title: Sklep Komisije z dne 17. februarja 2021 o obvestilu Republiki Kamerun o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 981) 2021/C 59 I/01

text:
                  19.2.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  CI 59/1

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 17. februarja 2021
         o obvestilu Republiki Kamerun o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu

               (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 981)

         (2021/C 59 I/01)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ribolovu IUU) ter zlasti člena 32 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   UVOD

                     (1)

                     Uredba o ribolovu IUU vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

                     (2)

                     V poglavju VI uredbe o ribolovu IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi s takimi državami, priprava seznama takih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi.

                     (3)

                     Komisija v skladu s členom 31 uredbe o ribolovu IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče v boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji naložene v skladu z mednarodnim pravom kot državi zastave ali pristanišča, obalni državi ali državi trga ter v skladu s katerimi mora sprejeti ukrepe za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

                     (4)

                     Preden Komisija opredeli tretje države kot nesodelujoče države v skladu s členom 31 uredbe o ribolovu IUU, jih najprej v skladu s členom 32 navedene uredbe obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Takšno obvestilo je predhodnega značaja.

                     (5)

                     Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 uredbe o ribolovu IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami upošteva tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam pa omogoči, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali, kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Komisija da obveščenim tretjim državam na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti.

                     (6)

                     Opredelitev nesodelujočih tretjih držav v skladu s členom 31 uredbe o ribolovu IUU temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) navedene uredbe. Temelji na preučitvi vseh informacij, pridobljenih v skladu z uredbo o ribolovu IUU, ali po potrebi vseh drugih zadevnih informacij, na primer podatkov o ulovu, trgovinskih informacij iz nacionalne statistike in drugih zanesljivih virov, registrov plovil in zbirk podatkov, dokumentov o ulovu ali programov statističnih dokumentov in seznamov plovil IUU, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ter vseh drugih informacij, pridobljenih v pristaniščih in na ribolovnih območjih.

                     (7)

                     Svet v skladu s členom 33 uredbe o ribolovu IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za navedene države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 uredbe o ribolovu IUU.

                     (8)

                     V skladu s členom 20(1) uredbe o ribolovu IUU morajo tretje države zastave za sprejetje potrjenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzor in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav.

                     (9)

                     Komisija v skladu s členom 20(4) uredbe o ribolovu IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem določb navedene uredbe glede potrdil o ulovu.

               2.   POSTOPEK V ZVEZI Z REPUBLIKO KAMERUN

                     (10)

                     Republika Kamerun (v nadaljnjem besedilu: Kamerun) je Komisiji kot država zastave predložila obvestilo v skladu s členom 20 uredbe o ribolovu IUU, ki ga je Komisija sprejela 15. julija 2009.

                     (11)

                     Komisija je avgusta 2019 začela postopek upravnega sodelovanja z organi Kameruna v okviru boja proti ribolovu IUU. Sodelovanje je zajemalo zlasti pogoje za dodelitev kamerunske državne pripadnosti ribiškim plovilom, veljavno nacionalno ureditev za registracijo ribiških plovil na ozemlju navedene države, pogoje za pravico do plovbe pod zastavo države in izhajajoče nadzorne sisteme. Vključevalo je pisno izmenjavo informacij z organi, pri katerih je Komisija poiskala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne, kot sta seznam ribiških plovil, registriranih pod kamerunsko zastavo, in seznam plovil, ki so od kamerunskih pristojnih organov pridobila dovoljenje za ribolov, da bi ocenila, kako Kamerun izpolnjuje svoje mednarodne obveznosti v boju proti ribolovu IUU.

                     (12)

                     Kamerun je ratificiral Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) (2). Kamerun ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica v nobeni regionalni organizaciji za upravljanje ribištva.

                     (13)

                     Za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Kameruna kot države zastave ali pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnem pravu, je Komisija poiskala, zbrala in analizirala vse informacije, potrebne za izvedbo te naloge, kot so npr. informacije, ki so jih objavile regionalne organizacije za upravljanje ribištva, informacije, ki so jih posredovali organi držav pristanišča v okviru sodelovanja v boju proti ribolovu IUU, informacije, pridobljene v odprtih in zanesljivih zbirkah podatkov, ter javno dostopne informacije.

               3.   MOŽNOST OPREDELITVE KAMERUNA KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

                     (14)

                     Komisija je v skladu s členom 31(3) uredbe o ribolovu IUU analizirala dolžnosti Kameruna kot države zastave ali pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe o ribolovu IUU.

               3.1   Ukrepi, sprejeti v zvezi s ponavljajočimi se dejavnostmi ribolova IUU ter trgovinskimi tokovi, ki izvirajo iz ribolova IUU (člen 31(4) uredbe o ribolovu IUU)

                     (15)

                     Komisija je v skladu s členom 31(4)(a) uredbe o ribolovu IUU analizirala ukrepe, sprejete v Kamerunu v zvezi s ponavljajočimi se dejavnostmi ribolova IUU, ki jih opravljajo ali podpirajo ribiška plovila, ki plujejo pod njegovo zastavo, ali kamerunski državljani oziroma ribiška plovila, ki opravljajo dejavnosti v njegovih morskih vodah ali uporabljajo njegova pristanišča.

                     (16)

                     Komisija je na podlagi informacij, pridobljenih s seznama plovil IUU Komisije za tune v Indijskem oceanu (IOTC), in informacij, ki so jih predložili ustrezni organi Kameruna, ugotovila, da so po vključitvi na seznam plovil IUU IOTC (3) pod kamerunsko zastavo plula naslednja plovila: UTHAIWAN (prejšnje ime WISDOM SEA REEFER, št. IMO 7637527), SEA VIEW (prejšnje ime AL WESAM 2, št. IMO 8692342) in SEA WIND (prejšnje ime AL WESAM 1, št. IMO 8692354) (4).

                     (17)

                     Kamerunski organi so po vključitvi teh plovil na seznam plovil IUU IOTC Komisiji potrdili, da plujejo pod zastavo Kameruna.

                     (18)

                     Poleg tega je plovilo AL WESAM 5 s seznama plovil IUU pod imenom PROGRESO zastavo zamenjalo za kamerunsko, zaradi česar je bil seznam plovil IUU IOTC novembra 2020 ustrezno spremenjen (5).

                     (19)

                     V zvezi s tem postopki, ki so v Kamerunu vzpostavljeni pred registracijo ribiških plovil, ne vključujejo celovite predhodne ocene zgodovine skladnosti plovila in njegove zmožnosti za skladnost z veljavnimi predpisi in mednarodnimi ukrepi ter preverjanja seznamov plovil IUU, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, kot je predvideno v točkah 36 in 42 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (IPOA-IUU) (6). Take prakse bi lahko povzročile dejavnosti ribolova IUU plovil pod kamerunsko zastavo.

                     (20)

                     To dokazuje tudi dejstvo, da je ribiško plovilo UTHAIWAN še vedno plulo pod zastavo Hondurasa, medtem ko ga je Kamerun registriral pod svojo zastavo. To so honduraški organi potrdili v sporočilu IOTC (7). To je v nasprotju s členom 92(2) konvencije UNCLOS, ki določa, da ladje ne morejo pluti pod zastavo več kot ene države in se v tem primeru lahko štejejo za ladje brez državne pripadnosti.

                     (21)

                     Glede na informacije, ki so jih predložili organi Kameruna, je Komisija ugotovila tudi, da seznam registriranih plovil, ki plujejo pod njegovo zastavo, ni ustrezno voden. Organi so potrdili kamerunsko zastavo ribiških plovil, ki niso bila na seznamu registriranih plovil, predloženem Komisiji (UTHAIWAN, MAYI SEIS št. IMO 8803630), kot je navedeno v uvodni izjavi 11. Poleg tega se zdi, da je bilo v skladu z informacijami, ki jih je Komisija zbrala v odprtih zbirkah podatkov, v letih 2019 in 2020 pod kamerunsko zastavo registriranih najmanj 12 ribiških plovil (8), ki niso bila vključena na seznam, predložen Komisiji. Organi Kameruna s tem kršijo člen 94(2)(a) konvencije UNCLOS in priporočilo iz odstavka 42 IPOA-IUU, ki določata, da mora vsaka država voditi register imen in podatkov o ladjah, ki plujejo pod njeno zastavo. To prav tako potrjuje, da Kamerun nima zanesljivega in uveljavljenega postopka registracije plovil pod svojo zastavo.

                     (22)

                     Poleg tega registracija več ribiških plovil v omejenem časovnem obdobju (v letih 2019 in 2020) vzbuja pomisleke glede zmožnosti kamerunskih organov, da vzpostavijo pristno povezavo med Kamerunom in temi plovili, kar je v nasprotju s pogoji, določenimi za državno pripadnost ladij v členu 91 konvencije UNCLOS.

                     (23)

                     Poleg tega je iz javno dostopnih informacij (9) jasno razvidno, da je bilo plovilo, ki pluje pod kamerunsko zastavo (OLUTORSKY, št. IMO 8826151), leta 2020 odkrito med opravljanjem nezakonitih ribolovnih dejavnosti v vodah tretje države. Plovilo je bilo zaseženo in obalna država je upravljavcu plovila naložila globo.

                     (24)

                     Poleg tega je bilo leta 2019 plovilo UTHAIWAN, ko je plulo pod kamerunsko zastavo, zadržano v pristanišču tretje države, katere organi so upravljavcu plovila naložili globo, ker je plovilo vstopilo v pristanišče brez obvestila in ker je na seznamu plovil IUU (10).

                     (25)

                     V zvezi z informacijami iz zgornjih uvodnih izjav je Komisija ugotovila, da Kamerun ni izpolnil svojih obveznosti kot država zastave pri izvajanju nadzora nad svojo floto in preprečevanju izvajanja dejavnosti ribolova IUU svoje flote v vodah zunaj svoje jurisdikcije. S tem je bil kršen člen 94(1) in (2) konvencije UNCLOS, v katerem je določeno, da mora vsaka država učinkovito izvajati svoje pristojnosti in nadzor nad ladjami, ki plujejo pod njeno zastavo. Kamerun tako ni izpolnil svojih obveznosti glede primerne skrbnosti za uporabo ustreznih sredstev, da bi si po najboljših močeh ladjam, ki plujejo pod njegovo zastavo, prizadeval preprečiti ribolov IUU (11). To neizpolnjevanje tudi ni v skladu z odstavkoma 34 in 35 IPOA-IUU, v katerih je določeno, da bi morale države zagotoviti, da ribiška plovila, ki so upravičena do plovbe pod njihovo zastavo, ne izvajajo ali podpirajo ribolova IUU, in ki zagotavljata, da lahko države zastave pred registracijo ribiškega plovila izvajajo svoje dolžnosti, katerih namen je takim plovilom preprečiti izvajanje ribolova IUU.

                     (26)

                     Zato tudi ni mogoče izključiti, da v Kamerunu registrirana ribiška plovila, navedena v uvodnih izjavah 16 do 24, ki imajo kamerunsko državno pripadnost in pravico do plovbe pod kamerunsko zastavo, niso izvajala ribolova IUU ali z njim povezanih dejavnosti na območjih zunaj nacionalne jurisdikcije Kameruna, vključno z območji pod jurisdikcijo tretjih držav, in uporabljala pristanišč tretjih držav. Poleg tega Kamerun zaradi pomanjkanja nadzora nad plovili, ki plujejo pod njegovo zastavo, takšnim plovilom omogoča iztovarjanje in/ali pretovarjanje ribiških proizvodov in zato ne more preprečevati vstopa ribiških proizvodov iz ribolova IUU na trg.

                     (27)

                     Glede na ugotovitve, navedene v tem oddelku, in na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, je bilo v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(a) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da Kamerun ni izpolnil dolžnosti v zvezi z ukrepi za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, kot mu je v vlogi države zastave naloženo v skladu z mednarodnim pravom.

                     (28)

                     Na podlagi informacij iz uvodne izjave 26 je bilo v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(b) uredbe o ribolovu IUU ugotovljeno, da Kamerun ribiškim proizvodom, ki izhajajo iz ribolova IUU, ni preprečil dostopa na trg.

               3.2   Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5) uredbe o ribolovu IUU)

                     (29)

                     Komisija je v skladu s členom 31(5)(a) uredbe o ribolovu IUU analizirala svoje sodelovanje s Kamerunom, da bi ugotovila, ali so njegovi državni organi učinkovito sodelovali pri odgovarjanju na vprašanja, sporočanju povratnih informacij ali preiskovanju zadev v zvezi z ribolovom IUU in z njim povezanimi dejavnostmi.

                     (30)

                     Komisija je imela težave pri vzpostavljanju stikov s pristojnimi organi za ribištvo in pomorske zadeve Kameruna. Poleg tega navedeni organi niso bili odzivni na zahteve Komisije in Komisija je prejela le delne odgovore z omejenim nadaljnjim ukrepanjem v zvezi z izpostavljenimi vprašanji. Komisija na primer ni prejela jasnih in izčrpnih pojasnil o statusu in dejavnostih ribiških plovil, ki plujejo pod kamerunsko zastavo, ter o postopku registracije ribiških plovil pod kamerunsko zastavo.

                     (31)

                     Poleg tega Kamerunu ni uspelo dokazati, da sodeluje z drugimi državami in ustreznimi regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva ter z njim usklajuje dejavnosti v zvezi s plovili, ki plujejo pod njegovo zastavo in so navedena na seznamih plovil IUU teh organizacij, v povezavi z ohranjanjem in upravljanjem ribolovnih virov, kot je določeno v odstavku 28 IPOA-IUU. Kamerun se ni odzval na zahteve za medsebojno pomoč, ki jih je leta 2020 poslala ena država članica v skladu s členom 51 uredbe o ribolovu IUU, ter na zahteve, ki jih je v letih 2019 in 2020 naslovila druga država članica v zvezi z ribiškimi plovili, ki plujejo pod njegovo zastavo in so uporabila pristanišča Evropske unije.

                     (32)

                     Komisija je v skladu s členom 31(5)(b) uredbe o ribolovu IUU analizirala obstoječe izvršilne ukrepe za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje, ki jih je sprejel Kamerun.

                     (33)

                     V skladu z informacijami, ki jih je Komisija zbrala v odprtih zbirkah podatkov, in kot je navedeno v uvodni izjavi 21, je Kamerun v letih 2019 in 2020 pod svojo zastavo registriral najmanj 12 ribiških plovil. Vsa ta ribiška plovila delujejo zunaj voda pod jurisdikcijo Kameruna. Čeprav je Komisija zaprosila za podatke o ustreznem pravnem okviru, ki se uporablja v Kamerunu, ni prejela nobenih informacij. Na podlagi informacij, ki so dostopne v javnih virih, se zdi, da obstoječa nacionalna zakonodaja o ribištvu („Loi n° 94/01 portant régime des forêts, de la faune et de la pêche“ (12) (Zakon o gozdovih št. 94/01 o ureditvi na področju gozdov, živalskih vrst in ribištva)) ne vsebuje posebnih določb glede upravljanja in nadzorovanja ribiških plovil, niti v suverenih vodah Kameruna ali v vodah pod njegovo jurisdikcijo niti zunaj njegovih voda.

                     (34)

                     Ta pravni okvir ni v skladu s členom 94(2)(b) konvencije UNCLOS, ki določa, da ima država zastave v skladu s svojim notranjim pravom pristojnost nad vsako ladjo, ki pluje pod njeno zastavo. Poleg tega točke 31, 32 in 33 prostovoljnih smernic FAO o uspešnosti države zastave določajo, da morajo države zastave izvajati nadzorni program nad plovili, ki plujejo pod njihovo zastavo, in da morajo imeti vzpostavljene izvršilne ukrepe, ki med drugim omogočajo odkrivanje kršitev veljavnih zakonov, predpisov in mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje (13) ter uporabo ustreznih sankcij in ukrepov proti kršiteljem. Sankcije in ukrepi so primerno strogi, da učinkovito zagotovijo skladnost in odvračajo od kršitev, kjer koli se pojavljajo, ter kršiteljem odvzamejo koristi, ki izhajajo iz nezakonitih dejavnosti.

                     (35)

                     Kljub dejavnostim na območjih pod jurisdikcijo tretjih držav nobeno od ribiških plovil, navedenih v uvodni izjavi 33, ni bilo na seznamu plovil z dovoljenjem za ribolov, ki so ga pristojni organi Kameruna Komisiji predložili leta 2019. Zdi se, da to stanje ni v skladu s točko 30 prostovoljnih smernic FAO o uspešnosti države zastave, ki določa, da mora država zastave uvesti ureditev za izdajanje dovoljenj za ribolov in dejavnosti, povezane z ribolovom, ter členom 3(2) sporazuma FAO o skladnosti in odstavkom 45 IPOA-IUU, v katerih se od držav zahteva zagotovitev, da imajo ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo in opravljajo ribolov v vodah zunaj njihove suverenosti ali jurisdikcije, veljavno dovoljenje, ki ga izdajo ustrezni organi države zastave.

                     (36)

                     Poleg tega je ribiško plovilo OCEAN MARIA (IMO št. 8719164), ki pluje pod kamerunsko zastavo, organom države članice ob prošnji za vstop v pristanišče Evropske unije leta 2020 predložilo zastarel in zato neveljaven dokument o registraciji. Čeprav je bilo organom pred vstopom plovila v pristanišče predloženo veljavno potrdilo, se zdi, da je plovilo med 4. februarjem 2020 in 13. aprilom 2020 še naprej obratovalo brez veljavnega potrdila o registraciji. Kamerunski organi niso odgovorili na zahteve Komisije in zadevne države članice v zvezi s tem plovilom in njegovim statusom.

                     (37)

                     Poleg tega je Kamerun Komisiji potrdil odjavo plovil, navedenih na seznamu plovil IUU IOTC, SEA WIND in SEA VIEW zaradi nezakonitih ribolovnih dejavnosti, v skladu z informacijami, pridobljenimi v javno dostopni zbirki podatkov, in informacijami, ki so jih predložili organi drugih tretjih držav, pa plovilo s seznama plovil IUU IOTC z imenom UTHAIWAN zdaj pluje pod zastavo druge države. Vendar organi Kameruna Komisije niso obvestili o drugih ukrepih, sprejetih proti tem plovilom s seznama plovil IUU in njihovim upravljavcem. Za državo zastave odjava ribiških plovil ni zadosten ukrep, saj tak ukrep ne obravnava dejavnosti ribolova IUU in ne zagotavlja izvajanja sankcij ali ukrepov proti izvedenim dejavnostim ribolova IUU.

                     (38)

                     To je v nasprotju s priporočili o sprejetju izvršilnih ukrepov v zvezi z dejavnostmi ribolova IUU in dovolj strogih sankcij za kršitelje za učinkovito preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje ter odvzem koristi, ki izhajajo iz takega ribolova, kot je določeno v odstavku 21 IPOA-IUU, odstavku 8(2)(7) Kodeksa FAO za odgovorno ribištvo ter točkah 31 do 33, 35 in 38 prostovoljnih smernic FAO o uspešnosti države zastave.

                     (39)

                     Na podlagi informacij iz uvodnih izjav 33 do 37 je bilo v skladu s členom 31(5)(b) uredbe o ribolovu IUU ugotovljeno, da Kamerun ni izvedel ustreznih izvršilnih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

                     (40)

                     Komisija je v skladu s členom 31(5)(c) uredbe o ribolovu IUU analizirala obseg in resnost obravnavanih pojavov ribolova IUU.

                     (41)

                     Čeprav je Komisija prek več pisnih izmenjav pristojnim organom Kameruna izpostavila, da so ribiška plovila pod njegovo zastavo uvrščena na seznam plovil IUU IOTC, so kamerunski organi zgolj potrdili, da je ribiško plovilo UTHAIWAN plulo pod kamerunsko zastavo, niso pa navedli, ali bodo proti temu plovilu sprejeti kakršni koli ukrepi. Poleg tega organi niso obvestili Komisije o ukrepih, sprejetih v zvezi s ploviloma SEA WIND in SEA VIEW, navedenima na seznamu plovil IUU IOTC, niti pred odjavo plovil iz nacionalnega registra niti po njej.

                     (42)

                     Pristojni organi Kameruna prav tako niso zagotovili ustreznega sodelovanja z drugimi državami in mednarodnimi organizacijami, kot je navedeno v uvodni izjavi 31. Poleg tega uvrstitev kamerunskih plovil na seznam IOTC dokazuje pomanjkanje sodelovanja Kameruna kot države zastave z drugimi zadevnimi državami v okviru regionalnih ukrepov za upravljanje ribištva.

                     (43)

                     Glede na ugotovitve, navedene v tem oddelku, in na podlagi dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav kamerunskih organov je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da Kamerun ni izpolnil svojih dolžnosti v zvezi s sodelovanjem in izvrševanjem v skladu z mednarodnim pravom.

               3.3   Neizvajanje mednarodnih pravil (člen 31(6) uredbe o ribolovu IUU)

                     (44)

                     Komisija je v skladu s členom 31(6)(a) in (b) uredbe o ribolovu IUU analizirala ratifikacijo ali pristop Kameruna k ustreznim mednarodnim ribiškim instrumentom in njegov status pogodbenice regionalnih organizacij za upravljanje ribištva ali njegovo soglasje k uporabi njihovih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

                     (45)

                     Z izjemo konvencije UNCLOS, kot je opisana v uvodni izjavi 12, Kamerun ni ratificiral ne Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UNFSA) ne sporazuma FAO o skladnosti in prav tako ne Sporazuma FAO o ukrepih države pristanišča (PSMA) iz leta 2009.

                     (46)

                     To ni v skladu z dolžnostjo sodelovanja in obveznostjo, da države sprejmejo ukrepe, potrebne za ohranjanje živih morskih virov na odprtem morju, ali sodelujejo pri sprejemanju navedenih ukrepov, kot je določeno v členih 117 in 118 konvencije UNCLOS. To pomanjkanje sodelovanja je tudi v nasprotju s priporočili iz odstavka 11 IPOA-IUU, s katerimi se države spodbuja, naj prednostno ratificirajo, sprejmejo ali pristopijo k sporazumu UNFSA in sporazumu FAO o skladnosti. Prav tako je v nasprotju z odstavkom 14 IPOA-IUU, v katerem je določeno, da morajo države v celoti in učinkovito izvajati kodeks ribištva FAO in z njim povezane mednarodne akcijske načrte.

                     (47)

                     Kot je opisano v uvodni izjavi 12, Kamerun ni pogodbenica ali sodelujoča nepogodbenica nobene regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

                     (48)

                     Komisija je v skladu s členom 31(6)(c) uredbe o ribolovu IUU proučila, ali je bil Kamerun morda vpleten v dejanja ali opustitve dejanj, zaradi katerih bi se lahko zmanjšala učinkovitost veljavnih zakonov, predpisov ali mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

                     (49)

                     Z registracijo ribiških plovil s seznama plovil IUU IOTC v Kamerunu in s tem podelitvijo pravice, da plujejo pod njegovo zastavo, so kamerunski organi zmanjšali učinkovitost ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva, in kršili mednarodno dogovorjena pravila, kot so člen 3(1)(a) sporazuma FAO o skladnosti, člen 18(2) sporazuma UNFSA, točka 35 prostovoljnih smernic FAO o uspešnosti države zastave ter odstavka 38 in 39 IPOA-IUU.

                     (50)

                     Glede na ugotovitve, navedene v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav kamerunskih organov v skladu s členom 31(3) in (6) uredbe o ribolovu IUU obstajajo očitni znaki, da Kamerun ni izpolnil dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so mu bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

               3.4   Posebne omejitve držav v razvoju (člen 31(7) uredbe o ribolovu IUU)

                     (51)

                     V skladu z indeksom človekovega razvoja Združenih narodov (UNHDI) (14) se je Kamerun leta 2019 štel za državo s srednjo stopnjo človekovega razvoja in je bil med 189 državami na 153. mestu.

                     (52)

                     Čeprav lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti v zvezi s spremljanjem, nadzorom in obvladovanjem flote, te posebne omejitve Kameruna, ki izhajajo iz njegove stopnje razvoja, ne upravičujejo vseh pomanjkljivosti, ugotovljenih v zgornjih oddelkih. To zlasti velja, kar zadeva neobstoj posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki se nanašajo na upravljanje ribiške flote in boj proti dejavnostim ribolova IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje, vključno z izvršilnimi ukrepi, ter pomanjkanje postopkov, ki zagotavljajo ustrezno preverjanje registracije ribiških plovil pod njegovo zastavo in pomanjkljivo sodelovanje med nacionalnimi upravami, s Komisijo, z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva ali upravami drugih držav.

                     (53)

                     Glede na dejstva, navedena v tem oddelku, in na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, ter izjav Kameruna je bilo v skladu s členom 31(7) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da lahko stopnja razvoja Kameruna negativno vpliva na njegov razvojni status in splošno ravnanje na področju upravljanja ribištva. Vendar ob upoštevanju narave ugotovljenih pomanjkljivosti v Kamerunu s stopnjo razvoja te države ni mogoče v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti njegovega nesodelovanja in splošnega ravnanja kot države zastave ali pristanišča, obalne države ali države trga glede ribolova in neustreznosti ukrepov navedene države za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

               4.   SKLEPNA UGOTOVITEV O MOŽNI OPREDELITVI KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

                     (54)

                     Na podlagi navedenih ugotovitev v zvezi z neizpolnjevanjem dolžnosti Kameruna, ki so mu v skladu z mednarodnim pravom naložene kot državi zastave ali pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, bi bilo treba Kamerun v skladu s členom 32 uredbe o ribolovu IUU obvestiti o možnosti, da ga bo Komisija obravnavala kot nesodelujočo tretjo državo v boju proti ribolovu IUU.

                     (55)

                     Komisija bi morala v zvezi s Kamerunom sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 uredbe o ribolovu IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko navedena država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje.

                     (56)

                     Poleg tega obvestilo Kamerunu o možnosti, da bo opredeljen kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo tretjo državo, niti ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih Komisija ali Svet sprejme za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih tretjih držav –

               SKLENILA:

            Edini člen
            Kamerun se obvesti o možnosti, da ga bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

            V Bruslju, 17. februarja 2021

                  Za Komisijo

               Virginijus SINKEVIČIUS

                  Član Komisije

            (1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

            (2)  https://treaties.un.org/

            (3)  https://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/vessel_lists/IUU%20lists/IOTC_IUU_Vessels_List_20200228_EF.pdfhttps://www.iotc.org/vessels.

            (4)  Ta plovila so v skladu s sklepi o navzkrižni uvrstitvi na seznam navedena tudi na seznamu plovil IUU Komisije za ohranitev južnega modroplavutega tuna (CCSBT), Mednarodne komisije za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) in Sporazuma o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (SIOFA).

            (5)  https://www.iotc.org/vesselshttps://www.iotc.org/vessels

            (6)  Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 2001.

            (7)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdfhttps://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (8)  OLUTORSKY (št. IMO 8826151); TRONDHEIM (št. IMO 8832112); HELSINGFORS (št. IMO 8033297); SVEABORG (št. IMO 7610414); SEI WHALE (št. IMO 7703950); AVACHINSKY (št. IMO 8138695); FORSA (prejšnje ime BORNHOLM, št. IMO 8721208); GREY WHALE (št. IMO 7703962); MARSHAL VASILEVSKIY (št. IMO 8033869); FREDERIKSHAMN (št. IMO 8730132); VEGA (prejšnje ime SKAGEN, št. IMO 8325353); HUMPBACK WHALE (št. IMO 9120281).

            (9)  https://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttps://urldefense.com/v3/__https://informante.web.na/fish-pirate-detained-and-fined-in-angola/__;!!DOxrgLBm!VoPoXqdWpPNJ9Ig3rrRZj6ppy2uoQrG8idWTKZhTJcaIFOU5ix6cH67OOiErNsF3UCccqQhttp://jornaldeangola.sapo.ao/sociedade/navio-de-pesca-retido-foi-ontem-inspeccionado.

            (10)  https://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdfhttps://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2019/11/Circular_2019-48_-_Additional_information_re._a_vessel_listed_in_the_IOTC_IUU_Vessels_List.pdf

            (11)  Mednarodno sodišče za pomorsko mednarodno pravo, zadeva št. 21, odst. 129.

            (12)  http://www.fao.org/faolex/country-profiles/general-profile/fr/?iso3=CMRhttp://www.fao.org/faolex/country-profiles/general-profile/fr/?iso3=CMR

            (13)  Prostovoljne smernice o uspešnosti države zastave, marec 2014, pridobljeno na: http://www.fao.org/3/a-i4577t.pdfhttp://www.fao.org/3/a-i4577t.pdf

            (14)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/CMR.pdf


title: Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2021/272 z dne 16. decembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
                  22.2.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 61/7

         SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2021/272
         z dne 16. decembra 2020
         o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
         ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti Priloge IX k Sporazumu,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ter o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES in razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1) ter zlasti člena 9(5), člena 43(1) in člena 44(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (2) in zlasti člena 28(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 918/2012 z dne 5. julija 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav v zvezi z opredelitvami pojmov, izračunom neto kratkih pozicij, kritimi posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, pragovi za priglasitev, pragovi likvidnosti za odložitev omejitev, znatnimi padci vrednosti finančnih instrumentov in neugodnimi dogodki (3), zlasti člena 24 Delegirane uredbe,
         ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/525 z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4),
         ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1123 z dne 10. junija 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1689 z dne 16. septembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6),
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   UVOD

                     (1)

                     Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2020/525 zahteval, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom priglasiti podrobnosti takih pozicij, ko dosežejo, presežejo ali padejo pod prag 0,1 % izdanega kapitala, v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (2)

                     Ukrep, ki izhaja iz Sklepa organa ESMA (EU) 2020/525, se nanaša na potrebo po tem, da se pristojnim nacionalnim organom in organu ESMA zaradi izjemnih okoliščin na finančnih trgih omogoči spremljanje neto kratkih pozicij, ki so jih udeleženci na trgu sklenili v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu.

                     (3)

                     Čeprav so finančni trgi EU delno nadoknadili izgube, zabeležene od izbruha pandemije, je organ ESMA s Sklepom (EU) 2020/1123 in Sklepom (EU) 2020/1689 podaljšal začasno zahtevo, saj so bile napovedi glede prihodnjega okrevanja še naprej negotove, pravilno delovanje in integriteta finančnih trgov ter stabilnost finančnega sistema so bili še naprej ogroženi in še vedno so bili prisotni učinki v celotni EU.

                     (4)

                     V skladu s členom 28(10) Uredbe (EU) št. 236/2012 mora organ ESMA ta ukrep pregledovati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece.

                     (5)

                     Organ ESMA je ta pregled opravil na podlagi analize kazalnikov uspešnosti, vključno s cenami, nestanovitnostjo, indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav in razvojem neto kratkih pozicij, zlasti pozicij med 0,1 % in 0,2 %. Na podlagi opravljene analize je sklenil, da naj bi se ukrep podaljšal za dodatne tri mesece.

               2.   ZMOŽNOST UKREPA OBVLADOVATI OGROŽENOST IN ČEZMEJNE UČINKE (ČLEN 28(2)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

         (a)   Ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

                     (6)

                     Organ ESMA meni, da bi bilo treba v sedanjih okoliščinah, na katere zelo vplivata razvoj pandemije bolezni covid-19 in s tem povezana negotovost, tveganja za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov EU opredeliti na podlagi analize celotnega makroekonomskega okolja skupaj z razvojem finančnih trgov.

                     (7)

                     Kar zadeva makroekonomsko okolje, pandemija bolezni covid-19 še vedno negativno vpliva na realno gospodarstvo, pri čemer splošne napovedi glede prihodnjega okrevanja ostajajo negotove, kljub najnovejšemu pozitivnemu razvoju dogodkov v zvezi s cepivi v EU in zunaj nje. Zaskrbljenost, ki jo je organ ESMA izrazil v svojem predhodnem sklepu o morebitnem povečanju števila primerov covid-19, se je izkazala za utemeljeno, saj je prišlo do drugega vala okužb. Povezani podatki o novih primerih, hospitalizacijah, stopnjah zasedenosti enot intenzivne nege in številu smrti so primerljivi ali celo slabši kot marca in aprila.

                     (8)

                     Posledično so bili v celotni EU sprejeti številni ukrepi za zajezitev pandemije, od lokalnih ukrepov omejevanja gibanja in policijske ure do ukrepov za zajezitev pandemije, ki veljajo po vsej državi. Kot pri prvem valu pandemije bodo imeli ti ukrepi predvidoma kratkoročni in dolgoročni vpliv na nacionalna gospodarstva.

                     (9)

                     V zvezi s tem je Evropska komisija (EK) v svoji jesenski evropski gospodarski napovedi (7) navedla, da naj bi se letni realni BDP euroobmočja znižal za 7,8 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami precejšnje razlike. BDP v euroobmočju in EU predvidoma ne bo okreval pred koncem leta 2022 (8).

                     (10)

                     Poleg tega naj bi stopnja brezposelnosti leta 2020 dosegla 8,3 % v euroobmočju (7,7 % v EU) in v letu 2021 še naprej naraščala (9).

                     (11)

                     Kar zadeva razvoj finančnih trgov, so pozitivne novice o razvoju in učinkovitosti cepiv pred nedavnim prispevale k znatnemu izboljšanju tržnih vrednotenj in drugih povezanih parametrov: med 6. novembrom – trgovalni dan pred prvo pozitivno objavo glede morebitnega cepiva (10) – in 2. decembrom 2020 sta indeksa STOXX EUROPE 800 brez Švice in Eurostoxx 50 zrasla za 8,7 % oziroma 9,9 %, ta trend pa je bil opazen tudi pri glavnih nacionalnih indeksih, ki so se v povprečju povečali za 10 %.

                     (12)

                     Primerjava z indeksom Eurostoxx 50 kot referenčnim indeksom kaže, da so se njegove cene povečale bistveno manj (–8 % v primerjavi s februarjem) kot cene drugih indeksov, kot so NIKKEI 225 (+14,1 % glede na februar), S&P 500 (+8,6 % glede na februar) ali CSI 300 (+22,3 % glede na februar) [Prikaz 1].

                     (13)

                     Če natančno pogledamo bančni sektor, je indeks STOXX Europe Total Market Banks (ref. evropskih bank) 2. decembra 2020 za 22 % nižji kot 20. februarja, kar predstavlja izboljšanje glede na 37-odstotni padec, zabeležen septembra [Prikaz 1]. Analiza cen delnic nekaterih glavnih evropskih kreditnih institucij (DE, ES, IT, FR) je pokazala, da so izgubile od 3,41 % do 42,62 % svoje vrednosti. Ti podatki kljub izboljšanju v primerjavi s padcem cen v obdobju od februarja do septembra (ki je znašal med 10 % in 59 %) kažejo na šibkost bančnega sektorja.

                     (14)

                     Poleg tega je še vedno prisotno tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov, zaradi česar se zastavlja vprašanje o trajnosti okrevanja trgov v prihodnosti (11). Kot je zapisano v poročilu o tveganjih organa ESMA z dne 11. novembra 2020 (12), bo obseg uresničitve teh tveganj v prihodnosti v veliki meri odvisen od treh dejavnikov: gospodarskih posledic pandemije, tržnih pričakovanj glede podpornih ukrepov denarne in fiskalne politike ter pojava morebitnih dodatnih zunanjih dogodkov v že tako negotovem globalnem okolju.

                     (15)

                     Obenem so na finančnih trgih prisotni drugi pozitivni znaki. Zaupanje, ki izhaja iz razvoja cepiv, se odraža tudi v razvoju razmikov poslov kreditih zamenjav, donosnosti državnih obveznic in nestanovitnosti.

                     (16)

                     Razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske podjetniške obveznice so še vedno za pet bazičnih točk višji od vrednosti v februarju 2020 (podobne vrednosti kot tiste, ki so bile uporabljene kot izhodišče za Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689), medtem ko so se razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske gospodarske družbe, evropske finančne institucije in evropske podrejene finančne institucije zmanjšali za 39, 6 oziroma 25 bazičnih točk v primerjavi z vrednostmi, na katerih temelji Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689 [Prikaz 1].

                     (17)

                     Prav tako kaže, da so se donosi desetletnih državnih obveznic zmanjšali: donosi desetletnih državnih obveznic Nemčije, Španije, Francije in Italije so se glede na 20. februar zmanjšali za povprečno 14 bazičnih točk [Prikaz 1].

                     (18)

                     Vgrajena nestanovitnost se stalno zmanjšuje, vendar ostaja zelo občutljiva na tržne novice. Nestanovitnost, merjena z indeksom VSTOXX, (13) je še vedno visoka v primerjavi s februarjem 2020 (+8 %), podobno kot pri indeksu VIX, (14) kjer je bila 2. decembra 2020 za 5 % višja kot februarja 2020 [Prikaz 1].

                     (19)

                     Delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % se od marca 2020 ni bistveno zmanjšal ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra (15) (ko je bil 13 % večji) [Prikaz 6].

                     (20)

                     Kot je že navedeno v predhodnih sklepih organa ESMA, je nižji prag za poročanje pokazal, da so v nekaterih državah neto kratke pozicije med 0,1 % in 0,2 % pomenile znaten delež vseh sporočenih neto kratkih pozicij. Delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi začasnega nižjega praga za priglasitev, je torej še naprej pomemben delež v celoti in ima v sedanjih razmerah veliko informativno vrednost.

                     (21)

                     Tržno okolje je na splošno kljub nedavnim povečanjem cen v ključnih sektorjih še naprej negotovo: še vedno so prisotne številne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 in njenim vplivom na splošni makroekonomski scenarij.

                     (22)

                     Organ ESMA ugotavlja, da lahko tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov nastane, tudi če se trg pretirano odzove na novice z neutemeljenim padcem vrednosti in ne le ob povišanju tečajev delnic brez jasnih temeljnih obetov za gospodarsko rast.

                     (23)

                     Kljub nedavnim dogodkom se še vedno razvijajo dolgoročne gospodarske in splošne posledice krize zaradi bolezni covid-19. Evropska komisija je zaradi izjemne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije in ukrepov, uvedenih za zajezitev le-te, v jesenski gospodarski napovedi pripravila dva alternativna scenarija (16) („ugodni scenarij“ in „neugodni scenarij“).

                     (24)

                     Kot je navedeno zgoraj, se neto kratke pozicije niso znatno zmanjšale, medtem ko se je izkazalo, da je vgrajena nestanovitnost, čeprav nižja od analizirane za Sklep (EU) 2020/1689, občutljiva na nove dogodke.

                     (25)

                     Natančneje, zaradi takega negotovega gospodarskega in tržnega okolja je verjetneje, da bi lahko pritiski na prodajo na kratko v prihodnjih mesecih sprožili ali poslabšali morebiten neugoden razvoj dogodkov, ki bi nato lahko negativno vplival na dejavnike, kot so tržno zaupanje ali integriteta mehanizma določanja cen. Organ ESMA meni, da splet zgoraj opisanih okoliščin resno ogroža pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov.

               (b)   Grožnja stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

                     (26)

                     Kot je ECB pojasnila v svojem Poročilu o finančni stabilnosti (17), je finančna stabilnost dosežena, če je finančni sistem (ki ga sestavljajo finančni posredniki, trgi in tržna infrastruktura) sposoben prenesti nepredvidene dogodke in finančna neravnovesja.

                     (27)

                     Pandemija bolezni covid-19 ima še naprej hude posledice za realno gospodarstvo v Uniji. Kot je navedeno zgoraj, je organ ESMA v poročilu o tveganjih z dne 11. novembra 2020 zapisal, da so „finančni trgi EU […] v tretjem četrtletju 2020 še naprej okrevali, vendar so še vedno zelo občutljivi […] možnost nenadne spremembe ocene tveganj vlagateljev trenutno vidimo kot ključno tveganje za finančne trge EU, zato ohranjamo svojo oceno tveganj“.

                     (28)

                     Oddelek 2.a zgoraj vsebuje dodatne informacije o uspešnosti bančnega in finančnega sektorja na splošno.

                     (29)

                     Vpliv bolezni covid-19 je povzročil negotove razmere v gospodarstvu EU in na njenih finančnih trgih, kjer bi lahko imeli nadaljnji padci cen, ki so jih sprožile ali poslabšale strategije prodaje na kratko, zelo negativne posledice.

                     (30)

                     Organ ESMA meni, da se lahko v sedanjem okolju, ki je še vedno negotovo, znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost cen delnic okrepita zaradi različnih dejavnikov, vključno z vse večjim številom udeležencev na trgu, ki sklepajo prodaje na kratko, in naraščanjem pomembnih neto kratkih pozicij.

                     (31)

                     Kot je navedeno zgoraj, se delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal [Prikaz 6].

                     (32)

                     Zelo razširjen padec cen za kreditne institucije, ki je pomenil enega od parametrov za podaljšanje sklepa, ki je bilo sprejeto junija in septembra, se je v primerjavi s septembrom zmanjšal, vendar še vedno znaša –22 % glede na februar 2020 [prikaz 1]. To kaže, da so nekatere kreditne institucije, ki so v nekaterih primerih sistemsko pomembne, morda še naprej izpostavljene strategijam prodaje na kratko in naraščanju pomembnih neto kratkih pozicij ne glede na to, ali so te strategije in pozicije podprte s temeljnimi informacijami.

                     (33)

                     Še vedno obstaja tveganje, da bi lahko kopičenje strategij prodaje na kratko in naraščanje neto kratkih pozicij za nekatere vlagatelje povzročila nenadzorovan strm padec cen z morebitnimi učinki prelivanja v isti državi članici ali EU, kar bi lahko nato nazadnje ogrozilo finančni sistem ene ali več držav članic.

                     (34)

                     Ne glede na delno okrevanje, zaznano v nekaterih sektorjih finančnih trgov držav članic, so zgoraj navedene negotovosti glede razvoja pandemije bolezni covid-19 in njenega vpliva na gospodarstvo EU še vedno prisotne, zato je še bolj umestna zgoraj omenjena zaskrbljenost v zvezi z morebitno ločitvijo vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov in trajnostjo okrevanja finančnih trgov v prihodnosti.

                     (35)

                     Zato organ ESMA meni, da sedanje tržne razmere še naprej resno ogrožajo stabilnost finančnega sistema v Uniji.

               (c)   Čezmejni učinki

                     (36)

                     Eden od predpisanih pogojev, da lahko organ ESMA sprejme ta ukrep, je, da ima opredeljena ogroženost čezmejne učinke.

                     (37)

                     Kot je opisano zgoraj, si trgi lastniških instrumentov v EU glede na nacionalne in vseevropske indekse niso v celoti opomogli od velikega znižanja cen, zaznanega marca.

                     (38)

                     Ker so s tem ogroženi finančni trgi večine držav članic EU, čeprav v različnem obsegu, so čezmejni učinki še naprej posebno resni, saj se je zaradi medsebojne povezanosti finančnih trgov EU povečala verjetnost morebitnega prelivanja ali širjenja negativnih vplivov na trgih v primeru pritiska na prodaje na kratko.

                     (39)

                     Organ ESMA zato meni, da ima zgoraj opisana ogroženost integritete, pravilnega delovanja in finančne stabilnosti trga čezmejne učinke. Glede na naravo krize zaradi pandemije bolezni covid-19 pa se dejansko nanaša na celotno EU.

               3.   PRISTOJNI ORGAN NI SPREJEL UKREPOV ZA OBVLADOVANJE OGROŽENOSTI ALI PA JE EDEN ALI VEČ PRISTOJNIH ORGANOV SPREJELO UKREPE, KI NE OBVLADUJEJO OGROŽENOSTI V ZADOSTNI MERI (ČLEN 28(2)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (40)

                     Še en predpisani pogoj, da lahko organ ESMA sprejme ukrep v tem sklepu, je, da en ali več pristojnih organov ni sprejelo ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali da ukrepi, ki so bili sprejeti, ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri.

                     (41)

                     Na podlagi pomislekov glede integritete, pravilnega delovanja ter finančne stabilnosti trga, opisanih v Sklepu organa ESMA 2020/525, so nekateri pristojni nacionalni organi v Španiji, Franciji, Avstriji, Belgiji, Grčiji in Italiji (18) sprejeli nacionalne ukrepe za omejitev prodaje delnic na kratko, ki so prenehali veljati 18. maja.

                     (42)

                     Po poteku ali odpravi navedenih začasnih ukrepov v EU niso bili sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi na podlagi Uredbe (EU) št. 236/2012, na datum tega sklepa pa ne velja noben tak ukrep.

                     (43)

                     V času sprejetja tega sklepa noben pristojni organ ni sprejel ukrepov za izboljšanje svojega pregleda nad razvojem neto kratkih pozicij z uveljavitvijo nižjih pragov za poročanje, saj se lahko oprejo na Sklep (EU) 2020/1123.

                     (44)

                     Potreba po večjem pregledu nad neto kratkimi pozicijami je še vedno večja v razmerah, ko se zgoraj navedene omejitve, uvedene na podlagi člena 20 Uredbe (EU) št. 236/2012, ne uporabljajo več, negotovost v zvezi z zgoraj opisanim podaljšanim vplivom pandemije bolezni covid-19 pa ostaja še naprej. Ker za prodaje na kratko in transakcije z enakovrednim učinkom ne veljajo več druge zunanje omejitve, morajo biti pristojni nacionalni organi v EU sposobni vnaprej prepoznani, ali se neto kratke pozicije povečujejo v obsegu, ki lahko povzroči zgoraj opisano ogroženost finančnih trgov in finančne stabilnosti, ki se kaže in zaostruje s pritiskom na prodaje na kratko.

                     (45)

                     Glede na zgoraj navedeno ogroženost, ki se nanaša na celotno EU, je še naprej očitno, da informacije, ki jih pristojni nacionalni organi prejemajo na podlagi običajnega praga za poročanje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah ne zadostujejo. Organ ESMA meni, da naj bi se z ohranitvijo nižjega praga za poročanje vsem pristojnim nacionalnim organom v EU in organu ESMA dal na voljo najboljši možni nabor podatkov, da lahko spremljajo tržna gibanja ter da se skupaj z organom ESMA pripravijo na sprejemanje nadaljnjih ukrepov, če bo to potrebno.

               4.   UKREP POMEMBNO ZMANJŠA OGROŽENOST ALI ZNATNO POVEČA SPOSOBNOST PRISTOJNIH ORGANOV ZA SPREMLJANJE OGROŽENOSTI (ČLEN 28(3)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (46)

                     Organ ESMA mora tudi upoštevati, v kolikšni meri podaljšani ukrep pomembno zmanjša opredeljeno ogroženost.

                     (47)

                     Organ ESMA je spodaj analiziral predvsem vprašanje, ali bi podaljšani ukrep pomembno zmanjšal ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ter finančne stabilnosti v Uniji in ali bi povečal sposobnost pristojnih organov za spremljanje ogroženosti.

               (a)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

                     (48)

                     V zgoraj opisanih okoliščinah lahko vsako nenadno povečanje pritiska na prodajo in nestanovitnosti trgov zaradi prodaj na kratko in naraščanja kratkih pozicij okrepi negativne trende na finančnih trgih. Čeprav ima lahko prodaja na kratko v drugačnih okoliščinah pozitivno funkcijo pri opredeljevanju prave vrednosti izdajateljev, pa lahko v sedanjih tržnih razmerah dodatno ogroža pravilno delovanje in integriteto trgov.

                     (49)

                     Zlasti glede na horizontalni učinek izjemnih razmer, ki vladajo še naprej in vplivajo na širok nabor delnic v vsej Uniji, se lahko vsak nenaden padec cen delnic še poslabša z dodatnim pritiskom na prodajo zaradi prodaje na kratko in povečanih neto kratkih pozicij, ki bi brez podaljšanega ukrepa ostale neodkrite, če ne bi dosegale običajnih pragov za priglasitev pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (50)

                     Iz zgoraj navedenih razlogov morajo biti pristojni nacionalni organi in organ ESMA takoj, ko je to mogoče, obveščeni o tem, da udeleženci na trgu sklepajo prodaje na kratko in da naraščajo pomembne neto kratke pozicije, da se po potrebi prepreči, da bi navedene pozicije sprožile kaskado naročil za prodajo in posledično znaten padec cen.

                     (51)

                     Podaljšanje ukrepa obravnava to potrebo s predlogom, da bi morale fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v delnicah, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim nacionalnim organom poročati, kadar je prag nižji od tistega, kot je bil določen s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (52)

                     Tako bodo nacionalni pristojni organi in organ ESMA lahko ustrezno ocenili spreminjajoče se okoliščine, razlikovali med gibanji na trgu, ki jih usmerjajo temelje informacije, in gibanji, ki jih lahko sprožijo ali poslabšajo prodaje na kratko, ter se odzvali, če bi integriteta, pravilno delovanje in stabilnost trgov zahtevali strožje ukrepanje.

                     (53)

                     Organ ESMA meni, da bi pristojni nacionalni organi in organ ESMA brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece imeli omejene zmožnosti pri ustreznem spremljanju trga v sedanjem negotovem okolju. Ta položaj zaostruje očitna ločitev uspešnosti finančnih trgov in temeljne gospodarske dejavnosti, skupaj s spreminjajočo se naravo pandemije bolezni covid-19. Ti dejavniki bi lahko povzročili nenaden in znaten pritisk na prodajo in neobičajno dodatno nestanovitnost cen delnic Unije, kar bi se nato lahko še okrepilo s kopičenjem kratkih pozicij.

                     (54)

                     Hkrati pa organ ESMA meni, da je primerno ohraniti običajni prag za objavo iz člena 6 Uredbe (EU) št. 236/2012, tj. 0,5 % izdanega kapitala družbe, saj se zdi, da znižanje tega praga ni potrebno z vidikov ohranjanja urejenih trgov in obvladovanja tveganj za finančno stabilnost. Nacionalni pristojni organi in organ ESMA bodo še naprej nenehno spremljali tržne razmere in po potrebi sprejeli nadaljnje ukrepe.

               (b)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

                     (55)

                     Kot je opisano zgoraj, je padec borznih indeksov po 20. februarju 2020 v nekaterih državah še vedno na podobni ravni, kot je bila zabeležena junija ali septembra 2020, čeprav se je uspešnost trgov nedavno izboljšala zaradi spodbudnih novic o razvoju cepiv. Poleg tega je ponovno zvišanje cen v EU znatno manjše v primerjavi z uspešnostjo drugih svetovnih gospodarstev, npr. NIKKEI 225, S&P 500 ali CSI 300. Na mnoge sektorje še vedno vplivajo razni dejavniki tveganja, na primer delnice finančnega sektorja imajo še vedno nizko vrednost in so zelo razpršene med glavnimi kreditnimi institucijami EU. V tem okolju lahko prodaja na kratko in naraščanje pomembnih neto kratkih pozicij poveča pritisk na prodajo in negativne trende, ki lahko povečajo ogroženost, kar lahko zelo škodljivo vpliva na finančno stabilnost finančnih institucij in družb iz drugih sektorjev.

                     (56)

                     V tem smislu bi se brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece pristojni nacionalni organi in organ ESMA spopadali z omejenimipodatki, ki bi zmanjšali njihovo sposobnost za odpravljanje morebitnih negativnih učinkov na gospodarstvo in nazadnje na finančno stabilnost Unije kot celote.

                     (57)

                     Podaljšani ukrep organa ESMA za začasno znižanje pragov za poročanje o neto kratkih pozicijah učinkovito odpravlja ogroženost stabilnosti delov ali celotnega finančnega sistema Unije pristojnim nacionalnim organom z zmanjšanjem omejitev podatkov in povečanjem sposobnosti pristojnih nacionalnih organov za zmanjšanje prihodnje ogroženosti v zgodnji fazi.

               (c)   Izboljšanje sposobnosti pristojnih organov za spremljanje ogroženosti

                     (58)

                     V običajnih tržnih razmerah pristojni nacionalni organi spremljajo vsako ogroženost, ki je lahko posledica prodaje na kratko in naraščanja neto kratkih pozicij, z nadzornimi orodji, ki jih določa zakonodaja Unije, zlasti z obveznostmi poročanja glede neto kratkih pozicij iz Uredbe (EU) št. 236/2012 (19).

                     (59)

                     Vendar morajo pristojni nacionalni organi in organ ESMA zaradi trenutnih tržnih razmer okrepiti spremljanje skupnih neto kratkih pozicij v delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih. V ta namen in glede na nadaljnjo negotovost v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 je še vedno pomembno, da pristojni nacionalni organi še naprej zbirajo informacije o naraščanju neto kratkih pozicij v najzgodnejši možni fazi, preden te dosežejo raven 0,2 % izdanega kapitala, določeno v členu 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (60)

                     To kaže dejstvo, da se kljub povečanjem cen od novembra 2020 delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal (20) ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra. Zato je mogoče sklepati, da je delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi nižjega praga za priglasitev, ki ga je uvedel organ ESMA, še naprej pomemben delež skupnih neto kratkih pozicij.

                     (61)

                     S podaljšanim ukrepom organa ESMA se bo zato ohranila izboljšana sposobnost, da pristojni nacionalni organi čim prej obravnavajo vsako ugotovljeno ogroženost, kar bo njim in organu ESMA omogočilo, da pravočasno ukrepajo v primeru ogroženosti pravilnega delovanja trgov in finančne stabilnosti, če se pojavijo kakršni koli znaki izjemnih tržnih razmer.

               5.   UKREPI NE POVZROČAJO TVEGANJA REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLEN 28(3)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (62)

                     Organ ESMA naj ob sprejetju ali podaljšanju ukrepa na podlagi člena 28 Uredbe (EU) št. 236/2012 upošteva, ali ukrep povzroča tveganje regulatorne arbitraže.

                     (63)

                     Ker se podaljšani ukrep organa ESMA nanaša na obveznosti poročanja udeležencev na trgu glede vseh delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji, se bo z njim zagotovil enoten prag za poročanje za vse pristojne nacionalne organe, kar bo zagotovilo enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu iz Unije in zunaj nje pri trgovanju z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji.

               6.   UKREP ORGANA ESMA NIMA NEGATIVNEGA VPLIVA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV, VKLJUČNO Z ZMANJŠANJEM LIKVIDNOSTI NA TEH TRGIH ALI USTVARJANJEM NEGOTOVOSTI ZA UDELEŽENCE NA TRGIH, KI BI BILI NESORAZMERNI Z NJEGOVIMI KORISTMI (ČLEN 28(3)(c) UREDBE (EU) št. 236/2012).

                     (64)

                     Organ ESMA mora oceniti, ali ima ukrep negativne učinke, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.

                     (65)

                     Organ ESMA meni, da je primerno, da pristojni nacionalni organi skrbno spremljajo razvoj neto kratkih pozicij, preden začnejo razmišljati o sprejetju morebitnih bolj radikalnih ukrepov. Ugotavlja, da običajni pragovi za poročanje (0,2 % izdanega kapitala) v sedanjih izjemnih tržnih razmerah morda niso ustrezni za pravočasno prepoznavanje trendov in dejanske ogroženosti.

                     (66)

                     Čeprav je uvedba okrepljene obveznosti poročanja morda dodatno obremenila poročevalce, so ti zdaj že prilagodili svoje notranje sisteme uporabi sklepov (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 in (EU) 2020/1689, zato se ne pričakuje, da bo ta podaljšani ukrep dodatno vplival na stroške poročevalcev v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. Poleg tega ne bo omejil sposobnosti udeležencev na trgu za sklepanje ali povečanje njihovih kratkih pozicij v delnicah. Posledično tako ne bo vplival na učinkovitost trga.

                     (67)

                     Ta podaljšani ukrep v primerjavi z drugimi možnimi in bolj radikalnimi ukrepi naj ne bi vplival na likvidnost trga, saj se zaradi povečane obveznosti poročanja za omejeno skupino udeležencev na trgu naj ne bi spremenile njihove strategije trgovanja in s tem njihova udeležba na trgu. Poleg tega namen ohranjene izjeme, predvidene za dejavnosti vzdrževanja trga in programe stabilizacije, ni povečati breme za subjekte, ki zagotavljajo pomembne storitve v smislu zagotavljanja likvidnosti in zmanjševanja nestanovitnosti, kar je v trenutnih okoliščinah še posebno pomembno.

                     (68)

                     Glede področja uporabe podaljšanega ukrepa organ ESMA meni, da se z njegovim omejevanjem na enega ali več sektorjev ali na katero koli podskupino izdajateljev morda ne bi dosegel želeni rezultat. Na podlagi velikih padcev cen, zabeleženih po izbruhu pandemije bolezni covid-19, številnih delnic (in sektorjev), na katere je to vplivalo, ter stopnje medsebojne povezanosti gospodarstev EU in mest trgovanja je mogoče sklepati, da bo vseevropski ukrep pri zagotavljanju tržnih informacij pristojnim nacionalnim organom v zgodnji fazi verjetno učinkovitejši od sektorskega ukrepa.

                     (69)

                     Glede ustvarjanja negotovosti na trgu se z ukrepom ne uvajajo nove regulativne obveznosti, saj se z znižanjem zadevnega praga spreminja le običajna obveznost poročanja, ki velja že od leta 2012. Organ ESMA tudi poudarja, da je podaljšani ukrep še naprej omejen na poročanje o delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da se zajamejo pozicije, pri katerih je dodatno poročanje najpomembnejše.

                     (70)

                     Organ ESMA zato meni, da taka okrepljena obveznost glede preglednosti naj ne bi imela negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki je nesorazmeren z njenimi koristmi, in naj ne bi ustvarjala negotovosti na finančnih trgih.

                     (71)

                     Glede trajanja ukrepa organ ESMA meni, da je njegovo podaljšanje za nadaljnje tri mesece upravičeno glede na trenutno razpoložljive informacije in preostale splošne negotove napovedi glede na pandemijo bolezni covid-19. Organ ESMA načrtuje ponovno vzpostavitev običajne obveznosti poročanja takoj, ko se razmere izboljšajo, vendar hkrati ne more ovreči možnosti podaljšanja ukrepa, če se razmere poslabšajo ali če bodo trgi še naprej v negotovem položaju.

                     (72)

                     Na podlagi navedenega organ ESMA od tega dne meni, da je ta sklep o podaljšanju začasnega ukrepa za povečano preglednost nad neto kratkimi pozicijami sorazmeren glede na še naprej neugodne okoliščine.

               7.   POSVETOVANJE IN PRIGLASITEV (ČLEN 28(4) IN (5) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (73)

                     Organ ESMA se je posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Ta sprejetju predlaganega sklepa ni ugovarjal.

                     (74)

                     Organ ESMA je pristojnim nacionalnim organom priglasil predlagani sklep.

                     (75)

                     Podaljšani ukrep organa ESMA se bo začel uporabljati 19. decembra 2020 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Opredelitev pojmov
            Za namene tega sklepa izraz „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je naveden v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21).

            Člen 2
            Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti

               1.   Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, mora vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 tega člena ali pade pod ta prag, v skladu s členoma 5 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2012 to priglasiti ustreznemu pristojnemu organu.

               2.   Zadevni prag za priglasitev je 0,1 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.

            Člen 3
            Izjeme

               1.   V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 236/2012 začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne veljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.

               2.   V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 236/2012 se začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne uporabljajo za transakcije, izvedene zaradi dejavnosti vzdrževanja trga.

               3.   Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 se ne uporabljajo za neto kratke pozicije v zvezi z izvajanjem stabilizacije iz člena 5 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

            Člen 4
            Začetek veljavnosti in uporaba
            Ta sklep začne veljati 19. decembra 2020.
            Uporablja se od datuma njegovega začetka veljavnosti, in sicer tri mesece.

            V Parizu, 16. decembra 2020

               Za odbor nadzornikov
               Steven MAIJOOR
               Predsednik

            (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

            (2)  UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

            (3)  UL L 274, 9.10.2012, str. 1.

            (4)  UL L 116, 15.4.2020, str. 5.

            (5)  UL L 245, 30.7.2020, str. 17.

            (6)  UL L 379, 13.11.2020, str. 60.

            (7)  Na voljo na:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

            (8)  Evropska gospodarska napoved, stran 40.

            (9)  Evropska gospodarska napoved, stran 49.

            (10)  Na voljo na:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

            (11)  Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (12)  Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

            (13)  Z indeksom VSTOXX se meri vgrajena nestanovitnost na podlagi cen opcij Eurostoxx 50.

            (14)  Indeks VIX se izračuna z uporabo srednje vrednosti ponujene cene opcij/prodajne kotacije v realnem času indeksa S&P 500 (SPX).

            (15)  Glej tudi razdelek 4(c).

            (16)  Evropska gospodarska napoved, stran 61.

            (17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

            (18)  V Italiji je bil ukrep odpravljen 18. maja.

            (19)  Glej člen 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

            (20)  Za obdobje od 31. avgusta do 4. septembra zaradi tehničnih težav manjkajo poročila o dnevnih neto kratkih pozicijah iz Danske.

            (21)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

            (22)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

            PRILOGA
            V tej prilogi se „sklep organa ESMA“ nanaša na sklep organa ESMA z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

               Prikaz 1

               Finančni kazalniki

                        Uspešnost trga lastniških instrumentov

                        Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020

                        Raven indeksa na dan 2.12.2020

                        Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020

                        Raven indeksa na dan 3.9.2020

                        Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020

                        Raven indeksa na dan 4.6.2020

                        STOXX EUROPE 800 brez Švice

                        –10 %

                        125

                        –17 %

                        116

                        –16 %

                        117

                        INDEKS EURO STOXX

                        –6 %

                        392

                        –13 %

                        362

                        –13 %

                        364

                        EURO STOXX 50

                        –8 %

                        3 521

                        –14%

                        3 304

                        –13 %

                        3 323

                        US S&P 500

                        9 %

                        3 663

                        2 %

                        3 451

                        –8 %

                        3 112

                        CSI 300

                        22 %

                        5 067

                        16 %

                        4 817

                        –4 %

                        3 982

                        JP Nikkei

                        14 %

                        26 801

                        0 %

                        23 466

                        –3 %

                        22 864

                        Svetovna raven

                        8 %

                        248

                        –1 %

                        228

                        –9 %

                        211

                        Evropske banke

                        –22 %

                        115

                        –37 %

                        93

                        –30 %

                        104

                        Finančne institucije IT

                        –24 %

                        29

                        –30 %

                        27

                        –29 %

                        28

                        Finančne institucije ES

                        –24 %

                        50

                        –48 %

                        34

                        –35 %

                        42

                        Finančne institucije DE

                        –7 %

                        132

                        –13 %

                        123

                        –11 %

                        126

                        Finančne institucije FR

                        –21 %

                        141

                        –34 %

                        118

                        –28 %

                        130

                        Nestanovitnost

                        Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020

                        Raven indeksa na dan
                        2.12.2020

                        Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020

                        Raven indeksa na dan
                        3.9.2020

                        Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020

                        Raven indeksa na dan
                        4.6.2020

                        VSTOXX

                        8 %

                        22

                        15 %

                        29

                        13 %

                        28

                        VIX

                        5 %

                        21

                        18 %

                        33

                        9 %

                        25

                        Posli kreditnih zamenjav

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020

                        Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 2.12.2020

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020

                        Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 3.9.2020

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020

                        Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 4.6.2020

                        Gospodarske družbe, Evropa

                        5

                        45

                        5

                        45

                        22

                        62

                        Visokodonosne, Evropa

                        53

                        251

                        92

                        290

                        157

                        355

                        Finančne institucije, Evropa

                        9

                        53

                        15

                        59

                        29

                        73

                        Podrejene finančne institucije, Evropa

                        13

                        100

                        38

                        124

                        62

                        149

                        Desetletne državne obveznice

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020

                        Donosi obveznic v % na dan 2.12.2020

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020

                        Donosi obveznic v % na dan 3.9.2020

                        Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020

                        Donosi obveznic v % na dan 4.6.2020

                        Desetletne, DE

                        –8

                        –0,52

                        –5

                        –0,49

                        15

                        –0,29

                        Desetletne, ES

                        –13

                        0,11

                        9

                        0,33

                        32

                        0,55

                        Desetletne, FR

                        –7

                        –0,29

                        2

                        –0,19

                        23

                        0,01

                        Desetletne, IT

                        –31

                        0,60

                        15

                        1,06

                        51

                        1,42

                        Desetletne, ZDA

                        –57

                        0,95

                        –90

                        0,62

                        –67

                        0,86

                        Desetletne, GB

                        –22

                        0,36

                        –34

                        0,24

                        –24

                        0,34

                        Desetletne, JP

                        7

                        0,03

                        8

                        0,04

                        9

                        0,05

                        Opomba: spremembe trgov lastniških instrumentov so izražene v relativnem smislu, druge spremembe pa v absolutnem smislu.
                        Viri: Refinitiv EIKON; ESMA.

            Opomba: vgrajene nestanovitnosti indeksov EURO STOXX 50 (VSTOXX) in S&P 500 (VIX), v %.
            Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.
            Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.
            Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.
            Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

            Opomba: razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske dolgoročne podjetniške obveznice (iTraxx Europe), evropske visokodonosne obveznice (iTraxx Europe Crossover) in evropske finančne institucije, v b. t.
            Viri: Refinitiv EIKON, ESMA

               Prikaz 5

               Gibanje evropskih delniških indeksov po državah

                           Sprememba v odstotkih od 6. novembra 2020 do 2. decembra 2020

                           Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 2. decembra 2020

                           Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 3. septembra 2020

                           Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 4. junija 2020

                           STOXX EUROPE 800 brez Švice

                        8,67 %

                        –9,74 %

                        –16,67 %

                        –15,78 %

                           INDEKS EURO STOXX

                        9,41 %

                        –6,06 %

                        –13,22 %

                        –12,72 %

                           EURO STOXX 50

                        9,90 %

                        –7,89 %

                        –13,57 %

                        –13,07 %

                           AT

                        21,10 %

                        –17,84 %

                        –30,21 %

                        –23,30 %

                           BE

                        16,24 %

                        –9,94 %

                        –19,22 %

                        –14,86 %

                           BG

                        0,55 %

                        –22,03 %

                        –20,67 %

                        –15,69 %

                           CY

                        25,10 %

                        –27,80 %

                        –39,52 %

                        –34,73 %

                           CZ

                        11,15 %

                        –12,35 %

                        –17,81 %

                        –13,94 %

                           DE

                        6,68 %

                        –2,57 %

                        –4,44 %

                        –7,32 %

                           DK

                        –1,90 %

                        10,16 %

                        4,24%

                        –2,48 %

                           EE

                        11,25 %

                        –4,72 %

                        –13,55 %

                        –13,16 %

                           ES

                        19,66 %

                        –17,22 %

                        –29,45 %

                        –21,88 %

                           FI

                        6,38 %

                        1,96 %

                        –5,35 %

                        –8,66 %

                           FR

                        12,54 %

                        –7,91 %

                        –17,37 %

                        –15,91 %

                           GB

                        9,36 %

                        –13,09 %

                        –21,32 %

                        –13,93 %

                           GR

                        29,14 %

                        –16,82 %

                        –29,24 %

                        –26,64 %

                           HR

                        10,22 %

                        –13,43 %

                        –19,61 %

                        –17,16 %

                           HU

                        10,74 %

                        –14,42 %

                        –24,05 %

                        –17,83 %

                           IE

                        5,56 %

                        –0,58 %

                        –13,00 %

                        –12,90 %

                           IS

                        5,78 %

                        10,90 %

                        –1,50 %

                        –4,44 %

                           IT

                        11,64 %

                        –12,39 %

                        –22,04 %

                        –20,01 %

                           LT

                        4,44 %

                        3,84 %

                        5,06 %

                        –1,98 %

                           LU

                        14,85 %

                        –7,78 %

                        –25,92 %

                        –21,60 %

                           LV

                        –0,47 %

                        6,81 %

                        5,53 %

                        –1,81 %

                           MT

                        15,14 %

                        –13,86 %

                        –20,80 %

                        –12,92 %

                           NL

                        6,64 %

                        –1,80 %

                        –11,66 %

                        –9,17 %

                           NO

                        11,02 %

                        –3,37 %

                        –11,80 %

                        –10,22 %

                           PL

                        11,81 %

                        –9,62 %

                        –15,75 %

                        –13,47 %

                           PT

                        14,45 %

                        –14,54 %

                        –20,09 %

                        –13,64 %

                           RO

                        6,43 %

                        –7,58 %

                        –10,73 %

                        –11,45 %

                           SE

                        5,47 %

                        1,06 %

                        –7,28 %

                        –9,47 %

                           SI

                        8,13 %

                        –9,57 %

                        –13,01 %

                        –10,83 %

                           SK

                        –0,99 %

                        –3,02 %

                        –7,05 %

                        0,07 %

                        Viri: Refinitiv EIKON; ESMA.

            Viri: ESMA


title: Sklep Sveta (SZVP) 2021/284 z dne 22. februarja 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/346 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice

text:
                  23.2.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 62/49

         SKLEP SVETA (SZVP) 2021/284
         z dne 22. februarja 2021
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/346 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 28. februarja 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/346 (1) o imenovanju Eamona GILMORA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za človekove pravice. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2021.

                     (2)

                     Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 24 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2021 do 28. februarja 2023.

                     (3)

                     PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2019/346 se spremeni:

                        (1)

                        člen 1 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 1
                           Posebni predstavnik Evropske unije
                           Mandat Eamona GILMORA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za človekove pravice se podaljša do 28. februarja 2023. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2021 do 28. februarja 2023 znaša 2 690 000,00 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 12 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
                        „PPEU predloži Svetu, VP in Komisiji redna poročila o napredku, do 30. novembra 2022 pa končno celovito poročilo o izvajanju mandata.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 22. februarja 2021

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/346 z dne 28. februarja 2019 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice (UL L 62, 1.3.2019, str. 12).