title: 2014/415/EU: Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije

text:
               1.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/53

         SKLEP SVETA
   z dne 24. junija 2014
   o načinu izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije

      (2014/415/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega stavka člena 222(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ta sklep zadeva izvajanje člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (v nadaljnjem besedilu: solidarnostna klavzula) s strani Unije. Ne zadeva izvajanja solidarnostne klavzule s strani držav članic v skladu s členom 222(2) PDEU. V skladu z Izjavo (št. 37) o členu 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije lahko država članica izbere najustreznejša sredstva za izpolnitev lastne zaveze solidarnosti do druge države članice.

               (2)

               Če je država članica žrtev terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, Unija in države članice v skladu s členom 222(1) PDEU delujejo skupaj v duhu solidarnosti. Prizadevati si je treba za skladnost in dopolnjevanje ukrepov Unije in držav članic v korist državi članici, ki uveljavlja solidarnostno klavzulo, in v izogib podvajanju prizadevanj. Ker se morajo države članice v Svetu usklajevati za izpolnitev lastnih zavez solidarnosti iz člena 222(2) PDEU, je primerno urediti usklajevanje v Svetu glede izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije.

               (3)

               Ureditev usklajevanja v Svetu bi morala temeljiti na enotnih ureditvah EU za politično odzivanje na krize (IPCR), ki jih je Svet odobril 25. junija 2013 in v katerih je navedeno, da IPCR podpirajo tudi način izvajanja solidarnostne klavzule. Ustrezno je, da Svet prilagodi ureditve IPCR, zlasti v primeru pregleda.

               (4)

               Izvajanje solidarnostne klavzule s strani Unije bi moralo temeljiti na obstoječih instrumentih, kolikor je to mogoče; povečevati učinkovitost s krepitvijo usklajevanja in preprečevanjem podvajanja; potekati brez dodatnih virov; državam članicam zagotavljati preprost in jasen vmesnik na ravni Unije ter spoštovati pristojnosti vsake institucije in službe Unije.

               (5)

               V solidarnostni klavzuli je Unija pozvana, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva. Ustrezna sredstva vključujejo strategijo notranje varnosti Evropske unije, mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite, vzpostavljen s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) (v nadaljnjem besedilu: mehanizem Unije), Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter strukture, oblikovane v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP).

               (6)

               Področje uporabe načina izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije bi bilo treba jasno opredeliti.

               (7)

               Kar zadeva boj proti terorizmu, je strateški okvir za ukrepanje Unije strategija Evropske unije za boj proti terorizmu. Na voljo so različni instrumenti, kot recimo instrumenti, ki krepijo varovanje kritične infrastrukture na področju energetike in prometa (3). Sprejeti so bili tudi ukrepi na podlagi Sporočila Komisije z naslovom „Politika EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost“, na primer ukrepi, ki spodbujajo sodelovanje med organi kazenskega pregona, krepijo preprečevanje radikalizacije, zlasti prek vzpostavitve mreže za ozaveščanje o radikalizaciji, ter omejujejo dostop teroristov do finančnih sredstev in eksplozivov (4) ter kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi, kakor tudi ukrepi za večjo varnost eksplozivov.

               (8)

               Za ureditev iz tega sklepa bi bilo treba na ravni Unije opredeliti mehanizem uveljavljanja in mehanizem postopnega opuščanja, ki temeljita na zaprosilu političnih organov zadevne države članice na visoki ravni in ki ju podpira enotna vstopna točka na ravni Unije.

               (9)

               Učinkovitost ureditve odzivanja na ravni Unije bi bilo treba izboljšati z okrepljenim usklajevanjem na podlagi obstoječih instrumentov.

               (10)

               Cilj mehanizma Unije je okrepljeno sodelovanje med državami članicami in Unijo ter lažje usklajevanje na področju civilne zaščite. S Sklepom št. 1313/2013/EU je bil ustanovljen Center za usklajevanje nujnega odziva (ERCC), ki zagotavlja operativno zmogljivost 24 ur na dan 7 dni na teden ter državam članicam in Komisiji pomaga pri doseganju ciljev mehanizma Unije.

               (11)

               Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) ima na voljo obveščevalne in vojaške strukture ter mrežo delegacij, ki lahko prav tako prispevajo k odzivanju na grožnje ali nesreče na ozemlju držav članic ali na krize z zunanjo razsežnostjo. Odvisno od krize bi morale druge strukture in agencije Unije s področja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) vključno s SVOP po potrebi zagotoviti prispevke v skladu z ustreznimi določbami prava Unije.

               (12)

               Kadar je to glede na nujnost potrebno in izvedljivo, bi bilo treba ureditev odzivanja na ravni Unije dopolniti s sprejetjem pravnih aktov ali s spremembo veljavnih aktov v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

               (13)

               Ta sklep ne bo vplival na obrambo. Če so v primeru krize potrebni ukrepi SZVP ali SVOP, bi moral Svet sprejeti odločitev v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

               (14)

               Ta sklep ne posega v člen 42(7) Pogodbe o Evropski uniji.

               (15)

               V sporočilu Komisije z naslovom: „Izvajanje strategije notranje varnosti EU: pet korakov k varnejši Evropi“ je določen cilj povečanja odpornosti Unije proti krizam in nesrečam s številnimi ukrepi, vključno z uporabo solidarnostne klavzule. Kot je opozoril Svet v svojih sklepih z dne 24. in 25. februarja 2011, je povečanje odpornosti Evrope proti krizam in nesrečam ključno za nadaljnjo krepitev svobode, varnosti in pravice v Uniji.

               (16)

               Evropski svet redno ocenjuje grožnje, s katerimi se sooča Unija, da bi Uniji in njenim državam članicam omogočil učinkovito ukrepanje. Na zahtevo Evropskega sveta bi bilo treba pripraviti poročila o določenih grožnjah.

               (17)

               V skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU nobena država članica ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.

               (18)

               Evropski parlament je 22. novembra 2012 sprejel resolucijo 2012/2223 z naslovom „Klavzula o medsebojni obrambi in solidarnostna klavzula EU: politične in operativne razsežnosti“.

               (19)

               Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, ter bi ga bilo treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.

               (20)

               Ker cilja tega sklepa, to je izvajanja solidarnostne klavzule s strani Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Splošni cilj in vsebina
   1.   Ta sklep določa pravila in postopke za izvajanje člena 222 PDEU (v nadaljnjem besedilu: solidarnostna klavzula) s strani Unije.
   2.   Za zagotovitev usklajenosti in dopolnjevanja ukrepov Unije in držav članic, v Svetu na politični ravni poteka usklajevanje odzivanja na uveljavljanje solidarnostne klavzule, in sicer na podlagi IPCR. Podporo pri uporabi ureditev IPCR zagotavljajo generalni sekretariat Sveta, Komisija in ESZD.
   3.   Ureditev na ravni Unije temelji na obstoječih mehanizmih v Svetu, Komisiji, ESZD in agencijah Unije za zagotavljanje informacij in podpore. Kadar je to ustrezno, visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) in ESZD prispevata s sprejemanjem ustreznih pobud ter zagotavljanjem ustreznih informacij in podpore v okviru pristojnosti visokega predstavnika.
   4.   Ustrezni instrumenti Unije in ureditve IPCR delujejo na podlagi lastnih postopkov ter se lahko izvajajo pred uveljavljanjem in po postopnem opuščanju odzivanja v skladu s tem sklepom.
   5.   Ureditev iz tega sklepa bo pripomogla k večji učinkovitosti, ki temelji na boljšem usklajevanju odzivanja Unije in držav članic.
   Člen 2
   Področje uporabe
   1.   Ta sklep se uporablja v primeru terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo povzroči človek, in sicer ne glede na to, ali je njen izvor znotraj ali zunaj ozemlja držav članic:

               (a)

               na ozemlju držav članic, za katere veljata Pogodbi, kar pomeni površino, notranje vode, teritorialno morje in zračni prostor;

               (b)

               kadar vpliva na infrastrukturo (kot so naftne in plinske naprave na morju), ki se nahaja v teritorialnem morju, izključni ekonomski coni ali epikontinentalnem pasu države članice.

         Kadar Unija uporablja ureditev iz tega sklepa in zlasti kadar uporablja razpoložljiva sredstva, spoštuje mednarodno pravo in ne posega v pravice držav, ki niso države članice.
   2.   Ta sklep ne vpliva na obrambo.
   Člen 3
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „nesreča“ pomeni vsako situacijo, ki resno vpliva ali bi lahko resno vplivala na ljudi, okolje ali premoženje, vključno s kulturno dediščino;

               (b)

               „teroristični napad“ pomeni teroristično kaznivo dejanje, kakor je opredeljeno v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ (5);

               (c)

               „kriza“ pomeni nesrečo ali teroristični napad, katerega vpliv ali politični pomen je tako velik, da zahteva hitro usklajevanje politik in odzivanje na politični ravni Unije;

               (d)

               „odzivanje“ pomeni vsak ukrep, ki se sprejme ob nesreči ali terorističnem napadu, da se odpravijo takojšnje škodljive posledice.

         Člen 4
   Uveljavljanje solidarnostne klavzule
   1.   V primeru nesreče ali terorističnega napada lahko prizadeta država članica uveljavlja solidarnostno klavzulo, če po tem, ko je uporabila obstoječa sredstva in orodja na nacionalni ravni in ravni Unije, ugotovi, da kriza očitno presega razpoložljive zmogljivosti odzivanja nanjo.
   2.   Politični organi prizadete države članice svoj zahtevek za uveljavljanje naslovijo na predsedstvo Sveta. Zahtevek za uveljavljanje se prek ERCC naslovi tudi na predsednika Evropske komisije.
   Člen 5
   Ureditev odzivanja na ravni Unije
   1.   Svet po uveljavljanju solidarnostne klavzule zagotovi politične in strateške smernice za odzivanje Unije na uveljavljanje solidarnostne klavzule, pri čemer v celoti upošteva pristojnosti Komisije in visokega predstavnika. V ta namen predsedstvo Sveta takoj uporabi ureditve IPCR, če se te še ne uporabljajo, in tako vse države članice obvesti o uveljavljanju solidarnostne klavzule.
   2.   Poleg tega Komisija in visoki predstavnik v skladu s členom 1(3):

               (a)

               določita vse ustrezne instrumente Unije, s katerimi se je mogoče najbolje odzvati na krizo, vključno s sektorskimi, operativnimi, političnimi ali finančnimi instrumenti in strukturami, ter sprejmeta vse potrebne ukrepe, predvidene v okviru teh instrumentov;

               (b)

               določita vojaške zmogljivosti, s katerimi se je mogoče najbolje odzvati na krizo, in sicer ob podpori Vojaškega štaba EU;

               (c)

               določita in predlagata uporabo instrumentov in virov v pristojnosti agencij Unije, s katerimi se je mogoče najbolje odzvati na krizo;

               (d)

               Svetu svetujeta, ali obstoječi instrumenti zadostujejo za pomoč prizadeti državi članici po uveljavljanju solidarnostne klavzule;

               (e)

               v skladu s členom 6 tega sklepa redno pripravljata celostna poročila o ozaveščenosti o razmerah in analizi za obveščanje in podporo usklajevanju ter odločanju na politični ravni v Svetu.

         3.   Kadar je to ustrezno, Komisija in visoki predstavnik v skladu s členom 1(3) Svetu posredujeta predloge, zlasti v zvezi z:

               (a)

               odločitvami o izrednih ukrepih, ki v obstoječih instrumentih niso predvideni;

               (b)

               zahtevki za vojaške zmogljivosti, ki presegajo obstoječe ureditve civilne zaščite, ali

               (c)

               ukrepi v podporo hitremu odzivanju s strani držav članic.

         4.   Predsedstvo Sveta na podlagi ureditev IPCR zagotavlja doslednost obravnave v okviru Sveta in celotnega odziva na politični ravni Unije, vključno v zvezi z oblikovanjem in posodabljanjem predlogov za ukrepanje, pri čemer upošteva pravico Komisije in visokega predstavnika do pobude na njunih področjih pristojnosti. Pri tem predsedstvo podpirajo in mu svetujejo generalni sekretariat Sveta, Komisija in ESZD ter v primeru terorističnih napadov koordinator EU za boj proti terorizmu. Strukture in agencije Unije s področja SZVP/SVOP glede na krizo po potrebi zagotovijo prispevke v skladu z ustreznimi določbami prava Unije.
   5.   Predsedstvo Sveta bo predsednika Evropskega sveta in predsednika Evropskega parlamenta obveščalo o uveljavljanju solidarnostne klavzule in o vsakem pomembnem razvoju dogodkov.
   6.   Po uveljavljanju klavzule ERCC deluje kot osrednja kontaktna točka na ravni Unije za pristojne organe držav članic in druge deležnike, ki je na voljo 24 ur na dan 7 dni v tednu, brez poseganja v obstoječe pristojnosti na ravni Komisije in visokega predstavnika ter v obstoječe informacijske mreže. ERCC bo v sodelovanju s Situacijskim centrom EU in drugimi kriznimi centri Unije omogočal pripravo celostnih poročil o ozaveščenosti o razmerah in analizi v skladu s členom 6 tega sklepa.
   Člen 6
   Celostna poročila o ozaveščenosti o razmerah in analizi
   Celostna poročila o ozaveščenosti o razmerah in analizi so prilagojena potrebam na politični ravni Unije, kot jih bo opredelilo predsedstvo Sveta, in omogočajo strateški pregled razmer v Svetu v skladu z ureditvami IPCR. V takšna poročila so vključeni preverjeni prispevki, ki jih prostovoljno zagotovijo države članice, Komisija, ESZD in ustrezne agencije Unije ter ustrezne mednarodne organizacije. V primeru uveljavljanja klavzule v zvezi s terorističnimi napadi se ocene obveščevalnih podatkov in obveščevalna poročila obravnavajo ločeno prek obstoječih kanalov.
   Člen 7
   Postopno opuščanje
   Postopno opuščanje odzivanja v skladu s tem sklepom se izvaja po istem postopku, kot je določen v členu 4(2). Država članica, ki je uveljavljala solidarnostno klavzulo, takoj, ko ugotovi, da uveljavljanje ni več potrebno, to sporoči.
   Člen 8
   Ocena ogroženosti na ravni Unije
   1.   Evropski svet lahko Komisijo, visokega predstavnika in agencije Unije, kadar je to primerno, zaprosi, naj pripravijo poročila o določenih grožnjah, da bi lahko redno ocenjeval grožnje, s katerimi se sooča Unija.
   2.   Če Evropski svet ni določil drugače, ta poročila temeljijo zgolj na razpoložljivih ocenah ogroženosti, ki jih zberejo ustrezne institucije, organi in agencije Unije v okviru obstoječih ureditev, ter na informacijah, ki jih prostovoljno zagotovijo države članice, pri čemer se je treba izogibati podvajanju dela. Koordinator EU za boj proti terorizmu po potrebi sodeluje pri pripravi takšnih poročil. V skladu s točko (a) člena 346(1) PDEU nobena država članica ni dolžna dajati informacij, za katere meni, da bi bilo njihovo razkritje v nasprotju z bistvenimi interesi njene varnosti.
   Člen 9
   Pregled
   1.   Ureditve iz tega sklepa se redno pregledujejo glede na ugotovljene potrebe, v vsakem primeru pa v 12 mesecih po zaključku uveljavljanja, da bi določili in obravnavali ustrezna spoznanja. Ta pregled izvede Svet na podlagi skupnega poročila, ki ga pripravita Komisija in visoki predstavnik.
   2.   Ta sklep se lahko po potrebi revidira. Svetu v teh primerih in v skladu s členom 222(3) PDEU pomagata Politični in varnostni odbor ter Stalni odbor za operativno sodelovanje na področju notranje varnosti.
   3.   Svet lahko po potrebi prilagodi ureditve IPCR, zlasti v odziv na potrebe, ki jih ugotovi pri pregledu ali po reviziji tega sklepa.
   Člen 10
   Finančne posledice
   Morebitna finančna sredstva, potrebna za izvajanje tega sklepa, se sprostijo v okviru dogovorjenih letnih zgornjih mej odhodkov in v skladu z obsegom obstoječih instrumentov Unije, pri čemer se upoštevajo letne zgornje meje večletnega finančnega okvira.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 24. junija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         E. VENIZELOS

      (1)  Sklep št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (UL L 347, 20.12.2013, str. 924).

      (2)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

      (3)  Kot je opredeljeno v Direktivi Sveta (ES) št. 114/2008 z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe za izboljšanje njene zaščite (UL L 345, 23.12.2008, str. 75).

      (4)  Uredba (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (UL L 39, 9.2.2013, str. 1).

      (5)  Okvirni sklep Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (UL L 164, 22.6.2002, str. 3).


title: Sklep Sveta z dne 18. septembra 1995 o sklenitvi dodatnih protokolov k evropskim sporazumom o trgovini s tekstilnimi izdelki med Evropsko skupnostjo in nekaterimi državami Srednje in Vzhodne Evrope (Bolgarijo, Madžarsko, Poljsko, Romunijo, Češko in Slovaško republiko)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997D0295

Uradni list L 127 , 20/05/1997 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 18. septembra 1995o sklenitvi dodatnih protokolov k evropskim sporazumom o trgovini s tekstilnimi izdelki med Evropsko skupnostjo in nekaterimi državami Srednje in Vzhodne Evrope (Bolgarijo, Madžarsko, Poljsko, Romunijo, Češko in Slovaško republiko)(97/295/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 113 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 228(2),ob upoštevanju predloga Komisije,ker je Komisija v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila dodatne protokole k evropskim sporazumom o trgovini s tekstilnimi izdelki z Republiko Bolgarijo, Republiko Madžarsko, Republiko Poljsko, Romunijo, Češko republiko in Slovaško republiko;ker je treba te dodatne protokole potrditi,SKLENIL:Člen 1V imenu Skupnosti se potrdijo dodatni protokoli k evropskemu sporazumu o trgovini s tekstilnimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo, Republiko Madžarsko, Republiko Poljsko, Romunijo, Češko republiko in Slovaško republiko.Besedila dodatnih protokolov so priložena k temu sklepu.Člen 2Ta sklep pooblašča predsednika Sveta, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis dodatnih protokolov v imenu Evropske skupnosti.Člen 3Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti poda uradno obvestilo, predvideno v členu 15 vsakega dodatnega protokola.Člen 4Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 18. septembra 1995Za SvetPredsednikP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 10. junija 1985 o ustanovitvi svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31985D0385

Uradni list L 223 , 21/08/1985 str. 0026 - 0027 finska posebna izdaja: poglavje 6 zvezek 2 str. 0109  španska posebna izdaja: poglavje 06 zvezek 3 str. 0020  švedska posebna izdaja: poglavje 6 zvezek 2 str. 0109  portugalska posebna izdaja poglavje 06 zvezek 3 str. 0020

		Sklep Svetaz dne 10. junija 1985o ustanovitvi svetovalnega odbora za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju(85/385/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju predloga Komisije,ker se je Svet v svoji Resoluciji z dne 6. junija 1974 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o dejanski izobrazbi [1] izrekel za ustanovitev svetovalnih odborov;ker je v okviru vzajemnega priznavanja diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi z arhitekturnega področja treba zagotoviti primerljivo visoko raven izobraževanja in usposabljanja;ker je za doseganje tega cilja zaželeno, da se ustanovi svetovalni odbor, ki bo Komisiji svetoval,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Svetovalni odbor za izobraževanje in usposabljanje na arhitekturnem področju, v nadaljnjem besedilu "odbor", ki deluje v okviru Komisije.Člen 21. Naloga odbora je pomagati zagotoviti primerljivo visoko raven izobraževanja in usposabljanja arhitektov v celotni Skupnosti.2. Svojo nalogo izvaja predvsem na naslednje načine:- z vsestransko izmenjavo informacij o načinih izobraževanja in usposabljanja ter o vsebini, ravni in sestavi teoretičnih in praktičnih predmetov v državah članicah;- z obravnavo in posvetovanji, katerih namen je razviti skupna stališča glede standardov, ki jih morata dosegati izobraževanje in usposabljanje arhitektov in, če je potrebno, glede ureditve in vsebine tega izobraževanja in usposabljanja skupaj z merili, ki se nanašajo na praktične izkušnje;- s spremljanjem prilagajanja izobraževanja in usposabljanja arhitektov na nove načine poučevanja in na nove težave, s katerimi se srečujejo zaradi družbenega, znanstvenega in tehničnega razvoja ter varovanja okolja.3. Odbor opravlja svetovalne naloge, ki jih ima po Direktivi Sveta 85/384/EGS z dne 10. junija 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o dejanski izobrazbi z arhitekturnega področja, skupaj z ukrepi za učinkovitejše uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode izvajanja storitev [2].4. Odbor seznani Komisijo in države članice s svojimi mnenji in priporočili, če meni, da je primerno, pa tudi s svojimi predlogi za spremembe členov v Direktivi 85/384/EGS, ki se nanašajo na izobraževanje in usposabljanje arhitektov.5. Če se Komisija obrne na odbor, ji ta svetuje tudi glede drugih zadev, ki jih Komisija obravnava v povezavi z izobraževanjem in usposabljanjem arhitektov.Člen 31. Odbor sestavljajo po trije strokovnjaki iz vsake države članice, in sicer:- en strokovnjak iz praktične stroke;- en strokovnjak z univerze ali enakovredne izobraževalne institucije z arhitekturnega področja;- en strokovnjak iz pristojnega organa države članice.2. Vsak član ima namestnika. Namestniki se lahko udeležijo sestankov odbora.3. Člane in njihove namestnike iz odstavka 1 in 2 imenujejo države članice. Člane iz prve in druge alinee odstavka 1 in njihove namestnike predlagajo osebe, ki opravljajo poklic, ali pa so predlagani po posvetovanju z njimi, ali z univerzami ali enakovrednimi izobraževalnimi institucijami z arhitekturnega področja. Tako predlagane člane in njihove namestnike imenuje Svet.Člen 41. Mandat članov odbora traja tri leta. Po poteku te dobe člani odbora še naprej opravljajo svoje delo, dokler jih ne nadomestijo novi ali se njihov mandat ne obnovi.2. Mandat lahko preneha pred iztekom triletnega obdobja zaradi odstopa ali smrti člana. Zamenja ga druga oseba, imenovana skladno s postopkom iz člena 3. Tako imenovanje se opravi za preostanek mandata.Člen 5Odbor med svojimi člani izvoli predsednika in dva podpredsednika. Odbor sprejme svoj poslovnik. Dnevni red sestankov pripravi predsednik po posvetu s Komisijo.Člen 6Odbor lahko ustanavlja delovne skupine, prosi za pomoč ali dovoli opazovalcem ali strokovnjakom, da mu pomagajo v zvezi s katerim koli posebnim vidikom dela.Člen 7Tajniške storitve zagotavlja Komisija.V Luxembourgu, 10. junija 1985Za SvetPredsednikM. Fioret[1] UL C 98, 28.8.1974, str. 1.[2] UL L 223, 21.8.1985, str. 15.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 26. marca 2003 o spremembi njenega poslovnika (notificiran pod dokumentarno številko K(2003) 972)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0246

Uradni list L 092 , 09/04/2003 str. 0014 - 0016

		Sklep Komisijez dne 26. marca 2003o spremembi njenega poslovnika(notificiran pod dokumentarno številko K(2003) 972)(2003/246/ES, Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 218(2) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 131 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) in člena 41(1) Pogodbe –SKLENILA:Člen 1Poslovniku Komisije se kot priloga dodajo določbe Komisije o operativnih postopkih za obvladovanje kriznih razmer, katerih besedilo je priloženo k temu sklepu.Člen 2Ta sklep nadomesti sklep z istim naslovom, ki je bil sprejet 5. marca 2003.Člen 3Ta sklep začne veljati in se uporablja od 26. marca 2003.V Bruslju, 26. marca 2003Za KomisijoNeil KinnockPodpredsednik--------------------------------------------------PRILOGAdoločbe Komisije o operativnih postopkih za krizno upravljanjeOb upoštevanju naslednjega:(1) Ker je ustrezno, da Komisija določi postopke, ki omogočajo obvladovanje kriznih razmer in zlasti da zagotovi čim bolj učinkovito in hitro sprejetje vseh potrebnih odločitev, pri čemer zagotavlja, da ostajajo pod političnim nadzorom.(2) Zato Komisija mora vzpostaviti operativno strukturo za krizno upravljanje.(3) Določbe Komisije o varnosti [1], izdelane kot Priloga k internemu poslovniku Komisije, predvidevajo člana Komisije, ki je odgovoren za varnostne zadeve in za izvajanje varnostne politike Komisije.(4) Splošna načela, določena v oddelku 2 Priloge k Določbam o varnosti, določajo splošna načela spoštovanja predpisov, preglednosti, odgovornosti in subsidiarnosti (sorazmernosti), ki se enako uporabljajo za krizno upravljanje.Člen 1Urad za varnost je vključen v Generalni direktorat za kadrovske in administrativne zadeve in deluje pod nadzorom direktorja Urada Komisije za varnost, ki je odgovoren članu Komisije, odgovornemu za varnostne zadeve.Člen 21. Krizni sistem sestavljajo skupina za upravljanje, operativna skupina in skupina za spremljanje.2. Skupina za upravljanje se sestane pod predsedstvom namestnika generalnega sekretarja. Sestavljajo jo član kabineta predsednika in član komisije, odgovoren za varnostne zadeve, direktor Urada Komisije za varnost, generalni direktorji Pravne službe, kadrovskih in administrativnih zadev ter tiska in druge osebe, za katere namestnik generalnega sekretarja meni, da so v danih okoliščinah primerne.Odgovorna je za svetovanje Komisiji in zlasti članu Komisije, ki je odgovoren za varnostne zadeve, o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti za zaščito osebja in premoženja Komisije in da se v primeru krize zagotovi njena operativna učinkovitost.3. Predsednik skupine za upravljanje o razvoju dogodkov v krizi obvešča predsednika, člana Komisije, ki je odgovoren za varnostne zadeve, in vsakega člana Komisije, ki je vpleten v krizo.4. Stalna prisotnost najmanj dveh uradnikov omogoča 24-urno pripravljenost sedem dni na teden, tako da Urad za varnost lahko opravlja svoje dolžnosti.Člen 31. Član Komisije, odgovoren za varnostne zadeve, lahko kadar koli da navodila direktorju Urada Komisije za varnost, da se uvede sistem kriznega upravljanja.2. Direktor Urada Komisije za varnost lahko na lastno pobudo na podlagi informacij, ki jih ima, odloči, da je primerno uvesti sistem kriznega upravljanja.Člen 4Da se zagotovi, da se odločitve sprejmejo dovolj hitro, da se zagotovi zaščita osebja, informacij, stavb in drugega premoženja Komisije pred grožnjami in da se zagotovi njena obratovalna zmogljivost v razmerah, ko zaradi nujnosti ni mogoče uporabljati običajnih postopkov sprejemanja odločitev:1. član Komisije, odgovoren za varnostne zadeve, lahko sprejme katero koli odločitev, za katero meni, da je potrebna za zaščito osebja in premoženja Komisije pred tako grožnjo;2. v izredno nujnih primerih lahko direktor Urada Komisije za varnost sprejme odločitve, podobne odločitvam, ki so predvidene v odstavku 1, če je možno po posvetovanju s skupino za upravljanje. O vsaki uporabi teh pooblastil je treba takoj poročati članu Komisije, ki je odgovoren za varnost, da jih pregleda in kjer je to primerno, potrdi, spremeni ali prekliče;3. v izredno nujnih primerih lahko vodja misije ali delegacije Komisije ali predstavništva ali regionalnega predstavništva v državah članicah sprejme odločitve, podobne odločitvam, ki so predvidene v odstavku 1. O vsaki uporabi teh pooblastil je treba takoj poročati članu Komisije, ki je odgovoren za varnost, da jih pregleda in kjer je to primerno, potrdi, spremeni ali prekliče;4. vsako odločitev, sprejeto na podlagi odstavkov 1 do 3 se predloži naslednjemu zasedanju kolegija, da jo pregleda in kjer je to primerno, potrdi, spremeni ali prekliče.Člen 5Člen 5 Sklepa Komisije C(94) 2129 se razveljavi.[1] UL L 317, 3.12.2001, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 9. junija 1980 o odobritvi sklenitve Mednarodne konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala s strani Komisije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31980D0565

Uradni list L 149 , 17/06/1980 str. 0041 - 0041 grška posebna izdaja: poglavje 12 zvezek 2 str. 0053  španska posebna izdaja: poglavje 12 zvezek 3 str. 0213  portugalska posebna izdaja poglavje 12 zvezek 3 str. 0213

		Sklep Svetaz dne 9. junija 1980o odobritvi sklenitve Mednarodne konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala s strani Komisije(80/565/Euratom)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,ob upoštevanju osnutka Komisije,ker se je Komisija v skladu z direktivami Sveta pogajala o Mednarodni konvenciji o fizični zaščiti jedrskega materiala;ker je zato treba sklenitev navedene konvencije s strani Komisije odobriti,SKLENIL NASLEDNJE:Edini členSklenitev Mednarodne konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala s strani Komisije se s tem odobri.V Luxembourgu, 9. junija 1980Za SvetPredsednikF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. januarja 2014 o okviru za koordinacijo v zvezi z uradnimi obvestili pristojnih ali imenovanih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike ter v zvezi s predložitvijo mnenj in izdajo priporočil s strani ESRB (ESRB/2014/2)

text:
               3.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 98/3

      SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

   z dne 27. januarja 2014
   o okviru za koordinacijo v zvezi z uradnimi obvestili pristojnih ali imenovanih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike ter v zvezi s predložitvijo mnenj in izdajo priporočil s strani ESRB
   (ESRB/2014/2)
   2014/C 98/03
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) ter zlasti člena 458 Uredbe,
   ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (2) ter zlasti člena 133 Direktive,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) ter zlasti člena 3(2)(j) Uredbe,
   ob upoštevanju Priporočila ESRB/2011/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. decembra 2011 o makrobonitetnem mandatu nacionalnih organov (4),
   ob upoštevanju Priporočila ESRB/2013/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. aprila 2013 o vmesnih ciljih in instrumentih makrobonitetne politike (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za izvajanje makrobonitetnega nadzora v Uniji, da bi pripomogel k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji. ESRB ugotavlja sistemska tveganja, vključno s tistimi, ki bi po njegovem mnenju morala biti predmet ukrepov makrobonitetne politike. ESRB lahko spodbuja sprejemanje zadevnih ukrepov in tako prispeva (a) k zagotovitvi, da se doseže končni cilj makrobonitetne politike, in (b) k ukrepanju zoper morebitno nagnjenost k neukrepanju, ki je lahko v nekaterih okoliščinah prisotna na področju makrobonitetne politike, vključno z uvedbo in ukinitvijo makrobonitetnih ukrepov.

               (2)

               Temeljni cilj ESRB je zagotoviti, da makrobonitetne politike pristojnih ali imenovanih organov pravočasno in učinkovito preprečijo ali ublažijo sistemska tveganja ter so hkrati združljive z notranjim trgom Unije in prispevajo k njegovemu nemotenemu delovanju.

               (3)

               ESRB bi moral prispevati k doseganju ciljev notranjega trga in še posebej k integrirani strukturi nadzora v Uniji, ki je potrebna za spodbujanje pravočasnih in usklajenih odzivov politike v državah članicah. S tem bi se morali preprečiti različni pristopi in izboljšati delovanje notranjega trga. V ta namen lahko ESRB spodbuja vzajemno priznavanje makrobonitetnih ukrepov pristojnih ali imenovanih organov, zlasti v primerih, kjer je vzajemno priznavanje predvideno z zakonodajo Unije. Z boljšim razumevanjem makrobonitetnih politik lahko ESRB v prihodnosti priporoči vzajemno priznavanje tudi v drugih primerih.

               (4)

               V skladu s svojim mandatom bo ESRB sodeloval z mednarodnimi finančnimi organizacijami in makrobonitetnimi organi iz tretjih držav ter ocenil potrebo po odzivu makrobonitetne politike na ravni celotne Unije na sistemska tveganja in makrobonitetne politike v tretjih državah.

               (5)

               Novi bančni regulativni okvir Unije obsega dva ločena zakonodajna instrumenta: Direktivo 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kapitalskih zahtevah) in Uredbo (EU) št. 575/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o kapitalskih zahtevah). Določbe direktive o kapitalskih zahtevah so manj normativne od določb uredbe o kapitalskih zahtevah. Zato imajo države članice visoko stopnjo fleksibilnosti pri uporabi makrobonitetnih instrumentov, ki temeljijo na direktivi o kapitalskih zahtevah, na primer različni kapitalski blažilniki. Nasprotno pa makrobonitetni instrumenti, predvideni v členu 458 uredbe o kapitalskih zahtevah, ne omogočajo enake stopnje fleksibilnosti. Za njihovo uporabo s strani nacionalnih organov velja poseben postopek, ki istočasno določa področje uporabe.

               (6)

               Direktiva in uredba o kapitalskih zahtevah določata več zahtev glede uradnega obveščanja, ki jih morajo pristojni ali imenovani organi spoštovati v razmerju do ESRB v okviru makrobonitetnega nadzora, zlasti v naslednjih določbah: v členih 129(2), 130(2), 131(7), 131(12), 133, 134(2), 136(7) in 160 direktive o kapitalskih zahtevah ter členu 99(7) in členu 458 uredbe o kapitalskih zahtevah.

               (7)

               Skladno s členom 133 direktive o kapitalskih zahtevah in členom 458 uredbe o kapitalskih zahtevah se od ESRB zahteva, da predloži mnenja ali izda priporočila o določenih makrobonitetnih ukrepih v enem mesecu od prejema uradnega obvestila o teh ukrepih. Z namenom predložitve teh mnenj in priporočil bo ESRB ocenil primernost nameravanih ukrepov z makrobonitetnega vidika na podlagi uradnega obvestila, ki ga prejme od zadevnega organa, in na podlagi lastne analize.

               (8)

               Kot je navedeno v členu 458 uredbe o kapitalskih zahtevah, pravna podlaga za predložitev teh mnenj terja utemeljitev, zakaj drugi bonitetni instrumenti, določeni v direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah, niso ustrezni za obvladovanje ugotovljenega sistemskega tveganja, ob upoštevanju relativne učinkovitosti teh ukrepov. V ta namen bo ESRB z makrobonitetnega vidika ocenil tako temeljne razloge kot tudi glavno vsebino uradno sporočenih ukrepov v smislu utemeljenosti, učinkovitosti, uspešnosti in sorazmernosti.

               (9)

               ESRB bo v svoji oceni preučil tudi potencialne čezmejne vplive uradno sporočenih ukrepov, če bo štel za potrebno, pa lahko predlaga nekatere spremembe uradno sporočenih ukrepov, da se ublažijo potencialni negativni učinki prelivanja v kontekstu notranjega trga Unije. Vendar se bo ESRB osredotočil na splošne neto koristi makrobonitetnih ukrepov z vidika finančne stabilnosti.

               (10)

               ESRB bo prispeval tudi h koordinaciji in postopnemu razvoju skladnih in doslednih odzivov makrobonitetne politike na sistemska tveganja v Uniji ter tako izboljšal razumevanje in spodbudil uporabo najboljših praks na področju makrobonitetne politike.

               (11)

               Ker mora ESRB v skladu s členom 133 direktive o kapitalskih zahtevah in členom 458 uredbe o kapitalskih zahtevah svoja mnenja ali priporočila predložiti v enem mesecu po prejemu uradnega obvestila, je treba zagotoviti nemoten in učinkovit postopek za ocenjevanje uradno sporočenih ukrepov in za predložitev mnenj ali priporočil.

               (12)

               Kot pomemben element tega nemotenega in učinkovitega postopka se zahteva, da organi, ki pošljejo uradna obvestila, ta obvestila o ukrepih pošljejo v angleščini in z uporabo obrazcev, ki jih objavi ESRB na svoji spletni strani, ter da uradna obvestila napišejo čim bolj natančno in jedrnato.

               (13)

               Da se sekretariatu ESRB omogoči pravočasna vzpostavitev potrebnih administrativnih in organizacijskih ureditev, se od organov, ki pošljejo uradna obvestila, tudi zahteva, da sekretariat ESRB neuradno obvestijo o uradnem obvestilu, ki ga bodo poslali, če je mogoče pet delovnih dni ECB pred predložitvijo uradnega obvestila.

               (14)

               Ta sklep vzpostavlja učinkovite postopke, splošno sprejete s strani članov splošnega odbora ESRB. Z objavo tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije so nacionalni makrobonitetni organi in drugi zadevni nacionalni organi, ki nimajo predstavnikov v splošnem odboru ESRB, obveščeni o postopkih, po katerih bo ESRB predložil mnenja ali izdal priporočila o ukrepih makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo pristojni ali imenovani organi. Vendar pa ta sklep ne ustvarja nobene pravno zavezujoče obveznosti, ki bi presegala obveznosti po pravnih aktih Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vsebina
   Ta sklep vzpostavlja skupen postopkovni okvir v zvezi s predložitvijo mnenj in izdajo priporočil s strani ESRB v skladu z direktivo in uredbo o kapitalskih zahtevah. Ta mnenja in priporočila se pripravijo v skladu s tem sklepom.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „uradno obvestilo“ pomeni katero koli uradno obvestilo, ki ga pristojni ali imenovani organi, vključno z ECB po členu 9 Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6), pošljejo ESRB v skladu s členom 133 direktive o kapitalskih zahtevah in členom 458 uredbe o kapitalskih zahtevah.

               2.

               „mnenje“ pomeni katero koli mnenje, ki ga mora ESRB predložiti v enem mesecu v skladu s členom 133 direktive o kapitalskih zahtevah in členom 458 uredbe o kapitalskih zahtevah.

               3.

               „priporočilo“ pomeni katero koli priporočilo, ki ga mora ESRB izdati v enem mesecu v skladu s členom 133(14) direktive o kapitalskih zahtevah.

               4.

               „ukrep makrobonitetne politike“ pomeni katero koli odločitev v zvezi z ukrepi pristojnih ali imenovanih organov, ki se uradno sporoči ESRB v skladu s členom 133 direktive o kapitalskih zahtevah in členom 458 uredbe o kapitalskih zahtevah ter o katerem ESRB predloži mnenje ali izda priporočilo v skladu s točkami 1 do 3.

         Člen 3
   Uradno obvestilo, ki se pošlje ESRB
   1.   Člen 3 se uporablja za katero koli uradno obvestilo v smislu člena 2(1). Ta člen ne ustvarja nobene pravno zavezujoče obveznosti, ki bi presegala obveznosti po pravnih aktih Unije.
   2.   Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka se od organov, ki pošljejo uradno obvestilo, zahteva, da uradno obvestilo predložijo v angleščini. Kadar ESRB objavi obrazec uradnega obvestila, se od organov, ki pošljejo uradno obvestilo, zahteva, da pri pripravi uradnega obvestila uporabijo ta obrazec. ESRB objavi te obrazce na svoji spletni strani.
   3.   Uradno obvestilo mora vsebovati vse pomembne informacije v skladu z zadevnimi zahtevami po direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah. Napisano mora biti čim bolj natančno in jedrnato.
   4.   ESRB objavi uradna obvestila v treh mesecih po prejemu, razen če organ, ki pošlje uradno obvestilo, izrecno zahteva ali če je po mnenju ESRB iz razlogov finančne stabilnosti potrebno, da se uradno obvestilo ne objavi.
   Člen 4
   Mnenja in priporočila ESRB
   1.   Člen 4 se uporablja za vsa mnenja in priporočila v smislu člena 2(2) in (3).
   2.   Če kljub zahtevi ESRB, naslovljeni na organ, ki pošlje uradno obvestilo, za dodatne informacije, uradno obvestilo in informacije, prejete v primeru zahteve po dodatnih pojasnilih, ne vsebujejo vseh pomembnih informacij, ki so potrebne za oceno primernosti nameravanega ukrepa, vključno z njegovo skladnostjo z zadevnimi zahtevami po direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah, lahko ESRB predloži mnenje, v katerem navede, da ni mogoče oceniti skladnosti z zahtevami iz direktive in uredbe o kapitalskih zahtevah. ESRB lahko tudi predloži negativno mnenje ali izda negativno priporočilo, odvisno od primera.
   3.   Po prejemu uradnega obvestila po členu 133 direktive o kapitalskih zahtevah ali členu 458 uredbe o kapitalskih zahtevah ga sekretariat ESRB nemudoma predloži vsem članom splošnega odbora in vsem članom ocenjevalne skupine, kot je opredeljeno v členu 5, prek sistema Darwin po zaupnem postopku.
   4.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu prejema uradnega obvestila v skladu z odstavkom 3 lahko vsak član splošnega odbora v ESRB izpostavi pomembna vprašanja v zvezi z negativnimi zunanjimi učinki v smislu škodljivih čezmejnih učinkov prelivanja uradno sporočenega ukrepa makrobonitetne politike. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka se od članov zahteva, da ta pomembna vprašanja izpostavijo v angleščini. Člani morajo vse pomembne informacije, ki so potrebne za oceno primernosti teh vsebinskih vprašanj kot del ocene po odstavku 5, podati čim bolj natančno in jedrnato.
   5.   V 12 delovnih dneh ECB po dnevu prejema uradnega obvestila v skladu z odstavkom 3 ocenjevalna skupina pripravi oceno ukrepa makrobonitetne politike in osnutek mnenja ali priporočila o tem ukrepu v zvezi z njegovo primernostjo v skladu z zadevnimi zahtevami po direktivi in uredbi o kapitalskih zahtevah z makrobonitetnega vidika in z vidika finančne stabilnosti. Ocenjevalna skupina ustrezno upošteva primerna pomembna vprašanja, ki so bila izpostavljena v ESRB po odstavku 4.
   6.   Takoj, ko ocenjevalna skupina dokonča osnutek mnenja ali priporočila, ga sekretariat ESRB prek sistema Darwin po zaupnem postopku nemudoma predloži vsem članom splošnega odbora v preučitev po pisnem postopku. V štirih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve lahko člani splošnega odbora dajo pripombe na osnutek mnenja ali priporočila, preden se sprejme odločitev splošnega odbora.
   7.   V dveh delovnih dneh ECB po dnevu izteka roka za pripombe članov splošnega odbora bo ocenjevalna skupina presodila, ali bi bilo treba osnutek mnenja oziroma priporočila v luči teh pripomb spremeniti, in prek sekretariata ESRB splošnemu odboru predložila dokončen osnutek mnenja oziroma priporočila.
   8.   Na podlagi ocene in osnutka, ki ju pripravi ocenjevalna skupina, splošni odbor sprejme odločitev o osnutku mnenja ali osnutku priporočila. Razen če se skliče seja splošnega odbora v skladu s Poslovnikom ESRB, se odločitev splošnega odbora sprejme po pisnem postopku, pri čemer imajo člani splošnega odbora na voljo najmanj pet delovnih dni ECB, da oddajo svoj glas. Odločitev splošnega odbora se sprejme najpozneje vsaj en delovni dan ECB pred iztekom enomesečnega obdobja, določenega v členu 133 direktive o kapitalskih zahtevah ali členu 458 uredbe o kapitalskih zahtevah.
   9.   ESRB objavi mnenje ali priporočilo ESRB v treh mesecih po odobritvi ali zavrnitvi ukrepa makrobonitetne politike v skladu z določbami direktive in uredbe o kapitalskih zahtevah, razen če organ, ki pošlje uradno obvestilo, izrecno zahteva ali če je po mnenju ESRB iz razlogov finančne stabilnosti potrebno, da se mnenje ali priporočilo ESRB ne objavi. Do izteka tega trimesečnega obdobja to mnenje ali priporočilo ni javno in je zaupno.
   Člen 5
   Ocenjevalna skupina
   1.   Ocenjevalna skupina se ustanovi kot stalna podstruktura v okviru svetovalnega tehničnega odbora. Ocenjevalna skupina pripravlja ocene ukrepov makrobonitetne politike in osnutke mnenj ali priporočil o teh ukrepih. Člani in opazovalci ocenjevane skupine morajo imeti dovolj izkušenj tako s tehničnega kot s političnega vidika.
   2.   Stalne člane ocenjevalne skupine sestavljajo dva predstavnika iz sekretariata ESRB, en predstavnik iz ECB, en predstavnik iz enotnega mehanizma nadzora (EMN) in devet predstavnikov, od katerih vsak predstavlja nacionalno centralno banko (NCB) države članice (v nadaljnjem besedilu: devet predstavnikov), kot je določeno v odstavku 8.
   3.   Stalne opazovalce ocenjevalne skupine sestavljajo dva predstavnika iz Evropske komisije in en predstavnik iz Evropskega bančnega organa.
   4.   Nestalne opazovalce ocenjevalne skupine sestavljajo dva predstavnika, od katerih je eden iz NCB in eden, kakor je primerno, iz pristojnega ali imenovanega nacionalnega organa države članice, ki je uradno sporočila ukrep makrobonitetne politike, in po en predstavnik iz vsake institucije, ki jo predstavlja član splošnega odbora ESRB, ki je izpostavil pomembna vprašanja v skladu s členom 4(4).
   5.   Kadar po členu 5(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 namesto nacionalnih organov ECB uradno sporoči ukrep makrobonitetne politike na nacionalni ravni, ECB predstavlja en nestalni opazovalec, vsako zadevno državo članico pa predstavljata dva nestalna opazovalca, imenovana v skladu z odstavkom 4.
   6.   Vloga nestalnih opazovalcev v ocenjevalni skupini je zagotoviti informacije in pojasnila stalnim članom v zvezi z uradno sporočenimi makrobonitetnimi ukrepi ali izpostavljenimi pomembnimi vprašanji.
   7.   Ocenjevalni skupini predseduje predstavnik sekretariata ESRB.
   8.   Na podlagi imenovanj s strani NCB držav članic splošni odbor imenuje v ocenjevalno skupino devet predstavnikov, od katerih vsak predstavlja NCB države članice. Za devet predstavnikov velja mehanizem rotacije. Najprej, za prvi mandat se štirje od devetih predstavnikov imenujejo za obdobje dveh let in pet od devetih predstavnikov za obdobje treh let, pri čemer ne morejo biti takoj ponovno imenovani. Mandat vsakega od devetih predstavnikov je nato omejen na dve leti in ne morejo biti takoj ponovno imenovani. Sestava devetih predstavnikov zagotavlja uravnoteženo predstavljanje NCB tako držav članic, ki sodelujejo v EMN, kot držav članic, ki ne sodelujejo v EMN.
   9.   V izogib nasprotju interesov pri ocenjevanju ukrepov makrobonitetne politike predstavnikom NCB ali predstavniku ECB začasno in brez zamenjave preneha status stalnega člana v vseh primerih, kadar organi zadevne države članice ali ECB uradno sporočijo ukrep makrobonitetne politike ali izpostavijo pomembna vprašanja v zvezi z ukrepom makrobonitetne politike, ki ga mora oceniti ocenjevalna skupina. Odstavka 4 in 5 se še naprej uporabljata.
   10.   Stalni člani ocenjevalne skupine pripravijo osnutke mnenj ali priporočil v skladu s členom 4(5), o katerih lahko splošni odbor glasuje. Ocenjevalna skupina si prizadeva, da se med njenimi stalnimi člani doseže soglasje. Kadar okoliščine to zahtevajo, lahko ocenjevalna skupina v svoji oceni, ki se predloži splošnemu odboru, navede večinsko in manjšinsko stališče.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 28. januarja 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 27. januarja 2014

            Predsednik ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

      (2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

      (3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (4)  UL C 41, 14.2.2012, str. 1.

      (5)  UL C 170, 15.6.2013, str. 1.

      (6)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).


title: Sklep Komisije (EU) 2015/535 z dne 27. marca 2015 o odobritvi Kraljevini Danski, da ratificira Konvencijo z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 1994)

text:
               31.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 86/152

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/535
   z dne 27. marca 2015
   o odobritvi Kraljevini Danski, da ratificira Konvencijo z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 1994)

   (Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/325/ES z dne 27. aprila 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) in zlasti člena 1a Sklepa,
   ob upoštevanju prošnje, ki jo je Kraljevina Danska (v nadaljnjem besedilu: Danska) vložila z dopisom z dne 5. avgusta 2013,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum med Evropsko unijo in Dansko) se Danska vzdrži sklepanja mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 (3) ali ga spremenili, razen v primeru soglasja z Evropsko unijo in sprejetja zadovoljivih ukrepov v zvezi z odnosom med Sporazumom med Evropsko unijo in Dansko na eni strani ter zadevnim mednarodnim sporazumom na drugi strani.

               (2)

               V skladu s členom 3(2) Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko je Danska z dopisom z dne 14. januarja 2009 uradno obvestila Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 (4), kolikor ta uredba spreminja Uredbo (ES) št. 44/2001 (5). V skladu s členom 3(6) Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko je obvestilo Danske ustvarilo po mednarodnem pravu medsebojne obveznosti med Dansko in Evropsko unijo. Zato Uredba (ES) št. 4/2009 pomeni spremembo Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko, kolikor spreminja Uredbo (ES) št. 44/2001, in se šteje za njegovo prilogo.

               (3)

               Danska je 5. avgusta 2013 zaprosila Evropsko unijo za soglasje o predlagani ratifikaciji Konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o preživninskih obveznostih).

               (4)

               Zadeve, ki jih ureja Konvencija o preživninskih obveznostih, so tudi predmet Uredbe (ES) št. 4/2009, zaradi česar Konvencija o preživninskih obveznostih vpliva na to uredbo. Zato je potrebno soglasje Evropske unije o ratifikaciji Konvencije o preživninskih obveznostih s strani Danske, kolikor navedena konvencija vpliva na Uredbo (ES) št. 4/2009, ki spreminja Uredbo (ES) št. 44/2001.

               (5)

               V skladu s členom 1a Sklepa 2006/325/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2009/942/ES (6), mora Komisija za namen uporabe člena 5(2) Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko pred sprejetjem odločitve, s katero se izrazi soglasje Evropske unije, oceniti, ali mednarodni sporazum, ki ga namerava skleniti Danska, ne bo povzročil neučinkovitosti Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko ter ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil.

               (6)

               Evropska unija je podpisala Konvencijo o preživninskih obveznostih na podlagi Sklepa Sveta 2011/220/EU (7). Evropska unija je sklenila Konvencijo o preživninskih obveznostih na podlagi Sklepa Sveta 2011/432/EU (8). Listina o odobritvi je bila deponirana 9. aprila 2014 po spremembi prilog k Sklepu 2011/432/EU (9).

               (7)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ni sodelovala pri sprejetju prej navedenih sklepov Sveta, ki zato zanjo niso zavezujoči in se v njej ne uporabljajo. Danska bo k uporabi Konvencije o preživninskih obveznostih zavezana zgolj kot ločena pogodbenica.

               (8)

               V teh okoliščinah in ob upoštevanju dejstva, da je Konvencija začela veljati 1. avgusta 2014 v vseh državah članicah Unije razen na Danskem, Komisija meni, da ratifikacija Konvencije o preživninskih obveznostih s strani Danske ne bo povzročila neučinkovitosti Sporazuma med Evropsko unijo in Dansko ter ne bo ogrozila pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil. Poleg tega ratifikacija Konvencije o preživninskih obveznostih s strani Danske ne bo vplivala na pogoje, pod katerimi je Evropska unija pristopila k tej konvenciji.

               (9)

               V skladu s tem bi morala Evropska unija odobriti Danski, da ratificira Konvencijo o preživninskih obveznostih –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Komisija v imenu Evropske unije odobri Kraljevini Danski, da ratificira Konvencijo z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

      V Bruslju, 27. marca 2015

            Za Komisijo

         Věra JOUROVÁ

            Članica Komisije

      (1)  UL L 120, 5.5.2006, str. 22.

      (2)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

      (4)  Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (UL L 7, 10.1.2009, str. 1).

      (5)  UL L 149, 12.6.2009, str. 80.

      (6)  Sklep Sveta 2009/942/ES z dne 30. novembra 2009 o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 331, 16.12.2009, str. 24).

      (7)  Sklep Sveta 2011/220/EU z dne 31. marca 2011 o podpisu Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (UL L 93, 7.4.2011, str. 9).

      (8)  Sklep Sveta 2011/432/EU z dne 9. junija 2011 o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (UL L 192, 22.7.2011, str. 39).

      (9)  Sklep Sveta 2014/218/EU z dne 9. aprila 2014 o spremembi prilog I, II in III k Sklepu 2011/432/EU o odobritvi Haaške konvencije z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin v imenu Evropske unije (UL L 113, 16.4.2014, str. 1).


title: 2010/110/CFSP: Sklep Sveta 2010/110/SZVP z dne 22. februarja 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

text:
               23.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/20

         SKLEP SVETA 2010/110/SZVP
   z dne 22. februarja 2010
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 19. aprila 2007 sprejel Sklep 2007/238/SZVP (1) o imenovanju g. Torbena BRYLLEJA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sudan.

               (2)

               Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/134/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju mandata PPEU do 28. februarja 2010.

               (3)

               Mandat PPEU bi moral biti podaljšan do 31. avgusta 2010. Mandat PPEU pa lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.

               (4)

               PPEU bo svojo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   G.Torbenu BRYLLEJU se mandat posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sudan podaljša do 31. avgusta 2010. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo VP po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.
   Člen 2
   Politični cilji
   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Evropske unije (EU) v Sudanu, zlasti kar zadeva prizadevanja, tako na ravni mednarodne skupnosti kot v podporo Afriški uniji (AU) in Združenim narodom (ZN), za pomoč stranem v Sudanu, AU in ZN, da se doseže politična rešitev konflikta v Darfurju, pa tudi pri izvajanju mirovnega sporazuma za Darfur (DPA) in za lažje izvajanja celovitega mirovnega sporazuma (CPA) ter za spodbujanje dialoga jug-jug in tudi izvajanje mirovnega sporazuma za vzhodni Sudan (ESPA), pri čemer se ustrezno upoštevajo posledice zadevnih vprašanj za to regijo in načelo lastne odgovornosti Afrike.
   Člen 3
   Naloge
   1.   Da bi se dosegli politični cilji, ima PPEU naslednje naloge:

               (a)

               vzdrževanje stikov z AU, vlado Sudana, vlado južnega Sudana, oboroženimi gibanji v Darfurju in drugimi stranmi v Sudanu ter darfursko civilno družbo in nevladnimi organizacijami ter vzdrževanje tesnega sodelovanja z ZN in drugimi ustreznimi mednarodnimi akterji, z namenom doseči politične cilje Unije;

               (b)

               zastopanje Unije na pogovorih med vpletenimi stranmi v Darfurju, na srečanjih skupnega odbora na visoki ravni in po potrebi na drugih zadevnih srečanjih;

               (c)

               kadar je to mogoče, zastopanje Unije v komisijah za presojo v okviru CPA in DPA;

               (d)

               spremljanje razvoja dogodkov v zvezi z izvajanjem ESPA;

               (e)

               zagotavljanje usklajenosti med prispevkom Unije h kriznemu upravljanju v Darfurju in splošnimi političnimi odnosi Unije s Sudanom;

               (f)

               v zvezi s človekovimi pravicami, vključno s pravicami otrok in žensk, ter bojem proti nekaznovanosti v Sudanu, slediti razmeram in ohranjati redne stike s sudanskimi organi, AU in ZN, zlasti z Uradom visokega komisarja za človekove pravice, opazovalci človekovih pravic, ki so dejavni v regiji, in tožilstvom mednarodnega kazenskega sodišča.

         2.   Z namenom izpolnjevanja svojih nalog, PPEU med drugim:

               (a)

               ohranja pregled nad vsemi dejavnostmi Unije;

               (b)

               podpira politične procese in dejavnosti, povezane z izvajanjem CPA, DPA in ESPA, ter

               (c)

               spremlja, kako sudanske strani spoštujejo ustrezne resolucije Varnostnega sveta ZN, zlasti resolucije 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006), 1769 (2007) in 1778 (2007), ter o tem poroča.

         Člen 4
   Izvajanje nalog
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2010 do 31. avgusta 2010 znaša 1 410 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, so upravičeni od 1. marca 2010. Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice in institucije Unije lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica oziroma institucija EU. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile generalnemu sekretariatu Sveta. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu misije PPEU.
   4.   V Kartumu in Jubi se ohranita urada PPEU, ki ju sestavljajo politični svetovalec ter potrebno upravno in logistično podporno osebje. Če urada v Kartumu in Jubi ne moreta zagotavljati vse potrebne podpore osebju PPEU, razporejenemu v regiji Darfur, se lahko v skladu z nalogami PPEU, opisanimi v členu 3, ustanovi tudi podurad v Darfurju.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico oziroma pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacija Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti z:

               (a)

               vzpostavitvijo posebnega varnostnega načrta misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov z zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, ter obvladovanja primerov ogrožanja varnosti, in ki vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotavljanjem, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa se redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.
   2.   PPEU redno poroča PVO o razmerah v Darfurju in razmerah v Sudanu kot celoti.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU si prizadeva za splošno politično usklajevanje na ravni Unije. Pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti Unije na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, po potrebi pa tudi z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesne stike z vodjo delegacije Unije in vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverja. Ob izteku mandata PPEU predloži VP, Svetu in Komisiji poročilo o izvedbi nalog.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2010.
   Člen 15
   Objava
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. februarja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 103, 20.4.2007, str. 52.

      (2)  UL L 46, 17.2.2009, str. 57.

      (3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.


title: Sklep Komisije z dne 5. novembra 2003 o ustanovitvi Evropskega odbora za bančništvoBesedilo velja za EGP.

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0010

Uradni list L 003 , 07/01/2004 str. 0036 - 0037

		Sklep Komisijez dne 5. novembra 2003o ustanovitvi Evropskega odbora za bančništvo(Besedilo velja za EGP)(2004/10/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju naslednjega:(1) Junija 2001 je Komisija sprejela sklepa 2001/527/ES [1] in 2001/528/ES [2] o ustanovitvi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje in Evropskega odbora za vrednostne papirje.(2) Evropski parlament je v svojih resolucijah z dne 5. februarja in 21. novembra 2002 potrdil štirinivojski regulativni okvir, ki ga priporoča Odbor modrecev za urejanje evropskih trgov vrednostnih papirjev v svojem končnem poročilu, in pozval, da se nekateri vidiki tega pristopa razširijo na bančni in zavarovalniški sektor, pod pogojem, da se Svet jasno zaveže k reformi za zagotovitev ustreznega institucionalnega ravnovesja.(3) Svet je 3. decembra 2002 pozval Komisijo, naj izvede to ureditev na področjih bančništva, zavarovalništva in poklicnih pokojnin ter čim prej ustanovi nove odbore s posvetovalno funkcijo za ta področja.(4) Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [3] je ustanovila Svetovalni odbor za bančništvo, da svetuje Komisiji pri pripravljanju zakonodaje in ji pomaga pri uresničevanju podeljenih ji izvedbenih pooblastil na področju bančništva.(5) Komisija je predlagala direktivo, ki med drugim spreminja Direktivo 2000/12/ES, Direktivo Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij [4], Direktivo 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog [5] ter Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta [6], tako da se razveljavijo svetovalne funkcije Svetovalnega odbora za bančništvo.(6) Taka sprememba zahteva ustrezno in sočasno ustanovitev nove svetovalne skupine, da bo svetovala Komisiji glede priprave bančne zakonodaje Skupnosti, ki se bo imenovala "Evropski odbor za bančništvo".(7) Da se prepreči podvajanje, sklep začne veljati hkrati s katero koli direktivo, ki razveljavlja zgolj svetovalne funkcije Svetovalnega odbora za bančništvo.(8) Kadar Evropski odbor za bančništvo svetuje o določbah, ki se uporabljajo za kreditne institucije in investicijske družbe, mora njegova sestava zagotavljati upoštevanje stališča investicijskih družb.(9) Ustanovitev Evropskega odbora za bančništvo ne sme izključevati drugih oblik sodelovanja med različnimi organi, vključenimi v pravno urejanje in nadzor kreditnih institucij, zlasti v Odboru evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljenem s Sklepom Komisije 2004/5/ES [7] –SKLENILA:Člen 1Ustanovi se svetovalna skupina za bančne dejavnosti v Skupnosti, imenovana "Evropski odbor za bančništvo", v nadaljnjem besedilu "Odbor".Člen 2Odbor Komisiji na njeno zahtevo svetuje o vprašanjih politike, povezanih z bančnimi dejavnostmi, ter njenih predlogih na tem področju.Člen 3Odbor sestavljajo visoki predstavniki držav članic. Odboru predseduje predstavnik Komisije.Predsednik Odbora evropskih bančnih nadzornikov, ustanovljenega s Sklepom Komisije 2004/5/ES, se sej Odbora udeležuje kot opazovalec. Evropska centralna banka je zastopana kot opazovalka.Komisija lahko na zasedanje povabi strokovnjake in opazovalce.Sekretariat zagotovi Komisija.Člen 4Odbor sprejme svoj poslovnik. Odbor se sestaja v rednih časovnih presledkih in kadarkoli je zaradi razmer to potrebno. Komisija lahko skliče nujno sejo, če meni, da to zahtevajo razmere.Člen 5Ta sklep začne veljati isti dan, kakor katera koli direktiva, ki razveljavlja zgolj svetovalne funkcije Svetovalnega odbora za bančništvo.V Bruslju, 5. novembra 2003Za KomisijoFrederik BolkesteinČlan Komisije[1] UL L 191, 13.7.2001, str. 43.[2] UL L 191, 13.7.2001, str. 45.[3] UL L 126, 26.5.2000, str. 1.[4] UL L 141, 11.6.1993, str. 1.[5] UL L 135, 31.5.1994, str. 5.[6] UL L 35, 11.2.2003, str. 1.[7] UL L 3, 7.1.2004, str. 28.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1790 z dne 12. februarja 2016 o zaključku revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani Sporazum iz leta 1958“)

text:
               11.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 274/2

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1790
   z dne 12. februarja 2016
   o zaključku revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani Sporazum iz leta 1958“)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 207 Pogodbe v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (1), in zlasti člena 5(1) in točke 3 Priloge III k Sklepu,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je začel veljati 16. oktobra 1995.

               (2)

               Člen 13 Sporazuma vsebuje določbe o spremembah samega Sporazuma in njegovih dodatkov, ki se sprejmejo tako, da pogodbenica besedilo predlaganih sprememb posreduje generalnemu sekretarju Združenih narodov, ki ga posreduje vsem pogodbenicam. Če nobena pogodbenica ne izrazi pripombe v šestih mesecih od dne, ko generalni sekretar razpošlje predlagane spremembe, spremembe začnejo veljati za vse pogodbenice tri mesece po poteku navedenih šestih mesecev.

               (3)

               WP.29 je na 150. zasedanju marca 2010 sklenil, da se ustanovi neuradna skupina za pomoč WP.29 pri obravnavi ukrepov za prihodnjo usmeritev harmonizacije pravilnikov o vozilih v okviru Sporazuma. Cilja te prihodnje usmeritve bi morala biti spodbujanje sodelovanja več držav in organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje v okviru dejavnosti Svetovnega foruma ter povečanje števila pogodbenic Sporazuma, ki se dosežeta z izboljšanjem njegovega delovanja in zanesljivosti za zagotovitev, da bo ostal ključni mednarodni okvir za harmonizacijo tehničnih pravilnikov v avtomobilskem sektorju.

               (4)

               Svet je 15. julija 2013 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o spremembi Sporazuma znotraj WP.29. Komisija se je v imenu Unije pogajala o predlogih za spremembo Sporazuma znotraj neuradne skupine, ki jo je ustanovil WP.29.

               (5)

               WP.29 je na 162. zasedanju marca 2014 upošteval predloge za revizijo 3 Sporazuma, ki jih je pripravila neuradna skupina, in pozval pogodbenice Sporazuma, naj začnejo nacionalne postopke za obravnavo predlogov za spremembo Sporazuma.

               (6)

               WP.29 je na 164. zasedanju novembra 2014 upošteval predlog o zvišanju praga večine za določitev novih pravilnikov ZN in spremembo obstoječih pravilnikov ZN z dveh tretjin na štiri petine, ki so ga predložile številne pogodbenice Sporazuma. Predstavnik Unije je oznanil namero, da se o tem predlogu oblikuje usklajeno stališče držav članic EU.

               (7)

               Predlogi za revizijo 3 Sporazuma in zvišanje praga večine z dveh tretjin na štiri petine izpolnjujejo cilje pogajanj, določene v Sklepu Sveta, s katerim je bila Komisija pooblaščena za začetek pogajanj o reviziji 3 Sporazuma znotraj WP.29.

               (8)

               Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti člene 1 do 15 ter dodatka 1 in 2 k Sporazumu.

               (9)

               Navedene spremembe Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Unije.

               (10)

               WP.29 bo organiziral neuradno glasovanje, s katerim bo pred začetkom postopka iz člena 13 Sporazuma za spremembo tega sporazuma preveril, ali se lahko pridobi soglasje vseh pogodbenic o navedenih spremembah Sporazuma. Unija bi morala glasovati za navedene spremembe.

               (11)

               Ko WP.29 po neuradnem glasovanju potrdi, da je bilo pridobljeno soglasje vseh pogodbenic o predlaganih spremembah Sporazuma, bi moral predsednik Sveta imenovati predstavnika Unije, ki je pooblaščen, da kot je določeno v točki 3 Priloge III k Sklepu 97/836/ES, posreduje besedilo predlaganih sprememb generalnemu sekretarju ZN, v skladu s postopkom iz člena 13(1) Sporazuma –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Revizija 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, se odobri v imenu Unije.
   Besedilo revizije 3 Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo, ki je pooblaščena za uradno obvestilo iz člena 13(1) Sporazuma, v imenu Unije, da se začne postopek za zaključek revizije 3 Sporazuma, in da izrazi soglasje Evropske unije, da bo revizija 3 Sporazuma zanjo zavezujoča.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije
       (3).

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

      (2)  Odobritev z dne 7. junija 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo objavil generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.


title: 2006/963/ES: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti

text:
               30.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 397/10

      SKLEP SVETA

   z dne 18. decembra 2006
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti
   (2006/963/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) te pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. marca 2004 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 GATT 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami STO v okviru pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.

               (2)

               Komisija je pogajanja vodila ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 133 Pogodbe, in v okviru pogajalskih smernic, ki jih je izdal Svet.

               (3)

               Komisija je končala pogajanja glede Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Brazilijo.

               (4)

               Ta sporazum v obliki izmenjave pisem je treba odobriti —

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem, ki je za Skupnost zavezujoč.

      V Bruslju, 18. decembra 2006.

            Za Svet

            Predsednik

         J.-E. ENESTAM

         SPORAZUM

      v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru pristopa k Evropski skupnosti
      Ženeva, 18. decembra 2006
      Spoštovani,
      po začetih pogajanjih v okviru člena XXIV:6 in člena XXVIII GATT 1994 med Evropsko skupnostjo (ES) in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru njihovega pristopa k ES se ES in Brazilija sporazumeta o naslednjem ter tako končata pogajanja, začeta z uradnim obvestilom, ki ga je ES dne 19. januarja 2004 na podlagi člena XXIV:6 GATT 1994 poslala STO.
      ES se strinja z vključitvijo ugodnosti, ki so že bile vključene v prejšnji seznam za ES 15, v svoj seznam za carinsko območje ES 25.
      ES se strinja, da na svoj seznam ugodnosti za ES 25 uvrsti ugodnosti, vsebovane v Prilogi k temu sporazumu.
      Ta sporazum začne veljati z dnem, ko ES in Brazilija po premisleku v skladu s svojimi postopki izmenjata pismi o soglasju. ES si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da ustrezni izvedbeni ukrepi začnejo veljati pred 1. novembrom 2006, vsekakor pa najpozneje 1. januarja 2007.

            V imenu Evropske skupnosti

         PRILOGA

                     —

                     tarifna kvota 10 124 ton surovega sladkorja iz sladkornega trsa za rafiniranje, dodeljena Braziliji, (tarifna številka 1701 1110) po stopnji kvote 98 EUR/tono,

                     —

                     tarifna kvota 2 332 ton „kosi kokoši vrste Gallus domesticus“ (tarifne številke 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470), dodeljena/Brazilija/, po stopnji kvote 0 %,

                     —

                     dodati 49 ton (erga omnes) v tarifno kvoto ES za „trupi piščancev, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni“ (tarifne številke 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290) po stopnji kvote 131–162 EUR/tono,

                     —

                     dodati 4 070 ton (erga omnes) v tarifno kvoto ES za „kosi piščancev, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni“ (tarifne številke 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460) po stopnji kvote 93–512 EUR/tono,

                     —

                     dodati 1 605 ton (erga omnes) v tarifno kvoto ES za „kosi kokoši“ (tarifna številka 0207 1410), po stopnji kvote 795 EUR/tono,

                     —

                     dodati 201 ton (erga omnes) v tarifno kvoto ES za „puranje meso, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno“ (tarifne številke 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770) po stopnji kvote 93-425 EUR/tono,

                     —

                     dodati 2 485 ton (erga omnes) v tarifno kvoto ES za „kose puranov, zamrznjene“ (tarifne številke 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780) po stopnji kvote 0 %,

                     —

                     odpreti tarifno kvoto 242 074 ton (erga omnes) za koruzo (tarifni številki 1005 9000, 1005 1090) po stopnji kvote 0 %,

                     —

                     odpreti tarifno kvoto 2 838 ton (erga omnes) za konzerviran ananas, agrume, hruške, marelice, češnje in višnje, breskve in jagode (tarifne številke 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), po stopnji kvote 20 %

                     —

                     odpreti tarifno kvoto 7 044 ton (erga omnes) za sadne sokove (tarifne številke 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029) po stopnji kvote 20 %,

                     —

                     ukiniti 9-odstotno dajatev ad valorem na proteinske koncentrate (tarifna številka 2106 1080),

                     —

                     odpreti tarifno kvoto 107 ton (erga omnes) za čokolado (tarifna številka 1 806) po stopnji kvote 43 %,

                     —

                     zmanjšati pogodbeno dajatev ES z 11.2 najmanj 22,0 EUR/100 kg/neto in največ 56,0 EUR/100 kg/neto na 10 najmanj 22,0 EUR/100 kg/neto in največ 56,0 EUR/100 kg/neto za tobak (tarifna številka 2401 1090),

                     —

                     prilagoditi opredelitev tarifne kvote ES za visokokakovostno govedino (5 000 ton): „visokokakovostno goveje meso, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno“ tako, da je razvodno, da je država dobaviteljica Brazilija.

      Ženeva, 18. decembra 2006
      Spoštovani,
      sklicujem se na vaše pismo, ki navaja:

         „Po začetih pogajanjih v okviru člena XXIV:6 in člena XXVIII GATT 1994 med Evropsko skupnostjo (ES) in Brazilijo glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v okviru njihovega pristopa k ES se ES in Brazilija sporazumeta o naslednjem ter tako končata pogajanja, začeta z uradnim obvestilom, ki ga je ES dne 19. januarja 2004 na podlagi člena XXIV:6 GATT 1994 poslala STO.
         ES se strinja z vključitvijo ugodnosti, ki so že bile vključene v prejšnji seznam ES-15, v svoj seznam za carinsko območje ES-25.
         ES se strinja, da na svoj seznam ugodnosti za ES-25 uvrsti ugodnosti, vsebovane v Prilogi k temu sporazumu.
         Ta sporazum začne veljati z dnem, ko ES in Brazilija po premisleku v skladu s svojimi postopki izmenjata pismi o soglasju ES si po najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da ustrezni izvedbeni ukrepi začnejo veljati pred 1. novembrom 2006, vsekakor pa najpozneje 1. januarja 2007.“.

      V čast mi je izraziti strinjanje v imenu svoje vlade.

            V imenu vlade Federativne republike Brazilije


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1836 z dne 10. oktobra 2016 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

text:
               18.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 280/27

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1836
   z dne 10. oktobra 2016
   o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Muna DUZDAR je 13. maja 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/814 (4) kot nadomestna članica zamenjala Elisabeth VITOUCH.

               (2)

               Zaradi konca mandata Mune DUZDAR se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Peter FLORIANSCHÜTZ, Abgeordneter zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. oktobra 2016

            Za Svet

            Predsednica

         G. MATEČNÁ

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2016/814 z dne 13. maja 2016 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije (UL L 133, 24.5.2016, str. 8).


title: 2011/290/EU: Sklep Sveta z dne 13. maja 2011 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o splošnih načelih za sodelovanje Ukrajine v programih Unije

text:
               20.5.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 133/1

         SKLEP SVETA
   z dne 13. maja 2011
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o splošnih načelih za sodelovanje Ukrajine v programih Unije
   (2011/290/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114, 168, 169, 172, 173(3), 188 in 192 v povezavi s členom 218(6)(a) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (2) o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o splošnih načelih za sodelovanje Ukrajine v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil v imenu Unije podpisan 22. novembra 2010.

               (2)

               Evropska unija je zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

               (3)

               Protokol bi bilo treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju o vzpostavitvi partnerstva med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani o Okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o splošnih načelih za sodelovanje Ukrajine v programih Unije (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Evropske unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 10 Protokola.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  Odobritev z dne 6. aprila 2011.

      (2)  UL L 49, 19.2.1998, str. 3.

      (3)  UL L 18, 21.1.2011, str. 3.