title: 2008/579/ES: Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o podpisu in sklenitvi Mednarodnega sporazuma o kavi 2007 v imenu Evropske skupnosti

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 186/12

         SKLEP SVETA
   z dne 16. junija 2008
   o podpisu in sklenitvi Mednarodnega sporazuma o kavi 2007 v imenu Evropske skupnosti
   (2008/579/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mednarodni svet za kavo je besedilo Mednarodnega sporazuma o kavi 2007 odobril z Resolucijo št. 431 z dne 28. septembra 2007.

               (2)

               Mednarodni sporazum o kavi 2007 je bil sklenjen, da bi nadomestil Mednarodni sporazum o kavi 2001, katerega veljavnost je bila podaljšana do 30. septembra 2008.

               (3)

               Mednarodni sporazum o kavi 2007 je na voljo za podpis in deponiranje listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi do 31. avgusta 2008.

               (4)

               Skupnost je podpisnica Mednarodnega sporazuma o kavi 2001 in je torej v njenem interesu, da odobri Mednarodni sporazum o kavi 2007, ki ga bo nadomestil –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Mednarodni sporazum o kavi 2007 se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma in za deponiranje listine o odobritvi v imenu Skupnosti, skupaj z izjavo, ki je priložena temu sklepu, do 31. avgusta 2008.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 16. junija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 186/13

         PREVOD
   MEDNARODNI SPORAZUM O KAVI 2007
   VSEBINA
   Člen
   Preambula
   POGLAVJE I –   CILJI

               1.

            Cilji
         POGLAVJE II –   OPREDELITEV POJMOV

               2.

            Opredelitev pojmov
         POGLAVJE III –   SPLOŠNE ZAVEZE ČLANIC

               3.

            Splošne zaveze članic
         POGLAVJE IV –   ČLANSTVO

               4.

            Članstvo v organizaciji

               5.

            Skupinsko članstvo
         POGLAVJE V –   MEDNARODNA ORGANIZACIJA ZA KAVO

               6.

            Sedež in struktura Mednarodne organizacije za kavo

               7.

            Privilegiji in imunitete
         POGLAVJE VI –   MEDNARODNI SVET ZA KAVO

               8.

            Sestava Mednarodnega sveta za kavo

               9.

            Pooblastila in funkcije sveta

               10.

            Predsednik in podpredsednik sveta

               11.

            Seje sveta

               12.

            Glasovi

               13.

            Postopek glasovanja v svetu

               14.

            Sklepi sveta

               15.

            Sodelovanje z drugimi organizacijami

               16.

            Sodelovanje z nevladnimi organizacijami
         POGLAVJE VII –   IZVRŠNI DIREKTOR IN OSEBJE

               17.

            Izvršni direktor in osebje
         POGLAVJE VIII –   FINANCE IN UPRAVLJANJE

               18.

            Odbor za finance in upravljanje

               19.

            Finance

               20.

            Določitev upravnega proračuna in ocena prispevkov

               21.

            Plačilo prispevkov

               22.

            Obveznosti

               23.

            Revizija in objava računovodskih izkazov
         POGLAVJE IX –   SPODBUJANJE IN RAZVOJ TRGA

               24.

            Odstranitev ovir za trgovanje in porabo

               25.

            Spodbujanje in razvoj trga

               26.

            Ukrepi v zvezi s predelano kavo

               27.

            Mešanice in nadomestki
         POGLAVJE X –   PROJEKTNE DEJAVNOSTI ORGANIZACIJE

               28.

            Razvoj in financiranje projektov
         POGLAVJE XI –   ZASEBNI SEKTOR KAVE

               29.

            Posvetovalni odbor zasebnega sektorja

               30.

            Svetovna konferenca o kavi

               31.

            Posvetovalni forum o financiranju sektorja kave
         POGLAVJE XII –   STATISTIČNI PODATKI, ŠTUDIJE IN RAZISKAVE

               32.

            Statistični podatki

               33.

            Potrdila o poreklu

               34.

            Študije, raziskave in poročila
         POGLAVJE XIII –   SPLOŠNE DOLOČBE

               35.

            Priprave na nov sporazum

               36.

            Trajnostni sektor kave

               37.

            Življenjski standard in delovni pogoji
         POGLAVJE XIV –   POSVETOVANJA, SPORI IN PRITOŽBE

               38.

            Posvetovanja

               39.

            Spori in pritožbe
         POGLAVJE XV –   KONČNE DOLOČBE

               40.

            Podpis in ratifikacija, sprejetje ali odobritev

               41.

            Začasna uporaba

               42.

            Začetek veljavnosti

               43.

            Pristop

               44.

            Pridržki

               45.

            Prostovoljni odstop

               46.

            Izključitev

               47.

            Poravnava računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene

               48.

            Trajanje, podaljšanje in prenehanje

               49.

            Sprememba

               50.

            Dopolnilne in prehodne določbe

               51.

            Verodostojna besedila Sporazuma

               PRILOGA

            Pretvorbeni faktorji za praženo, dekofeinizirano, tekočo in instant kavo, kot so opredeljeni v Mednarodnem sporazumu o kavi 2001
         MEDNARODNI SPORAZUM O KAVI 2007
   PREAMBULA
   VLADE POGODBENICE TEGA SPORAZUMA SO SE –
   ob priznavanju izjemnega pomena kave za gospodarstva številnih držav, katerih izvozni zaslužki in s tem doseganje njihovih razvojnih ciljev na socialnem in gospodarskem področju so v veliki meri odvisni od tega osnovnega proizvoda;
   ob priznavanju pomena sektorja kave za preživetje milijonov ljudi, zlasti v državah v razvoju, in ob upoštevanju, da v mnogih od teh držav proizvodnja poteka na majhnih družinskih kmetijah;
   ob priznavanju prispevka trajnostnega sektorja kave k doseganju mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev, vključno z razvojnimi cilji tisočletja (RCT), zlasti v zvezi z odpravo revščine;
   ob priznavanju potrebe po spodbujanju trajnostnega razvoja sektorja kave, ki bi zagotavljal povečanje zaposlenosti in prihodkov ter višji življenjski standard in boljše delovne pogoje v državah članicah;
   ob upoštevanju dejstva, da tesno mednarodno sodelovanje na področju kave, vključno z mednarodno trgovino, lahko ustvari gospodarsko razvejen svetovni sektor kave, spodbuja gospodarski in socialni razvoj držav proizvajalk ter razvoj proizvodnje in porabe kave ter izboljša odnose med državami izvoznicami in uvoznicami kave;
   ob upoštevanju, da sodelovanje med članicami, mednarodnimi organizacijami, zasebnim sektorjem in vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi lahko prispeva k razvoju sektorja kave;
   ob priznavanju, da bi se s povečanim dostopom do podatkov v zvezi s kavo in tržno usmerjenimi strategijami obvladovanja tveganj lahko izognili neravnovesjem med proizvodnjo in porabo kave, ki lahko povzročijo izrazito nestabilnost trga in s tem škodujejo proizvajalcem in porabnikom, ter
   ob ugotavljanju prednosti, ki izhajajo iz mednarodnega sodelovanja na podlagi izvajanja mednarodnih sporazumov o kavi 1962, 1968, 1976, 1983, 1994 in 2001,
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   POGLAVJE I
   CILJI
   Člen 1
   Cilji
   Cilj tega sporazuma je okrepitev svetovnega sektorja kave in spodbujanje njegove trajnostne širitve v tržno usmerjenem okolju v korist vsem udeležencem sektorja:

               1.

               s spodbujanjem mednarodnega sodelovanja na področju kave;

               2.

               z vodenjem foruma za posvetovanje glede vprašanj v zvezi s kavo med vladami in z zasebnim sektorjem;

               3.

               s spodbujanjem članic pri razvoju trajnostnega sektorja kave v gospodarskem, socialnem in okoljskem smislu;

               4.

               z vodenjem posvetovalnega foruma za večje razumevanje strukturnih razmer na mednarodnih trgih ter dolgoročnih teženj v proizvodnji in porabi, ki uravnavajo ponudbo in povpraševanje ter omogočajo pravične cene za porabnike in proizvajalce;

               5.

               z omogočanjem širitve in preglednosti mednarodne trgovine z vsemi vrstami in oblikami kave ter spodbujanjem odstranjevanja trgovinskih ovir;

               6.

               z zbiranjem, razširjanjem in objavljanjem gospodarskih, tehničnih ter znanstvenih podatkov, statistik in študij ter rezultatov raziskav in razvoja na področju kave;

               7.

               s spodbujanjem razvoja porabe in trgov za vse vrste in oblike kave, vključno s trgi v državah proizvajalkah kave;

               8.

               z razvojem, ocenjevanjem in iskanjem rešitev financiranja za projekte, ki prinašajo koristi članicam ter svetovnemu gospodarstvu kave;

               9.

               s spodbujanjem kakovosti kave, da bi se povečali zadovoljstvo potrošnikov in koristi proizvajalcev;

               10.

               s spodbujanjem članic pri razvoju ustreznih postopkov za zagotavljanje varnosti živil v sektorju kave;

               11.

               s pospeševanjem programov izobraževanja in obveščanja, namenjenih podpori prenosa tehnologij v zvezi s kavo članicam;

               12.

               s spodbujanjem članic pri oblikovanju in izvajanju strategij za povečanje ugodnosti proizvodnje kave za lokalne skupnosti in majhne kmetovalce, kar bi lahko prispevalo k ublažitvi revščine ter

               13.

               s povečanjem dostopnosti informacij o finančnih orodjih in storitvah, ki so lahko v pomoč proizvajalcem kave, vključno z dostopom do posojil in načini obvladovanja tveganj.

         POGLAVJE II
   OPREDELITEV POJMOV
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sporazumu:

               1.

                  kava pomeni zrna in jagode kavovca, neoluščena, zelena ali pražena, in vključuje mleto, dekofeinizirano, tekočo in instant kavo. Svet čim prej po začetku veljavnosti tega sporazuma in potem na tri leta pregleda pretvorbene faktorje za vrste kave iz pododstavkov (d), (e), (f) in (g) spodaj. Svet po tovrstnem pregledu določi in objavi ustrezne pretvorbene faktorje. Pred začetnim pregledom, in če svet ne bi mogel sprejeti odločitve, se uporabljajo pretvorbeni faktorji iz Mednarodnega sporazuma o kavi 2001, ki so navedeni v prilogi k temu sporazumu. Ob upoštevanju teh določb imajo spodaj navedeni izrazi naslednji pomen:

                           (a)

                              zelena kava pomeni vsa oluščena zrna kave pred praženjem;

                           (b)

                              posušena kavna jagoda pomeni posušen plod kavovca. Da bi dobili protivrednost posušene kavne jagode v zeleni kavi, čisto maso posušene kavne jagode pomnožimo z 0,50;

                           (c)

                              neoluščena kava pomeni zeleno kavno zrno v pergamentnem ovoju. Da bi dobili protivrednost neoluščene kave v zeleni kavi, čisto maso neoluščene kave pomnožimo z 0,80;

                           (d)

                              pražena kava pomeni do katere koli stopnje praženo zeleno kavo in vključuje mleto kavo;

                           (e)

                              dekofeinizirana kava pomeni zeleno, praženo ali instant kavo, iz katere je izločen kofein;

                           (f)

                              tekoča kava pomeni v vodi topne trdne delce, dobljene iz pražene kave in utekočinjene ter

                           (g)

                              instant kava pomeni posušene, v vodi topne trdne delce, dobljene iz pražene kave;

               2.

                  vreča pomeni 60 kilogramov ali 132,276 funtov zelene kave; tona pomeni maso 1 000 kilogramov ali 2 204,6 funtov in funt pomeni 453,597 gramov;

               3.

                  kavno leto pomeni obdobje enega leta od 1. oktobra do 30. septembra;

               4.

                  organizacija in svet pomenita Mednarodno organizacijo za kavo in Mednarodni svet za kavo;

               5.

                  pogodbenica pomeni vlado, Evropsko skupnost ali katero koli medvladno organizacijo iz člena 4(3), ki deponira listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali izjavo o začasni uporabi tega sporazuma v skladu z določbami členov 40, 41 in 42 ali pristopi k sporazumu v skladu z določbami člena 43;

               6.

                  članica pomeni pogodbenico;

               7.

                  članica izvoznica ali država izvoznica pomeni članico ali državo, ki je neto izvoznica kave, to je članica ali država, katere izvoz presega njen uvoz;

               8.

                  članica uvoznica ali država uvoznica pomeni članico ali državo, ki je neto uvoznica kave, to je članica ali država, katere uvoz presega njen izvoz;

               9.

                  glasovanje z navadno večino pomeni glasovanje, ki zahteva 70 % ali več glasov članic izvoznic, ki so navzoče in glasujejo, ter 70 % ali več glasov članic uvoznic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej;

               10.

                  depozitar pomeni medvladno organizacijo ali pogodbenico Mednarodnega sporazuma o kavi 2001, ki jo svet imenuje v sklepu, sprejetem soglasno na podlagi Mednarodnega sporazuma o kavi 2001, pred 31. januarjem 2008. Sklep je sestavni del tega sporazuma.

         POGLAVJE III
   SPLOŠNE ZAVEZE ČLANIC
   Člen 3
   Splošne zaveze članic
   1.   Članice se zavezujejo, da bodo sprejele ukrepe, ki so potrebni za izpolnjevanje njihovih obveznosti na podlagi tega sporazuma, in v celoti sodelovale druga z drugo pri zagotavljanju doseganja ciljev tega sporazuma; zlasti se članice zavezujejo, da bodo zagotovile vse informacije, ki so potrebne za nemoteno delovanja tega sporazuma.
   2.   Članice priznavajo, da so potrdila o poreklu pomemben vir informacij o trgovini s kavo. Članice izvoznice zato prevzemajo odgovornost za zagotovitev pravilne izdaje in uporabe potrdil o poreklu v skladu s pravili, ki jih določi svet.
   3.   Članice nadalje ugotavljajo, da so informacije o ponovnem izvozu ravno tako pomembne za pravilno analizo svetovnega gospodarstva kave. Članice uvoznice se zato zavezujejo, da bodo redno posredovale natančne informacije o ponovnem izvozu v obliki in na način, ki ga določi svet.
   POGLAVJE IV
   ČLANSTVO
   Člen 4
   Članstvo v organizaciji
   1.   Vsaka pogodbenica je članica organizacije.
   2.   Članica lahko spremeni svojo kategorijo članstva pod pogoji, s katerimi soglaša svet.
   3.   Vsako sklicevanje v tem sporazumu na vlade vključuje Evropsko skupnost in vse medvladne organizacije, ki imajo izključno pristojnost za pogajanja, sklepanje in uporabo tega sporazuma.
   Člen 5
   Skupinsko članstvo
   Dve ali več pogodbenic lahko, v ustreznem obvestilu svetu in depozitarju, z veljavnostjo od datuma, ki ga določijo te pogodbenice, ter pod pogoji, dogovorjenimi s svetom, izjavijo, da v organizaciji sodelujejo kot skupina članic.
   POGLAVJE V
   MEDNARODNA ORGANIZACIJA ZA KAVO
   Člen 6
   Sedež in struktura Mednarodne organizacije za kavo
   1.   Mednarodna organizacija za kavo, ustanovljena z Mednarodnim sporazumom o kavi 1962, še naprej obstaja in upravlja določbe ter nadzira delovanje tega sporazuma.
   2.   Sedež organizacije je v Londonu, razen če svet sklene drugače.
   3.   Najvišji organ organizacije je Mednarodni svet za kavo. Svetu po potrebi pomagajo odbor za finance in upravljanje, odbor za spodbujanje in razvoj trga ter projektni odbor. Posvetuje se lahko tudi v okviru posvetovalnega odbora zasebnega sektorja, svetovne konference o kavi in posvetovalnega foruma o financiranju sektorja kave.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete
   1.   Organizacija je pravna oseba. Ima predvsem pristojnost, da najema ter pridobiva premičnine in nepremičnine ter razpolaga z njimi in začenja sodne postopke.
   2.   Status, privilegije in imunitete organizacije, njenega izvršnega direktorja, osebja in strokovnjakov ter predstavnikov članic v času, ko so zaradi opravljanja svojih funkcij na ozemlju države gostiteljice, ureja sporazum o sedežu, sklenjen med vlado gostiteljico in organizacijo.
   3.   Sporazum o sedežu iz odstavka 2 tega člena je neodvisen od tega sporazuma. Vendar pa se prekine:

               (a)

               s sporazumom med vlado gostiteljico in organizacijo;

               (b)

               v primeru, da se sedež organizacije prestavi z ozemlja vlade gostiteljice, ali

               (c)

               v primeru, da organizacija preneha obstajati.

         4.   Organizacija lahko z eno ali več članicami sklene sporazume, ki jih odobri svet, za privilegije in imunitete, ki so potrebni za ustrezno delovanje tega sporazuma.
   5.   Vlade držav članic, razen vlada gostiteljica, odobrijo organizaciji enake možnosti glede deviznih omejitev ali omejitev menjave, vodenja bančnih računov in prenosa denarja, kot so odobrene specializiranim agencijam Združenih narodov.
   POGLAVJE VI
   MEDNARODNI SVET ZA KAVO
   Člen 8
   Sestava Mednarodnega sveta za kavo
   1.   Mednarodni svet za kavo sestavljajo vse članice organizacije.
   2.   Vsaka članica imenuje enega predstavnika v svetu in, če tako želi, enega ali več namestnikov. Članica lahko imenuje tudi enega ali več svetovalcev svojemu predstavniku ali namestnikom.
   Člen 9
   Pooblastila in funkcije sveta
   1.   Vsa pooblastila, posebej podeljena po tem sporazumu, se dodelijo svetu, ki opravlja funkcije, potrebne za izvajanje določb tega sporazuma.
   2.   Svet lahko po potrebi ustanavlja in razpušča odbore in pomožne organe, razen tistih, ki so določeni v členu 6(3).
   3.   Svet določi pravila in predpise, vključno z lastnim poslovnikom in finančnimi ter kadrovskimi predpisi organizacije, ki so potrebni za izvajanje določb tega sporazuma in so skladni z njim. Svet lahko v svojem poslovniku predvidi načine, s katerimi lahko odloča o posebnih vprašanjih, ne da bi se sestal.
   4.   Svet redno oblikuje strateški akcijski načrt, v katerem določi smernice za svoje delo in opredeli prednostne naloge, vključno s tistimi, ki so povezane s projektnimi dejavnostmi iz člena 28 ter študijami, raziskavami in poročili iz člena 34. Prednostne naloge iz akcijskega načrta so predstavljene v letnih delovnih programih, ki jih potrdi svet.
   5.   Svet vodi tudi evidence, ki so potrebne za izvajanje njegovih funkcij po tem sporazumu, ter druge evidence, ki se mu zdijo ustrezne.
   Člen 10
   Predsednik in podpredsednik sveta
   1.   Svet za vsako kavno leto izvoli predsednika in podpredsednika, ki ju organizacija ne plačuje.
   2.   Predsednik je izvoljen izmed predstavnikov članic izvoznic ali predstavnikov članic uvoznic, podpredsednik pa izmed predstavnikov nasprotne kategorije članic. Ti funkciji se vsako kavno leto menjata med obema kategorijama članic.
   3.   Niti predsednik niti podpredsednik, ki nadomešča predsednika, nima pravice glasovati. V takem primeru glasovalne pravice članice uveljavlja njegov ali njen namestnik.
   Člen 11
   Seje sveta
   1.   Svet ima dve redni seji na leto ter posebne seje, če se zanje odloči. Posebne seje lahko organizira na prošnjo katere koli od desetih članic. Obvestilo o sejah se posreduje najmanj 30 koledarskih dni vnaprej, razen v izjemnih primerih, ko se obvestilo posreduje najmanj 10 dni vnaprej.
   2.   Seje se skličejo na sedežu organizacije, razen če svet odloči drugače. Če članica povabi svet, da se sestane na njenem ozemlju, in svet s tem soglaša, ta članica nosi dodatne stroške, ki jih ima organizacija poleg tistih, ki nastanejo, če je seja sklicana na sedežu.
   3.   Svet lahko povabi katero koli nečlanico ali organizacijo iz členov 15 in 16, da se udeleži katere koli njegovih sej kot opazovalka. Svet na vsaki seji odloči o sprejetju opazovalk.
   4.   Sklepčnost, ki je potrebna za sprejetje sklepov na seji sveta, je navzočnost več kot polovice članic izvoznic in uvoznic, ki zastopajo najmanj dve tretjini glasov v vsaki kategoriji. Če ob začetku seje sveta ali katerega koli plenarnega zasedanja ni sklepčnosti, predsednik preloži začetek seje ali plenarnega zasedanja za najmanj dve uri. Če ob na novo določenem času še vedno ni sklepčnosti, lahko predsednik znova preloži začetek seje ali plenarnega zasedanja za najmanj dve dodatni uri. Če ob koncu te ponovne odložitve še vedno ni sklepčnosti, se zadeve, o katerih je treba odločiti, preložijo na prihodnjo sejo sveta.
   Člen 12
   Glasovi
   1.   Članice izvoznice imajo skupaj 1 000 glasov in članice uvoznice skupaj 1 000 glasov, razporejenih znotraj vsake kategorije članic, to je članic izvoznic in uvoznic, kot je predvideno v naslednjih odstavkih tega člena.
   2.   Vsaka članica ima pet osnovnih glasov.
   3.   Preostali glasovi članic izvoznic se razdelijo med te članice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega izvoza kave v vse namembne kraje v predhodnih štirih koledarskih letih.
   4.   Preostali glasovi članic uvoznic se razdelijo med te članice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega uvoza kave v predhodnih štirih koledarskih letih.
   5.   Evropska skupnost ali katera koli medvladna organizacija, kot je določeno v členu 4(3), ima enako število glasov kot vsaka posamezna članica, namreč pet osnovnih glasov ter dodatne glasove v sorazmerju s povprečnim obsegom svojega uvoza ali izvoza kave v predhodnih štirih koledarskih letih.
   6.   Razdelitev glasov določi svet v skladu z določbami tega člena na začetku vsakega kavnega leta in ostane v veljavi vse leto, razen v primeru iz odstavka 7 tega člena.
   7.   Svet poskrbi za prerazporeditev glasov v skladu z določbami tega člena ob vsaki spremembi članstva v organizaciji ali če se razveljavijo ali obnovijo glasovalne pravice članice na podlagi določb člena 21.
   8.   Nobena članica nima v svoji kategoriji dveh tretjin ali več glasov.
   9.   Delnih glasov ni.
   Člen 13
   Postopek glasovanja v svetu
   1.   Vsaka članica je upravičena do oddaje števila glasov, ki ji pripada, ni pa upravičena do delitve svojih glasov. Vendar lahko članica glasove, ki jih ima na podlagi določb odstavka 2 tega člena, odda drugače.
   2.   Vsaka članica izvoznica lahko pisno pooblasti drugo članico izvoznico ter vsaka članica uvoznica lahko pisno pooblasti drugo članico uvoznico, da zastopa njene interese in uresničuje njeno pravico do glasovanja na kateri koli seji ali sejah sveta.
   Člen 14
   Sklepi sveta
   1.   Svet si prizadeva, da sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila soglasno. Če soglasje ni mogoče, svet sprejme sklepe in oblikuje priporočila z glasovanjem z navadno večino 70 % ali več članic izvoznic, ki so navzoče in glasujejo, ter 70 % ali več članic uvoznic, ki so navzoče in glasujejo, šteto posebej.
   2.   Spodnji postopek se uporablja v zvezi z vsemi sklepi sveta, sprejetimi z glasovanjem z navadno večino:

               (a)

               če navadna večina ni dosežena, ker glasujejo proti tri članice izvoznice ali manj ali tri članice uvoznice ali manj, se o predlogu, če se svet tako odloči z večino navzočih članic, v 48 urah ponovno glasuje ter

               (b)

               če navadna večina znova ni dosežena, se predlog šteje za neodobrenega.

         3.   Članice so zavezane, da sprejemajo kot obvezujoče vse sklepe sveta na podlagi določb tega sporazuma.
   Člen 15
   Sodelovanje z drugimi organizacijami
   1.   Svet se lahko dogovori za posvetovanje in sodelovanje z Združenimi narodi in njihovimi specializiranimi agencijami ter drugimi ustreznimi medvladnimi, mednarodnimi in regionalnimi organizacijami. V celoti izkorišča zmogljivosti Skupnega sklada za osnovne proizvode in druge vire financiranja. Taki dogovori lahko vključujejo finančne ureditve, za katere Svet meni, da so primerne za doseganje ciljev tega sporazuma. Vendar organizacija ne prevzema nobenih finančnih obveznosti za jamstva, ki jih dajo posamezne članice ali drugi subjekti v zvezi z izvajanjem katerega koli projekta na podlagi takih ureditev. Nobena članica ni zaradi svojega članstva v organizaciji odgovorna za nobeno obveznost, ki izhaja iz najema ali odobritve posojila katere koli druge članice ali subjekta v zvezi s takimi projekti.
   2.   Organizacija lahko, kadar je mogoče, od članic, nečlanic in donatorskih ter drugih agencij zbira tudi informacije o razvojnih projektih in programih, osredotočenih na sektor kave. Če je to primerno in s tem soglašajo zadevne strani, lahko da organizacija te informacije na voljo drugim organizacijam in članicam.
   Člen 16
   Sodelovanje z nevladnimi organizacijami
   Organizacija lahko pri uresničevanju ciljev tega sporazuma in brez poseganja v določbe členov 15, 29, 30 ter 31 vzpostavlja in krepi dejavnosti sodelovanja s primernimi nevladnimi organizacijami, ki imajo strokovno znanje na ustreznih področjih znotraj sektorja kave, ter drugimi strokovnjaki na področju kave.
   POGLAVJE VII
   IZVRŠNI DIREKTOR IN OSEBJE
   Člen 17
   Izvršni direktor in osebje
   1.   Svet imenuje izvršnega direktorja. Pogoje za imenovanje izvršnega direktorja določi svet in so primerljivi s tistimi, ki se uporabljajo za ustrezne uradnike v podobnih medvladnih organizacijah.
   2.   Izvršni direktor je upravni vodja organizacije in je odgovoren za izvajanje vseh dolžnosti, ki mu jih nalaga upravljanje tega sporazuma.
   3.   Izvršni direktor imenuje osebje organizacije v skladu s predpisi, ki jih določi svet.
   4.   Niti izvršni direktor niti noben član osebja nima finančnega interesa v industriji kave, prevozu kave ali trgovini z njo.
   5.   Pri izvajanju svojih dolžnosti izvršni direktor in osebje ne prosijo za navodila ter jih ne prejemajo od nobene članice ali nobenega drugega organa zunaj organizacije. Vzdržijo se vseh dejanj, ki bi lahko škodovala njihovemu položaju mednarodnih uradnikov, odgovornih izključno organizaciji. Vsaka članica se zavezuje, da bo spoštovala izključno mednarodni značaj odgovornosti izvršnega direktorja in osebja ter ne bo skušala vplivati nanje pri opravljanju njihovih dolžnosti.
   POGLAVJE VIII
   FINANCE IN UPRAVLJANJE
   Člen 18
   Odbor za finance in upravljanje
   Ustanovi se odbor za finance in upravljanje. Svet določi njegovo sestavo in mandat. Odbor je odgovoren za nadzor nad pripravo upravnega proračuna, ki se predloži svetu v odobritev, ter za opravljanje vseh drugih nalog, ki mu jih dodeli svet, vključno s spremljanjem dohodkov in odhodkov ter zadev, povezanih z upravljanjem organizacije. Odbor za finance in upravljanje o svojem delu poroča svetu.
   Člen 19
   Finance
   1.   Stroške delegacij pri svetu in predstavnikov katerega koli od odborov sveta nosijo posamezne vlade.
   2.   Drugi stroški, potrebni za upravljanje tega sporazuma, se krijejo z letnimi prispevki članic, ocenjenimi v skladu z določbami člena 20, skupaj s prihodki od prodaje posebnih storitev članicam ter prodaje informacij in študij, ki se opravijo na podlagi določb členov 32 in 34.
   3.   Finančno leto organizacije je enako kavnemu letu.
   Člen 20
   Določitev upravnega proračuna in ocena prispevkov
   1.   V drugi polovici vsakega finančnega leta svet odobri upravni proračun organizacije za naslednje finančno leto in oceni prispevek vsake članice v ta proračun. Osnutek upravnega proračuna pripravi izvršni direktor pod nadzorom odbora za finance in upravljanje v skladu z določbami člena 18.
   2.   Prispevek vsake članice v upravni proračun za vsako finančno leto je v sorazmerju s številom njenih glasov glede na skupne glasove vseh članic v času, ko se sprejema upravni proračun za navedeno finančno leto. Vendar se v primeru spremembe v razdelitvi glasov med članicami v skladu z določbami člena 12(6) na začetku finančnega leta, za katerega so ocenjeni prispevki, ti prispevki za to leto ustrezno prilagodijo. Pri določanju prispevkov se glasovi vsake članice izračunajo ne glede na začasno razveljavitev glasovalnih pravic katere koli članice ali kakršno koli prerazporeditev glasov, ki iz tega izhaja.
   3.   Začetni prispevek vsake članice, ki se pridruži organizaciji po začetku veljavnosti tega sporazuma, kot je določeno v členu 42, oceni svet na podlagi števila glasov, ki jih bo članica imela, in preostalega obdobja v tekočem finančnem letu, vendar se ocene prispevkov drugih članic za tekoče finančno leto s tem ne spremenijo.
   Člen 21
   Plačilo prispevkov
   1.   Prispevki v upravni proračun se za vsako finančno leto plačajo v prosto zamenljivi valuti in zapadejo na prvi dan zadevnega finančnega leta.
   2.   Če članica ne plača v celoti svojega prispevka v upravni proračun v šestih mesecih od dne njegove zapadlosti, se njene glasovalne pravice ter pravica do sodelovanja na zasedanjih specializiranih odborov začasno razveljavijo, dokler prispevek ni v celoti poravnan. Vendar se taki članici ne odvzamejo druge pravice in ni razrešena nobene od svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, razen če svet odloči drugače.
   3.   Članica, ki se ji začasno razveljavijo glasovalne pravice na podlagi določb odstavka 2 tega člena, je kljub temu še vedno odgovorna za plačilo svojega prispevka.
   Člen 22
   Obveznosti
   1.   Organizacija, ki deluje, kot je določeno v členu 6(3), nima pooblastila za prevzemanje nobenih obveznosti zunaj obsega tega sporazuma in ne šteje se, da so jo članice za to pooblastile; zlasti nima pristojnosti za izposojanje denarja. Pri izvajanju svoje pristojnosti za sklepanje pogodb organizacija vključi v svoje pogodbe pogoje tega člena na tak način, da so z njimi seznanjene druge strani, ki sklepajo pogodbe z organizacijo, vendar se taka pogodba ne razveljavi in ne predstavlja prekoračitve pooblastil, tudi če ne vključuje teh pogojev.
   2.   Odgovornost članice je omejena na obseg njenih obveznosti v zvezi s prispevki, izrecno določenimi v tem sporazumu. Za tretje strani, ki poslujejo z organizacijo, se šteje, da so seznanjene z določbami tega sporazuma glede odgovornosti članic.
   Člen 23
   Revizija in objava računovodskih izkazov
   Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje šest mesecev po zaključku vsakega finančnega leta, se pripravi neodvisno revidirano poročilo o sredstvih, obveznostih, prihodkih in odhodkih organizacije v tistem finančnem letu. To poročilo se predloži v odobritev svetu na njegovi prvi naslednji seji.
   POGLAVJE IX
   SPODBUJANJE IN RAZVOJ TRGA
   Člen 24
   Odstranitev ovir za trgovanje in porabo
   1.   Članice priznavajo pomen trajnostnega razvoja sektorja kave in odpravljanja sedanjih ovir ter izogibanje novim oviram, ki bi lahko oteževale trgovanje in porabo, hkrati pa priznavajo pravico članic do urejanja ter uvajanja novih predpisov za doseganje ciljev nacionalnih zdravstvenih in okoljskih politik, ki so v skladu z zavezami ter njihovimi obveznostmi iz mednarodnih sporazumov, vključno s tistimi, ki se nanašajo na mednarodno trgovino.
   2.   Članice priznavajo, da so zdaj v veljavi ukrepi, ki lahko v večji ali manjši meri ovirajo povečanje porabe kave, zlasti:

               (a)

               uvozni režimi, ki se uporabljajo za kavo, vključno s tarifnimi preferenciali ter drugimi tarifami, kvotami, postopki vladnih monopolov in uradnih nabavnih agencij, ter drugi upravni predpisi in komercialne prakse;

               (b)

               izvozni režimi v zvezi z neposrednimi in posrednimi subvencijami ter drugi upravni predpisi in komercialne prakse ter

               (c)

               pogoji notranje trgovine in domači ter regionalni pravni in upravni predpisi, ki lahko vplivajo na porabo.

         3.   Ob upoštevanju zgoraj navedenih ciljev in določb odstavka 4 tega člena si članice prizadevajo uveljaviti tarifno znižanje za kavo ali sprejeti druge ukrepe, da bi se odpravile ovire za povečano porabo.
   4.   Ob upoštevanju skupnega interesa se članice zavezujejo iskati načine in sredstva, s katerimi bi se lahko ovire za povečanje trgovine in porabe iz odstavka 2 tega člena postopno zmanjšale ter po možnosti odpravile ali s katerimi bi lahko učinke teh ovir znatno ublažili.
   5.   Ob upoštevanju vseh zavez, sprejetih na podlagi določb odstavka 4 tega člena, članice letno obveščajo svet o vseh ukrepih, sprejetih z namenom izvajanja določb tega člena.
   6.   Izvršni direktor redno pripravlja raziskavo o ovirah za porabo, ki jo pregleda svet.
   7.   Svet lahko v podporo namenom tega člena članicam daje priporočila, te pa čim prej poročajo svetu o ukrepih, ki so jih sprejele z namenom izvajanja danih priporočil.
   Člen 25
   Spodbujanje in razvoj trga
   1.   Članice priznavajo, da imajo članice izvoznice in članice uvoznice korist od prizadevanj za spodbujanje porabe, izboljšanje kakovosti proizvoda ter razvoja trgov kave, še zlasti v članicah izvoznicah.
   2.   Dejavnosti za spodbujanje in razvoj trga lahko vključujejo informativne kampanje, raziskave, usposabljanje ter študije v zvezi s proizvodnjo in porabo kave.
   3.   Tovrstne dejavnosti so lahko uvrščene v letni delovni program sveta ali med projektne dejavnosti organizacije iz člena 28 in jih je mogoče financirati iz prostovoljnih prispevkov članic, nečlanic, drugih organizacij in zasebnega sektorja.
   4.   Ustanovi se odbor za spodbujanje in razvoj trga. Svet določi njegovo sestavo in mandat.
   Člen 26
   Ukrepi v zvezi s predelano kavo
   Članice priznavajo potrebo držav v razvoju, da razširijo podlago svojih gospodarstev med drugim z industrializacijo in izvozom izdelanih proizvodov, vključno s predelavo kave in izvozom predelane kave iz člena 2(1)(d), (e), (f) in (g). V tej zvezi se morajo članice izogibati sprejetju vladnih ukrepov, ki bi lahko povzročili motnje v sektorju kave drugih članic.
   Člen 27
   Mešanice in nadomestki
   1.   Članice ne ohranijo nobenega predpisa, ki zahteva mešanje, predelavo ali uporabo drugih proizvodov s kavo, ki se komercialno preprodajajo kot kava. Članice si prizadevajo prepovedati prodajo in oglaševanje proizvodov pod imenom kava, če ti proizvodi ne vsebujejo osnovnih surovin, ki v protivrednosti ustrezajo 95 odstotkom zelene kave.
   2.   Izvršni direktor svetu predloži redno poročilo o skladnosti z določbami tega člena.
   POGLAVJE X
   PROJEKTNE DEJAVNOSTI ORGANIZACIJE
   Člen 28
   Razvoj in financiranje projektov
   1.   Članice in izvršni direktor lahko predlagajo projekte, ki bi prispevali k doseganju ciljev tega sporazuma, ter eno ali več prednostnih področij dela, opredeljenih v strateškem akcijskem načrtu, ki ga svet odobri v skladu s členom 9.
   2.   Svet določi postopke in mehanizme za predložitev, oceno, odobritev, prednostno obravnavanje in financiranje projektov ter za njihovo izvajanje, spremljanje in vrednotenje ter obsežno razširjanje rezultatov.
   3.   Na vsaki seji sveta izvršni direktor poroča o stanju vseh projektov, ki jih je svet odobril, vključno s tistimi, ki čakajo na financiranje, se še izvajajo ali so bili dokončani od predhodne seje sveta.
   4.   Ustanovi se projektni odbor. Svet določi njegovo sestavo in mandat.
   POGLAVJE XI
   ZASEBNI SEKTOR KAVE
   Člen 29
   Posvetovalni odbor zasebnega sektorja
   1.   Posvetovalni odbor zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu POZS) je posvetovalno telo, ki daje priporočila svetu, kadar se ta z njim posvetuje, in lahko svet pozove, da obravnava zadeve v zvezi s tem sporazumom.
   2.   POZS sestavlja osem predstavnikov zasebnega sektorja iz držav izvoznic in osem predstavnikov zasebnega sektorja iz držav uvoznic.
   3.   Člani POZS so predstavniki združenj ali organov, ki jih svet imenuje vsako drugo kavno leto in so lahko ponovno imenovani. Svet si pri tem prizadeva, da imenuje:

               (a)

               dve združenji ali organa za kavo iz zasebnega sektorja iz držav ali regij izvoznic, ki zastopata vsako od štirih skupin kave, po možnosti pridelovalce in izvoznike, ter enega ali več namestnikov za vsakega predstavnika in

               (b)

               osem združenj ali organov za kavo iz zasebnega sektorja iz držav uvoznic, članic ali nečlanic, ki po možnosti zastopajo uvoznike in pražarne, ter enega ali več namestnikov za vsakega predstavnika.

         4.   Vsak član POZS lahko imenuje enega ali več svetovalcev.
   5.   POZS ima predsednika in podpredsednika, ki sta za obdobje enega leta izvoljena izmed njegovih članov. Ti uradniki se lahko ponovno izvolijo. Predsednika in podpredsednika ne plačuje organizacija. Predsednik je povabljen, da se udeležuje sej sveta kot opazovalec.
   6.   POZS se navadno sestaja na sedežu organizacije med rednimi sejami sveta. Če svet sprejme povabilo članice za prireditev seje na njenem ozemlju, se tudi POZS sestane na tem ozemlju in v tem primeru država ali organizacija zasebnega sektorja, ki sejo gosti, nosi dodatne stroške organizacije poleg tistih, ki nastanejo, če seja poteka na sedežu organizacije.
   7.   POZS ima lahko posebne seje, če svet soglaša.
   8.   POZS svetu posreduje redna poročila.
   9.   POZS sestavi svoj poslovnik, ki je v skladu z določbami tega sporazuma.
   Člen 30
   Svetovna konferenca o kavi
   1.   Svet v ustreznih časovnih presledkih uredi vse potrebno za sklic svetovne konference o kavi (v nadaljnjem besedilu konferenca), ki jo sestavljajo članice izvoznice in uvoznice, predstavniki zasebnega sektorja in drugi zainteresirani udeleženci, vključno z udeleženci iz držav nečlanic. Svet v sodelovanju s predsednikom konference zagotovi, da konferenca prispeva k podpiranju ciljev tega sporazuma.
   2.   Konferenca ima predsednika, ki ga ne plačuje organizacija. Predsednika imenuje svet za ustrezno obdobje in je vabljen, da se udeležuje sej sveta kot opazovalec.
   3.   Svet v posvetovanju s posvetovalnim odborom zasebnega sektorja določi obliko, naziv, predmet in časovno razporeditev konference. Konferenca običajno poteka na sedežu organizacije med sejo sveta. Če svet sprejme povabilo članice za prireditev seje na njenem ozemlju, je lahko na tem ozemlju tudi konferenca in v tem primeru država, ki gosti sejo, nosi dodatne stroške organizacije poleg tistih, ki nastanejo, če seja poteka na sedežu.
   4.   Konferenca je samofinancirana, razen če svet odloči drugače.
   5.   Predsednik o sklepih konference poroča svetu.
   Člen 31
   Posvetovalni forum o financiranju sektorja kave
   1.   Svet v ustreznih časovnih presledkih ter v sodelovanju z drugimi zadevnimi organizacijami skliče posvetovalni forum o financiranju sektorja kave (v nadaljnjem besedilu forum) za lažje posvetovanje o temah, ki se nanašajo na financiranje in obvladovanje tveganj v sektorju kave, s posebnim poudarkom na potrebah majhnih in srednje velikih proizvajalcev kave ter lokalnih skupnosti na področjih proizvodnje kave.
   2.   V forum so vključeni predstavniki članic, medvladnih organizacij, finančnih institucij, zasebnega sektorja, nevladnih organizacij, zainteresiranih držav nečlanic in drugih oseb z ustreznim strokovnim znanjem. Forum je samofinanciran, razen če svet odloči drugače.
   3.   Svet določi poslovnik za delovanje foruma ter pravila za imenovanje predsednika in obsežno razširjanje rezultatov foruma z uporabo mehanizmov, vzpostavljenih v skladu z določili člena 34, če je ustrezno. Predsednik o rezultatih foruma poroča svetu.
   POGLAVJE XII
   STATISTIČNI PODATKI, ŠTUDIJE IN RAZISKAVE
   Člen 32
   Statistični podatki
   1.   Organizacija deluje kot center za zbiranje, izmenjavo in objavo:

               (a)

               statističnih podatkov o svetovni proizvodnji, cenah, izvozu, uvozu ter ponovnem izvozu, distribuciji in porabi kave, vključno s podatki o proizvodnji, porabi, cenah kave iz različnih tržnih kategorij in proizvodov, ki vsebujejo kavo, ter trgovanju z njimi in

               (b)

               če se šteje za primerno, tehničnih podatkov o pridelavi, predelavi in uporabi kave.

         2.   Svet lahko od članic zahteva, da predložijo podatke, za katere meni, da so potrebni za njegovo delovanje, vključno z rednimi statističnimi poročili o proizvodnji kave, gibanjih proizvodnje, izvozu, uvozu in ponovnem izvozu, distribuciji, porabi, zalogah, cenah in davkih, vendar se ne objavijo nobeni podatki, ki bi lahko razkrivali poslovanje oseb ali podjetij, ki proizvajajo, predelujejo ali tržijo kavo. Če je mogoče, članice pravočasno predložijo čim bolj podrobne in točne zahtevane podatke.
   3.   Svet vzpostavi sistem orientacijskih cen in poskrbi za objavo dnevnih zbirnih orientacijskih cen, ki naj upoštevajo dejanske tržne pogoje.
   4.   Če članica ne predloži statističnih in drugih podatkov, ki jih svet potrebuje za pravilno delovanje organizacije, v razumnem času ali ima s predložitvijo težave, lahko svet zahteva, da zadevna članica pojasni razloge za neizpolnjevanje zahteve. Članice lahko o svojih težavah obvestijo svet in zaprosijo za tehnično pomoč.
   5.   Če se v zadevi ugotovi potreba po tehnični pomoči ali če članica dve zaporedni leti ne predloži statističnih podatkov iz odstavka 2 tega člena in sveta ne zaprosi za tehnično pomoč ali ne pojasni razlogov za neizpolnjevanje zahteve, lahko svet sprejme pobude, ki bodo omogočile, da taka članica predloži zahtevane podatke.
   Člen 33
   Potrdila o poreklu
   1.   Za olajšanje zbiranja statistike o mednarodni trgovini s kavo in zaradi preverjanja količine kave, ki jo izvozi vsaka članica izvoznica, organizacija vzpostavi sistem potrdil o poreklu, ki ga urejajo pravila, ki jih odobri svet.
   2.   Članici izvoznici se za vsak izvoz kave izda veljavno potrdilo o poreklu. Potrdila o poreklu izda usposobljena agencija, ki jo izbere članica in odobri organizacija, v skladu s pravili, ki jih določi svet.
   3.   Vsaka članica izvoznica uradno obvesti organizacijo o vladni ali nevladni agenciji, ki izvaja funkcije iz odstavka 2 tega člena. Organizacija posebej odobri nevladno agencijo v skladu s pravili, ki jih odobri svet.
   4.   Članica izvoznica lahko v izjemnem primeru in z ustrezno utemeljitvijo predloži v odobritev svetu prošnjo, da podatke o svojem izvozu kave, navedene v potrdilu o poreklu, organizaciji posreduje na drug način.
   Člen 34
   Študije, raziskave in poročila
   1.   Organizacija v pomoč članicam spodbuja pripravo študij, raziskav, tehničnih poročil in drugih dokumentov o pomembnih vidikih sektorja kave.
   2.   To lahko zajema prispevke na področju ekonomije proizvodnje in distribucije kave, analizo vrednostne verige kave, pristope k obvladovanju finančnih in drugih tveganj, učinke vladnih ukrepov na proizvodnjo in porabo kave, trajnostne vidike sektorja kave, povezave med kavo in zdravjem ter možnosti za razširitev trgov kave za tradicionalno rabo in možne nove rabe.
   3.   Zbrani, združeni, analizirani in razširjeni podatki lahko vključujejo, če je tehnično izvedljivo, tudi:

               (a)

               količine in cene kave glede na dejavnike, kot so različna geografska območja ter pogoji proizvodnje, povezani s kakovostjo, in

               (b)

               podatke o strukturah trgov, tržnih nišah ter novih usmeritvah proizvodnje in porabe.

         4.   Svet za izvajanje določb odstavka 1 tega člena sprejme letni delovni program študij, raziskav in poročil z ocenami potrebnih sredstev. Te dejavnosti se financirajo iz rezervacij upravnega proračuna ali iz dodatnih proračunskih sredstev.
   5.   Organizacija še posebej poudarja omogočanje dostopa do podatkov majhnim proizvajalcem kave, da se jim zagotovi pomoč pri izboljšanju finančnih rezultatov, vključno z upravljanjem kredita ter obvladovanjem tveganja.
   POGLAVJE XIII
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 35
   Priprave na nov sporazum
   1.   Svet lahko prouči možnost pogajanja o novem mednarodnem sporazumu o kavi.
   2.   Svet za izvajanja te določbe prouči napredek organizacije pri doseganju ciljev tega sporazuma, določenih v členu 1.
   Člen 36
   Trajnostni sektor kave
   Članice ustrezno upoštevajo trajnostno upravljanje virov kave in njene predelave ob upoštevanju načel in ciljev trajnostnega razvoja iz Agende 21, sprejete na Konferenci Združenih narodov v Rio de Janeiru leta 1992, ter tistih, sprejetih na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002.
   Člen 37
   Življenjski standard in delovni pogoji
   Članice upoštevajo izboljšanje življenjskega standarda in delovnih pogojev prebivalstva, zaposlenega v sektorju kave, v skladu s svojo stopnjo razvoja ter ob upoštevanju mednarodno priznanih načel in veljavnih standardov o teh vprašanjih. Poleg tega članice soglašajo, da se delovni standardi ne uporabljajo z namenom zaščite domačih proizvajalcev.
   POGLAVJE XIV
   POSVETOVANJA, SPORI IN PRITOŽBE
   Člen 38
   Posvetovanja
   Vsaka članica z naklonjenostjo obravnava stališča, ki jih lahko podajo druge članice glede katere koli zadeve v zvezi s tem sporazumom, ter zagotovi ustrezne možnosti za posvetovanja o takih stališčih. Med posvetovanji izvršni direktor na zahtevo ene strani in s soglasjem druge strani ustanovi neodvisno poroto, ki posreduje z namenom sprave strank. Stroški porote se ne zaračunajo organizaciji. Če stran ne soglaša, da izvršni direktor ustanovi poroto, ali če se s posvetovanjem ne doseže rešitve, se lahko zadeva preda svetu v skladu z določbami člena 39. Če je s posvetovanjem dosežena rešitev, se o tem obvesti izvršnega direktorja, ki razdeli poročilo vsem članicam.
   Člen 39
   Spori in pritožbe
   1.   Vsak spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma, ki ga članice s posvetovanjem ne poravnajo, se na zahtevo katere koli članice, ki je stranka v sporu, predloži v odločanje svetu.
   2.   Svet določi postopek poravnave sporov in pritožb.
   POGLAVJE XV
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 40
   Podpis in ratifikacija, sprejetje ali odobritev
   1.   Razen če je drugače določeno, lahko ta sporazum na sedežu depozitarja od 1. februarja 2008 do vključno 31. avgusta 2008 podpišejo pogodbenice Mednarodnega sporazuma o kavi 2001 ter vlade, ki so povabljene na sejo sveta, na kateri je bil sprejet ta sporazum.
   2.   Ta sporazum velja, če ga ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo vlade podpisnice v skladu s svojimi notranjimi pravnimi postopki.
   3.   Razen v primeru, predvidenem v členu 42, se listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi deponirajo pri depozitarju najpozneje do 30. septembra 2008. Vendar lahko svet vladam podpisnicam, ki ne morejo deponirati svojih listin do tega datuma, odobri podaljšanje navedenega roka. Svet tak sklep posreduje depozitarju.
   4.   Po podpisu in ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi oziroma obvestilu o začasni uporabi Evropska skupnost pri depozitarju deponira izjavo, ki potrjuje njeno izključno pristojnost za zadeve, ki jih ureja ta sporazum. Države članice Evropske skupnosti ne morejo biti pogodbenice sporazuma.
   Člen 41
   Začasna uporaba
   Vlada podpisnica, ki namerava ratificirati, sprejeti ali odobriti ta sporazum, lahko kadar koli obvesti depozitarja, da bo v skladu s svojimi pravnimi postopki začasno uporabljala ta sporazum.
   Člen 42
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne dokončno veljati, ko vlade podpisnice z najmanj dvema tretjinama glasov članic izvoznic in vlade podpisnice z najmanj dvema tretjinama glasov članic uvoznic, izračunano 28. septembra 2007, ne glede na morebitno začasno razveljavitev po pogojih iz člena 21, deponirajo listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Dokončno lahko začne veljati tudi kadar koli, če velja začasno v skladu z določbami odstavka 2 tega člena in se z deponiranjem listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi izpolnijo zahteve glede odstotka.
   2.   Če ta sporazum ne začne dokončno veljati do 25. septembra 2008, začne na ta dan ali na kateri koli drug dan v naslednjih dvanajstih mesecih veljati začasno, če vlade podpisnice s številom glasov iz odstavka 1 tega člena deponirajo listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi ali če v skladu z določbami člena 41 obvestijo depozitarja.
   3.   Če ta sporazum do 25. septembra 2009 začne veljati začasno, ne pa dokončno, njegova začasna veljava preneha, razen če vlade podpisnice, ki so deponirale listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi oziroma obvestile depozitarja v skladu z določili člena 41, soglasno odločijo, da za določeno obdobje še naprej začasno velja. Te vlade podpisnice lahko soglasno odločijo tudi, da začne ta sporazum med njimi dokončno veljati.
   4.   Če ta sporazum v skladu z določbami odstavkov 1 in 2 tega člena do 25. septembra 2009 ne začne veljati niti dokončno niti začasno, lahko vlade podpisnice, ki so v skladu s svojimi zakoni in predpisi deponirale listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi, soglasno odločijo, da začne ta sporazum med njimi dokončno veljati.
   Člen 43
   Pristop
   1.   V skladu s postopki, ki jih določi svet, razen če je v tem sporazumu drugače predvideno, lahko k temu sporazumu pristopi tudi vlada katere koli države članice Združenih narodov ali katera koli njihovih specializiranih agencij ali katera koli medvladna organizacija iz člena 4(3).
   2.   Listine o pristopu se deponirajo pri depozitarju. Pristop začne veljati ob deponiranju listine.
   3.   Medvladne organizacije iz člena 4(3) ob deponiranju listine o pristopu deponirajo tudi izjavo, ki potrjuje njihovo izključno pristojnost za zadeve, ki jih ureja ta sporazum. Države članice take organizacije ne morejo biti pogodbenice sporazuma.
   Člen 44
   Pridržki
   Pridržki do določb tega sporazuma niso dopustni.
   Člen 45
   Prostovoljni odstop
   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli odstopi od tega sporazuma s pisnim obvestilom depozitarju o odstopu. Odstop začne veljati 90 dni po prejemu obvestila.
   Člen 46
   Izključitev
   Če svet odloči, da katera koli članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, in poleg tega odloči, da taka kršitev znatno škoduje izvajanju tega sporazuma, lahko to članico izključi iz organizacije. Svet o vsakem takem sklepu takoj uradno obvesti depozitarja. Taka članica preneha biti članica organizacije ter pogodbenica tega sporazuma devetdeset dni po datumu sklepa sveta.
   Člen 47
   Poravnava računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene
   1.   Svet določi poravnavo računov s članico, ki odstopi ali je izključena. Organizacija zadrži vsak znesek, ki ga je članica, ki odstopi ali je izključena, že plačala, in taka članica ostane dolžna plačati vse zneske, ki jih dolguje organizaciji v času, ko začne veljati njen odstop ali izključitev; vendar pa, če pogodbenica ne more sprejeti spremembe in zato preneha sodelovati v tem sporazumu po določbah člena 49(2), svet določi poravnavo računov, ki se mu zdi pravična.
   2.   Članica, ki preneha sodelovati v tem sporazumu, ni upravičena do nobenega deleža v postopku likvidacije ali do drugih sredstev organizacije; prav tako taka članica ni dolžna plačati morebitne izgube organizacije po prenehanju tega sporazuma.
   Člen 48
   Trajanje, podaljšanje in prenehanje
   1.   Ta sporazum ostane v veljavi deset let po začetku začasne ali dokončne veljavnosti, če ni podaljšan na podlagi določb odstavka 3 tega člena ali če ne preneha na podlagi določb odstavka 4 tega člena.
   2.   Svet opravi pregled tega sporazuma pet let po začetku njegove veljavnosti in sprejme ustrezne odločitve.
   3.   Svet lahko odloči o podaljšanju tega sporazuma preko datuma izteka njegove veljavnosti za eno ali več zaporednih obdobij, ki skupno ne presegajo osem let. Vsaka članica, ki ne sprejme podaljšanja tega sporazuma, o tem pisno obvesti svet in depozitarja pred začetkom obdobja podaljšanja in z začetkom obdobja podaljšanja preneha biti pogodbenica tega sporazuma.
   4.   Svet lahko kadar koli odloči o prenehanju tega sporazuma. Prenehanje začne veljati na datum, ki ga določi svet.
   5.   Ne glede na prenehanje tega sporazuma svet še naprej obstaja tako dolgo, kot je treba, da sprejme odločitve, ki so potrebne v času, potrebnem za likvidacijo organizacije, poravnavo njenih računov in odprodajo njenih sredstev.
   6.   Vsak sklep, sprejet v zvezi s trajanjem in/ali prenehanjem tega sporazuma, in uradno obvestilo, ki ga svet prejme na podlagi tega člena, svet posreduje depozitarju.
   Člen 49
   Sprememba
   1.   Svet lahko predlaga spremembo tega sporazuma in o predlogu spremembe obvesti pogodbenice. Sprememba začne veljati za vse članice organizacije sto dni po tem, ko depozitar od pogodbenic z najmanj dvema tretjinama glasov članic izvoznic ter pogodbenic z najmanj dvema tretjinama glasov članic uvoznic prejme obvestila o sprejetju spremembe. Navedeni dvotretjinski odstotek se izračuna na podlagi števila pogodbenic sporazuma v času, ko je bil zadevnim pogodbenicam v odobritev poslan predlog spremembe. Svet določi rok, v katerem pogodbenice o sprejetju spremembe obvestijo depozitarja, ter o tem obvesti vse pogodbenice in depozitarja. Če ob izteku tega roka niso izpolnjene zahteve glede odstotka za začetek veljavnosti spremembe, velja sprememba za preklicano.
   2.   Pogodbenica, ki v času, ki ga določi svet, ne pošlje uradnega obvestila o sprejetju spremembe, z dnem začetka veljavnosti spremembe preneha biti pogodbenica tega sporazuma, razen če svet odloči drugače.
   3.   Svet o vseh spremembah, poslanih pogodbenicam na podlagi tega člena, uradno obvesti depozitarja.
   Člen 50
   Dopolnilne in prehodne določbe
   Vsi ukrepi organizacije ali njenih organov ali v njihovem imenu na podlagi Mednarodnega sporazuma o kavi 2001 ostanejo veljavni do začetka veljavnosti tega sporazuma.
   Člen 51
   Verodostojna besedila sporazuma
   Besedila tega sporazuma v angleškem, francoskem, portugalskem in španskem jeziku so enako verodostojna. Izvirniki se deponirajo pri depozitarju.

      V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so jih za to ustrezno pooblastile njihove vlade, podpisali ta sporazum na datume, navedene ob njihovih podpisih.

   PRILOGA
   PRETVORBENI FAKTORJI ZA PRAŽENO, DEKOFEINIZIRANO, TEKOČO IN INSTANT KAVO, KOT SO OPREDELJENI V MEDNARODNEM SPORAZUMU O KAVI 2001
   Pražena kava
   Da bi dobili protivrednost pražene kave v zeleni kavi, čisto maso pražene kave pomnožimo z 1,19.
   Dekofeinizirana kava
   Da bi dobili protivrednost dekofeinizirane kave v zeleni kavi, čisto maso dekofeinizirane kave v zeleni, praženi ali instant obliki pomnožimo z 1,00, 1,19 oziroma 2,6.
   Tekoča kava
   Da bi dobili protivrednost tekoče kave v zeleni kavi, čisto maso posušenih trdnih delcev, vsebovanih v tekoči kavi, pomnožimo z 2,6.
   Instant kava
   Da bi dobili protivrednost instant kave v zeleni kavi, čisto maso instant kave pomnožimo z 2,6.
   Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 40(4) Mednarodnega sporazuma o kavi 2007
   V skladu s členom 40(4) Mednarodnega sporazuma o kavi 2007 Evropska skupnost izjavlja, da so v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti zadeve, ki jih obravnava Sporazum, v izključni pristojnosti Evropske skupnosti v okviru skupne trgovinske politike.


title: 2005/928/ES: Odločba Komisije z dne  20. decembra 2005  o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)   (Besedilo velja za EGP)

text:
               27.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 344/47

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 20. decembra 2005
   o uskladitvi frekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5503)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2005/928/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Direktiva Sveta 90/544/EGS z dne 9. oktobra 1990 o frekvenčnih pasovih, ki so določeni za usklajeno uvajanje vseevropskega kopenskega javnega radijskega osebnega klica v Skupnosti (Direktiva ERMES) (2) je bila razveljavljena dne 27. decembra 2005 z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/82/ES (3). Navedena direktiva je od držav članic zahtevala, da v radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8 MHz določijo štiri kanale za vseevropsko storitev kopenskega javnega radijskega osebnega klica (v nadaljnjem besedilu: ERMES) in zagotovijo, da storitve ERMES čim prej zasedejo celoten radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8 MHz v skladu s povpraševanjem na trgu.

               (2)

               Uporaba radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES se je v Skupnosti močno zmanjšala ali je celo prenehala, tako da ERMES tega radiofrekvenčnega pasu ne izkorišča učinkovito in bi se zato lahko bolje uporabil za zadovoljevanje drugih potreb politike Skupnosti.

               (3)

               V skladu s členom 4(2) Odločbe o radijskem spektru je Komisija 7. julija 2003 pooblastila Evropsko konferenco poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: konferenca CEPT), da zbere informacije o trenutnih in možnih prihodnjih aplikacijah pasu od 169,4 do 169,8 MHz, opredeli druge možnosti za uporabo radiofrekvenčnega pasu, zlasti tiste možnosti, ki niso povezane le s tradicionalnimi elektronskimi komunikacijami. Naloga konference CEPT je bila, da za vsako možno aplikacijo oceni možnost soobstoja različnih aplikacij in možnost uporabe drugih radiofrekvenčnih pasov v skladu z načeli okvirne direktive. Radiofrekvenčni pas, ki je že delno usklajen, je primeren za določene aplikacije, povezane z vzpostavitvijo in delovanjem notranjega trga na številnih področjih politike Skupnosti, med katerimi bi nekatere lahko koristile invalidnim osebam ali pripomogle k sodelovanju na področju pravosodja in notranjih zadev v Evropski uniji.

               (4)

               Člen 8(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (4) od držav članic zahteva, da podpirajo interese državljanov Evropske unije, med drugim z obravnavo potreb posebnih družbenih skupin, zlasti oseb z okvaro sluha in oseb, ki potrebujejo nujno pomoč.

               (5)

               Na podlagi tehničnih raziskav in zbiranja informacij je konferenca CEPT potrdila, da je kljub sprejetju Direktive 90/544/EGS uporaba tega radiofrekvenčnega pasu za ERMES ostala zelo omejena in da se je potreba po sistemih pošiljanja radijskih sporočil ali osebnega klica v Evropi spremenila, saj so njihove funkcije nadomeščene z drugimi tehnologijami, kot na primer sistemi pošiljanja kratkih sporočil (SMS) preko GSM.

               (6)

               Zato je treba v Skupnosti dodelitev delov radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8 MHz za ERMES spremeniti, da se zagotovi učinkovitejša uporaba tega radiofrekvenčnega pasu in obenem ohrani njegov usklajeni značaj.

               (7)

               V skladu s pooblastilom je konferenca CEPT izdelala nov frekvenčni načrt in razporeditev kanalov, ki omogoča, da si radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8125 MHz deli šest vrst najprimernejših aplikacij, da bi tako izpolnili več potreb politike Skupnosti. Te potrebe vključujejo pomoč osebam z okvaro sluha z uporabo slušnih aparatov, saj bi jim usklajen radiofrekvenčni pas v Skupnosti izboljšal pogoje potovanja med državami članicami in z ekonomijo obsega znižal cene opreme; razvoj notranjega trga socialnih alarmov, ki starejšim ali invalidnim osebam omogočajo pošiljanje alarmnih sporočil na pomoč, naprave za sledenje blaga ali sledilne naprave, ki bi pomagale pri izsleditvi in povrnitvi ukradenega blaga v Skupnosti, sisteme odčitavanja števcev, ki jih uporabljajo storitvena podjetja za vodo in elektriko; in obstoječe sisteme osebnega klica kot je ERMES, pa tudi zasebne mobilne radijske (PMR) sisteme, kadar se uporabljajo začasno, za pomoč pri kritju posebnih začasnih dogodkov, ki trajajo od nekaj dni do nekaj mesecev.

               (8)

               Zagotoviti je treba, da se bodo rezultati pooblastila konference CEPT, za katere Komisija meni, da so zadovoljivi, lahko uporabljali v Skupnosti in izvajali v državah članicah. Za preostale odobritve za ERMES in/ali PMR, ki niso v skladu z novim frekvenčnim načrtom in razporeditvijo kanalov, je treba dovoliti, da ostanejo nespremenjene, dokler ne prenehajo veljati ali dokler ne bo mogoče aplikacij sistemov ERMES in/ali PMR brez pretirane obremenitve prestaviti na ustrezne pasove radijskega spektra.

               (9)

               Pri omogočanju dostopa do radijskega spektra je treba v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/20/ES z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (5) uporabiti najmanj zahteven sistem izdajanja odobritev, vključno z odsotnostjo individualnih pravic uporabe.

               (10)

               Ne glede na dejstvo, da potrebe določenih politik glede spektra lahko zahtevajo izključno dodelitev frekvenc, je pri radiofrekvenčnih pasovih na splošno primerno predlagati čim bolj posplošene dodelitve, tako da bi usmerjali njihovo uporabo zgolj z določitvijo specifičnih omejitev uporabe, kot so obratovalni ciklus ali ravni moči, in da bi z usklajenimi standardi, priznanimi z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 1999/5/ES z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), zagotovili, da oprema, ki deluje v dodeljenem radijskem spektru, uporablja ta spekter v čim manjši možni meri, tako da se je mogoče izogniti škodljivemu motenju.

               (11)

               Dvostranski ali večstranski sporazumi bodo zagotovili uskladitev kanalov med sosednimi državami v delu pasu od 169,4 do 169,8125 MHz z visoko močjo.

               (12)

               Da bi zagotovili tudi dolgoročno učinkovito uporabo pasu od 169,4 do 169,8125 MHz, morajo uprave nadaljevati s študijami, ki bi lahko povečale učinkovitost, zlasti uporabo določenega zaščitnega pasu.

               (13)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Predmet
   Predmet te odločbe je uskladitev pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz v Skupnosti.
   Člen 2
   Opredelitve pojmov
   V tej odločbi:

               (a)

               „slušni aparat“ pomeni radiokomunikacijski sistem, ki ponavadi vključuje enega ali več radijskih oddajnikov in enega ali več radijskih sprejemnikov ter osebam z okvaro sluha omogoča povečanje slušne sposobnosti;

               (b)

               „socialni alarm“ pomeni zanesljiv radiokomunikacijski sistem in omrežje, vključno s prenosno opremo, ki osebi v stiski omogoča, da na omejenem območju s preprostim upravljanjem sproži klic na pomoč;

               (c)

               „sistem odčitavanja števcev“ pomeni sistem, ki omogoča daljinsko spremljanje stanja, merjenje in daljinsko krmiljenje z uporabo radiokomunikacijskih naprav;

               (d)

               „sistem sledenja in izsleditve blaga“ pomeni sistem, ki omogoča sledenje in izsleditev blaga ter vodi k njegovi ponovni pridobitvi in ga ponavadi sestavljata radijski oddajnik, nameščen na blago, ki se želi zaščititi, in sprejemnik, lahko pa vključuje tudi alarm;

               (e)

               „sistem osebnega klica“ pomeni sistem, ki omogoča enosmerne radiokomunikacije med oddajnikom in sprejemnikom z uporabo bazne postaje in mobilnikom kot sprejemnikom;

               (f)

               „zasebne mobilne radiokomunikacije (PMR)“ pomenijo storitve kopenskih mobilnih komunikacij z uporabo simpleksnega, poldupleksnega in po možnosti polnodupleksnega načina na ravni terminala za zagotavljanje komunikacij znotraj zaprte uporabniške skupine.

         Člen 3
   Usklajena uporaba
   1.   Pas od 169,4 do 169,8125 MHz se razdeli v del za nizke moči in del za visoke moči. Frekvenčni načrt in razporeditev kanalov sta določena v Prilogi k tej odločbi.
   2.   Del za nizke moči v radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8125 se bo uporabljal za naslednje prednostne aplikacije:

               (a)

               izključna uporaba za slušne aparate;

               (b)

               izključna uporaba za socialne alarme;

               (c)

               neizključna uporaba za sisteme odčitavanja števcev;

               (d)

               neizključna uporaba za oddajnike nizkih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga.

         3.   Del za visoke moči v pasu od 169,4 do 169,8125 se bo uporabljal za naslednje prednostne aplikacije:

               (a)

               oddajniki visokih moči za sisteme sledenja in izsleditve blaga;

               (b)

               obstoječi sistemi osebnega klica ali sistemi osebnega klica, preneseni z drugih kanalov radiofrekvenčnega pasu.

         4.   V radiofrekvenčnem pasu od 169,4 do 169,8125 se lahko uporabljajo tudi druge aplikacije, če ne omejujejo usklajenega izvajanja prednostnih aplikacij. Te druge aplikacije so:

               (a)

               slušni aparati za neizključno uporabo v delu radiofrekvenčnega pasu za nizke moči;

               (b)

               sledenje, osebni klic, začasna uporaba ali zasebne mobilne radiokomunikacije na nacionalni ravni v delu pasu za visoke moči.

         5.   Največja sevana moč v delu radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz za nizke moči je omejena na 0,5 W efektivne sevane moči (e.r.p.). Maksimalni obratovalni ciklus za sisteme odčitavanja števcev ter sledenja in izsleditev blaga v delu radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 za nizke moči so < 10 % ali < 1 %.
   6.   Uporaba radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 za sisteme osebnega klica in za zasebne mobilne radiokomunikacije, ki je odobrena na dan uradnega obvestila o tej odločbi in ni v skladu z odstavki 1 do 5 člena 3, se lahko nadaljuje, dokler veljajo dovoljenja za te storitve, obstoječa na dan uradnega obvestila o tej odločbi.
   Člen 4
   Izvajanje člena 3
   Člen 3 velja od 27. decembra 2005.
   Člen 5
   Pregled
   Države članice nadzorujejo uporabo radiofrekvenčnega pasu od 169,4 do 169,8125 MHz, da zagotovijo učinkovito uporabo pasu, in o svojih ugotovitvah poročajo Komisiji.
   Člen 6
   Naslovniki
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 20. decembra 2005

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

      (2)  UL L 310, 9.11.1990, str. 28.

      (3)  UL L 344, 27.12.2005, str. 38.

      (4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

      (5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

      (6)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      PRILOGA
      Frekvenčni načrt za radiofrekvenčni pas od 169,4 do 169,8125 MHz

                  Aplikacije nizkih moči

                  „Zaščitni pas“

                  Aplikacije visokih moči

                  Specifične aplikacije nizkih moči

                  Socialni alarmi

                  Slušni aparati

                  Socialni alarmi

                  Sistem sledenja in izsleditve

                  Osebni klic

                  Osebni klic

                  Osebni klic

                  Sistem sledenja in izsleditve

                  Sistem sledenja in izsleditve

                  Sistem osebnega klica

                  Sistem sledenja in izsleditve

                  Slušni aparati

                  Izključna uporaba

                  Te kanale je mogoče uporabljati na nacionalni ravni za aplikacije visokih moči, kot so osebni klic, sledenje in začasna uporaba ali PMR.

                  12,5

                  12,5

                  50

                  12,5

                  12,5 (1)

                  1a

                  1b

                  2a

                  2b

                  3a

                  3b

                  4a

                  4b+5+6a

                  6b+7+8a

                  8b

                  9a

                  9b

                  10a

                  10b

                  11a

                  11b

                  12a

                  12b

                  13a

                  13b

                  14a

                  14b

                  15a

                  15b

                  16a

                  16b

                     Legenda:

                  1. vrsta: kategorija aplikacij, t.j. aplikacije nizkih moči ali aplikacije visokih moči;
                  2. vrsta: prednostne aplikacije:

                              —

                              Specifične aplikacije nizkih moči: glej člen 3(2)(c) in (d).

                              —

                              Socialni alarmi: glej člen 3(2)(b).

                              —

                              Slušni aparati: glej člen 3(2)(a).

                              —

                              Sistem sledenja in izsleditve (del za visoke moči): glej člen 3(3)(a).

                              —

                              Sistem osebnega klica: glej člen 3(3)(b);

                        3. vrstica: druge aplikacije: glej člen 3(4);
                  4. in 5. vrstica: raster kanala (v kHz) in številka kanala.

      Razporeditev kanalov za pas od 169,4 do 169,8125 MHz

                  Pasovna širina 12,5 kHz

                  Pasovna širina 25 kHz

                  Pasovna širina 50 kHz

                  Številka kanala

                  Središčna frekvenca

                  Številka kanala

                  Središčna frekvenca

                  Številka kanala

                  Središčna frekvenca

                  1a

                  169,406250

                  1

                  169,412500

                  1b

                  169,418750

                  „0“

                  169,437500

                  2a

                  169,431250

                  2

                  169,437500

                  2b

                  169,443750

                  3a

                  169,456250

                  3

                  169,462500

                  3b

                  169,468750

                  4a

                  169,481250

                  4

                  169,487500

                  4b

                  169,493750

                  „1“

                  169,512500

                  5a

                  169,506250

                  5

                  169,512500

                  5b

                  169,518750

                  6a

                  169,531250

                  6

                  169,537500

                  6b

                  169,543750

                  „2“

                  169,562500

                  7a

                  169,556250

                  7

                  169,562500

                  7b

                  169,568750

                  8a

                  169,581250

                  8

                  169,587500

                  8b

                  169,593750

                  „Zaščitni pas“ 12,5 kHz

                  9a

                  169,618750

                  9

                  169,62500

                  9b

                  169,631250

                  10a

                  169,643750

                  10

                  169,65000

                  10b

                  169,656250

                  11a

                  169,668750

                  11

                  169,67500

                  11b

                  169,681250

                  12a

                  169,693750

                  12

                  169,70000

                  12b

                  169,706250

                  13a

                  169,718750

                  13

                  169,72500

                  13b

                  169,731250

                  14a

                  169,743750

                  14

                  169,75000

                  14b

                  169,756250

                  15a

                  169,768750

                  15

                  169,77500

                  15b

                  169,781250

                  16a

                  169,793750

                  16

                  169,80000

                  16b

                  169,806250

         (1)  Zaradi možnosti uporabe katerega koli kanala za visoke moči za začasno uporabo aplikacij. Vendar morajo zaradi olajšanja obmejnega usklajevanja sistemi, ki uporabljajo kanale širine 25 kHz, spoštovati raster kanalov z začetkom pri spodnji meji kanala 9.


title: 2009/484/ES: Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               23.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/9

      SKLEP SVETA

   z dne 6. aprila 2009
   o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2009/484/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) ter z drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dodatni protokol k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Dodatni protokol“) je bil podpisan v imenu Skupnosti in držav članic 10. oktobra 2007 v skladu s Sklepom Sveta 2008/74/ES z dne 9. oktobra 2007 o podpisu in začasni uporabi Dodatnega protokola k Sporazumu o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Južno Afriko na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (2).

               (2)

               Dodatni protokol bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Dodatni protokol se odobri v imenu Skupnosti in njenih držav članic.
   Besedilo Dodatnega protokola je priloženo temu sklepu (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic deponira listino o odobritvi, predvideno v členu 6.2 Dodatnega protokola, s čimer se izrazi soglasje Skupnosti in njenih držav članic za tako zavezo.

      V Luxembourgu, 6. aprila 2009

            Za Svet

            Predsednik

         J. POSPÍŠIL

      (1)  Soglasje z dne 10. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 22, 25.1.2008, str. 11.

      (3)  UL L 22, 25.1.2008, str. 13.


title: 2009/313/ES: Sklep Sveta z dne 30. marca 2009 o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Ruske federacije

text:
               4.4.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 92/3

      SKLEP SVETA

   z dne 30. marca 2009
   o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Ruske federacije
   (2009/313/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2000/742/ES (2) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Ruske federacije (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

               (2)

               Člen 12(b) Sporazuma še posebej določa, da pogodbenici lahko Sporazum sporazumno podaljšujeta za nadaljnjih pet let.

               (3)

               Svet je s Sklepom 2003/798/ES (3) odobril prvo podaljšanje sporazuma za dodatno obdobje petih let.

               (4)

               Na sestanku Skupnega odbora za sodelovanje na področju znanosti in tehnologije Evropske skupnosti in Rusije, ki je potekal v Bruslju 28. junija 2007, sta se pogodbenici Sporazuma strinjali z njegovim podaljšanjem za nadaljnjih pet let. Pogodbenici menita, da bi bilo hitro podaljšanje Sporazuma v obojestranskem interesu. Poleg tega sta se na sestanku Stalnega partnerskega sveta Evropska unija–Rusija 26. maja 2008 obe pogodbenici dogovorili, da bosta sprejeli potrebne ukrepe za podaljšanje tega sporazuma.

               (5)

               Vsebina podaljšanega Sporazuma bo enaka vsebini Sporazuma, ki preneha veljati 20. februarja 2009.

               (6)

               Podaljšanje Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Ruske federacije se odobri za dodatno obdobje petih let v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti in v skladu s členom 12 Sporazuma uradno obvesti Vlado Ruske federacije, da je Skupnost izpolnila notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti podaljšanega Sporazuma (4).
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. marca 2009

            Za Svet

            Predsednik

         P. BENDL

      (1)  Mnenje, podano 3. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 299, 28.11.2000, str. 14.

      (3)  UL L 299, 18.11.2003, str. 20.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta z dne 22. julija 1997 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o trgovini s tekstilnimi izdelki

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0393

Uradni list L 152 , 18/06/1999 str. 0001 - 0056

		Sklep Svetaz dne 22. julija 1997o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o trgovini s tekstilnimi izdelki(1999/393/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 v povezavi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je Komisija v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila Sporazum o trgovini s tekstilnimi izdelki z Združenimi arabskimi emirati;ker se na podlagi Sklepa 96/410/ES [1] Sporazum začasno uporablja od 1. januarja 1996 do njegove uradne sklenitve;ker je treba Sporazum odobriti,SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o trgovini s tekstilnimi izdelki se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti.V Bruslju, 22. julija 1997Za SvetPredsednikJ. Poos[1] UL L 169, 8.7.1996, str. 39.--------------------------------------------------


title: 2011/181/EU: Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 15. oktobra 2010 o podpisu evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

text:
               25.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 79/1

         SKLEP SVETA IN PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA
   z dne 15. oktobra 2010
   o podpisu evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi
   (2011/181/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218, odstavka 5 in 7 ter prvi pododstavek člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Unije in držav članic v pogajanjih dosegla Evro-sredozemski letalski sporazum s Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) v skladu s Sklepom Sveta, ki Komisijo pooblašča za začetek pogajanj.

               (2)

               Sporazum je bil parafiran 17. marca 2010.

               (3)

               Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi Unija in države članice morale podpisati in začasno uporabljati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

               (4)

               Določiti je treba postopke za odločanje, če je ustrezno, o načinu prekinitve začasne uporabe Sporazuma. Določiti je treba tudi ustrezne postopke za sodelovanje Unije in držav članic v Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 21 Sporazuma, in v postopkih za reševanje sporov, določenih v členu 22 Sporazuma, ter za izvajanje nekaterih določb Sporazuma v zvezi z varovanjem in varnostjo –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis
   1.   Podpis Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, pod pogojem, da Svet sprejme sklep o sklenitvi Sporazuma (1).
   2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 2
   Začasna uporaba
   Do začetka veljavnosti Sporazuma Unija in države članice začasno uporabljajo Sporazum od prvega dneva v mesecu, ki sledi najzgodnejšemu: (i) datumu zadnje note, s katero se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo Sporazuma, ali (ii) datumu, ki je 12 mesecev poznejši od datuma podpisa Sporazuma, v skladu z veljavnimi notranjimi postopki in/ali domačo zakonodajo pogodbenic.
   Člen 3
   Skupni odbor
   1.   V Skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 21 Sporazuma, Evropsko unijo in države članice zastopajo predstavniki Komisije in držav članic.
   2.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic v okviru Skupnega odbora glede sprememb Priloge II ali Priloge IV Sporazuma v skladu s členom 26(2) Sporazuma ter zadev, ki so v izključni pristojnosti EU, vendar ne zahtevajo sprejetja sklepa s pravnim učinkom, določi Komisija, Svet in države članice pa o njem vnaprej uradno obvesti.
   3.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti EU, sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, razen če veljavni postopki glasovanja, določeni v Pogodbah EU, ne določajo drugače.
   4.   Stališče Evropske unije in njenih držav članic glede sklepov Skupnega odbora o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, sprejme Svet soglasno na predlog Komisije ali držav članic, razen če država članica v roku enega meseca po sprejetju tega stališča Generalni sekretariat Sveta obvesti, da lahko soglaša s sklepom Skupnega odbora le, če z njim soglašajo njena zakonodajna telesa.
   5.   Stališče Unije in držav članic v Skupnem odboru predstavi Komisija, razen v zadevah, ki so v izključni pristojnosti držav članic, kjer stališče predstavi predsedstvo Sveta ali, če Svet tako odloči, Komisija.
   Člen 4
   Reševanje sporov
   1.   V postopkih za reševanje sporov iz člena 22 Sporazuma Unijo in države članice zastopa Komisija.
   2.   Sklep o začasni prekinitvi uporabe ugodnosti na podlagi člena 22(7) Sporazuma sprejme Svet na podlagi predloga Komisije. Svet odloča s kvalificirano večino.
   3.   O kakršnem koli drugem ustreznem ukrepu glede zadev, ki so v pristojnosti EU, sprejetem v skladu s členom 22 Sporazuma, odloči Komisija s pomočjo posebnega odbora predstavnikov držav članic, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Obveščanje Komisije
   1.   Države članice nemudoma obvestijo Komisijo o kakršni koli odločitvi, da zavrnejo, prekinejo, začasno prekličejo ali omejijo dovoljenje letalskega prevoznika, ki jo nameravajo sprejeti v skladu s členom 4 Sporazuma.
   2.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 13 (Varnost v letalstvu) Sporazuma.
   3.   Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o kakršnih koli zahtevah ali uradnih obvestilih, ki so jih predložile ali prejele v skladu s členom 14 (Varovanje v letalstvu) Sporazuma.

      V Luxembourgu, 15. oktobra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCHOUPPE

      (1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: 2009/748/ES: Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2009 o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru sveta mednarodne študijske skupine za juto o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o uvedbi projektne naloge mednarodne študijske skupine za juto 2001

text:
               13.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 268/9

      SKLEP SVETA

   z dne 9. oktobra 2009
   o stališču, ki naj ga zavzame Skupnost v okviru sveta mednarodne študijske skupine za juto o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o uvedbi projektne naloge mednarodne študijske skupine za juto 2001
   (2009/748/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o uvedbi projektne naloge mednarodne študijske skupine za juto 2001 je bil v imenu Evropske skupnosti podpisan in sklenjen 15. aprila 2002 s Sklepom Sveta 2002/312/ES (1).

               (2)

               Sporazum o uvedbi projektne naloge mednarodne študijske skupine za juto 2001 naj bi se v skladu s pravilom 25(a) in (b) iztekel 26. aprila 2010, razen če bi bilo njegovo trajanje podaljšano s sklepom sveta mednarodne študijske skupine za juto za eno ali dve obdobji, ki skupaj nista daljši od štirih let.

               (3)

               Podaljšanje navedenega sporazuma je v interesu Skupnosti.

               (4)

               Treba bi bilo določiti stališče Skupnosti v okviru sveta mednarodne študijske skupine za juto –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Stališče Evropske skupnosti v okviru sveta mednarodne študijske skupine za juto je, da se glasuje za podaljšanje Sporazuma o uvedbi projektne naloge mednarodne študijske skupine za juto 2001 za eno ali dve obdobji, ki skupaj nista daljši od štirih let, ter da se o tem podaljšanju obvesti generalnega sekretarja Združenih narodov.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         Å. TORSTENSSON

      (1)  UL L 112, 27.4.2002, str. 34.


title: 2011/197/EU: Sklep Komisije z dne 29. marca 2011 v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o ustrezni ravni varstva s strani Japonske pri obravnavi osebnih podatkov iz Evropske unije, ki jih Evropska komisija posreduje japonskim carinskim organom v posebnih primerih na podlagi Sklepa št. 1/2010 Skupnega odbora za carinsko sodelovanje in v skladu s členom 21 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah glede medsebojnega priznavanja programov o pooblaščenih gospodarskih subjektih v Evropski uniji in na Japonskem ter za izključne in posebne namene Sklepa št. 1/2010 Skupnega odbora za carinsko sodelovanje

text:
               31.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 85/8

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 29. marca 2011
   v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o ustrezni ravni varstva s strani Japonske pri obravnavi osebnih podatkov iz Evropske unije, ki jih Evropska komisija posreduje japonskim carinskim organom v posebnih primerih na podlagi Sklepa št. 1/2010 Skupnega odbora za carinsko sodelovanje in v skladu s členom 21 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah glede medsebojnega priznavanja programov o pooblaščenih gospodarskih subjektih v Evropski uniji in na Japonskem ter za izključne in posebne namene Sklepa št. 1/2010 Skupnega odbora za carinsko sodelovanje
   (2011/197/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1) in zlasti člena 9(1) in (2) Uredbe,
   po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               24. junija 2010 je Skupni odbor za carinsko sodelovanje, ustanovljen na podlagi člena 21 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah (2), sprejel Sklep št. 1/2010 o medsebojnem priznavanju programov o pooblaščenih gospodarskih subjektih v Evropski uniji in na Japonskem (3) (v nadaljnjem besedilu: Sklep SOCS št. 1/2010).

               (2)

               Sklep SOCS št. 1/2010 v oddelku IV predvideva izmenjavo informacij med carinskimi organi, kot so opredeljeni v členu 1(c) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah. Po tej opredelitvi se japonsko ministrstvo za finance in pristojne službe Komisije štejejo za carinske organe.

               (3)

               Med informacije, ki jih morajo izmenjati japonsko ministrstvo za finance in pristojne službe Komisije, spadajo tudi podrobnosti o gospodarskih subjektih, ki lahko vsebujejo osebne podatke. Posredovanje podatkov o gospodarskih subjektih je eno od nalog Komisije na podlagi Sklepa SOCS št. 1/2010.

               (4)

               Osebni podatki za izmenjavo so našteti v točkah (a) do (f) oddelka IV(4) Sklepa SOCS št. 1/2010. Posredovanje podatkov traja celotno obdobje, v katerem japonsko ministrstvo za finance uporablja informacije, da lahko evropskim gospodarskim subjektom omogoča ugodnosti pod pogoji Sklepa SOCS št. 1/2010. Komisija japonskemu ministrstvu za finance redno posreduje posodobljene in spremenjene podatke o evropskih gospodarskih subjektih. Glede izmenjave informacij oddelek IV(6) Sklepa SOCS št. 1/2010 omejuje uporabo vseh tovrstnih podatkov za namene izvajanja medsebojnega priznavanja programov o pooblaščenih gospodarskih subjektih med Evropsko unijo in Japonsko, kot je določena z navedenim sklepom. Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Japonske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah obenem zagotavlja, da japonsko ministrstvo za finance vse tovrstne informacije, vključno z osebnimi podatki, uporablja samo za namene priznavanja pooblaščenih gospodarskih subjektov na Japonskem. Organ, ki je prejel podatke o pooblaščenih gospodarskih subjektih, teh ne sme posredovati naprej drugim organom ali službam na Japonskem ali zunaj Japonske, ker bi slednje pomenilo spremembo namena, ki ni predvidena v Sklepu SOCS št. 1/2010.

               (5)

               Obdelava osebnih podatkov s strani japonskih javnih organov, kakršno je japonsko ministrstvo za finance, je urejena z japonskim zakonom o varstvu osebnih podatkov v lasti upravnih organov. Pravica dostopa do „upravnih dokumentov“ in postopki za vpogled vanje so določeni v japonskem zakonu o dostopu do informacij v lasti upravnih organov. Določbe o zaupnosti podatkov, ki jih obravnavajo japonski javni organi, in o posredovanju podatkov med ministrstvom za finance in tujimi carinskimi organi so vsebovane v zakonu o nacionalni javni službi in zakonu o carini.

               (6)

               Japonski javni organi, med njimi tudi japonsko ministrstvo za finance, morajo v skladu z japonsko zakonodajo o varstvu podatkov prizadetim posameznikom zagotoviti primerne informacije o podatkih, ki se nanje nanašajo. Prizadeti posamezniki imajo pravico dostopa do podatkov, ki se nanje nanašajo, prav tako imajo pravico zahtevati njihov popravek ali izbris.

               (7)

               Japonska zakonodaja zagotavlja, da japonsko ministrstvo za finance sprejme organizacijske varnostne ukrepe, ki ustrezajo tveganjem, povezanim z obdelavo podatkov.

               (8)

               Japonska zakonodaja predvideva preiskovalni mehanizem v obliki nadzornega odbora, ki lahko vlaga upravne pritožbe in izvaja preiskave. Ta ukrep lahko velja za zadostnega v primeru posebnega posredovanja podatkov, kot je določeno s sklepom SOCS št. 1/2010, ob upoštevanju omejene in neobčutljive narave podatkov ter namenov obdelave podatkov.

               (9)

               Z zgornjimi določbami se zagotavlja, da na Japonskem veljajo ustrezni mehanizmi uveljavljanja varstva osebnih podatkov, ki jih lahko posreduje Komisija za namene identifikacije evropskih gospodarskih subjektov v zvezi z njihovim priznavanjem za pooblaščene gospodarske subjekte na Japonskem.

               (10)

               Zaradi vseh okoliščin, ki spremljajo različne postopke posebnega posredovanja podatkov, ki jih Komisija izvede v okviru izvajanja Sklepa SOCS št. 1/2010, zaradi narave podatkov, namena in trajanja predlaganih postopkov obdelave, splošnih in sektorskih pravnih predpisov, ki veljajo na Japonskem, ter strokovnih predpisov in varnostnih ukrepov na Japonskem se šteje, da je stopnja zaščite, ki se na Japonskem zagotavlja, kadar pristojne službe Komisije v okviru izvajanja Sklepa SOCS št. 1/2010 posredujejo osebne podatke japonskemu ministrstvu za finance, ustrezna.

               (11)

               Ta sklep mora biti omejen na posebne okoliščine iz Sklepa SOCS št. 1/2010, ker je ocena japonskega pravnega okvira za zaščito podatkov temeljila na omejenih kategorijah podatkov za posredovanje, omejenih namenih obdelave in omejenem trajanju uporabe takšnih podatkov. Zato je ta sklep zaradi posebnega namena in okoliščin obdelave takšnih podatkov na Japonskem omejen na zaščito osebnih podatkov iz Evropske unije, ki jih Evropska komisija v okviru navedenega sklepa SOCS posreduje Japonski.

               (12)

               Ta sklep ne posega v ugotovitve Komisije pri uporabi člena 25(4) in (6) Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4) –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Japonska zagotavlja primerno raven zaščite osebnih podatkov iz Evropske unije, ki jih Evropska komisija posreduje Japonski zaradi medsebojnega priznavanja programov o pooblaščenih gospodarskih subjektih na podlagi Sklepa Skupnega odbora za carinsko sodelovanje št. 1/2010 za namene izvajanja navedenega sklepa v skladu s členom 9(1) in (2) Uredbe (ES) št. 45/2001.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 29. marca 2011

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (2)  UL L 62, 6.3.2008, str. 24.

      (3)  UL L 279, 23.10.2010, str. 71.

      (4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.