title: Sklep Sveta 2007/521/SZVP z dne 23. julija 2007 o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

text:
               24.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/30

      SKLEP SVETA 2007/521/SZVP
   z dne 23. julija 2007
   o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2004/293/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Skupnim stališčem 2004/293/SZVP sprejel ukrepe za preprečitev vstopa in tranzita prek ozemlja držav članic za posameznike, ki osebam na prostosti pomagajo, da se lahko še naprej izogibajo roki pravice za kazniva dejanja, za katera jih je obtožilo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), ali ki drugače ovirajo učinkovito izvajanje mandata MKSJ.

               (2)

               Po premestitvi Vlastimirja DJORDJEVIĆA v pripor MKSJ bi bilo treba nekatere osebe iz člena 1 Skupnega stališča, ki so povezane z Djordjevićem, umakniti s seznama.

               (3)

               Poleg tega bi bilo treba v skladu s členom 1 Skupnega stališča na seznam vključiti dodatno osebo in dodatne osebne podatke za ugotavljanje identitete.

               (4)

               Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Seznam oseb, navedenih v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP, se nadomesti s seznamom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 23. julija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         L. AMADO

      (1)  UL L 94, 31.3.2004, str. 65. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom Sveta 2007/423/SZVP (UL L 157, 19.6.2007, str. 23).

      PRILOGA

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Sin Svetka BILBIJE
                  Datum/kraj rojstva: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3715730
                  Št. osebne izkaznice: 03GCD9986
                  Osebna identifikacijska št.: 1308956163305
                  Vzdevki:
                  Naslov: Braće Pantića 7, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Datum/kraj rojstva: 19.10.1958, Rogatica, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0000148, izdan 26.7.1998 v Sarajevu (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03ETA0150
                  Osebna identifikacijska št.: 1910958130007
                  Vzdevki: Cicko
                  Naslov: Družba CENTREK, Pale, Bosna in Hercegovina

                  3.

                  EĆIM, Ljuban
                  Datum/kraj rojstva: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0144290, izdan 21.11.1998 v Banjaluki (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03GCE3530
                  Osebna identifikacijska št.: 0601964100083
                  Vzdevki:
                  Naslov: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  4.

                  HADŽIĆ Goranka
                  Hči Branka in Milene HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 18.6.1962, občina Vinkovci, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 1806962308218 (JMBG), št. osebne izkaznice: 569934/03
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sestra Gorana HADŽIĆA

                  5.

                  HADŽIĆ, Ivana
                  Hči Gorana in Živke HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: rojena 25.2.1983, Vukovar, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Gorana HADŽIĆA

                  6.

                  HADŽIĆ, Srećko
                  Sin Gorana in Živke HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 8.10.1987, Vukovar, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Gorana HADŽIĆA

                  7.

                  HADŽIĆ, Živka
                  Hči Branislava NUDIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 9.6.1957, Vinkovci, Hrvaška.
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: soproga Gorana HADŽIĆA

                  8.

                  JOVIČIĆ, Predrag
                  Sin Desmira JOVIČIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 1.3.1963, Pale, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4363551
                  Št. osebne izkaznice: 03DYA0852
                  Osebna identifikacijska št.: 0103963173133
                  Vzdevki:
                  Naslov: Milana Simovića 23, Pale, Bosna in Hercegovina

                  9.

                  KARADŽIĆ, Aleksandar
                  Datum/kraj rojstva: 14.5.1973, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: Potekel 12.10.1998
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki: Saša
                  Naslov:

                  10.

                  KARADŽIĆ, Ljiljana (dekliški priimek: ZELEN)
                  Hči Voja in Anke
                  Datum/kraj rojstva: 27.11.1945, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  11.

                  KARADŽIĆ, Luka
                  Sin Vuka in Jovanke KARADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 31.7.1951, občina Savnik, Črna gora
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Dubrovaćka 14, Beograd, Srbija, in Janka Vukotića 24, Rastoci, občina Nikšić, Črna gora
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: brat Radovana KARADŽIĆA

                  12.

                  KARADŽIĆ-JOVIĆEVIĆ, Sonja
                  Hči Radovana KARADŽIĆA in Ljiljane ZELEN-KARADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 22.5.1967, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 2205967175003 (JMBG); Št. osebne izkaznice: 04DYB0041
                  Vzdevki: Seki
                  Naslov: Dobroslava Jevdjevića 9, Pale, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Radovana KARADŽIĆA

                  13.

                  KESEROVIĆ, Dragomir
                  Sin Slavka
                  Datum/kraj rojstva: 8.6.1957, Piskavica pri Banjaluki, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4191306
                  Št. osebne izkaznice: 04GCH5156
                  Osebna identifikacijska št.: 0806957100028
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  14.

                  KIJAC, Dragan
                  Datum/kraj rojstva: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  15.

                  KOJIĆ, Radomir
                  Sin Milanka in Zlatane
                  Datum/kraj rojstva: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolac, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4742002, izdan leta 2002 v Sarajevu, velja do leta 2007
                  Št. osebne izkaznice: 03DYA1935, izdana 7.7.2003 v Sarajevu
                  Osebna identifikacijska št.: 2311950173133
                  Vzdevki: Miner ali Ratko
                  Naslov: Trifka Grabeža 115, Pale ali Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna in Hercegovina

                  16.

                  KOVAČ, Tomislav
                  Sin Vasa
                  Datum/kraj rojstva: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.: 0412959171315
                  Vzdevki: Tomo
                  Naslov: Bijela, Črna gora, in Pale, Bosna in Hercegovina

                  17.

                  KUJUNDŽIĆ, Predrag
                  Sin Vasilija
                  Datum/kraj rojstva: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 03GFB1318
                  Osebna identifikacijska št.: 3001961120044
                  Vzdevki: Predo
                  Naslov: Doboj, Bosna in Hercegovina

                  18.

                  LUKOVIĆ, Milorad Ulemek
                  Datum/kraj rojstva: 15.5.1968, Beograd, Srbija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki: Legija (ponarejena osebna izkaznica na ime IVANIĆ, Željko)
                  Naslov: v zaporu (Beograjski okrajni zapor, Bačvanska 14, Beograd)

                  19.

                  MALIŠ, Milomir
                  Sin Dejana MALIŠA
                  Datum/kraj rojstva: 3.8.1966, Bjelice
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.: 0308966131572
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vojvode Putnika, Foča, Bosna in Hercegovina

                  20.

                  MANDIĆ, Momčilo
                  Datum/kraj rojstva: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0121391, izdan 12.5.1999 v Sarajevu, Bosna in Hercegovina (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.: 0105954171511
                  Vzdevki: Momo
                  Naslov: v zaporu

                  21.

                  MARIĆ, Milorad
                  Sin Vinka Marića
                  Datum/kraj rojstva: 9.9.1957, Visoko, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4587936
                  Št. osebne izkaznice: 04GKB5268
                  Osebna identifikacijska št.: 0909957171778
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna in Hercegovina

                  22.

                  MIĆEVIĆ, Jelenko
                  Sin Luke in Desanke, dekliški priimek: SIMIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 8.8.1947, Borci pri Konjiću, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4166874
                  Št. osebne izkaznice: 03BIA3452
                  Osebna identifikacijska št.: 0808947710266
                  Vzdevki: Filaret
                  Naslov: samostan Mileševo, Srbija

                  23.

                  MLADIĆ, Biljana (dekliški priimek STOJČEVSKA)
                  Hči Strahila STOJČEVSKEGA in Svetlinke STOJČEVSKE
                  Datum/kraj rojstva: 30.5.1972, Skopje, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 3005972455086 (JMBG)
                  Vzdevki:
                  Naslov: prijavljena na Blagoja Parovića 117a, Beograd, vendar živi na Vidikovaćki venac 83, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: snaha Ratka MLADIĆA

                  24.

                  MLADIĆ, Bosiljka (dekliški priimek JEGDIĆ)
                  Hči Petra JEGDIĆA
                  Datum rojstva/kraj rojstva: 20.7.1947, Okrugljača, občina Virovitica, Hrvaška
                  Osebna identifikacijska št.: 2007947455100 (JMBG)
                  Št. osebne izkaznice: T77619, izdal SUP Beograd, 31.5.1992
                  Naslov: Blagoja Parovića 117a, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: žena Ratka MLADIĆA

                  25.

                  MLADIĆ, Darko
                  Sin Ratka in Bosiljke MLADIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 19.8.1969, Skopje, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
                  Št. potnega lista: Potni list Srbije in Črne gore št. 003220335, izdan 26.2.2002
                  Št. osebne izkaznice: 1908969450106 (JMBG); osebna izkaznica B112059, izdal SUP Beograd, 8.4.1994
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vidikovaćki venac 83, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Ratka MLADIĆA

                  26.

                  NINKOVIĆ, Milan
                  Sin Sima
                  Datum/kraj rojstva: 15.6.1943, Doboj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3944452
                  Št. osebne izkaznice: 04GFE3783
                  Osebna identifikacijska št.: 1506943120018
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  27.

                  OSTOJIĆ, Velibor
                  Sin Joza
                  Datum/kraj rojstva: 8.8.1945, Čelebići pri Foči, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  28.

                  OSTOJIĆ, Zoran
                  Sin Mića OSTOJIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 04BSF6085
                  Osebna identifikacijska št.: 2903961172656
                  Vzdevki:
                  Naslov: Malta 25, Sarajevo, Bosna in Hercegovina

                  29.

                  PAVLOVIĆ, Petko
                  Sin Milovana PAVLOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 6.6.1957, Ratkovići, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4588517
                  Št. osebne izkaznice: 03GKA9274
                  Osebna identifikacijska št.: 0606957183137
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna in Hercegovina

                  30.

                  POPOVIĆ, Čedomir
                  Sin Radomirja POPOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 24.3.1950, Petroviči
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 04FAA3580
                  Osebna identifikacijska št.: 2403950151018
                  Vzdevki:
                  Naslov: Črnogorska 36, Bileća, Bosna in Hercegovina

                  31.

                  PUHALO, Branislav
                  Sin Đura
                  Datum/kraj rojstva: 30.8.1963, Foča, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.: 3008963171929
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  32.

                  RADOVIĆ, Nade
                  Sin Milorada RADOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 26.1.1951, Foča, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: stara 0123256 (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03GJA2918
                  Osebna identifikacijska št.: 2601951131548
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stepe Stepanovića 12, Foča, Bosna in Hercegovina

                  33.

                  RATIĆ, Branko
                  Datum/kraj rojstva: 1957, Mihaljevci, Slavonska Požega, Hrvaška
                  Št. potnega lista: 0442022, izdan 17.9.1999 v Banjaluki.
                  Št. osebne izkaznice: 03GCA8959
                  Osebna identifikacijska št.: 2611957173132
                  Vzdevki:
                  Naslov: Krfska ulica 42, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  34.

                  ROGULJIĆ, Slavko
                  Datum/kraj rojstva: 1952, Srpska Crnja, Hetin, Srbija
                  Št. potnega lista: veljaven potni list 3747158, izdan 12.4.2002 v Banjaluki, velja do: 12.4.2007. Neveljaven potni list št. 0020222, izdan 25.8.1988 v Banjaluki, velja do: 25.8.2003
                  Št. osebne izkaznice: 04EFA1053
                  Osebna identifikacijska št.: 1505952103022
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna in Hercegovina

                  35.

                  ŠAROVIĆ, Mirko
                  Datum/kraj rojstva: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4363471, izdan v kraju Istočno Sarajevo, velja do 8.10.2008
                  Št. osebne izkaznice: 04PEA4585
                  Osebna identifikacijska št.: 1609956172657
                  Vzdevki:
                  Naslov: Bjelopoljska 42, 71216 Sarajevo, Bosna in Hercegovina

                  36.

                  SKOČAJIĆ, Mrkša
                  Sin Dejana SKOČAJIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 5.8.1953, Blagaj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3681597
                  Št. osebne izkaznice: 04GDB9950
                  Osebna identifikacijska št.: 0508953150038
                  Vzdevki:
                  Naslov: Trebinjskih brigada, Trebinje, Bosna in Hercegovina

                  37.

                  VRAČAR, Milenko
                  Datum/kraj rojstva: 15.5.1956, Nišavići, Prijedor, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: Veljaven potni list 3865548, izdan 29.8.2002 v Banjaluki, velja do: 29.8.2007, neveljaven potni list št. 0280280, izdan 4.12.1999 v Banjaluki (veljaven do 4.12.2004) in št. 0062130, izdan 16.9.1998 v Banjaluki, Bosna in Hercegovina
                  Št. osebne izkaznice: 03GCE6934
                  Osebna identifikacijska št.: 1505956160012
                  Vzdevki:
                  Naslov: Save Ljuboje 14, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  38.

                  ZOGOVIĆ, Milan
                  Sin Jovana
                  Datum/kraj rojstva: 7.10.1939, Dobruša
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Osebna identifikacijska št.:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  39.

                  ŽUPLJANIN, Divna (dekliški priimek STOISAVLJEVIĆ)
                  Hči Dobrisava in Zorke STOISAVLJEVIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 15.11.1956, Maslovare, občina Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine, 0256552, izdan 26.4.1999
                  Št. osebne izkaznice: št. osebne izkaznice 04GCM2618, izdana 5.11.2004, in številka vozniškega dovoljenja 05GCF8710, izdano 3.1.2005
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: soproga Stojana ŽUPLJANINA

                  40.

                  ŽUPLJANIN, Mladen
                  Sin Stojana in Divne ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 21.7.1980, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 4009608, izdan 7.2.2003
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 04GCG6605, vozniško dovoljenje 04GCC6937, izdano 8.3.2004
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Stojana ŽUPLJANINA

                  41.

                  ŽUPLJANIN, Pavle
                  Sin Stojana in Divne ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 18.7.1984, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 5049445, izdan 26.4.2006
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 03GCB5148, izdana 10.6.2003, vozniško dovoljenje 04GCF5074, izdano 30.11.2004
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Stojana ŽUPLJANINA

                  42.

                  ŽUPLJANIN, Slobodan
                  Sin Stanka in Cvijete ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 17.11.1957, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 0023955, izdan 24.8.1998
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 04GCL4072, vozniško dovoljenje 04GCE8351, izdano 18.9.2004
                  Vzdevki: Bebac
                  Naslov: Vojvode Momića 9a, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: bratranec Stojana ŽUPLJANINA


title: Sklep št. 1445/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2000 o uporabi tehnik prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 1999 - 2003

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D1445

Uradni list L 163 , 04/07/2000 str. 0001 - 0002

		Sklep št. 1445/2000/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 22. maja 2000o uporabi tehnik prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje 1999 - 2003EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Sklep Sveta 94/753/ES z dne 14. novembra 1994 o stalni uporabi daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike za obdobje od 1994 do 1998 [3] je prenehal veljati 31. decembra 1998.(2) Posebej se kaže potreba po podatkih o rabi tal in stanju posevkov v okviru novih dognanj v skupni kmetijski politiki ter glede na širitev, zlasti za analizo medsebojnih vplivov med kmetijstvom, okoljem in podeželjem.(3) Podrobna pravila za izvajanje ukrepov iz Sklepa 94/753/ES bi bilo treba prilagoditi in reorganizirati glede na pridobljene izkušnje in dosežene rezultate.(4) V sodelovanju z zadevnimi državami članicami bi bilo treba za zbiranje potrebnih podatkov o rabi tal in drugih parametrih uvesti sistem prostorskega anketnega raziskovanja.(5) Ker sta agrometeorološki sistem za napovedovanje donosov in spremljanje stanja posevkov trenutno v operativni fazi, bi ju bilo treba ločiti od ukrepov, za katere so potrebne nadaljnje raziskave.(6) Dejavnosti na področju daljinskega zaznavanja, za katere je potrebno nadaljnje raziskovanje in razvoj v obdobju od 1999 do 2003, so zajete s petim okvirnim programom na področju raziskovanja in razvoja [4].(7) Kadar je to primerno, bi se že morala predvideti vključitev razvojnih dosežkov v metodologiji, ki so posledica tega raziskovanja, v operativne dejavnosti iz tega sklepa.(8) Primerno je tudi predvideti, da se Komisiji omogoči, da izvajanje teh ukrepov pod svojim nadzorom prenese na Skupnost ali nacionalne organe, pristojne za izdelavo kmetijskih statistik ali na organe, ki jih ti priznavajo.(9) Statistični ukrepi, ki uporabljajo tehnike prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja, so v skladu z načelom subsidiarnosti v kolikor si države članice in Komisija delijo pristojnosti za različne ukrepe, in njihovo izvajanje, v skladu z merili učinkovitosti in izvedljivosti.(10) Ti ukrepi prispevajo k izboljšanju statističnih orodij Skupnosti za oblikovanje, upravljanje in spremljanje skupne kmetijske politike.(11) Ta sklep za čas celotnega trajanja programa določa finančni okvir, ki v smislu točke 1 drugega pododstavka Izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 6. marca 1995 [5] tvori prednostno referenco za organ za izvrševanje proračuna v okviru letnega proračunskega postopka.(12) Ukrepe, potrebne za izvedbo tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [6] –SKLENILA:Člen 11. V petletnem obdobju, ki se začne 1. januarja 1999, se na ravni Skupnosti na področju kmetijskih statistik izvaja projekt prostorskega anketnega raziskovanja.Še naprej se uporablja daljinsko zaznavanje, zlasti s prehodom v operativno fazo agrometeorološkega sistema.2. Upoštevajoč podatke, ki so jih države članice že zbrale, se ukrepi iz odstavka 1 na ravni Skupnosti in, če je mogoče na področjih, ki so v interesu Skupnosti, bolj natančno oblikujejo z namenom:- zbrati podatke, potrebne za izvajanje in spremljanje skupne kmetijske politike, in analizirati medsebojne vplive med kmetijstvom, okoljem in podeželjem,- zagotoviti oceno površin, zasajenih z glavnimi posevki,- zagotoviti spremljanje stanja posevkov do spravila, da se omogoči zgodnja ocena pridelka in proizvodnje.3. Po koncu triletnega obdobja, ki se začne 1. januarja 1999, se glede na izkušnje in po postopku, določenem v členu 5(2), sprejme odločitev o nadaljnji uporabi ukrepov, njihovih spremembah za preostali dve leti ali njihovi ukinitvi.Člen 2Komisija zagotovi, da se ti ukrepi izvajajo v okviru razpoložljivih sredstev.Nacionalni organi, odgovorni za izdelavo kmetijskih statistik ali organi, ki jih ti priznavajo, se lahko na prostovoljni podlagi vključijo v izvajanje teh ukrepov.V skladu s postopkom, določenim v členu 5(2) Komisija letno poroča državam članicam o izvedbenih določbah, uporabljenih metodah, uporabi odobrenih proračunskih sredstev, oceni rezultatov ter delovnem programu za naslednje leto.Člen 3Finančni okvir za izvajanje tega programa za obdobje od 1999 do 2003 je 12,5 milijonov EUR.Letna odobrena proračunska sredstva odobri organ za izvrševanje proračuna v mejah finančne perspektive.Člen 4Ukrepi, potrebni za izvedbo tega sklepa, se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 5(2).Člen 51. Komisiji pomaga Stalni odbor za kmetijske statistike.2. Pri sklicevanju na ta odstavek, se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb njegovega člena 8.Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je tri mesece.Člen 6Najpozneje do 31. julija 2003 Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju teh ukrepov in o uporabi razpoložljivih virov, ki so mu, kadar je to primerno, priloženi vsi predlogi za mogočo nadaljnjo uporabo tehnik prostorskih anketnih raziskovanj in daljinskega zaznavanja za kmetijske statistike.Člen 7Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Uporablja se od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2003.V Bruslju, 22. maja 2000Za Evropski parlamentPredsednikN. FontaineZa SvetPredsednikJ. Gama[1] UL C 396, 19.12.1998, str. 25.[2] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 1999 (UL C 104, 14.4.1999, str. 43), potrjeno dne 16. septembra 1999, Skupno stališče Sveta z dne 24. januarja 2000 (UL C 83, 22.3.2000, str. 80) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2000.[3] UL L 299, 22.11.1994, str. 27.[4] UL L 26, 1.2.1999, str. 1.[5] UL C 102, 4.4.1996, str. 4.[6] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 11. novembra 2003 o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plinBesedilo velja za EGP.

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0796

Uradni list L 296 , 14/11/2003 str. 0034 - 0035

		Sklep Komisijez dne 11. novembra 2003o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin(Besedilo velja za EGP)(2003/796/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju naslednjega:(1) Direktiva 2003/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in razveljavitvi Direktive 96/92/ES [1], Direktiva 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in razveljavitvi Direktive 98/30/ES [2] in Uredba (ES) št. 1228/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije [3] vzpostavljajo nov ureditveni okvir za notranje trge z električno energijo in plinom.(2) Direktivi 2003/54/ES in 2003/55/ES zahtevata od držav članic, da imenujejo eno ali več pristojnih teles s funkcijo regulatornih organov, ki bodo izvajali regulatorne naloge, določene v navedenih direktivah. Ti regulatorni organi morajo biti v celoti neodvisni od interesov podjetij elektroenergetskega in plinskega gospodarstva.(3) Podrobne pristojnosti in naloge nacionalnih regulatornih organov se med državami članicam utegnejo razlikovati, vendar pa morajo vse države članice imenovati najmanj eno regulatorno agencijo, ki bo pravila novega ureditvenega okvira uporabila po njihovem prevzemu v nacionalno zakonodajo, zlasti tista v zvezi s vsakodnevnim nadziranjem trga.(4) Direktivi 2003/54/ES in 2003/55/ES določata cilje, ki naj se dosežejo, in zagotavljata okvir za delovanje na nacionalni ravni, vendar na nekaterih področjih omogočata prožnost, da se uporabijo pravila glede na nacionalne pogoje. Dosledna uporaba ustreznih pravil v vseh državah članicah je bistvenega pomena za uspešen razvoj enotnega evropskega energetskega trga.(5) Evropski forum elektroenergetskih regulatorjev in Evropski forum regulatorjev za plin sta veliko prispevala k skupnim pristopom k zadevam, ki so pomembne za čezmejne posle. Ker bosta oba foruma še naprej pomembna kot skupno izhodišče za razprave, ki vključujejo udeležence iz vlad, regulatornih organov in podjetij gospodarske panoge, morata sedaj regulatorno sodelovanje in usklajevanje dobiti bolj uraden status, da se pospeši dokončno oblikovanje notranjega energetskega trga in upošteva prihodnjo priključitev novih držav članic.(6) V navedenih okoliščinah je treba ustanoviti "Skupino evropskih regulatorjev za električno energijo in plin", da se pospeši posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje med regulatornimi organi v državah članicah ter med temi organi in Komisijo, ter da se okrepi notranji trg in v vseh državah članicah zagotovi dosledna uporaba Direktiv 2003/54/ES in 2003/55/ES ter Uredbe (ES) št. 1228/2003.(7) Med člani Skupine evropskih regulatorjev za električno energijo in plin morajo biti predstojniki nacionalnih organov, ki so pristojni na področju reguliranja električne energije in plina v državah članicah. Komisijo je treba zastopati na visoki ravni.(8) Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin mora tesno sodelovati z odbori, ustanovljenimi po členu 30 Direktive 2003/55/ES in členu 13 Uredbe (ES) št. 1228/2003. Njeno delo ne sme posegati v delo navedenih odborov.(9) Primerno je, da se razveljavita Sklepa 95/539/ES [4] in 92/167/EGS [5], ker sta ta sklepa ustanovila odbore v okviru Direktiv 91/296/EGS [6] oziroma 90/547/EGS [7] o tranzitu zemeljskega plina in električne energije, ki sta bili razveljavljeni z Direktivama 2003/54/ES and 2003/55/ES –SKLENILA:Člen 1Vsebina in dejavnosti1. Komisija ustanavlja neodvisno svetovalno skupino za električno energijo in plin z imenom "Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin" (v nadaljnjem besedilu "skupina").2. Skupina, na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije, svetuje in pomaga Komisiji pri krepitvi notranjega energetskega trga, zlasti glede priprav osnutka izvedbenih ukrepov na področju električne energije in plina ter glede kakršnih koli zadev, povezanih z notranjim trgom s plinom in električno energijo. Skupina pospešuje posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje nacionalnih regulatornih organov ter tako v vseh državah članicah prispeva k dosledni uporabi določb iz Direktive 2003/54/ES, Direktive 2003/55/ES in Uredbe (ES) št. 1228/2003 in tudi morebitne prihodnje zakonodaje Skupnosti na področju električne energije in plina.Člen 2Članstvo v Skupini1. Skupina je sestavljena iz predstojnikov nacionalnih regulatornih organov ali njihovih zastopnikov.2. V tem sklepu "nacionalni regulatorni organ" pomeni organ, ki se ustanovi v državi članici na podlagi Direktiv 2003/54/ES in 2003/55/ES, v skladu s katerima države članice imenujejo enega ali več pristojnih organov, ki imajo funkcijo regulatornih organov, da zagotovijo enakopravno obravnavanje, uspešno konkurenco in učinkovito delovanje trga s plinom in električno energijo ter zlasti da v tem smislu nadzoruje stalno uporabo določb Direktiv 2003/54/ES in 2003/55/ES ter Uredbe (ES) št. 1228/2003.3. Če država članica do 1. julija 2004 ni imenovala enega ali več pristojnih organov s funkcijo regulatornega organa, to državo članici v Skupini zastopa predstavnik drugega pristojnega organa.4. Komisija je na sejah Skupine prisotna in imenuje zastopnika na visoki ravni, da sodeluje v vseh njenih razpravah.Člen 3Organizacija Skupine1. Skupina med svojimi člani izvoli predsednika.2. Skupina lahko na podlagi svojih pooblastil in če meni, da je to primerno, ustanovi delovne skupine izvedencev za proučitev posebnih zadev.3. Komisija se lahko udeleži vseh sej takšnih delovnih skupin izvedencev.4. Izvedenci iz držav EGP in držav, ki so kandidatke za pristop k Evropski uniji, se lahko udeležijo sej Skupine kot opazovalci. Skupina in Komisija lahko k udeležbi svojih sej povabijo druge izvedence in opazovalce.5. Skupina sprejme svoja pravila delovanja soglasno ali, če soglasja ni, z dvotretjinsko večino glasov, pri čemer ima vsaka država članica en glas, poslovnik potrdi Komisija.6. Komisija za Skupino zagotovi tajniške storitve.7. Komisija, skladno z veljavnimi določbami v Komisiji, povrne potne stroške in dnevnice, ki jih imajo člani, opazovalci in izvedenci v zvezi z dejavnostmi Skupine.8. Skupina predloži Komisiji letno poročilo svojih dejavnosti. Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo, kadar je potrebno s pripombami.Člen 4PosvetovanjeSkupina se izčrpno in v zgodnji fazi posvetuje z udeleženci na trgu, odjemalci ter končnimi uporabniki, in sicer na javen in pregleden način.Člen 5ZaupnostBrez vpliva na določbe člena 287 Pogodbe, kadar Komisija obvesti Skupino, da je zahtevani nasvet ali zastavljeno vprašanje zaupne narave, tako člani Skupine kot tudi opazovalci ali katera koli druga oseba ne smejo razkriti informacij, ki so jih izvedeli pri delu v Skupini ali njenih delovnih skupinah. V takih primerih se Komisija lahko odloči, da so na sejah prisotni samo člani Skupine.Člen 6RazveljavitevSklepa 95/539/ES in 92/167/EGS se razveljavita.Člen 7Začetek veljavnosti1. Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.2. Skupina začne opravljati svoje naloge na dan začetka veljavnosti tega sklepa.V Bruslju, 11. novembra 2003Za KomisijoLoyola De PalacioPodpredsednica[1] UL L 176, 15.7.2003, str. 37.[2] UL L 176, 15.7.2003, str. 57.[3] UL L 176, 15.7.2003, str. 1.[4] UL L 304, 16.12.1995, str. 57.[5] UL L 74, 20.3.1992, str. 43.[6] UL L 147, 12.6.1991, str. 37.[7] UL L 313, 13.11.1990, str. 30.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2016/2039 z dne 15. novembra 2016 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6 za proračunsko leto 2016, priložen predlogu za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU za zagotovitev pomoči Nemčiji

text:
               22.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 314/19

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2039
   z dne 15. novembra 2016
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6 za proračunsko leto 2016, priložen predlogu za uporabo sredstev Solidarnostnega sklada EU za zagotovitev pomoči Nemčiji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 41 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               —

               proračun Unije za proračunsko leto 2016 je bil dokončno sprejet 25. novembra 2015 (2),

               —

               Komisija je 19. oktobra 2016 predložila predlog spremembe proračuna št. 6 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2016,

               —

               glede na dejstvo, da mora biti predlog spremembe proračuna št. 6 k splošnemu proračunu za leto 2016 nemudoma sprejet, je upravičeno, da se v skladu s členom 3(3) Poslovnika Sveta skrajšata rok osmih tednov za obveščanje nacionalnih parlamentov in rok desetih dni za uvrstitev točke na začasni dnevni red Sveta iz člena 4 Protokola št. 1 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6 za proračunsko leto 2016 sprejel 15. novembra 2016.
   Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 15. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  UL L 48, 24.2.2016, str. 1.


title: Odločba št. 624/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)

text:
               14.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 154/25

      ODLOČBA št. 624/2007/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 23. maja 2007
   o vzpostavitvi akcijskega programa za carino v Skupnosti (Carina 2013)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Glavni cilj Skupnosti v prihodnjih letih je doseči rast in odprtje delovnih mest, kakor je določeno v okviru obnovljene Lizbonske strategije. Prejšnji programi na carinskem področju, zlasti Odločba št. 253/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2003 o sprejetju akcijskega programa za carino v Skupnosti („Carina 2007“) (3) (v nadaljevanju „Carina 2007“), so pomembno pripomogli k uresničitvi navedenega cilja in splošnih ciljev carinske politike. Zato je ustrezno nadaljevati dejavnosti, ki so bile začete v okviru navedenih programov. Nov program (v nadaljevanju „Program“) bi moral biti vzpostavljen za obdobje šestih let, da bi bilo trajanje Programa usklajeno s trajanjem večletnega finančnega okvira, vključenega v Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4).

               (2)

               Carinske uprave imajo pomembno vlogo pri zaščiti interesov Skupnosti, še zlasti njenih finančnih interesov. Zagotavljajo ustrezno stopnjo zaščite državljanom Skupnosti in gospodarskim subjektom na kateri koli točki carinskega območja Skupnosti, kjer se izvajajo postopki carinjenja. V tem smislu je cilj carinske politike, ki jo je določila Skupina za carinsko politiko, zagotoviti, da nacionalne carinske uprave delujejo tako uspešno in učinkovito ter se odzivajo na vsakršno zahtevo, ki se pojavi zaradi spreminjajočega carinskega okolja, kakor da bi šlo za eno samo upravo. Zato je pomembno, da je Program skladen in v podporo splošni carinski politiki in da podpira Skupino za carinsko politiko, ki jo sestavljajo Komisija in vodje carinskih uprav držav članic ali njihovi predstavniki. Izvajanje Programa bi morale usklajevati ter organizirati Komisija in države članice v okviru skupne politike, ki jo oblikuje Skupina za carinsko politiko.

               (3)

               Pri ukrepih na carinskem področju je treba dati prednost izboljšanju kontrol in boja proti goljufijam, zniževanju stroškov gospodarskih subjektov zaradi uskladitve s carinsko zakonodajo, zagotovitvi učinkovitega upravljanja kontrole blaga na zunanji meji ter zaščiti državljanov Evropske unije na področju varstva in varnosti mednarodne dobavne verige. Skupnost bi zato morala biti sposobna, da v okviru svojih pooblastil daje podporo delovanju carinskih uprav držav članic, vsaka možnost za upravno sodelovanje in medsebojno upravno pomoč, ki jo omogočajo predpisi Skupnosti, pa bi morala biti izkoriščena v celoti.

               (4)

               V podporo procesu pristopa držav kandidatk bi bilo treba carinskim upravam teh držav zagotoviti potrebno podporo, da bi lahko od dneva svojega pristopa izvajale celoten sklop nalog, predpisanih z zakonodajo Skupnosti, vključno z upravljanjem prihodnje zunanje meje. Zato bi moral Program omogočati sodelovanje držav kandidatk in možnih držav kandidatk.

               (5)

               Da bi podprli carinske reforme v državah, ki sodelujejo pri Evropski sosedski politiki, je ustrezno, da se zagotovi možnosti, da pod določenimi pogoji sodelujejo v določenih dejavnostih Programa.

               (6)

               Zaradi vedno večje globalizacije trgovine, razvoja novih trgov ter sprememb v načinih in hitrosti pretoka blaga morajo carinske uprave okrepiti odnose med seboj ter s podjetji, pravnimi in strokovnimi krogi ali drugimi subjekti, ki se ukvarjajo z zunanjo trgovino. Program bi moral osebam, ki so predstavniki teh krogov ali subjektov, omogočiti sodelovanje v dejavnostih Programa, kadar je to ustrezno.

               (7)

               Vseevropski sistemi za varno računalniško komunikacijo in izmenjavo informacij, ki so financirani v okviru Carine 2007, so nujni za delovanje carine znotraj Skupnosti in za izmenjavo informacij med carinskimi upravami in bi jih bilo treba še naprej podpirati v okviru Programa.

               (8)

               Izkušnje, ki si jih je pridobila Skupnost s prejšnjimi carinskimi programi, so pokazale, da povezovanje uradnikov iz različnih nacionalnih uprav pri njihovi poklicni dejavnosti lahko ob uporabi načinov, kakor so primerjalne analize, projektne skupine, seminarji, delavnice, delovni obiski, usposabljanje in ukrepi spremljanja, v veliki meri prispeva k doseganju ciljev teh programov. Navedene dejavnosti bi bilo zato treba nadaljevati, medtem ko bi bilo treba omogočiti razvoj novih načinov takrat, kadar se bo treba še bolj učinkovito odzvati na potrebe, ki se lahko pojavijo.

               (9)

               Carinski uradniki morajo imeti zadostno jezikovno znanje, da bi lahko sodelovali v Programu. Sodelujoče države bi morale biti pristojne za zagotovitev potrebnega jezikovnega usposabljanja svojih uradnikov.

               (10)

               Vmesna ocena Carine 2007 je potrdila potrebo po skupni uporabi informacij in znanja med upravami ter med upravami in Komisijo na bolj strukturiran način in utrditev znanja, pridobljenega med dogodki v okviru programa. Zato bi bilo treba v Programu posebno pozornost posvetiti skupni uporabi informacij in upravljanju znanja.

               (11)

               Čeprav nosijo glavno odgovornost za doseganje ciljev Programa sodelujoče države, je potrebno ukrepanje Skupnosti za uskladitev dejavnosti, za katere si prizadeva Program, ter za zagotovitev infrastrukture in potrebnih spodbud.

               (12)

               Ker ciljev te odločbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker se jih zaradi obsega in učinkov ukrepov laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

               (13)

               Ta odločba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja Programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006.

               (14)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5) –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   POGLAVJE I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Uvedba Programa
   1.   Uvede se večletni akcijski program za carine v Skupnosti (Carina 2013) (v nadaljevanju „Program“), za obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013, ki bo v podporo in dopolnitev ukrepov, ki jih izvajajo države članice za zagotavljanje učinkovitega delovanja notranjega trga na carinskem področju.
   2.   Dejavnosti Programa so:

               (a)

               komunikacijski sistemi in sistemi izmenjave informacij;

               (b)

               primerjalna analiza;

               (c)

               seminarji in delavnice;

               (d)

               projektne skupine in usmerjevalne skupine;

               (e)

               delovni obiski;

               (f)

               usposabljanje;

               (g)

               ukrepi spremljanja;

               (h)

               katere koli druge dejavnosti, potrebne za uresničitev ciljev Programa.

         Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „uprava“ pomeni javne organe in druga telesa v sodelujočih državah, odgovorne za upravljanje carine ali dejavnosti, povezanih s carino;

               2.

               „uradnik“ pomeni člana uprave.

         Člen 3
   Sodelovanje v Programu
   1.   Sodelujoče države so države članice in države iz odstavka 2.
   2.   Program omogoča sodelovanje:

               (a)

               državam kandidatkam, ki uživajo ugodnosti iz predpristopne strategije, skladno s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti, določenimi v ustreznih okvirnih sporazumih in sklepih Pridružitvenega sveta;

               (b)

               možnim državam kandidatkam skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Skupnosti.

         3.   V Programu lahko sodelujejo določene države partnerice, ki sodelujejo pri Evropski sosedski politiki, če so se te države na ravni ustrezne zakonodaje in upravnih metod dovolj približale Skupnosti ter skladno z določbami, ki jih je treba določiti skupaj z navedenimi državami po vzpostavitvi okvirnih sporazumov o njihovem sodelovanju pri programih Skupnosti.
   4.   Sodelujoče države bodo predstavljali uradniki ustrezne uprave.
   Člen 4
   Splošni cilji
   1.   Program je oblikovan tako, da zagotavlja izpolnitev naslednjih splošnih ciljev:

               (a)

               zagotovitve ujemanja dejavnosti na carinskem področju s potrebami notranjega trga, vključno z varnostjo dobavne verige in poenostavitvijo trgovine, ter podpiranja strategije za rast in delovna mesta;

               (b)

               vzajemnega delovanja in izpolnjevanja nalog carinskih uprav držav članic tako učinkovito, kakor da bi bile ena sama uprava, ob zagotavljanju kontrol z enakovrednimi rezultati na vsaki točki carinskega območja Skupnosti in podpore zakoniti poslovni dejavnosti;

               (c)

               potrebne zaščite finančnih interesov Skupnosti;

               (d)

               krepitve varstva in varnosti;

               (e)

               priprave držav, navedenih v členu 3(2) za pristop, vključno z izmenjavo izkušenj in znanja s carinskimi upravami zadevnih držav.

         2.   Skupni pristop glede carinske politike se bo še naprej prilagajal novemu razvoju dogodkov v partnerstvu med Komisijo in državami članicami v Skupini za carinsko politiko, ki jo sestavljajo Komisija in vodje carinskih uprav držav članic ali njihovi predstavniki. Komisija redno obvešča Skupino za carinsko politiko o ukrepih, ki se nanašajo na izvajanje Programa.
   Člen 5
   Posebni cilji
   Posebni cilji Programa so:

               (a)

               zmanjšati upravno obremenitev in stroške gospodarskih subjektov zaradi usklajevanja na podlagi boljše standardizacije in poenostavitve carinskih sistemov in kontrol ter ohranjati odprto in pregledno sodelovanje s poslovnimi subjekti;

               (b)

               opredeliti, razviti in uporabiti najboljšo delovno prakso zlasti na področju predhodnega in naknadnega inšpekcijskega nadzora, analize tveganja, carinskih kontrol in poenostavljenih postopkov;

               (c)

               ohraniti sistem merjenja učinkovitosti carinskih uprav držav članic, da bi se izboljšala njihova uspešnost in učinkovitost;

               (d)

               podpirati ukrepe za preprečevanje nepravilnosti, zlasti s hitrim zagotavljanjem informacij o tveganjih mejnim carinskim organom;

               (e)

               zagotavljanje enotnega in nedvoumnega uvrščanja v tarifo v Skupnosti, zlasti z izboljšanjem usklajenosti in sodelovanja med laboratoriji;

               (f)

               podpirati oblikovanje vseevropskega okolja elektronske carine z razvojem interoperabilnih komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij skupaj s potrebnimi zakonskimi in upravnimi spremembami;

               (g)

               vzdrževati obstoječe komunikacijske in informacijske sisteme ter po potrebi razviti nove sisteme;

               (h)

               izvajati ukrepe, ki bodo zagotavljali podporo carinskim upravam držav, ki se pripravljajo za pristop;

               (i)

               prispevati k razvoju visoko kakovostnih carinskih uprav v tretjih državah;

               (j)

               izboljšati sodelovanje med carinskimi upravami držav članic in tretjih držav, zlasti držav partneric, ki sodelujejo pri Evropski sosedski politiki;

               (k)

               razviti in okrepiti skupno usposabljanje.

         Člen 6
   Delovni program
   Komisija vsako leto oblikuje delovni program v skladu s postopkom, navedenim v členu 20(2).
   POGLAVJE II
   DEJAVNOSTI PROGRAMA
   Člen 7
   Komunikacijski sistemi in sistemi izmenjave informacij
   1.   Komisija in sodelujoče države zagotovijo delovanje komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij iz odstavka 2.
   2.   Komunikacijski sistemi in sistemi izmenjave informacij so:

               (a)

               skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik (CCN/CSI);

               (b)

               računalniško podprt tranzitni sistem (CTS);

               (c)

               tarifni sistemi, zlasti sistem razširjanja podatkov (DDS), kombinirana nomenklatura (KN), informacijski sistem integrirane Skupnosti (TARIC), sistem evropskih zavezujočih tarifnih informacij (EBTI), sistem upravljanja tarifnih kvot in nadzorstva (TQS), informacijski sistem tarifnih opustitev (OPUSTITVE), sistem upravljanja s primerki (SMS), informacijski sistem postopkov predelave (ISPP), evropski carinski seznam kemičnih snovi (ECICS) in sistem registriranih izvoznikov (REX);

               (d)

               sistemi za povečanje varnosti iz Uredbe (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2005 o spremembah Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (6), vključno s sistemom Skupnosti za obvladovanje tveganja, sistemom kontrole izvoza (ECS), sistemom kontrole uvoza (ICS) in sistemom pooblaščenih gospodarskih subjektov (AEO);

               (e)

               kateri koli novi komunikacijski sistemi in sistemi izmenjave informacij, povezani s carino, vključno elektronski carinski sistemi, ter vzpostavljeni v skladu z zakonodajo Skupnosti in predvideni v delovnemu programu, navedenem v členu 6.

         3.   Skupnostne komponente komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij so strojna oprema, programska oprema in omrežne povezave, ki so skupne vsem sodelujočim državam. Komisija sklene v imenu Skupnosti potrebne pogodbe, v katerih je zagotovljena operativnost teh komponent.
   4.   Neskupnostne komponente komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij vključujejo nacionalne podatkovne baze, ki so del teh sistemov, omrežne povezave med skupnostnimi in neskupnostnimi komponentami, ter takšno programsko in strojno opremo, za katero vsaka sodelujoča država meni, da je ustrezna za popolno delovanje navedenih sistemov povsod v njeni upravi. Sodelujoče države zagotovijo stalno delovanje neskupnostnih komponent, ter njihovo interoperabilnost s komponentami Skupnosti.
   5.   Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami uskladi tiste vidike oblikovanja in delovanja skupnostnih in neskupnostnih komponent in infrastrukture, ki so opredeljeni v odstavku 2 in so potrebni za zagotovitev operabilnosti, medsebojne povezave in neprestanih izboljšav. Komisija in sodelujoče države storijo vse, kar je v njihovi moči za upoštevanje časovnih načrtov in rokov, določenih za ta namen.
   6.   Komisija lahko omogoči dostop do CCN/CSI drugim upravam za carinske ali necarinske namene. Za kritje s tem povezanih stroškov se lahko zahteva finančni prispevek.
   Člen 8
   Primerjalna analiza
   Primerjalno analizo v obliki primerjave delovnih metod, postopkov ali procesov, ki vključujejo dogovorjene kazalnike s ciljem opredeliti načine najboljše prakse, lahko izvedeta dve sodelujoči državi ali več.
   Člen 9
   Seminarji in delavnice
   Komisija in sodelujoče države skupaj organizirajo seminarje in delavnice ter zagotovijo razširjanje sklepnih ugotovitev takih seminarjev in delavnic.
   Člen 10
   Projektne skupine in usmerjevalne skupine
   Komisija lahko v sodelovanju s sodelujočimi državami oblikuje projektne skupine, ki so pristojne za izvedbo posebnih nalog, ki jih je treba dokončati v določenem roku, in usmerjevalne skupine za izvedbo dejavnosti, ki so usklajevalnega značaja.
   Člen 11
   Delovni obiski
   1.   Sodelujoče države organizirajo delovne obiske uradnikov. Delovni obiski ne smejo biti daljši od enega meseca. Uradniki in zadevne uprave morajo vsak delovni obisk posvetiti določeni poklicni dejavnosti, jo primerno pripraviti in nato oceniti. Delovni obiski so lahko operativne narave ali pa so ciljno usmerjeni k posameznim prednostnim dejavnostim.
   2.   Sodelujoče države gostujočim uradnikom omogočijo učinkovito sodelovanje pri dejavnostih v upravi gostiteljici. V ta namen so gostujoči uradniki pooblaščeni za izvajanje nalog, ki so jim zaupane. Pristojni organi sodelujočih držav lahko navedeno pooblastilo omejijo, če okoliščine to zahtevajo in zlasti zaradi upoštevanja posebnih zahtev pravnih sistemov posamezne sodelujoče države.
   3.   Med delovnim obiskom se civilnopravna odgovornost uradnika, ki opravlja naloge v okviru izmenjave, obravnava enako kot civilnopravna odgovornost uradnika uprave gostiteljice. Gostujoče uradnike vežejo enaka pravila varovanja poklicne tajnosti kot uradnike uprave gostiteljice.
   Člen 12
   Usposabljanje
   1.   Sodelujoče države v sodelovanju s Komisijo spodbujajo sodelovanje med nacionalnimi ustanovami za usposabljanje, zlasti:

               (a)

               z določitvijo standardov usposabljanja, razvojem obstoječih programov usposabljanja in, kadar je ustrezno, z razvojem obstoječih izobraževalnih ter novih modulov, ki uporabljajo e-učenje, zaradi oblikovanja skupnega jedra za usposabljanje uradnikov na področju celotnega sklopa carinskih predpisov in postopkov, da jim tako omogoči pridobitev potrebnih poklicnih spretnosti in znanja;

               (b)

               kadar je to ustrezno, s spodbujanjem in zagotovitvijo dostopa do tečajev usposabljanja na carinskem področju, ki jih sodelujoča država organizira za svoje uradnike, za uradnike iz vseh sodelujočih držav;

               (c)

               kadar je to ustrezno, z zagotavljanjem potrebne infrastrukture in pripomočkov za skupno e-učenje in vodenje usposabljanja na carinskem področju.

         2.   Sodelujoče države, po potrebi, module e-učenja iz točke (a) odstavka 1, ki se skupaj razvijajo, vključijo v svoje nacionalne programe usposabljanja.
   Sodelujoče države zagotovijo, da je njihovim uradnikom zagotovljeno začetno in nadaljnje usposabljanje, ki je potrebno za pridobitev skupnih poklicnih spretnosti in znanja v skladu s programi usposabljanja. Sodelujoče države spodbujajo jezikovno usposabljanje uradnikov, ki jim je potrebno za osvojitev zadostne ravni jezikovnega znanja, da lahko sodelujejo pri Programu.
   Člen 13
   Ukrepi spremljanja
   1.   Komisija sklene v sodelovanju z državami članicami, katera posamezna področja carinske zakonodaje Skupnosti so lahko predmet spremljanja.
   2.   Takšno spremljanje izvajajo skupne skupine, ki jih sestavljajo carinski uradniki iz držav članic in uradniki Komisije. Te skupine glede na vsebinska vprašanja ali v skladu z regionalnim pristopom obiščejo različne točke na carinskem območju Skupnosti, kjer carinske uprave izvajajo svoje naloge. Skupine analizirajo prakse carine na nacionalni ravni, opredelijo težave pri izvajanju predpisov ter po potrebi dajo predloge za prilagoditev predpisov Skupnosti in delovnih metod z namenom, da se izboljša uspešnost carinskih dejavnosti v celoti. Poročila skupin se pošljejo državam članicam in Komisiji.
   Člen 14
   Sodelovanje pri dejavnostih v okviru Programa
   Predstavniki mednarodnih organizacij, uprav tretjih držav in gospodarskih subjektov ter njihovih organizacij lahko sodelujejo v dejavnostih, organiziranih v okviru Programa, kadar koli je koristno za dosego ciljev iz členov 4 in 5.
   Člen 15
   Skupna uporaba informacij
   Komisija v sodelovanju s sodelujočimi državami razvije skupno uporabo informacij, ki so pridobljene pri dejavnostih Programa.
   POGLAVJE III
   FINANČNE DOLOČBE
   Člen 16
   Finančni okvir
   1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa v obdobju od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 znašajo 323 800 000 EUR.
   2.   Letno dodelitev proračunskih sredstev odobri proračunski organ v mejah večletnega načrta finančnega okvira, v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju.
   Člen 17
   Izdatki
   1.   Izdatke, potrebne za izvedbo Programa, krijejo Skupnost in sodelujoče države v skladu z odstavki 2 do 5.
   2.   Skupnost krije naslednje izdatke:

               (a)

               stroške nabave, razvoja, vgradnje, vzdrževanja in dnevnega delovanja skupnostnih komponent komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij, navedenih v členu 7(3);

               (b)

               potne stroške in nadomestilo za stroške bivanja uradnikov iz sodelujočih držav v zvezi s primerjalnimi analizami, delovnimi obiski, seminarji in delavnicami, projektnimi skupinami ter usmerjevalnimi skupinami, usposabljanjem in ukrepi spremljanja;

               (c)

               organizacijske stroške seminarjev in delavnic;

               (d)

               potne stroške in nadomestilo za stroške bivanja zaradi sodelovanja zunanjih strokovnjakov in sodelujočih iz člena 14;

               (e)

               stroške nabave, razvoja, vgradnje in vzdrževanja sistemov usposabljanja in modulov usposabljanja, kadar so skupni za vse sodelujoče države;

               (f)

               stroške morebitnih drugih dejavnosti, navedenih v točki (h) člena 1(2), v višini največ 5 % celotnih stroškov Programa.

         3.   Sodelujoče države krijejo naslednje izdatke:

               (a)

               stroške nabave, razvoja, namestitve, vzdrževanja in dnevnega delovanja neskupnostnih komponent komunikacijskih sistemov in sistemov izmenjave informacij, navedenih v členu 7(4);

               (b)

               stroške, povezane z začetnim in nadaljnjim usposabljanjem svojih uradnikov, zlasti z njihovim jezikovnim usposabljanjem.

         4.   Sodelujoče države sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo dodeljenih proračunskih sredstev v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.
   Komisija v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), določi pravila, ki se nanašajo na plačilo stroškov, in jih sporoči sodelujočim državam.
   5.   Z dodeljenimi finančnimi sredstvi za Program se lahko krijejo tudi stroški, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, neposredno potrebnih za upravljanje Programa in dosego njegovih ciljev, predvsem študij, sestankov, dejavnosti informiranja in objave, stroški, povezani z IT omrežji za izmenjavo informacij, in vsi drugi stroški upravne in tehnične pomoči, ki pri Komisiji lahko nastanejo pri upravljanju Programa.
   Člen 18
   Uporabnost Finančne uredbe
   Finančna uredba se uporablja za vse subvencije, odobrene v skladu z obstoječo odločbo v smislu naslova VI Finančne uredbe. Zlasti je za subvencije potrebno predhodno pisno soglasje upravičenca v smislu člena 108 Finančne uredbe in na podlagi pravil za izvajanje, sprejetih v skladu z Uredbo, v katerem je navedeno, da upravičenec sprejme revizijo Računskega sodišča glede uporabe dodeljenih sredstev.
   Člen 19
   Finančni nadzor
   Odločitve o financiranju in vsi sporazumi ali pogodbe, ki izhajajo iz te odločbe, so predmet finančnega nadzora in po potrebi revizij Komisije na kraju samem, v katere je vključen Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in Računskega sodišča. Takšne revizije se lahko opravijo brez predhodne najave.
   POGLAVJE IV
   DRUGE DOLOČBE
   Člen 20
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga „Odbor Carina 2013“ (v nadaljevanju „odbor“).
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.
   Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
   Člen 21
   Nadaljnje spremljanje
   Komisija Program stalno ocenjuje skupaj s sodelujočimi državami.
   Člen 22
   Vmesne in končne ocene
   1.   Vmesne in končne ocene Programa se opravijo v okviru pristojnosti Komisije na podlagi poročil iz odstavka 2 in drugih ustreznih informacij. Program se ocenjuje glede na cilje, opredeljene v členih 4 in 5.
   Vmesna ocena je pregled rezultatov, pridobljenih na podlagi vmesne točke trajanja Programa glede učinkovitosti in uspešnosti, ter nadaljnje ustreznosti začetnih ciljev Programa. Poleg tega oceni porabo sredstev in napredek pri nadaljnjem spremljanju in izvajanju.
   Končna ocena se osredotoči na učinkovitost in uspešnost dejavnosti v okviru Programa.
   2.   Sodelujoče države Komisiji predložijo naslednja ocenjevalna poročila:

               (a)

               pred 1. aprilom 2011 vmesno ocenjevalno poročilo o ustreznosti, učinkovitosti in uspešnosti Programa;

               (b)

               pred 1. aprilom 2014 končno ocenjevalno poročilo, ki med drugim vsebuje oceno učinkovitosti in uspešnosti Programa.

         3.   Komisija na podlagi poročil iz odstavka 2 in drugih ustreznih informacij predloži Evropskemu parlamentu in Svetu naslednja ocenjevalna poročila:

               (a)

               pred 1. avgustom 2011 vmesno ocenjevalno poročilo in sporočilo o umestnosti nadaljevanja Programa;

               (b)

               pred 1. avgustom 2014 končno ocenjevalno poročilo.

         Ta poročila se pošljejo v vednost Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
   Člen 23
   Razveljavitev
   Odločba št. 253/2003/ES se razveljavi s 1. januarjem 2008.
   Vendar finančne obveznosti, povezane z ukrepi iz navedene odločbe, še naprej veljajo v skladu z navedeno odločbo do njihove izpolnitve.
   Člen 24
   Začetek veljavnosti
   Ta odločba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2008.
   Člen 25
   Naslovljenci
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 23. maja 2007

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednik

         G. GLOSER

      (1)  UL C 324, 30.12.2006, str. 78.

      (2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 16. aprila 2007.

      (3)  UL L 36, 12.2.2003, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

      (4)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      (6)  UL L 117, 4.5.2005, str. 13.

      (7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.


title: 2013/756/EU: Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o določitvi stališča, ki ga bo zavzela Evropska unija v Odboru za vladne nabave v zvezi s sklepi o izvajanju nekaterih določb Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah

text:
               14.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 335/32

         SKLEP SVETA
   z dne 2. decembra 2013
   o določitvi stališča, ki ga bo zavzela Evropska unija v Odboru za vladne nabave v zvezi s sklepi o izvajanju nekaterih določb Protokola o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah
   (2013/756/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogajanja o reviziji Sporazuma STO o vladnih nabavah (GPA iz leta 1994) so se začela januarja 1999 na podlagi člena XXIV:7(b) in (c) GPA iz leta 1994.

               (2)

               Pogajanja je izvedla Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ustanovljenim s členom 207(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (3)

               V okviru navedenih pogajanj so pogajalci 30. marca 2012 dosegli sporazum o Protokolu o spremembi Sporazuma o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Protokol) ter o sedmih sklepih, ki jih mora sprejeti Odbor za vladne nabave, ki bi sprožili izvajanje nekaterih določb Protokola, takoj ko ta začne veljati. Navedeni sklepi so: (i) Sklep Odbora za vladne nabave o zahtevah glede obveščanja v skladu s členoma XIX in XXII Sporazuma; (ii) Sklep Odbora za vladne nabave o sprejetju delovnih programov; (iii) Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o malih in srednjih podjetjih; (iv) Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu za zbiranje in sporočanje statističnih podatkov; (v) Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o trajnostnem naročanju; (vi) Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic; (vii) Sklepa o delovnem programu o varnostnih standardih pri mednarodnih naročilih (v nadaljnjem besedilu skupaj imenovani: sklepi);

               (4)

               Postopek za začetek učinkovanja sporazuma, doseženega 30. marca 2012, zahteva, da Odbor o vladnih nabavah na svoji prvi seji po začetku veljavnosti Protokola sprejme odločitev o potrditvi sklepov in začetku njihove veljavnosti na dan začetka veljavnosti Protokola.

               (5)

               Ker sklepi olajšujejo izvajanje načel revidiranega GPA iz leta 1994 in prispevajo k odpravi diskriminatornih praks, bo sprejetje sklepov nadalje olajšalo odpiranje vladnih nabav.

               (6)

               Zato je primerno določiti stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Odboru za vladne nabave v zvezi s sklepi o izvajanju nekaterih določb Protokola –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Odboru za vladne nabave, je potrditev sprejetja naslednjih sklepov:

               (i)

               Sklep Odbora za vladne nabave o zahtevah glede obveščanja v skladu s členoma XIX in XXII Sporazuma;

               (ii)

               Sklep Odbora za vladne nabave o sprejetju delovnih programov;

               (iii)

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o malih in srednjih podjetjih;

               (iv)

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu za zbiranje in sporočanje statističnih podatkov;

               (v)

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o trajnostnem naročanju;

               (vi)

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic;

               (vii)

               Sklep o delovnem programu o varnostnih standardih pri mednarodnih naročilih;

         in dogovor o začetku veljavnosti navedenih sklepov na dan začetka veljavnosti Protokola o spremembi GPA iz leta 1994.
   To stališče izrazi Komisija.
   Besedilo sklepov je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 2. decembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GUSTAS

      PRILOGA

                  Priloga A

               Sklep Odbora za vladne nabave o zahtevah glede obveščanja v skladu s členoma XIX in XXII Sporazuma …

                  Priloga B

               Sklep Odbora za vladne nabave o sprejetju delovnih programov …

                  Priloga C

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o malih in srednjih podjetjih …

                  Priloga D

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu za zbiranje in sporočanje statističnih podatkov…

                  Priloga E

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o trajnostnem naročanju …

                  Priloga F

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic …

                  Priloga G

               Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o varnostnih standardnih pri mednarodnih naročilih …

         PRILOGA A

            Sklep Odbora za vladne nabave o zahtevah glede obveščanja v skladu s členoma XIX in XXII Sporazuma
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU pomena preglednosti zakonov in predpisov, povezanih s tem Sporazumom, vključno z njihovimi spremembami, kot zahteva člen XXII:5 Sporazuma,
            OB UPOŠTEVANJU POMENA vzdrževanja pravilnih seznamov subjektov, ki so kriti v skladu s prilogami pogodbenice k Dodatku I Sporazuma, v skladu s členom XIX Sporazuma,
            OB PRIZNAVANJU izzivov za pogodbenice v zvezi s pravočasnim obveščanjem Odbora o spremembah zakonov in predpisov, povezanih s Sporazumom, kot zahteva člen XXII:5 Sporazuma, in o predlaganih popravkih njihovih prilog k Dodatku I, kot zahteva člen XIX:1 Sporazuma,
            OB UPOŠTEVANJU, da določbe člena XIX Sporazuma razlikujejo med obvestili o predlaganih popravkih, ki ne spreminjajo medsebojno dogovorjenega kritja, določenega v Sporazumu, ter drugimi vrstami predlaganih sprememb prilog k Dodatku I,
            OB PRIZNAVANJU, da so tehnološke spremembe številnim pogodbenicam omogočile uporabo elektronskih sredstev za zagotavljanje informacij o njihovih ureditvah vladnih nabav in za obveščanje pogodbenic o spremembah teh režimov –
            SKLENIL NASLEDNJE:

               Letna obvestila o spremembah zakonov in predpisov

                        1.

                        Kadar pogodbenica vzdržuje uradno določen elektronski medij s povezavami na obstoječe zakone in predpise, povezane s tem sporazumom, ter so njeni zakoni in predpisi na voljo v enem izmed uradnih jezikov STO in so takšni mediji navedeni v Dodatku II, lahko pogodbenica izpolni zahtevo iz člena XXII:5 tako, da ob koncu vsakega leta obvesti Odbor o vseh spremembah, razen če so spremembe vsebinske, tj. lahko vplivajo na obveznosti pogodbenice v skladu s sporazumom; v takšnih primerih mora obvestilo poslati takoj.

                        2.

                        Pogodbenice imajo možnost razpravljati o letnem obvestilu pogodbenice na prvem neuradnem zasedanju Odbora v naslednjem letu.

               Predlagani popravki prilog pogodbenice k Dodatku 1

                        3.

                        Naslednje spremembe prilog pogodbenice k Dodatku I se štejejo za popravek v skladu s členom XIX Sporazuma:

                                    (a)

                                    sprememba imena subjekta;

                                    (b)

                                    združitev dveh ali več subjektov, navedenih v prilogi, in

                                    (c)

                                    delitev subjekta iz priloge na dva ali več subjektov, ki se dodajo subjektom, navedenim v isti prilogi.

                        4.

                        V primeru predlaganih popravkov prilog pogodbenice iz Dodatka I, zajetih v odstavku 3, pogodbenica vsaki dve leti obvesti Odbor, začne pa z začetkom veljavnosti Protokola o spremembi obstoječega sporazuma (1994).

                        5.

                        Pogodbenica lahko obvesti Odbor o vsakem ugovoru k predlaganim popravkom v 45 dneh od datuma pošiljanja obvestila pogodbenicam. V skladu s členom XIX:2 pogodbenica, kadar vloži ugovor, navede razloge za ugovor, vključno z razlogi, zakaj meni, da bi predlagani popravek vplival na medsebojno dogovorjeno kritje v skladu s Sporazumom, ter zato za predlagan popravek odstavek 3 ne velja. Če ni pisnih ugovorov, začnejo predlagani popravki veljati 45 dni po razpošiljanju obvestila, kot je določeno v členu XIX:5(a).

                        6.

                        V štirih letih po sprejetju tega sklepa pogodbenice preučijo njegovo delovanje in učinkovitost ter sprejmejo vse potrebne prilagoditve.

         PRILOGA B

            Sklep Odbora za vladne nabave o sprejetju delovnih programov
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da lahko v skladu s členom XXII:8(b) Odbor sprejme sklep, v katerem navede dodatne delovne programe, ki jih Odbor izvaja za olajšanje izvajanja Sporazuma in pogajanj, določenih v členu XXII:7 Sporazuma –
            SKLENIL NASLEDNJE:

                        1.

                        Naslednji delovni programi se dodajo na seznam delovnih programov, o katerih Odbor opravi nadaljnje delo:

                                    (a)

                                    pregled uporabe, preglednosti in pravnih okvirov javno-zasebnih partnerstev ter njihovega razmerja do kritih naročil;

                                    (b)

                                    dobre in slabe strani razvoja skupne nomenklature za blago in storitve, ter

                                    (c)

                                    dobre in slabe strani razvoja standardiziranih obvestil.

                        2.

                        Odbor oblikuje področje uporabe in časovni razpored za vsak takšen delovni program na poznejši datum.

                        3.

                        Odbor redno pregleduje ta seznam programov in sprejme ustrezne prilagoditve.

         PRILOGA C

            Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o malih in srednjih podjetjih
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da člen XXII:8(a) sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum) določa, da pogodbenice sprejmejo in redno pregledujejo delovni program, vključno z delovnim programom o malih in srednjih podjetjih,
            OB PRIZNAVANJU pomena olajševanja sodelovanja malih in srednjih podjetij pri vladnih nabavah, in
            OB PRIZNAVANJU, da so se pogodbenice v členu XXII:6 dogovorile, da se bodo izogibale uvajanju ali nadaljnji uporabi diskriminatornih ukrepov, ki izkrivljajo odprta naročila –
            SPREJEL DELOVNI PROGRAM O MALIH IN SREDNJIH PODJETJIH:
            1.   Začetek delovnega programa o malih in srednjih podjetjih

            Na prvem srečanju Odbora po začetku veljavnosti Protokola o spremembi k obstoječemu sporazumu (1994), začne Odbor izvajati delovni program o malih in srednjih podjetjih. Odbor pregleda ukrepe in politike za mala in srednja podjetja, ki jih pogodbenice uporabljajo za pomoč, spodbujanje ali olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pri vladnih nabavah, ter pripravi poročilo o rezultatih pregleda.
            2.   Izogibanje diskriminatornim ukrepom za mala in srednja podjetja

            Pogodbenice se izogibajo uvajanju diskriminatornih ukrepov, ki dajejo prednost le domačim malim in srednjim podjetjem, ter nove pogodbenice odvračajo od uvajanja takšnih ukrepov in politik.
            3.   Program o preglednosti ter raziskava o malih in srednjih podjetij

            3.1   Program o preglednosti

            Ob začetku veljavnosti Protokola o spremembi obstoječega Sporazuma (1994) pogodbenice, ki imajo v svojem Dodatku I posebne določbe o malih in srednjih podjetjih, vključno z rezervacijami, Komisijo obvestijo o takšnih ukrepih in politikah. Obvestilo mora vključevati popoln opis ukrepov in politik, njihovih zadevnih pravnih okvirov, skupaj z njihovim delovanjem in vrednostjo naročila, za katerega veljajo ti ukrepi. Poleg tega pogodbenice obvestijo Odbor o vsaki vsebinski spremembi takšnih ukrepov in politik v skladu s členom XXII:5 Sporazuma.
            3.2   Raziskava o malih in srednjih podjetjih

                        (a)

                        Odbor opravi raziskavo med pogodbenicami, in sicer z uporabo vprašalnika za pridobitev informacij o ukrepih in politikah, ki se uporabljajo za pomoč, spodbujanje ali olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pri vladnih nabavah. Vprašalnik mora biti zastavljen tako, da se od vsake pogodbenice pridobijo naslednje informacije:

                                    (i)

                                    opis ukrepov in politik, ki jih uporabljajo pogodbenice, vključno z gospodarskimi, socialnimi in drugimi cilji ukrepov in politik, ter kako se z njimi upravlja;

                                    (ii)

                                    kako pogodbenica opredeljuje mala in srednja podjetja;

                                    (iii)

                                    v kolikšnem obsegu ima pogodbenica specializirane agencije ali institucije za pomoč malim in srednjim podjetjem v zvezi z vladnimi nabavami;

                                    (iv)

                                    stopnjo sodelovanja pri vladnih nabavah v smislu vrednosti in števila pogodb, oddanih malim in srednjim podjetjem;

                                    (v)

                                    opis ukrepov in politik v zvezi z malimi in srednjimi podjetji glede oddaje naročil podizvajalcem, vključno s cilji, jamstvi in spodbudami za podizvajanje;

                                    (vi)

                                    olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pri oddaji skupnih ponudb (z drugimi velikimi ali malimi dobavitelji);

                                    (vii)

                                    ukrepi in politike, ki so osredotočeni na zagotavljanje priložnosti malim in srednjim podjetjem za sodelovanje pri vladnih nabavah (kot je boljša preglednost in razpoložljivost informacij o vladnih nabavah za mala in srednja podjetja; poenostavitev kvalifikacij za sodelovanje na razpisu; zmanjšanje velikosti naročil; ter zagotavljanje pravočasnih plačil za dostave blaga in izvedbo storitev), ter

                                    (viii)

                                    uporaba ukrepov in politik glede vladne nabave za spodbujanje inovativnosti malih in srednjih podjetij.

                        (b)

                        Zbiranje odgovorov v okviru raziskave o malih in srednjih podjetjih s strani Sekretariata STO:
                        Sekretariat STO določi rok za pošiljanje odgovorov na vprašalnik Sekretariatu STO s strani vseh pogodbenic STO. Po prejemu odgovorov sekretariat pripravi zbirko odgovorov in pogodbenicam pošlje odgovore in zbirko. Sekretariat vključi seznam pogodbenic, ki še niso odgovorile.

                        (c)

                        Izmenjave med pogodbenicami o odgovorih na vprašalnike o malih in srednjih podjetjih:
                        Na podlagi dokumenta, ki ga je pripravil Sekretariat STO, Odbor določi obdobje za izmenjavo vprašanj, zahtevkov za dodatne informacije in pripomb na odgovore drugih pogodbenic.

                  4.   Ocena rezultatov raziskave o malih in srednjih podjetjih ter upoštevanje njenih izsledkov

            4.1   Ocena rezultatov raziskave o malih in srednjih podjetjih

            Odbor opredeli ukrepe in politike, za katere meni, da so najboljše prakse za spodbujanje in olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pogodbenic pri vladnih nabavah, ter pripravi poročilo, ki vključuje najboljše prakse ukrepov in politik ter seznam drugih ukrepov.
            4.2   Upoštevanje izsledkov raziskave o malih in srednjih podjetjih

                        (a)

                        Pogodbenice spodbujajo sprejetje najboljših praks, opredeljenih v oceni raziskave, za spodbujanje in olajševanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pogodbenic pri vladnih nabavah.

                        (b)

                        V zvezi z drugimi ukrepi Odbor spodbuja pogodbenice, ki izvajajo take ukrepe, naj jih pregledajo z namenom njihove odprave ali uporabe za mala in srednja podjetja drugih pogodbenic. Te pogodbenice Odbor obvestijo o rezultatu pregleda.

                        (c)

                        Pogodbenice, ki ohranjajo druge ukrepe, vključijo vrednost naročila, za katerega veljajo ti ukrepi, v statistiko, ki jo predložijo Odboru v skladu s členom XVI:4 Sporazuma.

                        (d)

                        Pogodbenice lahko zahtevajo vključitev takšnih drugih ukrepov v prihodnja pogajanja v skladu s členom XXII:7 Sporazuma, pri čemer pogodbenica, ki izvaja take ukrepe, takšne zahtevke obravnava ugodno.

                  5.   Pregled

            Dve leti po začetku veljavnosti Protokola o spremembi obstoječega Sporazuma (1994) Odbor pregleda učinek najboljših praks na povečanje sodelovanja malih in srednjih podjetij pogodbenic pri vladnih nabavah ter preuči, ali bi druge prakse nadalje izboljšale sodelovanje malih in srednjih podjetij. Prav tako lahko preuči učinek drugih ukrepov na sodelovanje malih in srednjih podjetij drugih pogodbenic pri vladnih nabavah pogodbenic, ki ohranjajo takšne ukrepe.

         PRILOGA D

            Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu za zbiranje in sporočanje statističnih podatkov
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da člen XXII:8(a) Sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum) določa, da pogodbenice sprejmejo in redno pregledujejo delovni program, vključno z delovnim programom za zbiranje in poročanje statističnih podatkov,
            OB UPOŠTEVANJU pomena zbiranja in poročanja statističnih podatkov, kot zahteva člen XVI:4 Sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum), za zagotavljanje preglednosti naročanja, ki je krito v skladu s Sporazumom,
            OB UPOŠTEVANJU, da bi lahko bili statistični podatki, ki kažejo, v kakšnem obsegu pogodbenice naročajo blago in storitve, krite s Sporazumom, od drugih pogodbenic Sporazuma, pomembno orodje pri spodbujanju drugih članic STO, da pristopijo k Sporazumu,
            OB PRIZNAVANJU splošnih izzivov pogodbenic Sporazuma pri zbiranju podatkov na področju vladnih nabav ter zlasti pri določanju države izvora blaga in storitev, ki jih naročajo v skladu s Sporazumom, in
            OB PRIZNAVANJU, da pogodbenice uporabljajo različne metodologije zbiranja statističnih podatkov za izpolnitev zahtev glede poročanja iz člena XVI:4 Sporazuma ter lahko uporabljajo različne metodologije zbiranja podatkov za vladne subjekte na centralni ravni in vladne subjekte na podcentralni ravni –
            SPREJEL NASLEDNJI DELOVNI PROGRAM V ZVEZI Z ZBIRANJEM IN POROČANJEM STATISTIČNIH PODATKOV:
            1.   Začetek delovnega programa o zbiranju in poročanju statističnih podatkov

            Na prvem srečanju Odbora po začetku veljavnosti Protokola o spremembi k obstoječemu sporazumu (1994) začne Odbor izvajati delovni program o zbiranju in poročanju statističnih podatkov. Odbor pregleda zbiranje in poročanje statističnih podatkov s strani pogodbenic, preuči možnosti za njihovo uskladitev in pripravi poročilo o rezultatih.
            2.   Predložitev podatkov s strani pogodbenic

            Odbor se dogovori o datumu, do katerega mu mora vsaka pogodbenica predložiti naslednje informacije v zvezi s statističnimi podatki o naročilih, ki so krita v skladu s Sporazumom:

                        (a)

                        opis metodologije, ki jo uporablja za zbiranje, vrednotenje in poročanje statističnih podatkov pod in nad pragi iz Sporazuma ter za naročanje, opisano v odstavku 4.2(c) delovnega programa za mala in srednja podjetja, vključno s tem, ali podatki o naročanju, ki je krito v skladu s Sporazumom, temeljijo na celotni vrednosti oddanih naročil ali na skupnih odhodkih za naročila v danem časovnem obdobju;

                        (b)

                        ali statistični podatki, ki jih zbere, vključujejo državo porekla blaga ali storitev, ki so predmet naročila, ter če da, kako določi ali oceni državo porekla ter tehnične ovire pri zbiranju podatkov o državi porekla;

                        (c)

                        razlaga klasifikacij, uporabljenih v statističnih poročilih, in

                        (d)

                        opis virov podatkov.

                  3.   Zbirka predloženih podatkov

            Sekretariat pripravi zbirko predloženih podatkov in jo skupaj s predloženimi podatki razpošlje pogodbenicam. Sekretariat vključi seznam pogodbenic, ki še niso predložile podatkov.
            4.   Priporočila

            Odbor pregleda predložene podatke pogodbenic in pripravi priporočila o naslednjem:

                        (a)

                        ali bi morale pogodbenice sprejeti skupno metodo za zbiranje statističnih podatkov;

                        (b)

                        ali lahko pogodbenice standardizirajo klasifikacije pri statističnih podatkih, ki se poročajo Odboru;

                        (c)

                        sredstvih za olajšanje zbiranja podatkov o državi porekla blaga in storitev, ki so krite v skladu s tem sporazumom, ter

                        (d)

                        drugih tehničnih vprašanjih, ki jih katera koli pogodbenica izpostavi v zvezi s poročanjem podatkov o vladnih nabavah.

                  5.   Odbor po potrebi oblikuje priporočila v zvezi z naslednjim:

                        (a)

                        možno uskladitvijo poročanja statističnih podatkov s ciljem vključitve statistike o vladnih nabavah v letna poročila STO;

                        (b)

                        tehnično pomočjo sekretariata članicam STO, ki so v postopku pristopanja k Sporazumu, v zvezi s statističnim poročanjem, in

                        (c)

                        sredstvi za zagotovitev, da imajo članice STO, ki pristopajo k Sporazumu, ustrezna sredstva za izpolnitev zahtev v zvezi z zbiranjem in poročanjem statističnih podatkov.

                  6.   Analiza podatkov

            Odbor preuči, kako je mogoče statistične podatke, ki jih pogodbenice vsako leto predložijo sekretariatu, uporabiti za nadaljnje analize z namenom večjega razumevanja gospodarskega pomena Sporazuma, vključno z učinkom pragov na izvajanje Sporazuma.

         PRILOGA E

            Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o trajnostnem naročanju
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da člen XXII:8(a) Sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum) določa, da pogodbenice sprejmejo in redno pregledujejo delovni program, vključno z delovnim programom o trajnostnem naročanju,
            OB PRIZNAVANJU, da je več pogodbenic oblikovalo nacionalne in podnacionalne politike za trajnostno naročanje,
            OB POTRDITVI pomena zagotavljanja, da se vsa naročila izvedejo v skladu z načeloma nediskriminacije in preglednosti, kot se odražata v Sporazumu –
            SPREJEL DELOVNI PROGRAM O TRAJNOSTNEM NAROČANJU:
            1.   Začetek delovnega programa o trajnostnem naročanju

            Na prvem srečanju Odbora po začetku veljavnosti Protokola o spremembi k obstoječemu sporazumu (1994) Odbor začne delovni program o trajnostnem naročanju.
            2.   Delovni program preuči teme, ki vključujejo:

                        (a)

                        cilje trajnostnega naročanja;

                        (b)

                        načine, kako je koncept trajnostnega naročanja vključen v nacionalne in podnacionalne politike naročanja;

                        (c)

                        načine, kako izvajati trajnostno naročanje tako, da je to skladno z načelom „najboljša vrednost za denar“, in

                        (d)

                        načine, na katere je mogoče izvajati trajnostno naročanje tako, da je skladno z obveznostmi pogodbenic glede mednarodne trgovine.

                  3.   Odbor opredeli ukrepe in politike, za katere meni, da predstavljajo trajnostno naročanje, ki se izvaja tako, da je skladno z načelom „najboljša vrednost za denar“ in obveznostmi pogodbenic glede mednarodne trgovine, ter pripravi poročilo s seznamom najboljših praks ukrepov in politik.

         PRILOGA F

            Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da člen XXII:8(a) Sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum) določa, da pogodbenice sprejmejo in redno pregledujejo delovni program, vključno z delovnim programom o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic,
            OB PRIZNAVANJU, da so pogodbenice vključile izključitve in omejitve v njihove zadevne priloge k Dodatku I Sporazuma (izključitve in omejitve),
            OB PRIZNAVANJU pomena preglednih ukrepov v zvezi z vladnimi nabavami, in
            OB UPOŠTEVANJU pomena postopnega zmanjševanja in odpravljanja izključitev in omejitev v prihodnjih pogajanjih, določenih v členu XXII:7 Sporazuma –
            SPREJEL NASLEDNJI DELOVNI PROGRAM V ZVEZI Z OMEJITVAMI IN IZKLJUČITVAMI V PRILOGAH POGODBENIC:
            1.   Začetek delovnega programa o izključitvah in omejitvah

            Na prvem srečanju Odbora po začetku veljavnosti Protokola o spremembi k obstoječemu Sporazumu (1994) Odbor začne delovni program o izključitvah in omejitvah v prilogah pogodbenic s ciljem:

                        (a)

                        izboljšati preglednost v zvezi s področjem uporabe in učinkom izključitev in omejitev, določenih v prilogah pogodbenic k Dodatku I k Sporazumu, in

                        (b)

                        zagotoviti informacije v zvezi z izključitvami in omejitvami za olajšanje pogajanj, določenih v členu XXII:7 Sporazuma.

                  2.   Program preglednosti

            Vsaka pogodbenica Odboru najpozneje šest mesecev po začetku delovnega programa predloži seznam:

                        (a)

                        izključitev, ki so specifične za zadevno državo in so vključene v njene priloge k Dodatku I k Sporazumu, ter

                        (b)

                        vseh drugih izključitev ali omejitev, določenih v prilogah k Dodatku I k Sporazumu, ki spadajo na področje uporabe člena II:2(e) Sporazuma, razen za izključitve ali omejitve, ki se pregledujejo v okviru delovnega programa za mala in srednja podjetja, ali kadar ima pogodbenica obveznost za postopno odpravo izključitve ali omejitve v prilogi k Dodatku I k Sporazumu.

                  3.   Zbirka predloženih podatkov

            Sekretariat pripravi zbirko predloženih podatkov in jo skupaj s predloženimi podatki razpošlje pogodbenicam. Sekretariat vključi seznam pogodbenic, ki še niso predložile podatkov.
            4.   Zahtevki za dodatne informacije

            Vsaka pogodbenica lahko redno zahteva dodatne informacije v zvezi z vsako izključitvijo ali omejitvijo znotraj področja uporabe odstavka 2(a) in (b), vključno z ukrepi, ki spadajo na področje uporabe vsake izključitve ali omejitve, njihovega pravnega okvira, izvedbenih politik in praks ter vrednosti naročila, ki je predmet takšnih ukrepov. Pogodbenica, ki prejme takšen zahtevek, nemudoma predloži zahtevane informacije.
            5.   Zbirka dodatnih informacij

            Sekretariat pripravi zbirko dodatnih informacij v zvezi z vsako pogodbenico in jo razpošlje pogodbenicam.
            6.   Pregled s strani Odbora

            Na letnem zasedanju, določenem v členu XXI:3(a) Sporazuma, Odbor pregleda informacije, ki mu jih predložijo pogodbenice, da bi ugotovil, ali zagotavljajo:

                        (a)

                        najvišjo možno stopnjo preglednosti v zvezi z izključitvami in omejitvami, določenimi v prilogah pogodbenic k Dodatku I k Sporazumu, in

                        (b)

                        zadovoljive informacije za olajšanje pogajanj, določene v členu XXII:7 Sporazuma.

                  7.   Nova pogodbenica, ki pristopa k Sporazumu

            Nova pogodbenica, ki pristopi k Sporazumu, predloži Odboru seznam iz odstavka 2 v šestih mesecih po pristopu.

         PRILOGA G

            Sklep Odbora za vladne nabave o delovnem programu o varnostnih standardnih pri mednarodnih naročilih
            Sklep z dne 30. marca 2012
            ODBOR ZA VLADNE NABAVE JE –
            OB UPOŠTEVANJU, da člen XXII:8(a) Sporazuma o vladnih nabavah (Sporazum) določa, da pogodbenice sprejmejo in redno pregledujejo delovni program, vključno z delovnim programom o varnostnih standardih pri mednarodnih naročilih,
            OB UPOŠTEVANJU, da člen X:1 Sporazuma določa, da naročniki „ne pripravijo, sprejmejo ali uporabijo nobene tehnične specifikacije z namenom ali učinkom oblikovati nepotrebne ovire za mednarodno trgovino“,
            OB UPOŠTEVANJU, da člen III:2(a) Sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da bi uvedla ali izvršila ukrepe, ki so potrebni za zaščito javne varnosti, če se takšni ukrepi ne izvajajo na način, ki bi pomenil samovoljno ali neutemeljeno diskriminacijo ali zakrito omejitev mednarodne trgovine,
            OB PRIZNAVANJU potrebe po uravnoteženem pristopu med javno varnostjo in nepotrebnimi ovirami mednarodni trgovini,
            OB PRIZNAVANJU, da imajo različne prakse med pogodbenicami v zvezi z javno varnostjo negativen učinek na izvajanje Sporazuma –
            SPREJEL NASLEDNJI DELOVNI PROGRAM V ZVEZI Z VARNOSTNIMI STANDARDI:

                        1.

                        Začetek delovnega programa o varnostnih standardih pri mednarodnih naročilih: na prvem srečanju Odbora po začetku veljavnosti Protokola o spremembi k obstoječemu Sporazumu (1994) Odbor začne delovni program o varnostnih standardih pri mednarodnih naročilih.

                        2.

                        Delovni program preuči teme z namenom izmenjave najboljših praks na področjih, ki vključujejo:

                                    (a)

                                    način, kako pogodbenice obravnavajo vprašanja javne varnosti v zakonodaji, predpisih in praksah, ter smernice v zvezi z izvajanjem Sporazuma s strani naročnikov;

                                    (b)

                                    razmerje med določbami o tehničnih specifikacijah v členu X in zaščiti javne varnosti v členu III Sporazuma ter prilogah pogodbenic k Dodatku 1;

                                    (c)

                                    najboljše prakse, ki jih je mogoče sprejeti za zaščito javne varnosti ob upoštevanju določb o tehničnih specifikacijah in razpisni dokumentaciji iz člena X.

                        3.

                        Odbor oblikuje področje uporabe in časovni razpored za preučevanje vsake teme, opredeljene v odstavku 2. Odbor pripravi poročilo, ki povzema rezultat njegove preučitve teh vprašanj, in navaja najboljše prakse iz odstavka 2(c).