 5.6.2014, str. 1.

      (17)  Glej Sodno odločbo Sodišča Efte z dne 23.11.2015 v Sodbi Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 INT [2015] EFTA Ct. Rep. 666.

      (18)  Pripombe, ki so jih predhodno predložili norveški organi, so povzete v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave, Odločba št. 489/15/COL, v odstavkih 15–21.

      (19)  Glej Odločbo št. 225/14/COL, v odstavku 49.

      (20)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18.12.2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1), vključena v Sporazum EGP v Prilogi XV 1ea.

      (21)  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, na voljo na naslovu: https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352.

      (22)  Snøhvit og andre eventyr (NHO), na voljo na naslovu: http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf in Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi (Statistics Norway), na voljo na naslovu: https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0.

      (23)  Uredba o splošnih skupinskih izjemah. Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1), vključena v Sporazum EGP v Prilogi XV 1j. Spremembe pravil o regionalni pomoči, ki jih je načelno odobrila Evropska komisija dne 17.5.2017, tega ne spreminjajo. Člen 15(3)(a) uredbe o spremembi dovoljuje regionalno pomoč za tekoče poslovanje, če „upravičenci svojo gospodarsko dejavnost izvajajo“ v zelo redko poseljenih območjih. Uredba o spremembi je na voljo na naslovu: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:32017R1084&from=EN.

      (24)  Odstavek 6 smernic o regionalni državni pomoči.

      (25)  Glej Odločbo št. 91/14/COL (UL L 172, 12.6.2014, str. 52).

      (26)  Odstavek 16 smernic o regionalni državni pomoči.

      (27)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 85–91.

      (28)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 92–99.

      (29)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 100–107.

      (30)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 108–112.

      (31)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 113–117.

      (32)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 118–121.

      (33)  Sodba Sodišča Efte v zadevi Kimek Offshore AS proti Nadzornemu organu Efte, E-23/14 [2015] EFTA Ct. Rep. 412, v točki 58.

      (34)  Nadzorni organ v zvezi s tem ugotavlja, da so dejavnosti, ki bi lahko imele koristi od pravila o izvzetju, omejene z norveškim zakonom o registraciji poslovnih dejavnosti (glej odstavka 11 in 12 zgoraj).

      (35)  Cilj regionalne pomoči je spodbujati gospodarski razvoj določenih prikrajšanih območij (odstavek 1 smernic o regionalni državni pomoči). To se uresničuje s spodbujanjem dodatne gospodarske dejavnosti na teh območjih (odstavek 6 smernic o regionalni državni pomoči). Eden od načinov za dosego tega cilja, ki pa ni edina rešitev, je spodbujanje zaposlitve za nedoločen čas.

      (36)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 225/14/COL, v odstavkih 11–16.


title: Sklep Sveta (EU) 2018/599 z dne 16. aprila 2018 o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti

text:
               20.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 101/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/599
   z dne 16. aprila 2018
   o spremembi Odločbe 2003/76/ES o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Protokola št. 37 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti prvega odstavka člena 2 Protokola,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo je prenehala veljati 23. julija 2002 v skladu s členom 97 te pogodbe. Vsa sredstva in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) so se prenesla na Unijo 24. julija 2002.

               (2)

               Protokol št. 37, upošteva željo, da se sredstva ESPJ uporabijo za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, in potrebo, da se v zvezi s tem predvidijo nekatera posebna pravila. Člen 1(1) Protokola št. 37 določa, da se neto vrednost sredstev in obveznosti, prikazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, obravnava kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, imenovana „ESPJ v likvidaciji“. Ob zaključku likvidacije se sredstva imenujejo „Sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo“.

               (3)

               Protokol št. 37 določa tudi, da se prihodki iz teh sredstev, imenovani „Raziskovalni sklad za premog in jeklo“, v skladu z določbami navedenega protokola in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izključno za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki potekajo zunaj raziskovalnega okvirnega programa.

               (4)

               Svet je 1. februarja 2003 sprejel Sklep 2003/76/ES (2), ki določa pravila za izvajanje Protokola št. 37.

               (5)

               Glede na to, da so se zaradi nizkih obrestnih mer na kapitalskih trgih, ki smo jim bili priča v zadnjih letih, prihodki, ki izhajajo iz sredstev ESPJ v likvidaciji, namenjenih za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, zelo zmanjšali, je treba spremeniti pravila za preklic obveznosti, prevzetih v okviru raziskovalnega programa Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljnjem besedili: program), da bi bili zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti na voljo v okviru programa. Poleg tega bi morali biti zneski v višini preklicanih prevzetih obveznosti, ki so nastale od 24. julija 2002, na voljo tudi Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo.

               (6)

               Iz istega razloga je prav tako treba spremeniti pravila o zneskih, izterjanih v okviru programa, da se prenesejo v program v skladu z ustreznimi določbami o namenskih prejemkih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

               (7)

               Odločbo 2003/76/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odločba 2003/76/ES se spremeni:

               (1)

               v členu 4 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:
               „4.   Neporabljeni prihodki in odobrena sredstva na podlagi teh prihodkov, ki so še vedno na voljo 31. decembra katerega koli leta, ter izterjani zneski se avtomatsko prenesejo v naslednje leto. Teh odobrenih sredstev ni mogoče prenesti na druge proračunske postavke.
               5.   Odobrena proračunska sredstva v višini preklicanih prevzetih obveznosti avtomatično zapadejo na koncu proračunskega leta. Rezervacije za prevzete obveznosti, ki se sprostijo zaradi preklicev, se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo.“;

               (2)

               vstavi se naslednji člen:
               „Člen 4a
               Znesek v višini preklicanih prevzetih obveznosti, nastalih od 24. julija 2002 v skladu s členom 4(5), se dajo na voljo Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo 10. maja 2018.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Luxembourgu, 16. aprila 2018

            Za Svet

            Predsednik

         R. PORODZANOV

      (1)  Odobritev z dne 13. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Odločba Sveta 2003/76/ES z dne 1. februarja 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje Protokola o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 29, 5.2.2003, str. 22).

      (3)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).