title: Sklep Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1999/468/ES) ( UL L 184, 17.7.1999, str. 23 . Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES ( UL L 200, 22.7.2006, str. 11 )) (Konsolidirana različica)

text:
               21.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 255/4

         To besedilo je dokumentacijski pripomoček in izključuje odgovornost institucij

      SKLEP SVETA

   z dne 28. junija 1999
   o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1999/468/ES)
   (UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11))
   (Konsolidirana različica)
   (2006/C 255/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 202 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet mora v pravnih aktih, ki jih sprejema, prenesti pristojnost za izvajanje svojih predpisov na Komisijo, glede izvajanja te pristojnosti lahko postavi nekatere zahteve. Poleg tega si lahko Svet v posebnih in utemeljenih primerih pridrži pravico, da sam neposredno uresničuje izvedbena pooblastila.

               (2)

               Svet je sprejel Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil; ta sklep je predvidel omejeno število postopkov za izvajanje te pristojnosti.

               (3)

               Deklaracija št. 31, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Amsterdamska pogodba, Komisijo poziva, naj Svetu predloži predlog za spremembo Sklepa 87/373/EGS.

               (4)

               Zaradi jasnosti je primerneje, da se Sklep 87/373/EGS ne spremeni, temveč nadomesti z novim sklepom, Sklep 87/373/EGS pa razveljavi.

               (5)

               Zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in predvidljivosti pri izbiri vrste odbora je prvi cilj tega sklepa določiti merila za izbiro postopkov v odborih, pri čemer ta merila niso zavezujoča, razen v primeru tistih, ki urejajo regulativni postopek s pregledom.

               (6)

               Upravljalni postopek je treba uporabiti v primeru upravljalnih ukrepov, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami. Komisija mora takšne ukrepe sprejeti po postopku, ki omogoča odločanje v ustreznih rokih. V primerih, ko so Svetu predloženi ukrepi, ki niso nujni, pa mora Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice izvajanje ukrepov odložiti.

               (7)

               Regulativni postopek je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin ter ukrepi za prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb temeljnega akta. Takšne izvedbene ukrepe je treba sprejeti po učinkovitem postopku, ki je v celoti v skladu s pravico Komisije do zakonodajne pobude.

               (7a)

               Regulativni postopek s pregledom je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. Ta postopek mora obema vejama zakonodajne oblasti omogočiti pregled teh ukrepov še pred njihovim sprejetjem. Bistvene dolocbe zakonodajnega akta lahko spremeni samo zakonodajalec na podlagi Pogodbe.

               (8)

               Svetovalni postopek je treba uporabiti v vseh primerih, pri katerih se ta postopek šteje za najustreznejšega. Svetovalni postopek ostaja v uporabi v primerih, kjer se trenutno uporablja.

               (9)

               Drugi cilj tega sklepa je poenostaviti zahteve za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ter okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta v primerih, ko je bil temeljni akt, ki Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, sprejet po postopku iz člena 251 Pogodbe. Zato se je štelo za primerno zmanjšati število postopkov in jih prilagoditi vsakokratnim pooblastilom pristojnih institucij ter dati Evropskemu parlamentu možnost, da Komisija oziroma Svet upoštevata njegovo mnenje, kadar menita, da osnutek ukrepa, predložen odboru, ali predlog, predložen Svetu po regulativnem postopku, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu.

               (10)

               Tretji cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje Evropskega parlamenta tako, da ga Komisija redno obvešča o postopkih v odborih, da mu posreduje dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti odborov, in da ga obvesti, kadar Svetu posreduje ukrepe ali predloge ukrepov, ki bi jih bilo potrebno sprejeti. Posebno pozornost je treba nameniti obveščanju Evropskega parlamenta o delu odborov v okviru regulativnega postopka s pregledom in tako zagotoviti, da bo lahko Evropski parlament odločitve sprejemal v predvidenem roku.

               (11)

               Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru.

               (12)

               Ta sklep ne vpliva na posebne postopke v odborih, ustanovljenih za izvrševanje skupne trgovinske politike in predpisov o konkurenci, določenih v Pogodbah, ki trenutno ne temeljijo na Sklepu 87/373/EGS —

         SKLENIL:
   Člen 1
   Razen v posebnih in utemeljenih primerih, kadar si Svet v skladu s temeljnim aktom pridrži pravico, da določena izvedbena pooblastila neposredno uresničuje sam, so ta pooblastila podeljena Komisiji v skladu z ustreznimi določbami temeljnega akta. Te določbe predpisujejo bistvene elemente tako podeljenih pooblastil.
   Kadar temeljni akt za sprejem izvedbenih ukrepov predvideva določene postopkovne zahteve, morajo le-te biti skladne s postopki iz členov 3, 4, 5, 5a in 6.
   Člen 2
   1.   Brez poseganja v odstavek 2 je treba pri izbiri postopkov za sprejem izvedbenih ukrepov upoštevati naslednja merila:

               (a)

               upravljalne ukrepe, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, bi bilo treba sprejeti po upravljalnem postopku;

               (b)

               ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin, bi bilo treba sprejeti po regulativnem postopku;
               Kadar temeljni akt predvideva prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb akta z izvedbenimi postopki, je treba te ukrepe sprejeti po regulativnem postopku;

               (c)

               ne glede na točki (a) in (b) se svetovalni postopek uporabi v vseh primerih, kjer se šteje za najustreznejšega.

         2.   Če je v temeljnem aktu, sprejetem po postopku iz člena 251 Pogodbe, predvideno sprejetje ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb tega akta, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb, se takšni ukrepi sprejmejo po regulativnem postopku s pregledom.
   Člen 3
   Svetovalni postopek
   1.   Komisiji pomaga svetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.
   2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje, po potrebi z glasovanjem, o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve.
   3.   Mnenje se zabeleži v zapisniku; poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.
   4.   Komisija čim bolj upošteva mnenje, ki ga da odbor. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.
   Člen 4
   Upravljalni postopek
   1.   Komisiji pomaga upravljalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.
   2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.
   3.   Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma posreduje Svetu. V tem primeru lahko Komisija izvajanje sprejetih ukrepov odloži za obdobje, določeno v temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev od datuma posredovanja ukrepov Svetu.
   4.   V obdobju, določenem v tretjem odstavku, lahko Svet s kvalificirano večino odloči drugače.
   Člen 5
   Regulativni postopek
   1.   Komisiji pomaga regulativni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.
   2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.
   3.   Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.
   4.   Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo, in obvesti Evropski parlament.
   5.   Če Evropski parlament meni, da predlog, ki ga je predložila Komisija na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, ki so predvidena v tem temeljnem aktu, Svet seznani s svojim stališčem.
   6.   Svet lahko, kadar je to potrebno zaradi takšnega stališča, predlog sprejme s kvalificirano večino v roku, določenem v posameznem temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljši od treh mesecev od datuma predložitve stališča Svetu.
   Če v tem roku Svet s kvalificirano večino nasprotuje predlogu, ga Komisija ponovno preuči. Komisija lahko Svetu predloži spremenjen predlog, ponovno predloži svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.
   Če po izteku navedenega roka Svet niti ne sprejme predlaganega izvedbenega akta niti predlogu izvedbenih ukrepov ne nasprotuje, sprejme predlagani izvedbeni akt Komisija.
   Člen 5a
   Regulativni postopek s pregledom
   1.   Komisiji pomaga odbor za regulativni postopek s pregledom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.
   2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.
   3.   Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, se uporabi naslednji postopek:

               (a)

               Komisija nemudoma predloži osnutek ukrepov Svetu in Evropskemu parlamentu v pregled;

               (b)

               Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko nasprotujeta sprejetju navedenega osnutka Komisije in v svoji odločitvi navedeta, da osnutek ukrepov, ki ga je predložila Komisija, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti.

               (c)

               Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta osnutku ukrepov v roku treh mesecev od njihove predložitve, jih Komisija ne sprejme. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

               (d)

               Če Evropski parlament ali Svet po izteku tega roka ne nasprotujeta osnutku ukrepov, jih Komisija sprejme.

         4.   Če ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, niso skladni z mnenjem odbora, ali če mnenja ni, se uporabi naslednji postopek:

               (a)

               Komisija nemudoma predloži predlog v zvezi s potrebnimi ukrepi Svetu in hkrati tudi Evropskemu parlamentu;

               (b)

               Svet o tem predlogu odloča s kvalificirano večino v roku dveh mesecev od njegove predložitve;

               (c)

               Če Svet v tem roku s kvalificirano večino nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija Svetu predloži spremenjeni predlog ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe;

               (d)

               Če namerava Svet sprejeti predlagane ukrepe, te nemudoma predloži Evropskemu parlamentu. Če Svet ne odloči v roku dveh mesecev, Komisija ukrepe nemudoma predloži v Evropskemu parlamentu;

               (e)

               Evropski parlament lahko v roku štirih mesecev od predložitve predloga v skladu s točko (a) z večino svojih članov nasprotuje sprejetju navedenih ukrepov in v svoji odločitvi navede, da predlagani ukrepi presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ti ukrepi niso skladni s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti;

               (f)

               Če Evropski parlament v tem roku nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe;

               (g)

               Če Evropski parlament po izteku navedenega roka ne nasprotuje predlaganim ukrepom, jih lahko sprejmeta, odvisno od primera, Svet ali Komisija.

         5.   Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 lahko temeljni akt v izjemnih, ustrezno utemeljenih primerih predvidi:

               (a)

               podaljšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena za dodaten mesec, če je to upravičeno zaradi kompleksnosti ukrepov, ali

               (b)

               skrajšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena, če je to potrebno zaradi večje učinkovitosti.

         6.   V temeljnem aktu je lahko predvideno, da se v nujnih primerih, ko ni mogoče upoštevati rokov za regulativni postopek s pregledom iz odstavkov 3, 4 in 5, uporabi naslednji postopek:

               (a)

               Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, jih Komisija sprejme in se ti začnejo nemudoma izvajati. O ukrepih takoj obvesti Evropski parlament in Svet;

               (b)

               Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko v roku meseca dni po prejemu tega sporočila nasprotujeta ukrepom, ki jih je sprejela Komisija, in v svoji odločitvi navedeta, da presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti;

               (c)

               V primeru nasprotovanja Evropskega parlamenta ali Sveta, Komisija ukrepe razveljavi. Vendar se lahko ukrepi začasno ohranijo, če so utemeljeni z varovanjem zdravja, varnostjo ali varstvom okolja. V tem primeru Komisija odboru nemudoma predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe. Začasni ukrepi ostanejo veljavni, dokler jih ne nadomesti dokončni akt.

         Člen 6
   Zaščitni postopek
   Kadar temeljni akt Komisiji podeljuje pooblastilo za odločanje o zaščitnih ukrepih, se lahko uporabi naslednji postopek:

               (a)

               Komisija obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi za zaščitne ukrepe. Določeno je lahko, da se Komisija pred sprejemom odločitve posvetuje z državami članicami v skladu s postopki, določenimi za posamezne primere.

               (b)

               Vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu.

               (c)

               V roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu, lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev. V temeljnem aktu je lahko alternativno določeno, da lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije ter da se odločitev Komisije šteje za razveljavljeno, če Svet v navedenem roku ni sprejel odločitve.

         Člen 7
   1.   Na podlagi standardiziranega poslovnika, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, sprejme vsak odbor na predlog svojega predsednika poslovnik odbora.
   Kolikor je potrebno, obstoječi odbori svoje poslovnike prilagodijo standardiziranemu poslovniku.
   2.   Za odbore se uporabljajo načela in pogoji za dostop javnosti do dokumentov, ki se uporabljajo za Komisijo.
   3.   Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov na način, ki zagotavlja preglednost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka. S tem namenom Evropski parlament prejema dnevne rede sej odborov, odborom predložene osnutke ukrepov za izvrševanje aktov, sprejetih po postopku iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanj in povzetke zapisov sej ter sezname organov in organizacij, katerim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike.
   Evropski parlament je redno obveščen o ukrepih ali predlogih za sprejem ukrepov, ki jih Komisija posreduje Svetu.
   4.   V roku šestih mesecev od dneva začetka veljavnosti tega sklepa Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju izvedbenih pooblastil. V seznamu se za vsak odbor posebej navede temeljni akt oziroma akti, na podlagi katerih je bil odbor ustanovljen. Od leta 2000 dalje Komisija objavlja tudi letno poročilo o delu odborov.
   5.   Podatki o vseh dokumentih, poslanih Evropskemu parlamentu na podlagi tretjega odstavka, postanejo javno dostopni v registru, ki ga Komisija ustanovi leta 2001.
   Člen 8
   Če Evropski parlament v obrazloženi resoluciji opozori, da osnutek izvedbenih ukrepov, ki naj bi bili sprejeti in so bili predloženi odboru na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s členom 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, Komisija osnutek ponovno preuči. Ob upoštevanju resolucije in upoštevajoč roke postopka v teku lahko Komisija odboru predloži nov osnutek ukrepov, nadaljuje s postopkom ali pa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog na podlagi Pogodbe.
   Komisija obvesti Evropski parlament in odbor o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta, in o svojih razlogih zanje.
   Člen 9
   Sklep 87/373/EGS se razveljavi.
   Člen 10
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
   Opomba:
   Bralce se obvešča, da so izjave iz zapisnika Sveta v zvezi z obema sklepoma objavljene v UL C 203 z dne 17. julija 1999, str. 1, in v UL C 171 z dne 22. julija 2006, str. 21.
   Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu z dne 17. julija 2006 je objavljena v tem Uradnem listu, UL C 255 z dne 21. oktobra 2006, str. 1.


title: 2012/598/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/281

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010
   (2012/598/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010 z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3), zlasti člena 21,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0122/2012),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 9.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   PRILOGA

      PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA IZ PREJŠNJIH LET

               Agencija za temeljne pravice

               2006

               2007

               2008

               2009

               Uspešnost

               ni podatkov

                           —

                           agencija bi si morala prizadevati za doseganje sinergije z drugimi institucijami, dejavnimi na področju človekovih pravic

                           —

                           cilji SMART in kazalniki RACER morajo biti vključeni v oceno dosežkov

               ni podatkov

               Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje: postopki za oddajo naročil

                           —

                           agencija ni upoštevala pravil za predložitev proračuna

                           —

                           težave pri upravljanju proračuna

                           —

                           načelo dobrega finančnega poslovodenja je bilo ogroženo zaradi objavljene metode vrednotenja; ki je zmanjšala relativno pomembnost cenovnega merila (čaka se na novo metodo vrednotenje)

                           —

                           obveznosti so bile sprejete za skoraj vsa odobrena proračunska sredstva (13 900 000 EUR od 14 200 000 EUR)

                           —

                           načelo dobrega finančnega poslovodenja je bilo ogroženo zaradi objavljene metode vrednotenja; ki je zmanjšala relativno pomembnost cenovnega merila

                           —

                           poziva agencijo, naj izboljša svoje proračunsko in kadrovsko načrtovanje, da bi obravnavala pomanjkanje skladnosti med proračunskimi in kadrovskimi napovedmi

                           —

                           poziva agencijo, naj napreduje pri zagotavljanju realističnega ocenjevanja javnih naročil

               Človeški viri

               ni podatkov

               ni podatkov

               ni podatkov

               ni podatkov

               Notranja revizija

               ni podatkov

               ni podatkov

                           —

                           agencija je upoštevala vsa priporočila službe za notranjo revizijo

                           —

                           od devetih priporočil službe za notranjo revizijo jih mora agencija izvesti še štiri

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/282

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2010 z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3), zlasti člena 21,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0122/2012),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice (agencija) za proračunsko leto 2010 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 10. maja 2011 direktorju agencije podelil razrešnico za izvrševanje proračuna za proračunsko leto 2009 (5), in je v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                           —

                           pozval agencijo, naj izboljša svoje proračunsko in kadrovsko načrtovanje, da bi obravnavala pomanjkanje skladnosti med proračunskimi in kadrovskimi napovedmi,

                           —

                           pozval agencijo, naj napreduje pri zagotavljanju realističnega ocenjevanja javnih naročil,

                           —

                           pozval agencijo, naj uredi štiri preostala priporočila službe za notranjo revizijo,

               C.

               ker je skupni proračun agencije za proračunsko leto 2010 znašal 20 200 000 EUR, kar je 17,44 % več kot v letu 2009;

               D.

               ker je bil v letu 2010 prvotni prispevek Unije k proračunu agencije 19 100 000 EUR, v letu 2009 (6) pa 17 000 000 EUR, kar pomeni 12,35-odstotno zvišanje,

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               1.

               opominja, da je začetni prispevek Unije agenciji za leto 2010 znašal 19 100 000 EUR; ugotavlja pa, da je bil k temu dodan znesek 900 000 EUR, pridobljen s povračilom presežka, kar pomeni, da je celoten prispevek Unije znašal 20 000 000 EUR;

               2.

               na podlagi poročila agencije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je bil proračun med proračunskim letom 2010 spremenjen dvakrat v višini 212 010 EUR; zlasti ugotavlja, da je imela dvakratna sprememba proračuna dva namena:

                           —

                           upoštevanje sodelovanja Hrvaške pri delu agencije;

                           —

                           priznanje, da je agencija od avstrijskih organov prejela eno tretjino mesečne najemnine za obdobje januar–junij 2010;

               3.

               na podlagi poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je bilo upravnim izdatkom dodeljenih 13 830 000 EUR, odhodkom za poslovanje pa 6 170 000 EUR; ugotavlja, da to pomeni 13-odstotno povečanje za upravne izdatke in 26-odstotno za odhodke za poslovanje v primerjavi s končnim proračunom za leto 2009;

               4.

               glede na navedbe agencije ugotavlja, da je bila stopnja porabe prispevka Unije podobna porabi iz prejšnjega leta in je ostala 100-odstotna in da je stopnja proračunskega izvrševanja za plačila v letu 2010 znašala 61,65 %, v primerjavi s 60,64 % v letu 2009; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je stopnja proračunskega izvrševanja za plačila v naslovu III (odhodki iz poslovanja) znašala samo 28,08 %; zato poziva agencijo, naj si še bolj prizadeva in naj ustrezno ukrepa, da bo dosegla višjo stopnjo proračunskega izvrševanja v zvezi s plačili, zlasti v naslovu III;

               5.

               pozdravlja dejstvo, da agencija razvija programsko opremo za vodenje projektov (tj. MATRIX), ki je učinkovito računalniško orodje za pripravo projektnih načrtov in njihovo dokumentacijo na enoten način ter za izvajanje in upravljanje projektov, kar je služba za notranjo revizijo v pregledu načrtovanja in spremljanja marca 2011 označila kot najboljšo prakso in vir moči; pozdravlja tudi pobudo agencije, da poveže MATRIX s proračunskim sistemom ABAC, da bi zagotovila informacije o stopnji porabe sredstev za prevzem obveznosti in plačil;

      Prenos in prerazporeditev proračunskih sredstev

               6.

               poziva agencijo, naj izboljša načrtovanje izvrševanja proračuna, da bi zmanjšala svojo visoko stopnjo prenosov, in sicer 6 900 000 EUR; glede na navedbe Računskega sodišča ugotavlja predvsem, da je agencija decembra 2010 prevzela obveznosti za 48 % (4 600 000 EUR) iz letnega naslova III (odhodki iz poslovanja); meni, da takšna povečana poraba v zadnjih tednih leta pomembno vpliva na stopnjo prenosov in kaže, da mora agencija izboljšati načrtovanje izvrševanja proračuna; iz navedb agencije ugotavlja, da je ta nedavno sprejela proračunski modul, ki ji bo omogočil letno načrtovanje stopnje prenosov;

               7.

               vendar iz navedb agencije ugotavlja, da je sprejela ustrezne ukrepe (kot je načrtovanje za dve leti vnaprej), da bi bolje porazdelila izvrševanje proračuna med celim letom in se izognila kopičenju v zadnjem mesecu leta;

               8.

               glede na navedbe agencije ugotavlja, da je stopnja izvrševanja samodejno prenesenih sredstev iz leta 2009 v leto 2010 dosegla 94 % leta 2010, kar pomeni, da je 414 633 EUR ostalo neporabljenih;

               9.

               na podlagi poročila o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je upravni odbor odobril dve proračunski prerazporeditvi v skupni višini 2 791 055 EUR; je seznanjen, da sta ti prerazporeditvi povezani z dodelitvijo presežka iz naslova I (odhodki za zaposlene) zaradi zamud pri zaposlovanju;

               10.

               na podlagi poročila o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je direktor agencije odobril 14 proračunskih prerazporeditev v skupnem znesku 228 111 EUR; glede na navedbe agencije ugotavlja, da so te prerazporeditve predvsem povezane s popravnimi ukrepi, potrebnimi za učinkovito izvajanje letnega delovnega programa ter za upravne izdatke;

               11.

               je zaskrbljen nad ugotovitvijo Računskega sodišča o prevzetih obveznostih v višini 48 % operativnih odhodkov v zadnjem mesecu leta 2010 in o posledično visoki stopnji prenosov; podpira prizadevanja agencije, da bi se temu v prihodnje izognila, tako da bi svoje dejavnosti načrtovala dve leti vnaprej, cilje v zvezi z izvrševanjem proračuna pa opredelila v teku leta; poziva agencijo, naj zagotovi, da bo njeno proračunsko načrtovanje dopuščalo ad hoc zahteve Parlamenta; ugotavlja, da je bil porabljen skoraj celoten znesek, prenesen v leto 2011, zato je bila za leto 2010 končna realizacija 98,55-odstotna;

               12.

               poziva agencijo, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi odkrila in odpravila glavne prepreke v zvezi s proračunskimi odhodki, financiranjem projektov, zaposlovanjem ter pravnimi in upravnimi omejitvami ter tako zagotovila učinkovito upravljanje proračuna;

      Človeški viri

               13.

               na podlagi poročila o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je imela agencija težave pri pridobivanju kandidatov, ki bi se odzvali na poziv za prijavo interesa za napotene nacionalne strokovnjake; je razočaran, ker sta dva uspešna kandidata umaknila svojo kandidaturo, da bi bila napotena na agencijo;

               14.

               ugotavlja, da bi morala podelitev razrešnice za izvrševanje proračuna agencije še naprej temeljiti na njeni uspešnosti skozi celotno leto;

               15.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je prišlo pri postopkih zaposlovanja do zamude, kar pomeni, da je bilo v letu 2010 mogoče zapolniti le 59 od 72 mest; poziva agencijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi se v prihodnje izognila tem težavam; zaskrbljen je tudi nad obtožbami zaradi nadlegovanja osebja in tožbe, ki je bila vložena; poziva agencijo, naj se ustrezno posveti tem obtožbam; poziva agencijo, naj pojasni, kako obravnava notranje informatorje, Parlamentu pa naj posreduje pisno poročilo o uporabi pravil, ki veljajo za njihovo zaščito;

               16.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče že v postopku podelitve razrešnice za leto 2009 opomnilo agencijo, da bi lahko izboljšala proračunsko in kadrovsko načrtovanje, predvsem z ozirom na visok delež nezasedenih delovnih mest (21 %) in visoko stopnjo prenesenih sredstev; poudarja, da bi morala agencija sprejeti vse potrebne ukrepe za izboljšanje stanja;

      Uspešnost

               17.

               glede na letno poročilo o dejavnostih ugotavlja, da je agencija sprejela kodeks dobrega upravnega ravnanja, ki je poleg kadrovskih predpisov namenjen zagotavljanju etičnega ravnanja, preprečevanju navzkrižja interesov in goljufij ter spodbujanju poročanja o nepravilnostih; poleg tega ugotavlja, da se med postopki zaposlovanja in pri izbirnih komisijah uporablja posebne ukrepe za osveščanje in preprečevanje navzkrižja interesov (izjave);

               18.

               je zadovoljen, da namerava agencija za dodatno okrepitev te notranje kontrole med letom 2012 izboljšati uporabo pravil razkrivanja nepravilnosti in zaščito notranjih informatorjev; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o sprejetih in izvedenih ukrepih v zvezi s tem;

      Notranja revizija

               19.

               priznava, da je služba za notranjo revizijo spremljala izvajanje svojih prejšnjih priporočil iz leta 2010; zlasti ugotavlja, da so bila vsa ta priporočila upoštevana;

               20.

               iz navedb agencije ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo marca 2011 opravila revizijo načrtovanja in spremljanja ter oblikovala 11 priporočil, od katerih je eno „zelo pomembno“, sedem jih je „pomembnih“, tri pa „zaželena“; je seznanjen z izjavo agencije, da je služba za notranjo revizijo ocenila, da je bilo 10 izmed 11 priporočil uresničenih, zadnje, „pomembno“ priporočilo, pa se še uresničuje;

               21.

               opozarja na priporočila iz prejšnjih poročil o razrešnici, navedena v Prilogi k tej resoluciji;

               22.

               sporoča, da so druge ugotovitve, ki spremljajo sklep o razrešnici in so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2012 (7) o uspešnosti, finančnem upravljanju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 9.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 250, 27.9.2011, str. 220.

      (6)  UL L 64, 12.3.2010, str. 1037.

      (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0164 (glej stran 388 tega Uradnega lista).


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007

text:
               26.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/117

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007
   (2009/645/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4), zlasti člena 68,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0162/2009),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2007;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 10.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 27.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4), zlasti člena 68,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0162/2009),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2007 ter o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 22. aprila 2008 izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2006 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           ugotovil, da je Računsko sodišče v svojem poročilu za leto 2006 navedlo, da je bila za administrativne odhodke stopnja uporabe odobritev za prevzem obveznosti manjša od 60 %,

                           —

                           ugotovil, da je bil velik znesek odobrenih proračunskih sredstev za leto 2006 prenesen v leto 2007 zaradi narave projektov, s katerimi se ukvarja agencija,

                           —

                           ugotovil, da se je decembra 2006 upravni odbor agencije odločil, da bo v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi pregledal sistem pristojbin;

               1.

               poudarja, da se proračun Evropske agencije za zdravila financira iz proračuna EU, predvsem pa s taksami, ki jih plačujejo prijavitelji iz farmacevtske industrije za pridobitev ali podaljšanje dovoljenja za promet v Skupnosti; vseeno ugotavlja, da se je splošni prispevek Evropske skupnosti med letoma 2006 in 2007 povečal za 24,48 % in predstavlja 24,13 % skupnega prihodka za leto 2007; s tem v zvezi se zaveda novih nalog, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo (7) in iz povečanja proračunske vrstice za zdravila sirote;

               2.

               pozdravlja prizadevanja agencije, da bi ponudila obsežnejše znanstveno svetovanje v zgodnjih fazah razvoja novih zdravil, kakor tudi ukrepe za pospešitev ocenjevanja zdravil, ki so bistvenega pomena za javno zdravje, ter za pospešitev razvoja in izvajanja telematskih programov;

               3.

               meni, da je Evropska agencija za zdravila vir pomembnih izvedenskih mnenj, znanstvenih priporočil in najboljše prakse za ocenjevanje in nadzor zdravil v Evropi, ter pozdravlja prispevke za Komisijo in države članice za uskladitev regulativnih standardov na mednarodni ravni;

               4.

               spodbuja agencijo, naj nadaljuje ukrepe na področju zdravil sirot; odsvetuje pa zmanjševanje prispevkov za zdravila sirote, ki je predvsem posledica spremembe politike glede prispevkov za zdravila sirote, ki jo omogoča prožnost v Uredbi Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (8), zaradi česar so se ti prihodki leta 2007 zmanjšali za 26,25 % v primerjavi z letom 2006;

               5.

               poudarja vlogo Evropske agencije za zdravila pri spremljanju varnosti zdravil prek mreže za farmakovigilanco; kljub temu poziva k nenehnemu izboljševanju ravni spremljanja;

         Pomanjkljivosti v proračunskem upravljanju glede telematskega programa

               6.

               je seznanjen s kritikami Računskega sodišča, da je pri upravnih odhodkih tako kot v letu 2006 prišlo do visoke stopnje prenosov predvsem zaradi telematskega programa; je seznanjen z izjavo Računskega sodišča, da to stanje ni v skladu z načelom enoletnosti in da mora agencija zagotoviti boljše načrtovanje in spremljanje izvajanja programa;

               7.

               je seznanjen s priporočilom Računskega sodišča, da mora agencija razmisliti o uporabi sistema diferenciranih sredstev za telematski program, saj je primernejši za upravljanje proračuna takšnih programov;

               8.

               poziva agencijo, naj nemudoma upošteva priporočilo Računskega sodišča glede uporabe diferenciranih sredstev za telematski program; zahteva, da agencija poroča o sprejetih ukrepih v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008;

         Pomanjkljivosti postopkov javnih naročil

               9.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče pri postopkih javnih naročil našlo naslednje pomanjkljivosti:

                           —

                           v dveh primerih izbrani postopki niso bili ustrezno utemeljeni,

                           —

                           v treh primerih so bile metode za vrednotenje cenovnih meril neprimerne,

                           —

                           v skupnem postopku javnega naročila s petimi drugimi agencijami ni bila ustrezno opredeljena količina naročenih storitev;

               10.

               je seznanjen z odgovori agencije, v katerih ta navaja, da:

                           —

                           je izdelala formulo, s katero objektivno ovrednoti ceno kot merilo za dodelitev naročila, ki je začela veljati 17. marca 2008,

                           —

                           je bilo treba pri skupnem javnem naročilu ponovno ovrednotiti prvotno oceno zaradi tehnološkega napredka, do katerega je prišlo med opredelitvijo naročenih storitev in dejanskim začetkom postopka javnega naročanja;

               11.

               poziva agencijo, naj odpravi pomanjkljivosti v omenjenih postopkih javnih naročil in poroča o sprejetih ukrepih v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008;

         Napredek pri zagotavljanju skladnosti z uredbo o pristojbinah

               12.

               je seznanjen, da je Računsko sodišče v letnem poročilu za leto 2006 ugotovilo, da je agencija z dejavnostmi kršila uredbo o pristojbinah zaradi naslednjega: strankam je zaračunavala zneske, razdeljene na dva dela: na stroške agencije in znesek, ki je bil izplačan poročevalcem držav članic za kritje njihovih stroškov; poročevalci držav članic niso nikoli zagotovili popolnih dokazov o dejanskih stroških;

               13.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2007 preverjalo te ugotovitve in navedlo, da je upravni odbor agencije oblikoval stroškovno skupino, ki je ob koncu leta 2007 predlagala alternativno možnost za plačevanje nadomestil poročevalcem;

               14.

               v skladu s priporočilom sodišča vztraja, naj si agencija še naprej prizadeva za rešitev tega vprašanja in poroča o sprejetih ukrepih v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008;

               15.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 23. aprila 2009 o finančnem poslovodenju in nadzoru agencij EU (9).

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 10.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 27.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 88, 31.3.2009, str. 175.

      (7)  UL L 378, 27.12.2006, str. 1.

      (8)  UL L 35, 15.2.1995, str. 1.

      (9)  Glej stran 206 tega Uradnega lista.


title: 2012/751/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EULEX KOSOVO/3/2012 z dne 4. decembra 2012 o imenovanju vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO

text:
               6.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 334/46

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EULEX KOSOVO/3/2012
   z dne 4. decembra 2012
   o imenovanju vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO
   (2012/751/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX KOSOVO (1), zlasti člena 12(2) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX.

               (2)

               Svet je 5. junija 2012 sprejel Sklep 2012/291/SZVP (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP in o podaljšanju trajanja misije EULEX KOSOVO do 14. junija 2014.

               (3)

               Na podlagi člena 12(2) Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije EULEX KOSOVO, vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

               (4)

               Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 20. novembra 2012 predlagal, da se veleposlanik Bernd BORCHARDT imenuje za vodjo misije EULEX KOSOVO od 1. februarja 2013 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Veleposlanik Bernd BORCHARDT je imenovan za vodjo misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu, EULEX KOSOVO, z učinkom od 1. februarja 2013.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se do 14. junija 2014.

      V Bruslju, 4. decembra 2012

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

      (2)  UL L 146, 6.6.2012, str. 46.


title: Evropska agencija za okolje Sklep z dne 21. marca 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske agencije za okolje (97/C 282/04)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997Y0918(01)

Uradni list C 282 , 18/09/1997 str. 0005 - 0007

		Evropska agencija za okoljeSklep z dne 21. marca 1997 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske agencije za okolje(97/C 282/04)Obrazložitev1. V skladu z uredbo Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja [1] je ena od nalog Agencije "zagotoviti, da je javnost pravilno obveščena o stanju okolja" (člen 1(2)). V skladu s to splošno izjavo agencija skrbi za zagotavljanje "obsežnega širjenja zanesljivih okoljskih informacij" (člen 2, točka vi)).2. Glede na to, da bo prost dostop do razpoložljivih informacij o okolju, ki jih imajo organi držav članic, izboljšal varstvo okolja, je Direktiva Sveta 90/313/EGS z dne 7. junija 1990 o prostem dostopu do informacij o okolju [2] zagotovila dostop do dokumentov, ki jih imajo države članice.3. Svet in Komisija sta 6. decembra 1993 sprejela kodeks ravnanja v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Sveta in Komisije [3]. Kmalu zatem sta obe instituciji pri izvajanju tega kodeksa ravnanja sprejeli sklepe o dostopu javnosti do njunih dokumentov [4].4. Agencija je do sedaj smiselno uporabljala sklep Komisije. Ker pa je Agencija postala pravna oseba in je pridobila pravno samostojnost, je omenjeni sklepi ne zavezujejo, zato mora sprejeti svoja pravila o dostopu javnosti do dokumentov Evropske agencije za okolje.Močno se priporoča, da ta pravila čim bolj sledijo pravilom, ki sta jih sprejela Svet in Komisija. V skladu z načelom pravne samostojnosti se sklep ne nanaša na omenjeni kodeks ravnanja, temveč ga je treba uporabljati kot samostojen akt.5. Kar zadeva vsebino sklepa, pa bi moralo biti izhodišče, in to bi moralo biti povsem jasno, da je Agencija odločena odobriti dostop do obstoječih dokumentov v najširšem možnem obsegu. Namen sklepa je določiti pravila, po katerih je javnost upravičena zaprositi za razpoložljive dokumente, ne da bi ji bilo treba dokazovati interes. Razumeti je treba, da so prosilci upravičeni samo do prejema ali pregleda obstoječih dokumentov. Agencija ni obvezana, da na zahtevo javnosti opravi raziskovalno delo ali pripravi nove dokumente.6. Dostop do dokumentov (ne glede na format) bo seveda omejen na dokumente, ki nastajajo v Agenciji. Za vse druge zahtevane dokumente bi bilo treba prosilce pozvati, da zaprosijo organ, pri katerem so dokumenti nastali.7. Vpogled v dokumente v prostorih Agencije je praviloma brezplačen, vendar Agencija lahko zaračuna nizko pristojbino za fotokopije dokumentov, ki presegajo 30 strani.8. Dostop do dokumentov Agencije se v določenih pogojih zavrne, še posebej v primerih, ko to zahteva javni interes, varstvo posameznika in zasebnosti ter varstvo komercialne in industrijske tajnosti. Zaradi jasnosti je bilo smotrno te izjeme (člen 5) določiti na povsem enak način, kot so v kodeksu ravnanja, ki sta ga sprejela Svet in Komisija.9. Postopek, ki ga določa sklep, je naslednji:- vse vloge je treba nasloviti na izvršnega direktorja. Za obravnavo vseh vlog je pristojen izvršni direktor,- če agencija namerava zavrniti dostop do dokumentov, je treba prosilca pisno obvestiti o razlogih, ki utemeljujejo ta namen. Prosilec lahko proti takemu sklepu vloži pritožbo pri predsedniku upravnega odbora. Pričakuje se, da se bo to zgodilo samo v zelo izjemnih primerih.- Če se predsednik upravnega odbora odloči, da zavrne pritožbo, mora njegov sklep navajati razloge za to in mora prosilca obvestiti o možnosti, da z zadevo seznani varuha človekovih pravic v skladu s členom 138c Pogodbe ES.10. Sklep upravnega odbora Evropske agencije za okolje je bil sprejet in ga je potrebno ponovno preučiti po preteku dveh let. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti (Serija "C"), da se javnost z njim seznani.Besedilo sklepaI. Javnost ima kar se da širok dostop do dokumentov agencije pod pogoji, določenimi v tem sklepu."Dokument agencije" pomeni vsako obstoječe pisano besedilo, ne glede na format, ki vsebuje obstoječe podatke in izhaja iz Evropske agencije za okolje. Ta sklep ne velja za že objavljene dokumente.II. Pisno prošnjo za dostop do posameznega dokumenta agencije se pošlje izvršnemu direktorju Agencije [5]. Prosilcem ni treba dokazovati interesa.Prošnje morajo biti dovolj natančne in morajo vsebovati informacije, ki omogočajo identifikacijo določenega dokumenta. Če je potrebno, se prosilca zaprosi za nadaljnje podrobnosti.III. Prosilec ima dostop do dokumentov agencije, tako da jih lahko pregleda v prostorih agencije ali da se mu pošlje kopija na njegove stroške. Za fotokopije, ki presegajo 30 strani, lahko agencija zaračuna pristojbino v višini 10 ECU, poleg 0,036 ECU za vsako stran. Stroški za informacije v drugi obliki se določijo od primera do primera, vendar ne smejo presegati razumne meje.Dokumenti se zagotovijo v razpoložljivem jeziku ob upoštevanju prosilčeve želje.Vsakdo, ki pridobi dostop do dokumenta, tega brez predhodnega dovoljenja ne sme prodajati ali ga razdeljevati v komercialne namene. Razmnoževanje objavljenih dokumentov je dovoljeno pod pogojem, da je vir naveden.IV. Prošnje se obravnavajo kakor hitro je mogoče, za kar je odgovoren izvršni direktor.Prosilca se v enem mesecu pisno obvesti, ali je njegovi prošnji ugodeno ali pa se dostop namerava zavrniti. V slednjem primeru se ga obvesti o razlogih za to. Obvestiti ga je treba tudi, da lahko v enem mesecu zaprosi predsednika upravnega odbora za ponovno oceno namena, da se dostop zavrne; če tega ne stori, se šteje, da je svojo prošnjo umaknil.Če se na prošnjo ne odgovori v enem mesecu od vložitve, se ta šteje za zavrnjeno. V tem primeru lahko prosilec v enem mesecu vloži prošnjo pri predsedniku upravnega odbora; če tega ne stori, se šteje, da je umaknil svojo prošnjo.Sklep glede prošnje za ponovno oceno se sprejme kakor hitro je mogoče in najkasneje v dveh mesecih od vložitve take prošnje. Če se prošnjo zavrne, mora sklep navajati razloge za njeno zavrnitev. Istočasno je treba prosilca obvestiti o možnosti, da se z zadevo seznani varuh človekovih pravic v skladu z določbami člena 138.e Pogodbe ES.V. Dostop do dokumenta agencije ni odobren, kadar bi razkritje lahko spodkopalo- varstvo javnega interesa (javna varnost, mednarodni odnosi, monetarna stabilnost, sodni postopki, inšpekcije in preiskave),- varstvo posameznika in zasebnosti,- varstvo komercialne in industrijske tajnosti,- varstvo finančnih interesov Skupnosti,- varstvo zaupnosti, ki ga je zahtevala pravna ali fizična oseba, ki je priskrbela informacije, vsebovane v dokumentu, ali kot zahteva zakonodaja države članice, ki je priskrbela te informacije.Dostop do dokumentov Skupnosti se lahko zavrne zaradi varstva zaupnosti postopkov Agencije.VI. Ta sklep se ponovno preuči po dveh letih po njegovi uveljavitvi. Na podlagi ponovne preučitve izvršni direktor upravnemu odboru v predpisanem roku predloži poročilo o izvajanju tega sklepa.VII. Sklep začne veljati 1. junija 1997. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti, da se javnost z njim seznani.[1] UL L 120, 11.5.1990, str. 1.[2] UL L 158, 23.6.1990, str. 56.[3] UL L 340, 31.12.1993, str. 41.[4] Sklep Sveta z dne 20.12.1993 o dostopu javnosti do dokumentov Sveta (OJ L 340, 31.12.1993, str. 43), Sklep Komisije z dne 8.2.1994 o dostopu javnosti do dokumentov Komisije (OJ L 46, 18.2.1994, str. 58), spremenjena s Sklepom z dne 19.9.1996 (OJ L 247, 28.9.1996, str. 45).[5] Evropska agencija za okolje, Kongens Nytorv 6, DK-1050 Kobenhavn, faks: (45 33) 36 71 99.--------------------------------------------------


title: 2010/577/EU: Sklep Komisije z dne 28. septembra 2010 o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter sprostitvijo zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev

text:
               29.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 254/40

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 28. septembra 2010
   o zaključku protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Indije, Pakistana in Združenih arabskih emiratov ter sprostitvijo zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev
   (2010/577/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK

   1.   Začasni ukrepi

               (1)

               Komisija je 3. septembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
                   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih vrst polietilen tereftalata („PET“) s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov („zadevne države“) v Unijo. Komisija je 1. junija 2010 z Uredbo (EU) št. 472/2010 (3) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.

               (2)

               Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 20. julija 2009 vložil odbor za polietilen tereftalat Plastics Europe („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež celotne proizvodnje nekaterih vrst polietilen tereftalata v Uniji, v tem primeru več kot 50 %.

               (3)

               Kot navaja uvodna izjava 11 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2006 do konca OP („obravnavano obdobje“).

               (4)

               V vzporednem protisubvencijskem postopku je Komisija z Uredbo (EU) št. 473/2010 (4) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih vrst polietilen tereftalata s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov.

         2.   Nadaljnji postopek

               (5)

               Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil sprejet sklep o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani pisno predstavilo svoja stališča do začasnih ugotovitev. Stranem, ki so za to zaprosile, je bila dana možnost zaslišanja.

               (6)

               Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za dokončne ugotovitve. Po začasnem razkritju so bile proučene ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.

               (7)

               Vse strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in premisleki, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti zaključek postopka in sprostitev zneskov, zavarovanih z uvedbo začasnih dajatev („dokončno razkritje“). Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem so strani lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.

               (8)

               Proučene so bile ustne in pisne pripombe zainteresiranih strani in po potrebi so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene.

         3.   Strani v postopku

               (9)

               Nekatere zainteresirane strani so trdile, da vzorec proizvajalcev EU ni bil reprezentativen in dosleden ter da je bila analiza škode zato pomanjkljiva. Zlasti so trdile, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko. Trdile so tudi, da zaradi „umetne“ delitve skupin družb na posamezne pravne subjekte vzorec ne bi vseboval nekaterih na trgu vodilnih družb (Artenius, M&G Polimeri) in da je metodologija izbora vzorca nedosledna, ker je tudi vzorec vseboval dve skupini družb. Trdile so tudi, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vseboval nobenega proizvajalca z zadostno količino prodaje povezanemu predelovalcu PET. Zato naj institucije ne bi mogle oceniti realne dobavne zmožnosti industrije Unije in naj ne bi upoštevale navzkrižja interesov industrije Unije. Poleg tega ena družba ni predložila vseh potrebnih informacij in je bila iz vzorca izključena, zato naj bi reprezentativnost padla na 28 % proizvodnje Unije. Iste strani so trdile, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven.

               (10)

               Glede trditve, da vzorčenje ni bilo potrebno, ker proizvajalcev ni bilo veliko, se ponovno poudarja, da se je za izvedbo vzorčenja javilo 14 proizvajalcev Unije iz osmih skupin družb. Glede na objektivno visoko število proizvajalcev Unije, ki so sodelovali, tj. 14, se je uporabilo vzorčenje v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe na podlagi največjega reprezentativnega obsega prodaje, ki ga je bilo mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času. Vzorec je sestavljalo pet posameznih družb (s šestimi lokacijami proizvodnje).

               (11)

               Glede prve trditve o reprezentativnosti vzorca je treba opozoriti, da institucije v vzorec lahko vključijo posamezne družbe, ki so del skupine družb, če so te reprezentativne in imajo ločene finančne račune. Drugače zaradi preiskovanja vseh štirinajstih proizvajalcev EU iz osmih skupin družb ne bi bilo mogoče pravočasno zaključiti preiskave. Vendar dejstvo, da sta bili v vzorec vključeni dve skupini družb, ni nedosledno z metodologijo vzorčenja, uporabljeno v tem primeru, tj. z največjim reprezentativnim obsegom prodaje strankam EU.

               (12)

               Glede družbe Indorama se ugotavlja, da je ta skupina v OP imela dva različna obrata za proizvodnjo – enega na Nizozemskem in enega v UK. Vključitev te skupine v vzorec je v skladu z uporabljeno metodologijo, ker sta navedena obrata s pravnega in finančnega vidika sestavljala en subjekt. Glede družbe Equipolymers, ki je v OP imela dve ločeni osebi za proizvodnjo PET (eno v Italiji in eno v Nemčiji), se ugotavlja, da je družba oddala poročilo s konsolidiranimi podatki za obe lokaciji. Ker je bilo te konsolidirane podatke mogoče preveriti med enim od obiskov sedeža družbe, se je sklenilo, da se to konsolidirano poročilo sprejme in da se družbi Equipolymers, ki proizvajata PET, v tem postopku obravnavata kot en subjekt. Glede zahteve, da je bilo v vzorec treba vključiti Artenius in M&G Polimeri kot na trgu vodilni družbi, se opozarja, da nobena od njunih posameznih oseb ni spadala med družbe z največjim obsegom prodaje strankam EU.

               (13)

               Glede trditve, da vzorec ni bil reprezentativen, ker ni vključeval enega proizvajalca, ki večinoma proizvaja za notranjo porabo, je treba opozoriti, da se v primeru take trditve dobavna zmožnost lahko prouči pri analizi interesa Unije in da se v ta namen lahko lastna poraba odšteje od obsega proizvodnje. Zato v vzorcu za proučitev nekaterih škodnih dejavnikov ni treba imeti takšnega proizvajalca. Drugič, kakršen koli dvojni interes, ki izhaja iz položaja družbe kot proizvajalca in predelovalca EU obenem, se lahko oceni tudi v analizi interesa Unije. Položaj družbe kot proizvajalca in predelovalca EU ni povezan z uspešnostjo industrije EU, pri kateri je merilo prodaja nepovezanim strankam EU. Zato se trditev zavrne.

               (14)

               Glede trditve o splošni reprezentativnosti vzorca se ponovno poudari, da je zmanjšanje vzorca na štiri družbe zmanjšalo reprezentativnost s 65 % na 47 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev. Iste štiri družbe so predstavljale 52 % proizvodnje Unije. To se šteje za reprezentativen vzorec proizvajalcev EU glede prodaje neodvisnim strankam EU.

               (15)

               Glede trditve, da izbrani vzorec ni bil statistično veljaven, se opozarja, da člen 17(1) osnovne uredbe kot nadomestno možnost za „statistično veljaven“ vzorec jasno dopušča, da vzorec temelji na največjem reprezentativnem obsegu prodaje, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v razpoložljivem času.

               (16)

               Ker k zadevnim ugotovitvam ni drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 3 do 10 začasne uredbe.

         B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

               (17)

               Treba je opomniti, da uvodna izjava 12 začasne uredbe zadevni izdelek določa kot polietilen tereftalat z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5 s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, trenutno uvrščen v oznako KN 3907 60 20.

               (18)

               Poleg tega uvodna izjava 14 začasne uredbe nadalje določa, da je preiskava pokazala, da sta PET, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter PET, ki se proizvaja in prodaja na domačih trgih zadevnih držav ter izvaža v Unijo, podobna izdelka.

               (19)

               Ker se je obravnavani izdelek štel za homogen izdelek, ni bil dodatno razdeljen na različne vrste izdelkov za izračun stopnje dampinga in stopnje škode.

               (20)

               En proizvajalec izvoznik je trdil, da je PET treba razdeliti na različne vrste izdelkov glede na različne viskoznosti, ker je viskoznost bistvena za določitev različnih uporab proizvedenih vrst PET. Štelo se je, da je treba trditev sprejeti, in metodologija za izračun stopnje dampinga in stopnje škode je bila ustrezno prilagojena.

         C.   DAMPING

               (21)

               Kot pojasnjuje uvodna izjava 20, je bila metodologija za izračun stopnje dampinga prilagojena in stopnja dampinga za vsako zadevno državo je zdaj izračunana za vsako vrsto izdelka posebej.

         1.   Iran

   1.1   Normalna vrednost

               (22)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 16 do 18 začasne uredbe.

         1.2   Izvozna cena

               (23)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 19 začasne uredbe.

         1.3   Primerjava

               (24)

               Uvodna izjava 23 začasne uredbe določa, da iranski izvoznik domnevnega vpliva sankcij proti Iranu ni mogel količinsko opredeliti tako, da bi ga lahko podprl z dokazi. V pripombah k začasni uredbi je družba trdila, da bi moral pošteno primerjavo zagotoviti preiskovalni organ in ne izvoznik. Vendar je v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe možna prilagoditev za razlike v drugih dejavnikih, če se pokaže, da ti vplivajo na primerljivost cen in zlasti da stranke dosledno plačujejo različne cene na domačem trgu zaradi razlik v takšnih dejavnikih. Ker mora obstoj kakšnega koli drugega dejavnika pokazati proizvajalec izvoznik, se trditev zavrne in potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 20 do 23 začasne uredbe.

         1.4   Stopnja dampinga

               (25)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 24 do 25 začasne uredbe.

               (26)

               Dokončna stopnja dampinga za Iran, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 26,8 %.

         2.   Pakistan

   2.1   Normalna vrednost

               (27)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 27 do 29 začasne uredbe.

         2.2   Izvozna cena

               (28)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 30 začasne uredbe.

         2.3   Primerjava

               (29)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 31 do 32 začasne uredbe.

         2.4   Stopnja dampinga

               (30)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 33 začasne uredbe.

               (31)

               Dokončna stopnja dampinga za edinega pakistanskega proizvajalca izvoznika, tj. Novatex Limited, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.

               (32)

               Ker v Pakistanu ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.

         3.   Združeni arabski emirati

   3.1   Normalna vrednost

               (33)

               Po spremembi metodologije, pojasnjeni v uvodnih izjavah 20 in 21, so se rezultati preizkusa običajnega poteka trgovanja, opisanega v uvodnih izjavah 37 in 38 začasne uredbe, za nekatere vrste izdelkov spremenili. Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje izdelka navedene vrste ali kadar je bilo tehtano povprečje cene navedene vrste izdelka pod stroškom proizvodnje, je normalna vrednost zato temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje le navedene vrste izdelka.

               (34)

               Kadar dobičkonosne prodaje kake vrste izdelka ni bilo, se je štelo, da ni bila prodana zadostna količina te vrste izdelka, da bi bila domača cena primerna osnova za določitev normalne vrednosti.

               (35)

               Kadar se domača cena kake vrste izdelka v prodaji proizvajalca izvoznika ni mogla uporabiti za določitev normalne vrednosti, se je normalna vrednost računsko določila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

               (36)

               Pri računskem določanju normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, zneski za prodajne, splošne in upravne stroške ter za dobičke na podlagi člena 2(6) osnovne uredbe temeljijo na dejanskih podatkih o proizvodnji in prodaji pri običajnem poteku trgovanja s podobnim izdelkom s strani obravnavanega proizvajalca izvoznika.

         3.2   Izvozna cena

               (37)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 39 začasne uredbe.

         3.3   Primerjava

               (38)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodnih izjavah 40 do 41 začasne uredbe.

         3.4   Stopnja dampinga

               (39)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb razen tistih, ki so že navedene v uvodnih izjavah 20 in 21, se potrdi metodologija, pojasnjena v uvodni izjavi 42 začasne uredbe.

               (40)

               Začasna stopnja dampinga za edinega proizvajalca izvoznika ZAE, tj. LBF RAK LLC, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, je 0,6 %, tj. pod stopnjo de minimis v smislu člena 9(3) osnovne uredbe.

               (41)

               Ker v ZAE ni drugih proizvajalcev zadevnega izdelka, se dokončni ukrepi ne uvedejo.

         D.   ŠKODA

   1.   Proizvodnja Unije, industrija Unije in potrošnja Unije

               (42)

               K proizvodnji Unije, industriji Unije in potrošnji Unije ni bilo prejetih pripomb. Zato se potrdijo uvodne izjave 45 do 50 začasne uredbe.

         2.   Uvoz iz zadevnih držav

   2.1   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

               (43)

               Ponovno se poudarja, da se je v uvodni izjavi 52 začasne uredbe zaradi ugotovitve, da je bila stopnja dampinga za Pakistan enaka stopnji de minimis, štelo, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana in ZAE.

               (44)

               Ker je nadaljnja preiskava pokazala, da je bila stopnja dampinga za ZAE prav tako enaka stopnji de minimis, se šteje, da učinka navedenega uvoza ni mogoče oceniti skupaj z dampinškim uvozom iz Irana. Zato kumulativne ocene uvoza ni.

         2.2   Obseg zadevnega uvoza

               (45)

               Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v EU se je začel 2006 na razmeroma nizki stopnji, vendar je do OP postopoma naraščal in v OP dosegel 55 500 ton. Natančneje, uvoz iz Irana se je med letoma 2006 in 2007 več kot podvojil, nato se je leta 2008 v primerjavi z letom 2007 dodatno povečal za več kot 100 odstotnih točk, med letom 2008 in OP pa se je povečal za skoraj 130 odstotnih točk.

                  Preglednica 1

                           2006

                           2007

                           2008

                           OP

                           Obseg dampinškega uvoza iz Irana (v tonah)

                           11 752

                           26 624

                           40 101

                           55 500

                           Indeks (2006 = 100)

                           100

                           227

                           341

                           472

                           Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana

                           0,4 %

                           0,9 %

                           1,4 %

                           1,9 %

                              Vir: Eurostat.

         2.3   Tržni delež zadevnega uvoza

               (46)

               Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je leta 2006 znašal 0,4 % in se je v obravnavanem obdobju enakomerno povečal za 1,5 odstotne točke. Natančneje, med letoma 2006 in 2007 se je povečal za 0,5 odstotne točke, med letoma 2007 in 2008 za dodatne 0,5 odstotne točke, med 2008 in OP pa za 0,5 odstotne točke. Tržni delež dampinškega uvoza iz Irana je v OP znašal 1,9 %.

         2.4   Cene

   (i)   Gibanje cen

               (47)

               Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %, pri čemer se je najbolj znižala med letom 2008 in OP. Natančneje, povprečna cena je leta 2007 ostala stabilna in se leta 2008 znižala za 2 odstotni točki, nato pa se je v OP znižala za dodatnih 9 odstotnih točk.

                  Preglednica 2

                           2006

                           2007

                           2008

                           OP

                           Cena uvoza iz Irana (EUR/tona)

                           1 033

                           1 034

                           1 008

                           920

                           Indeks

                           100

                           100

                           98

                           89

                              Vir: Eurostat.

         (ii)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

               (48)

               Po začasnem razkritju je iranski izvoznik predložil navedbe, da je bila njegova stopnja škode ocenjena previsoko, ker je bilo ugotovljeno tehtano povprečje prodajne cene na enoto ocenjeno prenizko, pri čemer je bil napačno izračunan znesek za prilagoditev stopnje trgovanja. Vendar ni bil predlagan noben drug način ovrednotenja prilagoditve stopnje trgovanja. Osnova za stopnjo trgovanja, uporabljeno pri začasnem izračunu, je bil pavšalni znesek na tono, ki je provizija sodelujočega uvoznega agenta in znaša približno 1 % povprečne cene CIF. Za tako prilagoditev ni na voljo nobenih drugih informacij, zato se trditev zavrne. Ista stran je tudi trdila, da se ji zdi stopnja 2 % za stroške po uvozu ocenjena prenizko. Glede tega se ponovno poudari, da pri preiskavi ni sodeloval noben uvoznik in da dejanskega stroška po uvozu ni bilo mogoče preveriti. Ker ni na voljo nobenih drugih informacij, se je uporabila stopnja iz prejšnjih postopkov.

               (49)

               Glede na navedeno se dokončno potrdi, da so v Uniji prodajani dampinški izdelki s poreklom iz Irana nelojalno znižali prodajne cene industrije Unije za 3,2 %.

         3.   Položaj industrije Unije

               (50)

               Nekatere zainteresirane strani so trdile, da škode ni, ker glede na domnevni napačni vzorec ni bilo mogoče ekstrapolirati rezultatov za industrijo Unije skupaj. Trdilo se je na primer, da je navedba ene družbe (ki ni ena od vzorčenih), da uporablja nad 100 % zmogljivosti, jasen znak, da škode ni. Opozarja se, da so predložene informacije izvleček iz dokumentacije, ki jo je ta družba predložila borznim organom in niso preverjene. Te informacije se ne skladajo z informacijami iz dokumenta protidampinške preiskave. Poleg tega uporaba zmogljivosti enega samega proizvajalca EU v nobenem primeru ne more spremeniti ugotovitev o škodi, ki se nanašajo na skoraj vse druge kazalce škode za vzorčene proizvajalce EU in druge proizvajalce EU.

               (51)

               Ker drugih trditev in pripomb ni, se potrdijo uvodne izjave 63 do 82 začasne uredbe.

         4.   Sklep o škodi

               (52)

               Ker posebnih pripomb ni, se potrdi sklep o škodi iz uvodnih izjav 83 do 85 začasne uredbe.

         E.   VZROČNA ZVEZA

   1.   Učinek dampinškega uvoza

               (53)

               Obseg dampinškega uvoza iz Irana se je med letom 2006 in OP povečal za skoraj petkrat, pa tudi njegov ustrezni delež na trgu Unije, tj. za 1,5 odstotne točke, in tudi ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen (3,2 % v OP) je na splošno sovpadalo s poslabšanjem gospodarskega položaja industrije Unije. Zato se lahko sklepa, da je dampinški uvoz iz Irana vplival na ugotovljeno škodo v industriji Unije.

               (54)

               Pomembno je poudariti, da je bilo v vzporednem protisubvencijskem postopku ugotovljeno, da je kumuliran subvencioniran uvoz iz Pakistana, ZAE in Irana povzročil znatno škodo industriji Unije.

               (55)

               Na drugi strani se glede na precejšnji obseg in nizke cene uvoza iz Koreje in Pakistana tudi potrdi, da je navedeni uvoz v določeni meri pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah 94 in 96 začasne uredbe.

               (56)

               V tem postopku je prodajne cene industrije Unije nelojalno nižal tudi znaten uvoz iz ZAE (približno 150 000 ton).

               (57)

               Hkrati je bil tržni delež uvoza iz Irana pod 1 % v 2006 in 2007, v OP pa je bil le blizu 2 %, kar znaša 55 000 ton.

               (58)

               Treba je tudi opozoriti, da je bilo nelojalno nižanje prodajnih cen, ugotovljeno pri iranskem proizvajalcu, nižje od nedampinškega uvoza iz ZAE.

         2.   Sklep o vzročni zvezi

               (59)

               Čeprav je navedena analiza pokazala, da je imel uvoz s poreklom iz Irana nekaj negativnega vpliva na položaj industrije Unije, se ugotavlja, da ta vpliv sam po sebi ni dosegel stopnje, ki bi se lahko štela za znatno po členu 3(6) osnovne uredbe.

         F.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

               (60)

               Preiskava je pokazala, da se zadevni izdelek, uvožen iz Pakistana in ZAE, ni prodajal po dampinških cenah. Zato se postopek glede Pakistana in ZAE zaključi brez uvedbe ukrepov.

               (61)

               Preiskava je pokazala, da je uvoz zadevnega izdelka iz Irana potekal po dampinških cenah in do neke mere pripomogel k škodi, ki je nastala industriji Unije.

               (62)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, pa je bilo ugotovljeno, da negativni vpliv iranskega uvoza na položaj industrije Unije ni dosegel stopnje, da bi se ga lahko označilo kot znatnega.

               (63)

               Glede na to, da dampinški uvoz s poreklom iz Irana ni povzročil znatne škode, se temu ustrezno ugotavlja, da je postopek tudi glede Irana treba zaključiti brez uvedbe ukrepov.

               (64)

               Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, se sprostijo –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protidampinški postopek v zvezi z uvozom polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana, Pakistana in Združenih arabskih emiratov, se zaključi.
   Člen 2
   Uredba (EU) št. 472/2010 se razveljavi. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo iz Uredbe (EU) št. 472/2010, uvedeno na uvoz polietilen tereftalata z viskoznostjo 78 ml/g ali več v skladu s standardom ISO 1628-5, trenutno uvrščenega v oznako KN 3907 60 20 in s poreklom iz Irana in Združenih arabskih emiratov, se sprostijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 28. septembra 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

      (2)  UL C 208, 3.9.2009, str. 12.

      (3)  UL L 134, 1.6.2010, str. 4.

      (4)  UL L 134, 1.6.2010, str. 25.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/2025 z dne 8. novembra 2016 o imenovanju treh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Poljske

text:
               19.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 313/23

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2025
   z dne 8. novembra 2016
   o imenovanju treh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Poljske
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga poljske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 oziroma 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) oziroma (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Jaceka PROTASA, Mareka SOWE in Jerzyja ZAJĄKAŁE so se sprostila tri mesta članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Krysztofa PASZYKA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij.

               (4)

               Zaradi imenovanja Władysława ORTYLA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Gustaw Marek BRZEZIN, Marszałek Województwa Warmińsko-Mazurskiego,

                           —

                           Władysław ORTYL, Marszałek Województwa Podkarpackiego,

                           —

                           Dariusz Antoni STRUGAŁA, Burmistrz Miasta I Gminy Jaraczewo,

                     ter

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Jacek KRUPA, Marszałek Województwa Malopolskiego,

                           —

                           Wojciech SAŁUGA, Marszałek Województwa Śląskiego.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: 2010/329/CFSP: Sklep Sveta 2010/329/SZVP z dne 14. junija 2010 o spremembah in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)

text:
               15.6.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 149/11

         SKLEP SVETA 2010/329/SZVP
   z dne 14. junija 2010
   o spremembah in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28 in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. junija 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/405/SZVP (1) o vzpostavitvi policijske misije Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo).

               (2)

               Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/485/SZVP (2) o spremembah in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2009.

               (3)

               Svet je 15. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/466/SZVP (3) o spremembah in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2010. Svet bi moral v skladu s Skupnim ukrepom 2009/466/SZVP določiti nov referenčni finančni znesek za kritje odhodkov povezanih z misijo za obdobje od 1. novembra 2009 do 30. junija 2010, kar je bilo storjeno s Skupnim ukrepom 2009/769/SZVP (4) o spremembah Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP.

               (4)

               Po posvetovanju z oblastmi Konga in drugimi zadevnimi stranmi je Politični in varnostni odbor dne 13. aprila 2010 odobril podaljšanje misije za tri mesece, torej od 1. julija 2010 do 30. septembra 2010.

               (5)

               Naloge misije se izvajajo v varnostnih razmerah, ki se lahko poslabšajo in lahko škodijo ciljem skupne zunanje in varnostne politike, kot so opredeljeni v členu 24 PEU.

               (6)

               Zato bi bilo treba Skupni ukrep 2007/405/SZVP spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2007/405/SZVP se spremeni, kakor sledi:

               1.

               v členu 9(1) se doda naslednji pododstavek:
               „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo v obdobju od 1. julija 2010 do 30. septembra 2010, je 2 020 000 EUR.“;

               2.

               v členu 16 se besedilo drugega odstavka nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 30. septembra 2010.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. junija 2010

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 151, 13.6.2007, str. 46.

      (2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 44.

      (3)  UL L 151, 16.6.2009, str. 40.

      (4)  UL L 274, 20.10.2009, str. 45.