title: 2008/590/ES: Sklep Komisije z dne 16. junija 2008 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (Kodificirana različica)

text:
               18.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 190/17

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 16. junija 2008
   o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških
   (Kodificirana različica)
   (2008/590/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije 82/43/EGS z dne 9. decembra 1981 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških (1) je bil večkrat (2) bistveno spremenjen. Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeni sklep kodificirati.

               (2)

               Enakost žensk in moških je bistvenega pomena za človeško dostojanstvo in demokracijo ter predstavlja temeljno načelo zakonodaje Skupnosti, ustav in zakonov držav članic ter mednarodnih in evropskih konvencij.

               (3)

               Uporabo načela enakega obravnavanja žensk in moških v praksi je treba spodbuditi z izboljšanim sodelovanjem ter izmenjavo mnenj in izkušenj med tistimi telesi, ki so posebej odgovorna za spodbujanje enakih možnosti v državah članicah, in Komisijo.

               (4)

               Svet je na področju enakih možnosti sprejel direktive, priporočila in resolucije, njihovo popolno izvajanje v praksi pa je možno znatno pospešiti s pomočjo državnih organov, ki imajo na voljo mrežo posebnih informacij.

               (5)

               Priprava in izvajanje ukrepov Skupnosti v zvezi z zaposlovanjem žensk, izboljšanjem položaja samozaposlenih žensk in tistih, ki so zaposlene v kmetijstvu, ter spodbujanjem enakih možnosti zahtevajo tesno sodelovanje s specializiranimi telesi v državah članicah.

               (6)

               Zato je potreben institucionalni okvir za redna posvetovanja s temi telesi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Komisija ustanovi Svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških, v nadaljevanju „odbor“.
   Člen 2
   1.   Odbor pomaga Komisiji pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti Skupnosti, usmerjenih k spodbujanju enakih možnosti žensk in moških, ter podpira stalne izmenjave izkušenj, politik in praks med državami članicami in različnimi vključenimi stranmi.
   2.   Za doseganje ciljev iz odstavka 1 odbor:

               (a)

               pomaga Komisiji pri razvoju instrumentov za spremljanje, ocenjevanje in širjenje rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Skupnosti za spodbujanje enakih možnosti;

               (b)

               prispeva k izvajanju delovnih programov Skupnosti na tem področju, zlasti z analizo rezultatov in predlogi izboljšav sprejetih ukrepov;

               (c)

               prispeva s svojimi mnenji k pripravi letnega poročila Komisije o napredku, doseženem na področju enakih možnosti žensk in moških;

               (d)

               spodbuja izmenjavo informacij o ukrepih, sprejetih na vseh ravneh za spodbujanje enakih možnosti, in kjer je to ustrezno, predloži predloge za morebitno nadaljnje ukrepanje;

               (e)

               poda mnenja ali predloži poročila Komisiji bodisi na njeno zahtevo ali na lastno pobudo o vsaki zadevi, ki se nanaša na spodbujanje enakih možnosti v Skupnosti.

         3.   Postopki za razpošiljanje mnenj in poročil odbora se določijo v soglasju s Komisijo. Lahko se objavijo kot priloga k letnemu poročilu Komisije o enakih možnostih žensk in moških.
   Člen 3
   1.   Odbor sestavlja 68 članov, in sicer:

               (a)

               en predstavnik na državo članico iz ministrstev ali vladnih služb, pristojnih za spodbujanje enakih možnosti; predstavnika imenuje vlada vsake države članice;

               (b)

               en predstavnik na državo članico iz državnih odborov ali organov, ustanovljenih z uradnim sklepom in posebej odgovornih za enake možnosti žensk in moških, ki zastopa zadevne sektorje; če obstaja več takih odborov ali organov, ki se ukvarjajo s temi zadevami v državi članici, Komisija določi, kateri organ je glede na svoje cilje, sestavo, zastopanost in stopnjo neodvisnosti najprimernejši za to, da ima predstavnika v odboru; države članice brez takšnih odborov zastopajo člani organov, za katere Komisija meni, da opravljajo podobne naloge; predstavnika imenuje Komisija, ki deluje na predlog ustreznega državnega odbora ali organa;

               (c)

               sedem članov, ki zastopajo delodajalske organizacije na ravni Skupnosti;

               (d)

               sedem članov, ki zastopajo delojemalske organizacije na ravni Skupnosti.

         Predstavnike imenuje Komisija na predlog socialnih partnerjev na ravni Skupnosti.
   2.   Dva predstavnika Evropskega ženskega lobija se udeležujeta sestankov odbora kot opazovalca.
   3.   Status opazovalca lahko dobijo predstavniki mednarodnih in strokovnih organizacij ter drugih združenj, ki predložijo utemeljeno zahtevo Komisiji.
   Člen 4
   Za vsakega člana odbora je imenovan nadomestni član pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 3.
   Brez poseganja v člen 7 se nadomestni član ne udeležuje sestankov odbora niti ne sodeluje pri njegovem delu, razen če je zadevnemu članu to preprečeno.
   Člen 5
   Mandatno obdobje članov odbora je tri leta in je obnovljivo.
   Po koncu triletnega obdobja člani odbora ostanejo na položaju, dokler niso zamenjani ali ponovno imenovani.
   Mandat člana se konča pred iztekom triletnega obdobja v primeru njegove odpovedi, prenehanja njegovega članstva v organizaciji, ki jo predstavlja, ali njegove smrti. Njegov mandat se lahko tudi konča, če organizacija, ki ga je imenovala, zahteva njegovo zamenjavo.
   Za preostanek mandata je član zamenjan v skladu s postopkom, določenim v členu 4.
   Za dolžnosti člana ni namenjeno nobeno plačilo; potne stroške in dnevnice za sestanke odbora in delovnih skupin, določenih po členu 8, krije Komisija v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.
   Člen 6
   Odbor izmed svojih članov izvoli predsednika z enoletnim mandatom. Za izvolitev je potrebna dvotretjinska večina prisotnih članov, ki mora predstavljati najmanj polovico vseh glasov.
   Z isto večino in pod enakimi pogoji sta izvoljena dva podpredsednika. Podpredsednika nadomeščata predsednika, kadar je ta odsoten. Predsednik in podpredsednika morajo biti iz različnih držav članic. Ti predstavljajo Urad odbora, ki se sestane pred vsakim zasedanjem odbora.
   Komisija organizira delo odbora v tesnem sodelovanju s predsednikom. Osnutek dnevnega reda za zasedanja odbora pripravi Komisija v soglasju s predsednikom. Tajniške storitve za odbor opravlja Oddelek Komisije za enake možnosti. Zapisnik zasedanj odbora pripravi Komisija in ga predloži odboru v potrditev.
   Člen 7
   Predsednik lahko povabi katero koli osebo, ki je posebej usposobljena za določeno temo dnevnega reda, da sodeluje kot strokovnjak pri delu odbora.
   Strokovnjaki sodelujejo samo pri delu v zvezi s posamezno temo, za katero se zaprosi za njihovo navzočnost.
   Člen 8
   1.   Odbor lahko ustanovi delovne skupine.
   2.   Odbor lahko za pripravo svojih mnenj poročevalcu ali zunanjemu strokovnjaku da nalogo, da sestavi poročila v skladu s postopki, ki jih je treba določiti.
   3.   Eden ali več članov odbora lahko sodelujejo kot opazovalci v dejavnostih drugih svetovalnih odborov Komisije in odbor o tem ustrezno obvestijo.
   Člen 9
   Ukrepi, sprejeti v skladu s členoma 7 in 8, ki so finančno pomembni za proračun Evropskih skupnosti, se predložijo Komisiji v predhodno odobritev in izvajajo v skladu z veljavnimi upravnimi predpisi.
   Člen 10
   Odbor skliče Komisija in se sestane v njenih prostorih. Sestane se najmanj dvakrat na leto.
   Člen 11
   Odbor obravnava zahteve za mnenje, ki mu jih predloži Komisija, ali mnenja, ki jih da odbor na lastno pobudo. O teh se ne glasuje.
   Kadar Komisija zahteva mnenje odbora, lahko določi rok, v katerem mora biti mnenje dano.
   Mnenja, ki jih izrazijo različni predstavniki v odboru, se beležijo v zapisniku, ki se predloži Komisiji.
   Če se odbor soglasno sporazume o zahtevanem mnenju, pripravi skupne sklepe, ki se priložijo k zapisniku.
   Člen 12
   Brez poseganja v člen 287 Pogodbe se od članov odbora zahteva, da ne razkrivajo podatkov, do katerih so prišli med delom v odboru ali njegovih delovnih skupinah, če jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali postavljeno vprašanje zaupna zadeva.
   V takšnih primerih se sestankov udeležijo samo člani odbora in predstavniki oddelkov Komisije.
   Člen 13
   Sklep 82/43/EGS se razveljavi.
   Sklici na razveljavljeni sklep se upoštevajo kot sklici na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi II.

      V Bruslju, 16. junija 2008

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 20, 28.1.1982, str. 35. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1).

      (2)  Glej Prilogo I.

      PRILOGA I
      Razveljavljeni sklep s seznamom njegovih zaporednih sprememb

                  Sklep Komisije 82/43/EGS
                  (UL L 20, 28.1.1982, str. 35)

                  Točka VIII.12. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1985
                  (UL L 302, 15.11.1985, str. 209)

                  Točka IV.C. Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 1994
                  (UL C 241, 29.8.1994, str. 115)

                  Sklep Komisije 95/420/ES
                  (UL L 249, 17.10.1995, str. 43)

                  Točka 11.4 Priloge II k Aktu o pristopu iz leta 2003
                  (UL L 236, 23.9.2003, str. 585)

                  Uredba Komisije (ES) št. 1792/2006
                  (UL L 362, 20.12.2006, str. 1)

                  Samo kar zadeva sklicevanje na Sklep 82/43/EGS v šesti alinei člena 1(2) in točki 9.1 Priloge

      PRILOGA II
      Korelacijska tabela

                  Sklep 82/43/EGS

                  Ta sklep

                  Člena 1 in 2

                  Člena 1 in 2

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a)

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (a)

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b)

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (b)

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), prva alinea

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c)

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (c), druga alinea

                  Člen 3(1), prvi pododstavek, točka (d)

                  Člen 3(1), drugi pododstavek

                  Člen 3(1), drugi pododstavek

                  Člen 3(2) in (3)

                  Člen 3(2) in (3)

                  Člen 4, prvi stavek

                  Člen 4, prvi pododstavek

                  Člen 4, drugi stavek

                  Člen 4, drugi pododstavek

                  Členi 5–12

                  Členi 5–12

                  Člen 13

                  —

                  —

                  Člen 13

                  —

                  Priloga I

                  —

                  Priloga II


title: 2009/789/ES: Sklep Komisije z dne 26. oktobra 2009 o stališču Skupnosti glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu (Besedilo velja za EGP)

text:
               29.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 282/23

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 26. oktobra 2009
   o stališču Skupnosti glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/789/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (1) in zlasti člena 4(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Specifikacije za računalniške monitorje je treba spremeniti, da bi lahko potrošniki prepoznali energetsko učinkovite izdelke, zaradi česar je treba spremeniti Prilogo C k Sporazumu.

               (2)

               Stališče Skupnosti v zvezi s spremembami specifikacij bo oblikovala Komisija.

               (3)

               Ukrepi iz tega sklepa upoštevajo mnenje Odbora Evropske skupnosti za ENERGY STAR iz člena 8 Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2).

               (4)

               Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona do 30 palcev, je treba s 30. oktobrom 2009 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu.

               (5)

               Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona od 30 do vključno 60 palcev, je treba s 30. januarjem 2010 razveljaviti in jih nadomestiti s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Priloženi osnutek sklepa je podlaga za stališče, ki ga sprejme Evropska skupnost glede sklepa upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalnike iz dela II Priloge C k Sporazumu.

      V Bruslju, 26. oktobra 2009

            Za Komisijo

         Andris PIEBALGS

            Član Komisije

      (1)  UL L 381, 28.12.2006, str. 24.

      (2)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

      PRILOGA

         OSNUTEK SKLEPA
         z dne …
         upravljalnih organov, katerega podlaga je Sporazum med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi specifikacij za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu
         UPRAVLJALNI ORGANI SO –
         ob upoštevanju Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in zlasti člena XII Sporazuma,
         ker je treba specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C, ki veljajo od 1. januarja 2006, razveljaviti in jih nadomestiti s spremenjenimi specifikacijami –
         SKLENILI:
         Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona do 30 palcev, se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu z začetkom veljavnosti 30. oktobra 2009.
         Specifikacije za računalniške monitorje iz dela II Priloge C k Sporazumu, ki se nanašajo na računalniške monitorje z diagonalo zaslona od 30 do vključno 60 palcev, se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami iz Priloge k temu sklepu z začetkom veljavnosti 30. januarja 2010.
         Sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišeta predsednika.

            Podpisano v Washingtonu, DC, […]

               […]

                  v imenu Agencije Združenih držav Amerike za varovanje okolja

            Podpisano v Bruslju, […]

               […]

                  v imenu Evropske skupnosti

         PRILOGA

            DEL II PRILOGE C K SPORAZUMU

            „II.   SPECIFIKACIJE ZA PRIKAZOVALNIKE
            1.   Opredelitev pojmov

            A.   Elektronski prikazovalnik (imenovan tudi ‚prikazovalnik‘): komercialno dostopen izdelek z zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo, ki so pogosto nameščeni v enem ohišju, katerega glavna funkcija je prikaz vizualnih podatkov iz (i) računalnika, delovne postaje ali strežnika prek enega ali več vhodov, kot so VGA, DVI, HDMI ali IEEE 1394, ali (ii) pomnilniškega ključka USB, pomnilniške kartice ali brezžične internetne povezave. Običajne tehnologije prikazovalnikov vključujejo prikazovalnik na tekoče kristale (LCD), svetleče diode (LED), prikazovalnik s katodno cevjo (CRT) in plazemski prikazovalnik (PDP).
            B.   Zunanji napajalnik: sestavni del, ki je v ločenem fizičnem ohišju zunaj ohišja prikazovalnika in je zasnovan za pretvorbo vhodne izmenične omrežne napetosti iz glavnega električnega omrežja v nižjo enosmerno napetost za napajanje prikazovalnika. Zunanji napajalnik mora biti povezan s prikazovalnikom prek odstranljive ali fiksno pritrjene električne povezave z vtičem/vtičnico, kabla, vrvice ali drugačnega ožičenja.
            C.   Način delovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) opravlja svojo glavno funkcijo, tj. proizvaja sliko.
            D.   Način mirovanja: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) ima vklopljena vsa mehanska stikala (za fizični vklop) in (iii) preide v način nizke porabe po prejemu signala iz priključene naprave (npr. računalnika, igralne konzole ali naprave STB) ali zaradi notranje funkcije, kot je časovnik za mirovanje ali senzor za zaznavanje zasedenosti. Način mirovanja je ‚programsko‘ stanje nizke porabe, ker lahko prikazovalnik preide iz načina mirovanja po prejemu signala iz priključene naprave ali zaradi notranje funkcije.
            E.   Način izklopa: način delovanja prikazovalnika, ki je (i) priključen na vir energije, (ii) izklopljen s stikalom in (iii) ne opravlja nobene funkcije. Uporabnik mora aktivirati mehansko stikalo za preklop naprave iz načina izklopa. Če je takih stikal več, izvajalec preskusa uporabi najbolj dostopno stikalo.
            F.   Svetilnost: fotometrična meritev intenzivnosti svetilnosti na enoto površine svetlobe, ki potuje v določeni smeri. Navaja količino svetlobe, ki gre skozi določeno površino ali jo ta površina oddaja in seva v dani prostorski kot. Standardna enota za svetilnost je kandela na kvadratni meter (cd/m2).
            G.   Samodejno prilagajanje osvetlitve: pri prikazovalnikih je samodejno prilagajanje osvetlitve samodejni mehanizem, ki kot funkcija osvetlitve okolja prilagaja osvetlitev prikazovalnika.
            2.   Ustrezni izdelki

            Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora prikazovalnik ustrezati naslednjim merilom:
            A.   Največja vidna diagonala: vidna diagonala ima lahko največ (≤) 60 palcev.
            B.   Vir energije: prikazovalnik se mora napajati iz ločene zidne vtičnice z izmeničnim tokom, iz baterije, ki se prodaja z adapterjem za izmenični tok, ali podatkovne ali omrežne povezave.
            C.   Televizijski tunerji: če je v prikazovalnik vgrajen televizijski tuner, lahko pridobi oznako ENERGY STAR v skladu s to specifikacijo, če se trži in prodaja potrošnikom zlasti kot prikazovalnik ali z dvojno funkcijo kot prikazovalnik in televizija. Noben prikazovalnik s televizijskim tunerjem, ki se trži in prodaja izključno kot televizija, ne more pridobiti oznake v skladu s to specifikacijo. V skladu z ravnjo 2 te specifikacije lahko pridobijo oznako le prikazovalniki brez tunerjev; prikazovalniki s tunerji lahko pridobijo oznako v skladu z ravnjo 2 različice 3.0 specifikacije za televizije ENERGY STAR.
            D.   Samodejno prilagajanje osvetlitve: za pridobitev oznake ENERGY STAR z uporabo energijske enačbe za samodejno prilagajanje osvetlitve v načinu delovanja mora biti prikazovalnik dobavljen s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.
            E.   Zunanji napajalnik: če je prikazovalnik dobavljen z zunanjim napajalnikom, mora zunanji napajalnik izpolnjevati zahteve za oznako ENERGY STAR ali izpolnjevati stopnje učinkovitosti za način neobremenitve in način aktivnega delovanja, določene v programskih zahtevah ENERGY STAR za enotno napetostno zunanjo napajalno enoto AC/AC in AC/DC. Specifikacija ENERGY STAR in seznam izdelkov, ki izpolnjujejo zahteve za oznako, sta na strani www.energystar.gov/powersupplies
            F.   Zahteve za upravljanje porabe energije: prikazovalnik mora imeti vsaj en privzeto omogočen mehanizem, ki omogoča samodejen vstop v način mirovanja ali izklopa. Podatkovne ali omrežne povezave morajo na primer podpirati ugašanje prikazovalnika v skladu s standardnimi mehanizmi, kot je signalizirano upravljanje porabe za prikazovalnike. Prikazovalniki, ki ustvarjajo lastno vsebino, morajo imeti privzeto omogočen senzor ali časovnik za samodejni preklop v način mirovanja ali izklopa.
            3.   Merila energetske učinkovitosti

            A.   Zahteve za načina delovanja

            1.   Raven 1
            Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme preseči največje porabe energije v načinu delovanja (PO ali PO1), kot je izračunana po spodaj navedenih enačbah. Največja poraba energije v načinu delovanja je izražena v vatih in zaokrožena na najbližjo desetino vata.

               Preglednica 1:

               Zahteve za porabo energije v načinu delovanja za raven 1

                        Kategorija prikazovalnika

                        Največja poraba
                        energije v načinu delovanja (W)

                        Velikost diagonale zaslona < 30 palcev
                        Ločljivost zaslona ≤ 1,1 milijona slikovnih pik

                        PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3

                        Velikost diagonale zaslona < 30 palcev
                        Ločljivost zaslona > 1,1 milijona slikovnih pik

                        PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3

                        Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev
                        Vse ločljivosti zaslona

                        PO = 0,27*(A) + 8

                  Pri čemer je:

                        MP

                        =

                        ločljivost prikazovalnika (v milijonih slikovnih pik);

                        A

                        =

                        vidna površina (v kvadratnih palcih).

               Primer: največja poraba energije v načinu delovanja za prikazovalnik z ločljivostjo 1 440 × 900 ali 1 296 000 slikovnih pik, z vidno diagonalo 19 palcev in vidno površino 162 kvadratnih palcev bi bila: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 vatov, zaokroženo na najbližjo desetino vata.

               Preglednica 2:

               Primer za zahteve za največjo porabo energije v načinu delovanja za raven 1 (1)

                        Diagonalna
                        velikost zaslona (v palcih)

                        Ločljivost

                        Milijoni slikovnih pik

                        Mere zaslona
                        (v palcih)

                        Površina zaslona
                        (v kvadratnih palcih)

                        Največja poraba energije v načinu delovanja
                        (v vatih)

                        7

                        800 × 480

                        0,384

                        5,9 × 3,5

                        21

                        6,4

                        19

                        1 440 × 900

                        1,296

                        16,07 × 10,05

                        162

                        22,8

                        26

                        1 920 × 1 200

                        2,304

                        21,7 × 13,5

                        293

                        38,4

                        42

                        1 360 × 768

                        1,044

                        36 × 20

                        720

                        202,4

                        50

                        1 920 × 1 080

                        2,074

                        44 × 24

                        1 056

                        293,1

                  2.   Raven 2
            Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največje porabe po naslednjih enačbah: je treba še določiti.
            3.   Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve
            Za prikazovalnike, ki imajo ob dobavi privzeto omogočene funkcije samodejnega prilagajanja osvetlitve, se za izračun največje porabe energije v načinu delovanja uporablja nadomestni izračun
            PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)
            pri čemer je PO1 povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih, zaokrožena na najbližjo desetino vata, Ph poraba energije v načinu delovanja v dobro osvetljenem okolju in Pl poraba energije v načinu delovanja v slabo osvetljenem okolju. V formuli je predvideno, da bo prikazovalnik 20 % časa v slabo osvetljenem okolju.
            B.   Zahteve za način mirovanja in izklopa:

            1.   Ravni 1 in 2
            Za pridobitev oznake ENERGY STAR prikazovalnik ne sme presegati največjih ravni porabe energije v načinu mirovanja in izklopa, ki so navedene v spodnji preglednici 3. Prikazovalniki, ki imajo na voljo več načinov mirovanja (tj. način mirovanja in način globokega mirovanja), morajo izpolnjevati zahteve za način mirovanja v vseh načinih mirovanja.

               Primer: rezultat preskusa prikazovalnika, ki porabi 3 vate v načinu mirovanja in 2 vata v načinu globokega mirovanja, ne bi izpolnjeval zahtev, ker poraba energije v enem od načinov mirovanja presega omejitev 2 vatov za raven 1.

               Preglednica 3:

               Zahteve za porabo energije v načinu mirovanja in izklopa za vse prikazovalnike

                        Način

                        Raven 1

                        Raven 2

                        Največja poraba energije v načinu mirovanja (v vatih)

                        ≤ 2

                        ≤ 1

                        Največja poraba energije v načinu izklopa (v vatih)

                        ≤ 1

                        ≤ 1

                  4.   Zahteve za preskuse

               Navodila za uporabo tega oddelka

            Kadar je mogoče, EPA in Evropska komisija uporabljata v industriji splošno sprejete postopke za merjenje zmogljivosti izdelka in porabe energije v običajnem obratovalnem stanju. Preskusne metode v tej specifikaciji temeljijo na standardih, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehniška Komisija (IEC). Če standardi VESA in IEC niso izpolnili potreb programa ENERGY STAR, so bile v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi iz industrije razvite dodatne preskusne in merilne metode.
            Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih izdelkov, tako da je mogoča ponovitev rezultatov preskusa in da zunanji dejavniki ne vplivajo negativno na rezultate preskusa, je treba upoštevati naslednji protokol. Sestavljen je iz štirih glavnih delov:

                        —

                        preskusni pogoji in naprave,

                        —

                        nastavitev,

                        —

                        preskusna metoda,

                        —

                        dokumentacija.

               Opomba: preskusna metoda je navedena v dodatkih 1 in 2. V Dodatku 1 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev. V Dodatku 2 je opisan preskusni postopek za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.
            Partnerji lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo notranji ali neodvisen laboratorij.

               Nadzor kakovosti prostorov

            Partnerji morajo opravljati preskuse in potrjevati tiste modele izdelkov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Preskus izdelka za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR je treba izvesti v prostorih s postopki za nadzor kakovosti, da se spremlja veljavnost preskusov in umerjanj. ENERGY STAR priporoča, da se ti preskusi izvedejo v prostoru, ki izpolnjuje splošne zahteve v zvezi z usposobljenostjo preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev, kot so opisane v Mednarodnem standardu ISO/IEC 17025.

               Preskusni pogoji in naprave

            A.   Protokoli meritve moči

            Povprečna dejanska poraba energije prikazovalnika se meri v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela izdelka mora biti enota, ki se preskuša (Unit Under Test, UUT), najprej v enakem stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), kot bo ob dostavi kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.

                        1.

                        Meritve porabe moči se izvedejo med vtičnico ali virom energije in UUT.

                        2.

                        Če je vir električne energije izdelka glavno električno omrežje, USB, IEEE1394, Power-over-Ethernet, telefonski sistem ali katero koli drugo sredstvo ali kombinacija sredstev, je treba za kvalifikacijo uporabiti neto električno energijo izmeničnega toka, ki jo porabi izdelek (ob upoštevanju izgub ob pretvorbi iz izmeničnega toka v enosmerni tok).

                        3.

                        Izdelki, ki energijo črpajo iz napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka (npr. USB, USB PlusPower, IEEE 1394 in Power Over Ethernet), uporabijo primeren z izmeničnim tokom napajan vir enosmernega toka. Poraba energije tega z izmeničnim tokom napajanega vira se izmeri in zabeleži kot poraba energije UUT.

                        4.

                        Pri prikazovalniku, ki je napajan z USB, se uporablja zvezdišče, namenjeno le prikazovalniku, ki se preskuša. Pri prikazovalniku, ki je napajan s Power Over Ethernet ali USB PlusPower, se lahko izmeri naprava za prenos moči z in brez priključenega prikazovalnika, ta razlika pa se zabeleži kot porabo energije prikazovalnika. Izvajalec preskusa potrdi, da to razumno odraža porabo enosmernega toka enote ter nekatere vrednosti za napajalnik in neučinkovitost prenosa.

                        5.

                        Vsak izdelek, ki se lahko napaja iz izmeničnega toka in napajalne enote s standardno nizko napetostjo enosmernega toka, je treba preskusiti, ko obratuje prek izmeničnega toka.

                  B.   Zahteve glede vhodnega izmeničnega toka:

                        Napajalna napetost

                        Severna Amerika/Tajvan

                        115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %)

                        Evropa/Avstralija/Nova Zelandija

                        230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)

                        Japonska

                        100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

                           Opomba: pri izdelkih z največjo nazivno močjo > 1,5 kW je območje napetosti ± 4 %

                        Celotno harmonsko popačenje (THD) (napetost)

                        < 2 % THD (< 5 % za izdelke, katerih največja nazivna moč je > 1,5 kW)

                        Temperatura okolice

                        23 °C ± 5 °C

                        Relativna vlažnost

                        10–80 %

                        (Glej IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti, oddelka 4.2 in 4.3)

                  C.   Atestirani merilnik

            Atestirani merilniki bodo imeli naslednje lastnosti (2):

                        —

                        razpoložljiv tokovni vršni faktor 3 ali več pri njegovi nazivni vrednosti območja, in

                        —

                        spodnjo mejo tokovnega območja 10 mA ali manj.

                  Merilni instrumenti za moč imajo resolucijo:

                        —

                        0,01 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 10 W ali manj,

                        —

                        0,1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti nad 10 W do največ 100 W, in

                        —

                        1 W ali boljšo za meritve moči v vrednosti 100 W ali več.

                  Poleg zgoraj navedenih lastnosti se priporočajo tudi naslednje:

                        —

                        frekvenčni odziv najmanj 3 kHz, in

                        —

                        umerjanje po standardu, ki izvira iz Nacionalnega instituta za standarde in tehnologijo (NIST – National Institute of Standards and Technology) ZDA.

                  Zaželeno je tudi, da se lahko z instrumenti izmeri povprečna moč v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik (najbolj natančne naprave izvedejo notranji izračun, po katerem se nakopičena energija deli s pretečenim časom). Nadomestna možnost bi bila, da bi merilni instrument moral imeti zmožnost integrirati energijo v katerem koli časovnem intervalu, ki ga izbere uporabnik, z energijsko resolucijo 0,1 mWh ali manj in integrirati prikazani čas z resolucijo 1 sekunde ali manj.
            D.   Natančnost

            Meritve moči 0,5 W ali več se opravijo z merilno negotovostjo 2 % ali manj pri ravni zaupanja 95 %. Meritve moči, manjše od 0,5 W, se opravi z merilno negotovostjo 0,01 W ali manj pri ravni zaupanja 95 % (3).
            Vse meritve so zabeležene v vatih in zaokrožene na najbližjo desetino vata.
            E.   Pogoji v temnici

            Vsi preskusi svetilnosti se izvedejo v temnici. Izmerjena osvetlitev zaslona (E) mora biti v načinu izklopa 1,0 luksa ali manj. Meritve se opravijo na točki, ki je pravokotna na središče zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (NMS), ko je prikazovalnik v načinu izklopa (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).
            F.   Protokoli za merjenje svetlobe

            Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor sta osvetlitev in svetilnost, se NMS uporabi na prikazovalniku, ki je v temnici. NMS se uporabi za meritve na središčni točki zaslona in pravokotno nanj (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega najmanj 500 slikovnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). Vendar v nobenem primeru osvetljena površina ne sme biti manjša od površine, ki se meri z NMS (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).

               Nastavitev

            A.   Zunanje naprave

            Na zvezdišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priključena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, kot jo prilagodi uporabnik, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim prikazovalnikom.
            B.   Spremembe

            Spremembe naprave, kot je odstranitev omrežja ali druga dejanja, ki niso na voljo običajnemu uporabniku, niso dovoljene.
            C.   Primerjava analognega in digitalnega vmesnika

            Partnerji morajo prikazovalnike preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. prikazovalniki z digitalnimi vmesniki, ki so za namene te preskusne metode opredeljeni kot prikazovalniki, ki imajo le digitalni vmesnik). Za prikazovalnike z digitalnim vmesnikom so podatki o napetosti navedeni v opombi v Dodatku 1, pri čemer je treba upoštevati preskusno metodo iz Dodatka 1 in/ali Dodatka 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT, z uporabo generatorja signala.
            D.   Modeli, ki so zmožni delovati pri več kombinacijah napetosti in frekvence

            Partnerji preskusijo, kvalificirajo in zabeležijo pogoje, ki veljajo za posamezni trg, na katerem bodo svoje izdelke prodajali kot izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR.

               Primer: da izdelek pridobi oznako ENERGY STAR v Združenih državah Amerike in v Evropi, mora izpolnjevati zahteve pri 115 V/60 Hz in 230 V/50 Hz. Če izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR samo pri eni kombinaciji napetosti in frekvence (npr. pri 115 V/60 Hz), izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR in ga je dovoljeno tržiti kot izdelek z oznako ENERGY STAR le v regijah, ki podpirajo preskušano kombinacijo napetosti in frekvence (npr. Severna Amerika in Tajvan).
            E.   Zunanji napajalnik

            Pri prikazovalnikih, ki so dobavljeni z zunanjimi napajalniki, je treba pri vsakem preskušanju uporabiti priložen zunanji napajalnik. Nadomestni napajalnik se ne sme uporabiti.
            F.   Barvne nastavitve

            Vse barvne nastavitve (barvni odtenek, nasičenost, gama itd.) se nastavijo na tovarniške privzete nastavitve.
            G.   Ločljivost in stopnja osveževanja

            Ločljivost in stopnja osveževanja se razlikujeta glede na tehnologijo na naslednji način:

                        1.

                        Pri prikazovalnikih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri prikazovalnikih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če partner posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.

                        2.

                        Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri stopnji osveževanja 75 Hz. Pri preskusu je treba uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Prikazovalnik s katodno cevjo mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel partner za preskušano nastavitev.

                  H.   Ogrevanje

            UUT se mora ogrevati najmanj 20 minut pred izvedbo katerih koli preskusnih meritev (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja).
            I.   Stabilnost

            Vse meritve porabe energije se zabeležijo, ko so meritve naprav za merjenje stabilne, in sicer ko odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut (glej IEC 4.3.1).

               Preskusna metoda

            Pri izvedbi teh preskusov se partner strinja z uporabo veljavnih preskusnih postopkov, navedenih v Dodatku 1 in/ali 2, odvisno od velikosti vidne diagonale UUT na naslednji način:
            Za prikazovalnike z vidno diagonalo do (≤) 30 palcev se uporabi Dodatek 1.
            Za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do 60 palcev se uporabi Dodatek 2.

               Dokumentacija

            A.   Predložitev podatkov o ustreznem izdelku EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno

            Partnerji morajo sami potrjevati tiste modele izdelkov, ki izpolnjujejo smernice za ENERGY STAR, in podatke sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno. Vsako leto je treba zagotoviti podatke o izdelkih, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, vključno z informacijami o novih modelih, partner pa jih lahko po želji pošilja pogosteje.
            B.   Družina izdelkov, ki izpolnjuje zahteve za oznako

            Družine modelov prikazovalnikov, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo le v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov.
            C.   Število enot, potrebnih za preskušanje

            V skladu z Evropskim predpisom 50301 (glej BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) sta EPA in Evropska komisija določili preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto.

                        1.

                        Če je ustaljena poraba energije UUT večja kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v katerem koli od treh načinov delovanja, se preskusita dve dodatni enoti istega modela.

                        2.

                        Podatke o porabi energije za vsako od treh preskušenih enot je treba skupaj s podatki o povprečni porabi energije v načinih delovanja, mirovanja in izklopa za vse tri preskuse sporočiti EPA prek orodja Online Product Submittal ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.

                        3.

                        Preskušanje dodatnih enot ni potrebno, če je ustaljena poraba energije prve preskušene enote največ 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja.

                        4.

                        Za uvrstitev modela med izdelke, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, ne sme nobena vrednost katere koli preskušene enote preseči specifikacije za ENERGY STAR.

                        5.

                        Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:

                           Primer: zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % …

                                    —

                                    Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (80 vatov ni več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

                                    —

                                    če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, nadaljnje preskušanje ni potrebno, pri čemer model izpolnjuje zahteve za oznako (85 vatov je natančno 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

                                    —

                                    če se za prvo enoto izmeri 85,1 vata, je treba preskusiti še dve enoti, da se določi izpolnjevanje zahtev za oznako (85,1 vata je več kot 85 % omejitve za izpolnjevanje zahtev za ENERGY STAR),

                                    —

                                    če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli ne izpolnjujejo zahtev za ENERGY STAR, čeprav je povprečje 98 vatov, ker je ena od vrednosti (105) presegla specifikacijo ENERGY STAR.

                  5.   Uporabniški vmesnik

            Partnerjem se zelo priporoča, da zasnujejo izdelke v skladu s standardom za uporabniške vmesnike IEEE P1621: standard za elemente uporabniškega vmesnika pri nadzoru porabe elektronskih naprav, ki se uporabljajo za poslovno in domačo uporabo. Ta standard je bil razvit s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bil nadzor porabe pri vseh elektronskih napravah bolj dosleden in pregleden. Za podrobnosti glej http://eetd.LBL.gov/Controls
            6.   Datum začetka veljavnosti

            Datum, ko lahko partnerji izdelke začnejo opredeljevati za upravičene do oznake ENERGY STAR po različici 5.0 specifikacije, bo določen kot datum začetka veljavnosti sporazuma. Vsi predhodni sporazumi v zvezi s prikazovalniki, ki izpolnjujejo zahteve za ENERGY STAR, prenehajo veljati 29. oktobra 2009 za prikazovalnike z vidno diagonalo do 30 palcev ali 29. januarja 2010 za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev.
            A.   Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 1 različice 5.0 specifikacije

            Datum, s katerim bo začela veljati raven 1 različice 5.0 specifikacije, je odvisen od velikosti prikazovalnika in je naveden v spodnji preglednici. Za pridobitev oznake ENERGY STAR morajo vsi izdelki, vključno z modeli, ki so prvotno izpolnjevali zahteve na podlagi različice 4.1, z datumom proizvodnje ali po tem datumu, izpolnjevati nove zahteve iz različice 5.0 (vključno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravičeni do oznake na podlagi različice 4.1). Datum proizvodnje se razlikuje za vsako enoto in pomeni datum (npr. mesec in leto), ko se enota šteje za v celoti sestavljeno.

                        Kategorija prikazovalnika

                        Datum začetka veljavnosti ravni 1

                        Velikost diagonale zaslona < 30 palcev

                        30. oktober 2009

                        Velikost diagonale zaslona 30–60 palcev

                        30. januar 2010

                  B.   Izdelki, ki izpolnjujejo zahteve za oznako v skladu z ravnjo 2 različice 5.0 specifikacije

            Druga faza te specifikacije, raven 2, začne veljati 30. oktobra 2011 in se uporablja za izdelke z datumom proizvodnje 30. oktobra 2011 ali po tem datumu. Enota z datumom proizvodnje 30. oktober 2011 mora na primer izpolnjevati zahteve iz specifikacije za raven 2, da pridobi oznako ENERGY STAR.
            C.   Odprava dedovanja

            EPA in Evropska komisija pri različici 5.0 specifikacije za ENERGY STAR ne bosta dovolili dedovanja. Oznaka ENERGY STAR, pridobljena v skladu različico 4.1, se ne dodeli samodejno za cel življenjski cikel modela izdelka. Zato mora vsak izdelek, ki ga proizvodni partner proda, trži ali označi z oznako ENERGY STAR, izpolnjevati specifikacijo, ki velja v času proizvodnje izdelka.
            7.   Prihodnje spremembe specifikacije

            EPA in Evropska komisija si pridržujeta pravico do spremembe specifikacije, če bi tehnološke in/ali tržne spremembe vplivale na njeno uporabnost za potrošnike, industrijo ali okolje. V skladu s trenutno politiko se o spremembah specifikacije posvetujeta z zainteresiranimi stranmi.
            EPA in Evropska komisija bosta redno ocenjevali tržišče v zvezi z energetsko učinkovitostjo in novimi tehnologijami. Zainteresirane strani bodo kot vedno imele priložnost, da predstavijo svoje podatke, predložijo predloge in izrazijo svoje skrbi. EPA in Evropska komisija si bosta prizadevali zagotoviti, da specifikaciji za ravni 1 in 2 prepoznata najbolj energetsko učinkovite modele na tržišču in nagradita tiste partnerje, ki si prizadevajo izboljšati energetsko učinkovitost.

               Dodatek 1

                  Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev

               Navodila za uporabo tega dokumenta
               V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo do (<) 30 palcev za izpolnjevanje zahtev različice 5.0 programa ENERGY STAR za prikazovalnike. Postopki se uporabijo za določitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v načinih delovanja, mirovanja in izklopa. Upoštevajte, da ta dodatek vključuje ločene postopke za naslednje vrste izdelkov:

                           —

                           prikazovalnike s katodno cevjo,

                           —

                           prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve, in

                           —

                           prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve.

                     1.   Preskusna metoda za prikazovalnike s katodno cevjo

               A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

               Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.
               B.   Način delovanja

                           1.

                           Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

                           2.

                           Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

                           3.

                           Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

                           4.

                           Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

                           5.

                           Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

                           6.

                           Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja.)

                           7.

                           Pripravite temnico. (Glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica.)

                           8.

                           Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:

                                       (a)

                                       Vzemite vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2f, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabite za nastavitev prikazovalnika na velikost slike, ki jo priporoča partner in je običajno nekoliko manjša od največje vidne površine.

                                       (b)

                                       Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov) (4). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.

                                       (c)

                                       Spremenite (če je to izvedljivo) svetlost prikazovalnika z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K).

                                       (d)

                                       Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.

                                       (e)

                                       Prilagajajte ostrino, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost: 100 cd/m2,

                                       (f)

                                       izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od zgoraj predpisane svetilnosti, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednoti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)

                                       (g)

                                       O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo.

                           9.

                           Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

                           10.

                           Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

                           11.

                           Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

                           12.

                           Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

                     C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

                     D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

                     E.   Sporočanje rezultatov

               Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.
               2.   Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo brez privzeto omogočenega samodejnega prilagajanja osvetlitve:

               A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

               Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.
               B.   Način delovanja

                           1.

                           Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

                           2.

                           Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

                           3.

                           Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

                           4.

                           Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

                           5.

                           Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

                           6.

                           Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in stopnja osveževanja).

                           7.

                           Pripravite temnico (glej Pogoji in naprave za preskus izdelkov, oddelek F, Protokoli za merjenje svetlobe, in oddelek E, Temnica).

                           8.

                           Nastavite velikost in svetilnost na naslednji način:

                                       (a)

                                       Prikažite preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0,7 voltov). 1 Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002.

                                       (b)

                                       Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, skoraj belih odtenkov, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti.

                                       (c)

                                       Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike.

                                       (d)

                                       Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ni nastavljeno na naslednjo svetilnost:

                                                   Izdelek

                                                   Cd/m2

                                                   Resolucija 1,1 milijona slikovnih pik ali manj

                                                   175

                                                   Resolucija več kot 1,1 milijona slikovnih pik

                                                   200

                                             izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. (Če je največja svetilnost prikazovalnika manjša od predpisane svetilnosti v zgornji preglednici, tehnik uporabi največjo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost prikazovalnika večja od predpisane svetilnosti, tehnik uporabi najmanjšo svetilnost in o vrednosti poroča EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno.)

                                       (e)

                                       O vrednosti svetilnosti je treba poročati EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, skupaj z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo.

                           9.

                           Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

                           10.

                           Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

                           11.

                           Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

                           12.

                           Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

                     C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

                     D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

                     E.   Sporočanje rezultatov

               Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.
               3.   Preskusna metoda za prikazovalnike z nespremenljivo ločljivostjo s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve:

               A.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

               Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.
               B.   Način delovanja

                           1.

                           Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo.

                           2.

                           Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napajalno napetost in frekvenco.

                           3.

                           Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

                           4.

                           Nastavite preskusno enoto na način delovanja z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote.

                           5.

                           UUT naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

                           6.

                           Izberite pravilno nastavitev prikazovalnika (glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek G, Ločljivost in frekvenca osveževanja).

                           7.

                           Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

                           8.

                           Za izračun največje porabe energije v načinu delovanja za prikazovalnike, ki so dobavljeni s privzeto omogočenim samodejnim prilagajanjem osvetlitve, se uporablja naslednji nadomestni preskusni postopek. Pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:

                                       (a)

                                       Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

                                       (b)

                                       Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč dobre osvetlitve okolja, Ph, v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. (Glej Nastavitev izdelka za preskus, oddelek I, Stabilnost.)

                                       (c)

                                       Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

                                       (d)

                                       Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo, in nato z merilnika odčitajte dejansko moč slabe osvetlitve okolja, Pl, v vatih.

                                       (e)

                                       Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.

                           9.

                           Zabeležite porabo energije in skupno velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

                     C.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

                     D.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

                     E.   Sporočanje rezultatov

               Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

               Dodatek 2

                  Preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev

               NAVODILA ZA UPORABO TEGA DOKUMENTA
               V tem dokumentu so opisani preskusni postopki za prikazovalnike z vidno diagonalo od 30 do vključno 60 palcev (‚veliki prikazovalniki‘) za izpolnjevanje zahtev programa ENERGY STAR za prikazovalnike, različica 5.0. Postopki se uporabijo za določitev porabe energije enote, ki se preskuša (unit under test, UUT), v načinu delovanja, mirovanja in izklopa.

                  Preglednica 1

                  Preskusni postopek za merjenje načinov delovanja

                           Zahteva v specifikaciji

                           Preskusni protokol

                           Vir

                           Način delovanja

                           IEC 62087, izdaja 2.0: Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, oddelek 11, ‚Pogoji za merjenje televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘.

                           www.iec.ch

                     1.   Preskusni pogoji, naprave in nastavitev

               Pred preskušanjem UUT zagotovite primerne preskusne pogoje, naprave in nastavitve, kot je navedeno v razdelkih specifikacije za prikazovalnike, in sicer Pogoji in naprave za preskus izdelkov ter Nastavitev izdelka za preskus.
               2.   Merjenje moči v načinu delovanja, mirovanja in izklopa

               A.   Način delovanja (Navodila za izvajanje standarda IEC 62087)

               Spodaj so navedena navodila za uporabo standarda IEC 62087, izdaja 2.0, za merjenje moči velikih prikazovalnikov v načinu delovanja. Za določitev izpolnjevanja zahtev za ENERGY STAR se uporabljajo naslednje izjeme in pojasnila.

                           1.

                           Točnost stopenj vhodnih signalov: v oddelku 11.4.12, ‚Točnost stopenj vhodnih signalov‘, so izvajalci preskusov opozorjeni, da morajo biti video vnosi v okviru ± 2 % referenčnih belih in črnih stopenj. V oddelku B.2, Priloge B, ‚Opombe za merjenja moči televizijskih sprejemnikov v (povprečnem) načinu delovanja‘, je opisana pomembnost točnosti vhodnega signala. EPA in Evropska komisija izpostavljata, da je pomembno uporabljati točne/umerjene video vnose med preskušanjem načina delovanja, in spodbujata izvajalce preskusov, da uporabijo vhode HDMI, kadar koli je mogoče.

                           2.

                           Dejanski faktor moči: zaradi večje ozaveščenosti o pomembnosti kakovosti moči morajo partnerji označiti dejanski faktor moči svojih prikazovalnikov med meritvami v načinu delovanja.

                           3.

                           Uporaba preskusnih gradiv za preskušanje: za merjenje povprečne porabe energije v načinu delovanja morajo partnerji meriti ‚Po_broadcast‘ (povprečna poraba energije v načinu delovanja v vatih), kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin.‘

                           4.

                           Preskušanje s tovarniškimi privzetimi nastavitvami: pri merjenju porabe energije velikih prikazovalnikov v načinu delovanja EPA in Evropsko komisijo zanima zlasti zajemanje porabe energije izdelkov, kot so dobavljeni iz tovarne. Prilagoditve slike, ki jih je treba izvesti pred preskusom porabe energije v načinu delovanja, je treba izvesti v skladu z oddelkom 11.4.8, ‚Prilagoditve slike‘, če je to ustrezno.
                           V oddelku 11.4.8 je navedeno: ‚Ostrina in svetlost televizijskega sprejemnika ter osvetlitev ozadja, če obstaja, se nastavijo, kot jih je tovarniško prilagodil proizvajalec za končnega uporabnika. Če je treba način nastavitve izbrati ob prvem vklopu, se izbere ‚standardni način‘ ali enakovreden način. Če ‚standardni način‘ ali enakovreden način ne obstaja, se izbere prvi način s seznama v zaslonskem meniju. Način, uporabljen med preskusom, se opiše v poročilu. ‚Standardni način‘ je opredeljen kot ‚način, ki ga priporoča proizvajalec za splošno domačo uporabo‘ ‘.
                           Za izdelke, ki so dobavljeni z obveznim menijem, iz katerega je treba ob prvem vklopu izbrati način, v katerem bo izdelek deloval, je v oddelku 11.4.8 navedeno, da je treba preskušanje izvesti v ‚standardnem načinu‘.
                           Informacije, da izdelek izpolnjuje zahteve za ENERGY STAR v posebni nastavitvi in da je to nastavitev, s katero bo dosežen prihranek energije, bodo vključene v embalažo izdelka in objavljene na spletni strani partnerja, kjer so navedene informacije o modelu.

                           5.

                           Preskušanje prikazovalnikov s samodejnim prilagajanjem osvetlitve: pri tem preskusnem postopku je dobra osvetlitev okolja nastavljena na 300 luksov, medtem ko je slaba osvetlitev okolja nastavljena na 0 luksov na naslednji način:

                                       (a)

                                       Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 300 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

                                       (b)

                                       Porabo energije pri dobri osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Ph, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘.

                                       (c)

                                       Nastavite stopnjo osvetlitve okolja na 0 luksov, kot je izmerjena na čelni strani senzorja za zaznavanje osvetlitve okolja.

                                       (d)

                                       Porabo energije pri slabi osvetlitvi okolja v načinu delovanja, Pl, merite, kot je navedeno v oddelku 11.6.1, ‚(Povprečno) preskušanje načina delovanja z dinamičnim video signalom radiofuzijskih vsebin‘.

                                       (e)

                                       Povprečno porabo energije v načinu delovanja izračunajte po enačbi iz oddelka 3.A.3. specifikacije, Prikazovalniki s samodejnim prilagajanjem osvetlitve, stran 7.

                     B.   Način mirovanja (vklopljen prikazovalnik, brez video signala)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina delovanja se začne preskus načina mirovanja prikazovalnika. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način mirovanja. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu mirovanja, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju enote v načinu mirovanja ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine mirovanja, ki se izbirajo ročno, je treba meritev opraviti v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, mora biti čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

                     C.   Način izklopa (izklopljen prikazovalnik)

                           1.

                           Ob zaključku preskusa načina mirovanja se začne preskus načina izklopa prikazovalnika z uporabo stikala, do katerega lahko uporabnik najlaže dostopa. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                           2.

                           Prikazovalnik mora biti v načinu izklopa, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitana vatna moč ne odstopa za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Izvajalec preskusa pri merjenju modela v načinu izklopa ne upošteva preskusnega cikla vhodne sinhronizacije.

                           3.

                           Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

                           4.

                           Sporočanje rezultatov: Po koncu tega preskusnega postopka najdete navodila za poročanje o rezultatih preskusa EPA ali Evropski komisiji, kot je ustrezno, v oddelku specifikacije Preskusna dokumentacija za izdelek.

                     3.   Merjenje svetilnosti

               Ko je preskus v skladu s standardom IEC izveden in poraba energije zabeležena, tehnik izmeri svetilnost izdelka po spodaj navedeni metodologiji. Upoštevajte, da tehnik ne sme spremeniti nastavitev izdelka, ki so bile nastavljene med preskusom porabe energije.

                           1.

                           Z uporabo statične preskusne slike z video signalom s tremi stolpci (LTL), navedene v oddelku 11.5 standarda IEC 62087, izmerite središčno in osno svetilnost prikazovalnika v skladu s standardom za meritve prikazovalnikov z ravnimi zasloni VESA, različica 2.0, oddelek 301-2H.

                           2.

                           Prek orodja OPS poročajte o izmerjeni vrednosti svetilnosti v kandelah na kvadratni meter (cd/m2), zaokroženih na najbližje celo število.

                           3.

                           Vse meritve svetilnosti je treba izvesti v skladu z zgoraj navedenimi preskusnimi pogoji za velike prikazovalnike. Merjenje svetilnosti je treba izvesti zlasti pri nastavitvah prikazovalnika, s katerimi je dobavljen iz tovarne. Pri izdelkih z obveznim menijem je treba meritve izvesti v standardnem ali domačem načinu.

                     “

         (1)  Za prikazovalnike med 30 in 60 palci je treba pri oddaji izdelka za ugotovitev ustreznosti sporočiti ločljivost, vendar se pri izračunu porabe energije teh prikazovalnikov v načinu delovanja ločljivost ne upošteva.

         (2)  Lastnosti atestiranih merilnikov so povzete po IEC 62301, izdaja 1.0: Električni gospodinjski aparati – Meritev stanja pripravljenosti.

         (3)  Prav tam.

         (4)  Ustrezne vrednosti za prikazovalnike s samo digitalnim vmesnikom, ki ustrezajo svetlosti slike (0 do 0,7 volta), so: 0 voltov (črna) = nastavitev 0, 0,1 volta (najtemnejši odtenek analogne sive) = 36 digitalna siva, 0,7 volta (popolnoma bela analogna) = 255 digitalna siva; upoštevajte, da bodo prihodnje specifikacije digitalnega vmesnika ta spekter morda razširile, v vsakem primeru pa 0 voltov vedno ustreza črni, najvišja vrednost pa beli, pri čemer 0,1 volta ustreza eni sedmini največje vrednosti.


title: Sklep Sveta z dne 15. oktobra 1968 o uporabi členov 48 in 49 Pogodbe za francoske čezmorske departmaje

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31968D0359

Uradni list L 257 , 19/10/1968 str. 0001 - 0001 danska posebna izdaja: serija I poglavje 1968(II) str. 0466  angleška posebna izdaja: serija I poglavje 1968(II) str. 0474  grška posebna izdaja: poglavje 05 zvezek 1 str. 0032  španska posebna izdaja: poglavje 05 zvezek 1 str. 0092  portugalska posebna izdaja poglavje 05 zvezek 1 str. 0092

		Sklep Svetaz dne 15. oktobra 1968o uporabi členov 48 in 49 Pogodbe za francoske čezmorske departmaje(68/359/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 227(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker drugi pododstavek člena 227(2) predpisuje, da Svet določi pogoje, pod katerimi se določbe Pogodbe, ki niso vsebovane v prvem pododstavku odstavka 2 tega člena, in predvsem določbe členov 48 in 49 Pogodbe uporabljajo za francoske čezmorske departmaje;ker bo prosto gibanje delavcev verjetno pospešilo gospodarski in socialni razvoj teh departmajev,SKLENIL:Člen 1Člena 48 in 49 Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in ukrepi, sprejeti za izvajanje teh členov, se uporabljajo za francoske čezmorske departmaje.Člen 2Ta sklep je objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti pod "Zakonodaja I". Veljati začne dvajseti dan po objavi.V Luxembourgu, 15. oktobra 1968Za SvetPredsednikG. Sedati--------------------------------------------------


title: 2013/258/EU: Sklep Sveta z dne 27. maja 2013 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta ministrov AKP-EU, glede statusa Zvezne republike Somalije v zvezi s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi

text:
               4.6.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 150/26

         SKLEP SVETA
   z dne 27. maja 2013
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta ministrov AKP-EU, glede statusa Zvezne republike Somalije v zvezi s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi
   (2013/258/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti in upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma med državami AKP in ES (1), ter zlasti člena 1 Sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 94 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (2), kakor je bil spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (3) in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum AKP-EU), določa da je treba vsako prošnjo za pristop države predložiti Svetu ministrov AKP-EU, ki jo mora odobriti.

               (2)

               Zvezna republika Somalija je 25. februarja 2013 zaprosila za pristop v skladu s členom 94 Sporazuma AKP-EU.

               (3)

               Unija bi morala podpreti odločitev Sveta ministrov AKP-EU, da odobri pristop Zvezne republike Somalije k Sporazumu.

               (4)

               Republika Somalija bi morala akt o pristopu deponirati pri sekretariatu Sveta Evropske unije in sekretariatu držav AKP, ki sta depozitarja Sporazuma AKP-EU.

               (5)

               Zato je primerno, da se določi stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Sveta ministrov AKP-EU glede statusa Zvezne republike Somalije v zvezi s Sporazumom AKP-EU –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Sveta ministrov AKP-EU glede prošnje Zvezne republike Somalije za status opazovalke v zvezi s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 in v Ouagadougouju 22. junija 2010, in za njen poznejši pristop k Sporazumu, temelji na osnutku sklepa Sveta ministrov AKP-EU, ki je priložen k temu sklepu.
   O formalnih in manjših spremembah priloženega osnutka sklepa Sveta ministrov AKP-EU se je mogoče dogovoriti, ne da bi bilo treba spremeniti navedeni sklep.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. maja 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil popravljen v UL L 385, 29.12.2004, str. 88.

      (3)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

      (4)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/… SVETA MINISTROV AKP-EU
      z dne …
      o prošnji Zvezne republike Somalije za status opazovalke v zvezi s Sporazumom o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, in za njen poznejši pristop k Sporazumu
      SVET MINISTROV AKP-EU JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), kakor je bil spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (2) in v Ouagadougouju 22. junija 2010 (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum AKP-EU), in zlasti člena 94 Sporazuma,
      ob upoštevanju Sklepa št. 1/2005 Sveta ministrov AKP-EU z dne 8. marca 2005 glede sprejetja poslovnika Sveta ministrov AKP-EU (4), in zlasti člena 8(2) poslovnika:
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Sporazum iz Cotonouja je v skladu s členom 93(3) Sporazuma začel veljati 1. julija 2008. Prvič je bil spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa v Ouagadougouju 22. junija 2010. Druga sprememba se začasno uporablja od 31. oktobra 2010 (5).

                  (2)

                  V členu 94 Sporazuma AKP-EU je določeno, da je treba vsako prošnjo za pristop države predložiti Svetu ministrov AKP-EU, ki jo mora odobriti.

                  (3)

                  Zvezna republika Somalija je 25. februarja 2013 zaprosila za status opazovalke in poznejši pristop v skladu s členom 94 Sporazuma AKP-EU.

                  (4)

                  Zvezna republika Somalija bi morala akt o pristopu deponirati pri depozitarjih Sporazuma AKP-EU, in sicer pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije in sekretariatu držav AKP –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Ugoditev prošnji za pristop in status opazovalke
      Prošnji Zvezne republike Somalije, da pristopi k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanemu v Cotonouju 23. junija 2000, kakor je bil spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 in v Ouagadouguju 22. junija 2010, se ugodi.
      Zvezna republika Somalija Akt o pristopu deponira pri depozitarjih Sporazuma AKP-EU, in sicer pri generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije in sekretariatu držav AKP.
      Zvezna republika Somalija se lahko sej Sveta do pristopa udeležuje kot opazovalka.
      Člen 2
      Začetek veljavnosti
      Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

         V …,

               Za Svet ministrov AKP-EU

               Predsednik

         (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

         (2)  Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (UL L 209, 11.8.2005, str. 27).

         (3)  Sporazum o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

         (4)  UL L 95, 14.4.2005, str. 44.

         (5)  Sklep št. 2/2010 Sveta ministrov AKP-EU z dne 21. junija 2010 (UL L 287, 4.11.2010, str. 68).


               24.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 93/258

         P7_TA(2014)0077
   Imenovanje podpredsednika Nadzornega odbora Evropske centralne banke
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2014 o predlogu Evropske centralne banke za imenovanje podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))
   (Odobritev)
   (2017/C 093/47)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju predloga Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o imenovanju podpredsednice Nadzornega odbora Evropske centralne banke (N7-0003/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 26(3) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1),

               —

               ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Evropsko centralno banko o praktičnih podrobnostih uresničevanja demokratične odgovornosti in nadzora nad opravljanjem nalog, prenesenih na Evropsko centralno banko v okviru enotnega mehanizma nadzora (2),

               —

               ob upoštevanju Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0086/2014),

               A.

               ker člen 26(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da Evropska centralna banka (ECB) predloži Parlamentu predlog za imenovanje podpredsednika svojega Nadzornega odbora in da se podpredsednik izbere izbere izmed članov Izvršilnega odbora ECB;

               B.

               ker člen 26(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da se pri imenovanju članov Nadzornega odbora v skladu s to uredbo spoštujejo načela uravnotežene zastopanosti spolov, izkušenosti in usposobljenosti;

               C.

               ker je Evropski svet 21. januarja 2014 imenoval Sabine Lautenschläger za članico Izvršnega odbora ECB v skladu s členom 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               D.

               ker je ECB v pismu z dne 22. januarja 2014 Parlamentu predložila predlog o imenovanju Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB za obdobje petih let;

               E.

               ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve Parlamenta nato ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 26(2) in (3) Uredbe (EU) št. 1024/2013; ker je odbor pri ocenjevanju prejel življenjepis od predlagane kandidatke ter njene odgovore na pisna vprašanja;

               F.

               ker je imela kandidatka 3. februarja 2014 predstavitev v odboru, ki jo je začela z uvodno izjavo, nato pa je nadaljevala z odgovori na vprašanja članov odbora;

               1.

               odobri predlog ECB za imenovanje Sabine Lautenschläger za podpredsednico Nadzornega odbora ECB;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropski centralni banki, Svetu in vladam držav članic.

      (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

      (2)  UL L 320, 30.11.2013, str. 1.