title: Sklep Komisije z dne 23. januarja 2002 o spremembi njenega poslovnika (notificiran pod dokumentarno številko K(2002) 99)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0047

Uradni list L 021 , 24/01/2002 str. 0023 - 0027

		Sklep Komisijez dne 23. januarja 2002o spremembi njenega poslovnika(notificiran pod dokumentarno številko K(2002) 99)(2002/47/ES, ESPJ, Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 218(2) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, zlasti člena 16 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo, zlasti člena 131 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28(1) in 41(1) Pogodbe,SKLENILA:Člen 1Pravilnik o upravljanju z dokumenti, ki ga vsebuje Priloga tega sklepa, se priloži Poslovniku Komisije [1].Člen 2Sklep Komisije z dne 18. marca 1986 o upravljanju z dokumenti [2] se razveljavi.Člen 3Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 23. januarja 2002Za KomisijoRomano ProdiPredsednik[1] UL L 308, 8.12.2000, str. 26.[2] SEC(86) 388.--------------------------------------------------PRILOGAPravilnik o upravljanju z dokumentiOb upoštevanju naslednjega:(1) Dokumenti so rezultat vseh dejavnosti in odločitev Komisije na političnem, zakonodajnem, tehničnem, finančnem in administrativnem področju.(2) S temi dokumenti je treba upravljati po predpisih, ki veljajo za vse generalne direktorate in druge službe, saj neposredno odražajo dejavnost, ki se odvija, odražajo pa tudi preteklo dejavnost Komisije v njeni dvojni vlogi evropske institucije in evropske javne uprave.(3) S temi standardnimi pravili naj se zagotovi, da je Komisija sposobna ob vsakem času posredovati informacije o zadevah iz njene pristojnosti. Dokumenti in spisi, ki jih hrani generalni direktorat ali druga služba, morajo torej odražati delo institucije v celotnem obdobju njenega delovanja, omogočati izmenjavo informacij, dokazovati opravljeno delo in ustrezati pristojnostim pravne narave službe.(4) Izvajanje teh predpisov zahteva ustanovitev trdne in zanesljive organizacijske strukture znotraj vsakega generalnega direktorata ali druge službe, na ravni sodelovanja med službami in na ravni Komisije.(5) Priprava in uresničevanje načrta evidentiranja, povezanega s skupno nomenklaturo za vse službe Komisije v okviru uprave institucije, omogoča ureditev dokumentov in izboljšuje preglednost ter dostop do dokumentov.(6) Učinkovito upravljanje z dokumenti je nujni predpogoj za učinkovito politiko javnega dostopa do dokumentov Komisije. Oblikovanje registrov, ki vsebujejo reference dokumentov, ki jih je pripravila ali prejela Komisija, bo pomagalo državljanom pri uveljavljanju pravice do dostopa.Člen 1OpredelitveZa namene tega pravilnika:- dokument pomeni vsako vsebino, ki jo pripravi ali prejme Komisija, v zvezi s politiko, dejavnostjo in odločitvami, ki spadajo v pristojnost institucije in v okvir njenih uradnih nalog, v katerem koli mediju (pisno na papirju ali shranjeno v elektronski obliki ali v obliki zvočnega, vizualnega ali avdiovizualnega zapisa),- spis pomeni celoto vseh dokumentov, v katero so organizirani dokumenti v skladu z dejavnostjo institucije, z namenom dokazovanja, utemeljevanja ali obveščanja in zagotavljanja učinkovitosti pri delu.Člen 2NamenV tem pravilniku so navedena načela upravljanja z dokumenti.Pri upravljanju z dokumenti je treba zagotoviti:- ustrezno pripravo, prejemanje in hranjenje dokumentov,- identifikacijo vsakega dokumenta z ustreznimi znaki, ki omogočajo evidentiranje, iskanje in preprosto sklicevanje nanje,- ohranitev dokumentov, ki odražajo delo institucije v celotnem obdobju njenega delovanja, ohranjanje dokazov o izvedenih dejavnostih in uresničevanje pristojnosti pravne narave službe,- preprosto izmenjavo informacij,- uresničevanje načela preglednosti dela Komisije.Člen 3Standardna pravilaDokumenti se obdelajo v naslednjih postopkih:- registracija,- evidentiranje,- shranjevanje,- prenos spisov v arhive.Ti postopki se izvajajo v skladu s standardnimi pravili, ki se enotno uporabljajo v vseh generalnih direktoratih Komisije in drugih službah.Člen 4RegistracijaTakoj, ko služba formalno pripravi ali prejme dokument v katerem koli mediju, ga je treba analizirati glede na to, kaj naj se z njim stori, torej glede na to, ali ga je treba registrirati ali ne.Dokument, ki ga pripravi ali prejme služba Komisije, je treba registrirati, če vsebuje pomembne informacije, ki niso kratkotrajne in/ali lahko zahtevajo ukrepanje ali nadaljnje ukrepanje Komisije ali ene od njenih služb. Če dokument pripravi Komisija, ga registrira pristojna služba v svojem sistemu. Če Komisija dokument prejme, ga registrira služba-prejemnik. Vsa nadaljnja obdelava dokumentov, registriranih na ta način, se nanaša na njihovo prvotno registracijo.Ob registraciji je treba omogočiti jasno in dokončno identifikacijo dokumentov, ki jih pripravi ali prejme Komisija ali ena od njenih služb tako, da je mogoče spremljati celoten pretok dokumenta.Treba je voditi evidenco, ki vsebuje sklice na dokumente.Člen 5EvidentiranjeGeneralni direktorati in druge službe pripravijo načrt evidentiranja, prilagojen svojim specifičnim potrebam.Ta načrt evidentiranja, ki je dostopen preko računalnika, je povezan s skupno nomenklaturo, ki jo definira Generalni sekretariat za vse službe Komisije. Ta nomenklatura se vključuje v okvir uprave Komisije.Registrirani dokumenti so organizirani v spise. Pri vsaki zadevi, ki spada v pristojnost generalnega direktorata ali druge službe, se oblikuje po en uradni spis. Vsak uradni spis mora biti popoln in ustrezati dejavnosti službe glede določene zadeve.Za oblikovanje spisa in njegovo povezanost z načrtom evidentiranja generalnega direktorata ali druge službe je odgovorna služba, pristojna za dejavnost, ki jo pokriva spis v skladu s praktično ureditvijo, ki jo določijo v vsakem generalnem direktoratu ali drugi službi.Člen 6ShranjevanjeVsak generalni direktorat ali druga služba poskrbi za fizično zaščito in kratko- ter srednjeročno dostopnost dokumentov, za katere je odgovorna, in mora izdelati ali rekonstruirati spis, v katerega dokumenti spadajo.Minimalno obdobje hrambe dokumenta se določi v skladu z upravnimi predpisi in pravnimi obveznostmi.Vsak generalni direktorat ali druga služba določi svojo notranjo organizacijsko strukturo za shranjevanje spisov. Pri minimalnem obdobju hrambe znotraj služb se upošteva skupni seznam, sestavljen v skladu z izvedbenimi pravili iz člena 12, za celotno Komisijo.Člen 7Ocena in prenos v arhiveBrez vpliva na minimalna obdobja hrambe iz člena 6, center (centri) za upravljanje z dokumenti iz člena 9 v sodelovanju s službami, odgovornimi za spise, redno izvajajo oceno dokumentov in spisov, ki se lahko prenesejo v arhive Komisije. Po oceni predlogov lahko v arhivih zavrnejo prenos dokumentov ali spisov. Pri vsaki odločitvi o zavrnitvi prenosa se navedejo razlogi, pristojna služba pa je o odločitvi obveščena.Spise ali dokumente, ki jih službam ni več treba nujno hraniti, center za upravljanje z dokumenti pod nadzorom generalnega direktorja prenese v arhive Komisije najpozneje petnajst let po njihovem nastanku. Ti spisi ali dokumenti se nato ocenijo v skladu s predpisi iz člena 12, z namenom ločiti tiste, ki jih je treba shraniti, od tistih, ki nimajo nobene administrativne ali zgodovinske vrednosti.Arhivi imajo posebne prostore za shranjevanje spisov in dokumentov, prenesenih na ta način. Na prošnjo dajo dokumente in spise na voljo pristojnemu generalnemu direktoratu ali drugi službi.Člen 8Zaupni dokumentiZaupni dokumenti se obdelujejo v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili.Člen 9Centri za upravljanje z dokumentiVsak generalni direktorat ali druga služba ustanovi ali vzdržuje po en center za upravljanje z dokumenti ob upoštevanju njegove strukture in omejitev.Naloga centrov za upravljanje z dokumenti je zagotoviti, da se z dokumenti, ki jih je pripravil ali prejel generalni direktorat ali druga služba, upravlja v skladu s pravili.Člen 10Pooblaščene osebe za upravljanje z dokumentiVsak generalni direktorat ali vodja službe določi pooblaščeno osebo za upravljanje z dokumenti.Z namenom vzpostaviti moderen sistem upravljanja z dokumenti in zapisi, je naloga pooblaščene osebe za upravljanje z dokumenti naslednja:- ugotavljanje tipa dokumenta in spisa, značilnega za področja dejavnosti generalnega direktorata ali druge službe,- priprava in posodabljanje evidence obstoječih specifičnih baz podatkov in sistemov,- priprava načrta evidentiranja generalnega direktorata ali druge službe,- priprava pravil in postopkov, značilnih za generalni direktorat ali drugo službo, ki se bodo uporabljali za upravljanje z dokumenti in spisi, in zagotavljanje, da se uporabljajo,- organizacija izobraževanja za uslužbence, zadolžene za izvajanje, nadzor in spremljanje predpisov o upravljanju, v okviru generalnega direktorata ali druge službe.Pooblaščena oseba za upravljanje z dokumenti zagotovi horizontalno usklajevanje med centrom (centri) za upravljanje z dokumenti in drugimi pristojnimi službami.Člen 11Delovna skupina Komisije za upravljanje z dokumentiUstanovi se delovna skupina Komisije za upravljanje z dokumenti, ki jo sestavljajopooblaščene osebe za upravljanje z dokumenti. Predseduje ji predstavnik Generalnega sekretariata, njene naloge pa so:- zagotavljanje pravilne in enotne uporabe teh predpisov znotraj služb,- obravnavanje vseh zadev, ki jih lahko sproži njihova uporaba,- pomoč pri pripravi izvedbenih določb iz člena 12,- posredovanje zahtev generalnih direktoratov in drugih služb glede izobraževanja in ukrepov podpore.Delovno skupino skliče vodja na lastno pobudo ali na zahtevo generalnega direktorata ali druge službe.Člen 12Izvedbene določbePredpise za izvajanje teh določb sprejme in po potrebi spreminja generalni sekretar v dogovoru z generalnim direktorjem za kadrovske in administrativne zadeve na predlog medresorne skupine pooblaščenih oseb za upravljanje z dokumenti.Pri spreminjanju predpisov se upošteva zlasti naslednje:- razvoj novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij,- spremembe v dokumentarnih znanostih in rezultati raziskav Skupnosti in mednarodnih raziskav, vključno s pojavljanjem novih standardov na tem področju,- obveznosti Komisije glede odprtosti in javnega dostopa do dokumentov in registrov dokumentov,- razvoj pri standardizaciji in prezentaciji dokumentov Komisije in njenih služb,- določeni predpisi v zvezi z dokazno vrednostjo elektronskih dokumentov.Člen 13Izvajanje po službahVsak generalni direktor ali vodja službe zagotovi organizacijske, administrativne in fizične pogoje in določi uslužbence, ki izvajajo te predpise.Člen 14Informacije, izobraževanje in podporaGeneralni sekretariat in generalni direktorat za kadrovske in administrativne zadeve poskrbita za potrebne informacije, izobraževanje in podporne ukrepe, da zagotovita izvajanje in uporabo teh določb v generalnem direktoratu in drugih službah.Pri določanju izobraževalnih ukrepov ustrezno upoštevata zahteve glede izobraževanja in podpore generalnih direktoratov in drugih služb, kot jih posreduje delovna skupina, ki jo sestavljajo pooblaščene osebe za upravljanje z dokumenti.Člen 15Izvajanje pravilnikaGeneralni sekretariat je odgovoren za izvajanje tega pravilnika v sodelovanju z generalnimi direktorji in vodji služb.--------------------------------------------------


title: 2006/363/ES: Sklep Sveta z dne  15. maja 2006  o stališču Evropske skupnosti glede osnutka predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o kolesih za osebne avtomobile in njihove priklopnike   (Besedilo velja za EGP)

text:
               23.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 135/11

      SKLEP SVETA

   z dne 15. maja 2006
   o stališču Evropske skupnosti glede osnutka predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o kolesih za osebne avtomobile in njihove priklopnike
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/363/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (1), in zlasti druge alinee člena 4(2) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Osnutek predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o kolesih za osebne avtomobile in njihove priklopnike (v nadaljevanju „osnutek predpisa“) bo odpravil tehnične ovire trgovanja z motornimi vozili med pogodbenicami, kar zadeva navedene dele, hkrati pa bo zagotovil visoko raven varnosti in varstva okolja.

               (2)

               Primerno je opredeliti stališče Skupnosti glede osnutka predpisa.

               (3)

               Osnutek predpisa se ne bi smel vključiti v sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil, saj zadeva rezervna kolesa –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Osnutek predpisa kakor je vključen v dokument TRANS/WP.29/2005/46, se odobri.
   Člen 2
   Skupnost, ki jo predstavlja Komisija, na glasovanju, ki bo potekalo med sejo Upravnega odbora na prihajajoči seji Svetovnega foruma za usklajevanje predpisov o vozilih Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo, glasuje v prid osnutka predpisa.
   Člen 3
   Osnutek predpisa se ne vključi v sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil.

      V Bruslju, 15. maja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

      (2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.


title: 2013/77/EU: Sklep Sveta z dne 4. februarja 2013 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Evropske unije

text:
               8.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 37/1

         SKLEP SVETA
   z dne 4. februarja 2013
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, v imenu Evropske unije
   (2013/77/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 4. junija 2009 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Republiko Zelenortski otoki glede Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so bila 24. aprila 2012 uspešno končana s parafiranjem sporazuma.

               (2)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve.

               (3)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (4)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 4. februarja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE

      (1)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: 2007/102/ES: Sklep Komisije z dne 12. februarja 2007 o sprejetju delovnega načrta za 2007 za izvajanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008), vključno z letnim programom dela za donacije(Besedilo velja za EGP).

text:
               16.2.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/27

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 12. februarja 2007
   o sprejetju delovnega načrta za 2007 za izvajanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008), vključno z letnim programom dela za donacije
   (Besedilo velja za EGP)
   (2007/102/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 152(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti člena 110 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 166 Uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 1261/2005 (3),
   ob upoštevanju Sklepa št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (4) in zlasti člena 8(1) Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (5), in zlasti člena 6 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 110 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 določa, da je pogoj za dodelitev donacij letni program, ki se objavi na začetku leta.

               (2)

               V skladu s členom 166 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 mora letni program dela za donacije vključevati sklicevanje na temeljni akt, cilje, časovni načrt pozivov za zbiranje predlogov z okvirnim zneskom in pričakovanimi rezultati.

               (3)

               Člen 8 Sklepa št. 1786/2002/ES določa, da Komisija sprejme letni delovni načrt za izvajanje programa, v katerem se določijo prednostne naloge in ukrepi, ki jih je treba sprejeti, vključno z razporeditvijo sredstev. Zato je treba sprejeti delovni načrt za leto 2007.

               (4)

               Sklep o sprejetju letnega delovnega programa iz člena 110 finančne uredbe se lahko obravnava kot sklep o financiranju, ki ga določata člen 75 finančne uredbe in člen 90 podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe, če to predstavlja dovolj podroben okvir.

               (5)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora o programu ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008).

               (6)

               V skladu s členom 6 Sklepa Komisije 2004/858/ES opravlja Izvajalska agencija za program javnega zdravja določene dejavnosti za izvajanje programa javnega zdravja in mora v ta namen prejeti potrebna sredstva –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sprejme se delovni načrt za leto 2007 za izvajanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) iz Priloge I.
   Celostno izvajanje tega programa zagotavlja generalni direktor za zdravje in varstvo potrošnikov.
   Člen 2
   Proračun, potreben za upravljanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008), se prenese na Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja.

      V Bruslju, 12. februarja 2007

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

      (3)  UL L 201, 2.8.2005, str. 3.

      (4)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

      (5)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.

      PRILOGA I
      UKREPI SKUPNOSTI NA PODROČJU JAVNEGA ZDRAVJA DELOVNI NAČRT ZA LETO 2007

         N.B.: Pravni akti, navedeni v tem dokumentu, se, kjer je primerno, nanašajo na zadnjo spremenjeno različico.
      1.   SPLOŠNO OZADJE
      1.1   Politike in pravno ozadje
      S Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta je bil sprejet program ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008) (v nadaljevanju „Sklep o programu“). Program se izvaja prek letnega delovnega načrta, v katerem so določene prednostne naloge in ukrepi, ki jih je treba izvesti, vključno z razporeditvijo sredstev.
      V prvih štirih letih izvajanja programa so bili položeni temelji za celovit in usklajen pristop s poudarkom na treh prednostnih nalogah (sklopih): zdravstvene informacije, nevarnosti za zdravje in dejavniki zdravja. Ti trije sklopi skupaj prispevajo k višji ravni telesnega in duševnega zdravja ter blaginje po vsej EU. V okviru prejšnjih pozivov za zbiranje predlogov je bilo za financiranje izbranih že 267 projektov (1).
      Komisija je maja 2006 sprejela spremenjeni predlog (2) za nov program zdravja, ki bo po pričakovanjih odobren leta 2007. Posledično je 2007 zadnje leto za izvajanje „Sklepa o programu“.
      Analiza izvajanja delovnih načrtov za obdobje 2003–2006 je privedla do racionalizacije dejavnosti v letu 2007, da se zagotovi vključitev področij, ki prej niso bila obravnavana, in se tako čim bolj izpolni sedanji program.
      Leta 2007 bo Izvajalska agencija za program javnega zdravja v celoti delovala in bo imela ključno vlogo pri izvajanju delovnega načrta.
      1.2   Sredstva
      Proračunski vrstici za leto 2007 bosta 17 03 01 01 in 17 01 04 02. Po uveljavitvi novega programa, ki ga je predlagala Komisija, bosta proračunski vrstici za leto 2008 predvidoma 17 03 06 in 17 01 04 02.
      V končnem proračunu za leto 2007 pod postavko 17 03 01 01 niso bila dodeljena potrebna sredstva. Zato bo ustrezen znesek, ki je na voljo pod proračunskim členom 17 03 06, prenesen na postavko 17 03 01 01 na začetku proračunskega leta, stroške upravnega vodenja tega programa pa bo krila proračunska postavka 17 01 04 06.
      Kljub temu Komisija v spremenjenem proračunu št. 1/2007 predlaga uvedbo nove proračunske postavke 17 01 04 02. Ta nova postavka bo financirala stroške upravnega vodenja programa, ko bo organ za izvajanje proračuna odobril spremenjeni proračun.
      Proračunska vrstica za dodeljena upravna sredstva v zvezi z Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja je 17 01 04 30.
      Proračun, ki je na voljo za leto 2007 (obveznosti), je ocenjen na 40 000 000 EUR (3).
      Proračun za operativna sredstva je 38 800 000 EUR.
      Proračun za upravna sredstva znaša 1 200 000 EUR.
      V ta proračun je treba dodati:

                  —

                  prispevek držav EGP/EFTA: ocenjen na 912 000 EUR (4),

                  —

                  prispevek države prosilke (Turčija): ocenjen na 958 000 EUR (5).

            Celoten proračun za leto 2007 je tako ocenjen na 41 870 000 EUR (6). Ta vključuje sredstva operativnega proračuna ter sredstva za tehnično in upravno pomoč:

                  —

                  skupni znesek upravnega proračuna je ocenjen na 40 638 000 EUR (6),

                  —

                  skupni znesek upravnega proračuna je ocenjen na 1 232 000 EUR (6).

            Predlagano je, da se do 10 % operativnega proračuna porabi za javne razpise in do 5 % za neposredne donacije mednarodnim organizacijam.
      Celotni okvirni znesek za pozive za zbiranje predlogov je ocenjen na 33 888 000 EUR (6).
      Pri dodeljevanju sredstev za poziv za zbiranje predlogov se bodo nadaljevala prizadevanja za ravnotežje med različnimi sklopi programa, ob upoštevanju kakovosti in obsega prejetih predlogov, razen v primeru izrednih razmer na področju javnega zdravja (npr. pandemije gripe), ob katerih je upravičena prerazporeditev sredstev.
      2.   FINANČNI INSTRUMENTI
      2.1   Poziv za zbiranje predlogov
      V delovnem načrtu za leto 2007 so bila določena nova področja za ukrepanje in ključne prednostne naloge. Temeljijo na dejavnostih in podpornih ukrepih, navedenih v „Sklepu o programu“ skupaj s tistimi področji, ki niso vključena v predloge iz prejšnjih pozivov.
      Zato bo pri prednostnih nalogah poziva za zbiranje predlogov v letu 2007 poudarek ponovno na nekaterih ključnih ukrepih, ki so se že začeli in obenem pokrivajo številna nova področja, kakor je pojasnjeno v nadaljevanju.
      Donacije se morajo financirati iz proračunske vrstice 17 03 01 01.
      Celotni okvirni znesek za poziv za zbiranje predlogov je ocenjen na 33 888 000 EUR (6).
      V Uradnem listu Evropske unije bo februarja 2007 (okvirni datum) objavljen samo en poziv za zbiranje predlogov „Javno zdravje – 2007“, za njegovo izvajanje pa bo odgovorna Izvajalska agencija za program javnega zdravja (7).
      Projekti za sofinanciranje morajo biti inovativnega značaja in ne smejo trajati dlje kot tri leta.
      Glede na dopolnjevalno in motivacijsko naravo donacij Skupnosti mora biti vsaj 40 % stroškov projekta financiranih iz drugih virov. Zato lahko običajni finančni prispevek na upravičenca znaša do 60 % upravičenih stroškov za zadevne projekte. V vsakem posameznem primeru bo določen najvišji odstotek dodeljene donacije.
      Izjemoma lahko najvišje sofinanciranje na upravičenca (tj. glavnega in pridruženega upravičenca) znaša 80 % upravičenih stroškov, kadar ima projekt znatno evropsko dodano vrednost. V znesku, ki presega 60 %, je lahko sofinanciranih največ 10 % vseh financiranih projektov.
      Poudariti je treba, da lahko okvirni znesek finančnega prispevka Skupnosti za projekte, izbrane v začetni fazi pogajanj, kot rezultat pogajanj odstopa za – 20 % do + 5 %.
      Splošna načela in merila za izbiranje in financiranje ukrepov v okviru programa javnega zdravja so določena v ločenem dokumentu.
      Podrobnosti o upravičenosti do potnih stroškov in dnevnic so navedene v prilogi k temu delovnemu načrtu.
      Prednostne naloge za leto 2007
      Zaradi jasnosti so ukrepi razvrščeni po skupinah v skladu s sklopi, navedenimi v oddelku 1.1: zdravstvene informacije, nevarnosti za zdravje in dejavnike zdravja. Vsak ukrep se nanaša na ustrezno točko člena/priloge k „Sklepu o programu“.
      Vsi predlogi morajo po potrebi vključevati informacije o načinu upoštevanja vidika enakosti med spoloma in izkazovati možnost razvoja sinergij z zadevnimi raziskovalnimi dejavnostmi, ki so financirane v okviru znanstvene podpore za dejavnosti politik Šestega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave (8) in programa, ki mu sledi (9).
      2.1.1   Zdravstvene informacije – člen 2(2)(a) in člen 3(2)(a)
      Namen dejavnosti iz tega oddelka je:

                  —

                  razvoj in upravljanje trajnostnega sistema za spremljanje zdravja,

                  —

                  izboljšanje sistema za prenos in izmenjavo informacij ter zdravstvenih podatkov, vključno z javnim dostopom,

                  —

                  razvoj in uporaba mehanizmov za analizo in poročanje o informacijah in posvetovanjih z državami članicami in zainteresiranimi stranmi o zdravstvenih vprašanjih na ravni Skupnosti,

                  —

                  izboljšanje analize in znanja o vplivih razvoja zdravstvene politike ter drugih politik in dejavnosti Skupnosti v zvezi z zdravjem,

                  —

                  podpiranje izmenjave informacij o oceni zdravstvenih tehnologij, vključno z novo informacijsko tehnologijo in izkušnjami o dobri praksi.

            Predlogi projektov se morajo osredotočiti na:
      2.1.1.1   Razvoj in usklajevanje sistema zdravstvenih informacij in znanja (Priloga – točka 1.1)

                  —

                  Razvoj in uporaba kazalnikov ter zbiranje podatkov o socialno-ekonomskih dejavnikih zdravstva, neenakostih na področju zdravja, zdravstvenih vprašanjih glede na spol ter o zdravju specifičnih skupin prebivalstva (vključno z izvedljivostjo in stroški). Razčlenitev kazalnika „leta zdravega življenja“ na socialno-ekonomske kategorije z uporabo standardne metodologije EU (10). Ta tema bo obravnavana v tesnem sodelovanju z dejavnostmi Eurostata, brez podvajanja prizadevanj, zlasti z dejavnostmi projektne skupine o „življenjski dobi v različnih socialno-ekonomskih skupinah“,

                  —

                  razvoj kazalnikov in zbiranje podatkov o politikah javnega zdravja, preprečevanja bolezni in spodbujanja zdravja v državah članicah ter kazalnikov za politiko in zakonodajo EU, ki vpliva na področje zdravja (vključno z izvedljivostjo in stroški),

                  —

                  spodbujanje sistema zdravstvenih kazalnikov in poročanja v državah članicah z uporabo seznama zdravstvenih kazalnikov Evropske skupnosti in kazalnika „leta zdravega življenja“, s poudarkom predvsem na povezovanju njihove uporabe v državah članicah, ki so se EU pridružile po 1. maju 2004, in v državah kandidatkah.

            2.1.1.2   Upravljanje sistema zdravstvenih informacij in znanja (Priloga – točka 1.1)

                  —

                  Pilotne študije o raziskavah v zvezi z zdravstvenimi pregledi kot del študije o izvedljivosti (11). Vzpostavitev ali izboljšanje registrov umrljivosti za vse države članice za hude ali kronične bolezni (vključno z izvedljivostjo in stroški), za katere obstaja zanesljiva osnovna opredelitev kazalnikov (12), in za tiste, ki še niso vključene v obstoječe projekte (13),

                  —

                  opredelitev in ocena priložnostnih sklopov vprašanj iz obstoječih ali pred kratkim razvitih instrumentov za zdravstvene raziskave za zdravstveni del evropskega sistema socialnih statističnih modulov raziskav,

                  —

                  nadaljnji razvoj in uporaba jezikovno neodvisnega sistema za samodejno kodiranje vzrokov smrti,

                  —

                  uvedba baze podatkov o poškodbah (14) v vseh državah članicah, zlasti zbiranje in obdelava podatkov za vse poškodbe (vključno z nesrečami doma in v prostem času), v skladu z novim usklajenim sistemom kodiranja.

            2.1.1.3   Razvijanje mehanizmov za poročanje o zdravstvenih vprašanjih in njihovo analizo ter pripravljanje poročil o javnem zdravju (Priloga – točka 1.4)

                  —

                  Zagotavljanje dokazov in poročil o vplivu politik Skupnosti na zdravje, status zdravstva in gospodarsko rast ter trajnostni razvoj,

                  —

                  pripravljanje poročil o izbranih skupinah prebivalstva (tj. ženske in otroci), vplivu in dejavnikih tveganja za primere invalidnosti (npr. slabovidnost), zaščiti javnosti pred tveganji izpostavljenosti elektromagnetnim poljem, izbiri zadevnih kazalnikov in smernic za elektromagnetna polja ter povezavah med okoljskimi dejavniki in zdravstvenimi posledicami,

                  —

                  podpiranje poglobljenih analiz statistike o vzrokih smrti z namenom pridobiti nova spoznanja o vzorcih umrljivosti in spremljati spremembe po vsej EU ter analiz izogibljivih vzrokov smrti (vključno z iskanjem sprejemljive opredelitve izogibljivih vzrokov smrti).

            2.1.1.4   Razvijanje strategij za izmenjavo informacij in odzivanje na nevarnosti nenalezljivih bolezni (Priloga – točka 1.2)

                  —

                  Podpiranje projektov za širjenje znanja o boleznih v zvezi z razširjenostjo, zdravljenjem, dejavniki tveganja, strategijami za zmanjšanje tveganja, stroški bolezni in socialno pomočjo z namenom izdelave priporočil glede najboljše prakse,

                  —

                  razvijanje strategij in mehanizmov za izmenjavo informacij med ljudmi, zbolelimi za redkimi boleznimi, in spodbujanje boljših epidemioloških študij, kodificiranja, razvrščanja in opredeljevanja,

                  —

                  podpiranje evropskih referenčnih mrež za redke bolezni z namenom vzpostaviti smernice za najboljšo prakso pri zdravljenju in širjenje znanja o teh boleznih, vključno z oceno učinkovitosti,

                  —

                  študije o izvedljivosti za razvoj mehanizmov za obsežno zbiranje podatkov o obsegu in vplivu čezmejne zdravstvene oskrbe, povezanih v obstoječe sisteme za zbiranje podatkov znotraj držav članic in brez nepotrebne dodatne upravne obremenitve.

            2.1.1.5   eZdravje (Priloga – točke 1.6 in 1.8)

                  —

                  izboljšanje povezav med nacionalnimi in regionalnimi spletišči ter spletišči nevladnih organizacij in portala EU Zdravje (15); izboljšanje seznama EU o pomembnih virih zdravstvenih informacij in dostopa do njih,

                  —

                  spodbujanje projektov, ki izboljšujejo pretok zdravstvenih informacij znotraj zdravstvenih ustanov in med njimi (izboljšanje poročanja o varnosti bolnikov in javnem zdravju, prispevanje k učinkovitemu mrežnemu povezovanju in/ali ponazarjanju stroškov in kakovosti),

                  —

                  razvoj poročanja o spremembah vedenja in zaznavanja bolnikov in zdravstvenih strokovnjakov kot posledice uvedbe spletnih zdravstvenih rešitev, oblikovanje modela o varnosti in tveganju sprememb v zvezi z informacijami in komunikacijsko tehnologijo.

            V sodelovanju z drugimi političnimi področji EU:

                  —

                  spodbujanje in širjenje pilotnih projektov, ki potekajo v okviru programa Skupnosti za inovacije in drugih zadevnih instrumentov Skupnosti (16), o dokumentaciji bolnikov, identifikatorjih za bolnike, osebje in predmete, elektronski izdaji receptov, podatkih o izrednih razmerah in razvoju semantične interoperabilnosti.

                  —

                  analiza pravnih, medicinskih in etičnih vprašanj zaupnosti; lastništvo in dostop do podatkov, ki izhajajo iz uporabe orodij eZdravja in elektronskega spremljanja zdravstva, zlasti v zvezi s čezmejno izmenjavo elektronskih zdravstvenih evidenc; sistemi nadzorovanja in poročanja; preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja, paliativna nega in oskrba na domu.

            2.1.1.6   Informacije o okolju in zdravju (Priloga – točka 1.1)

                  —

                  Razvoj sistema informacij o okolju in zdravju prek okrepljene povezave podatkov, pilotnih študij za skupen nadzor spremenljivk okolja in zdravja; lokalne študije o posegih v okolje in zdravje, ki vključujejo socialno-ekonomsko karakterizacijo; študije o možnih okoljskih vzrokih bolezni (bolezni dihal ter srca in ožilja), študije o vplivih dolgoročne in kombinirane nizke stopnje izpostavljenosti okoljskim dejavnikom stresa; izboljšanje kakovosti podatkov o umrljivosti in obolevnosti, povezanih z boleznimi dihal ter srca in ožilja; funkcije odziva na izpostavljenost, soobolevnost in zgodnje opozarjanje na podlagi odkrivanja vzorcev,

                  —

                  poročanje o smernicah za urbanistično načrtovanje, pomembnih za zdravje, zlasti za preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja,

                  —

                  zagotavljanje nadaljnjih študij o elektromagnetnem polju z namenom zapolniti vrzeli znanja, ki so jih odkrili znanstveni odbori EU, zadevni projekti in Svetovna zdravstvena organizacija (in sicer glede dolgoročnih posledic nizke stopnje izpostavljenosti elektromagnetnim poljem, vključno z radiofrekvenčno identifikacijo), ter študije o izvedljivosti o kazalnikih opozarjanja in potreb po spremljanju elektromagnetnih polj; spodbujanje študij o zaznavanju tveganja in širjenje najboljše prakse, podpiranje razvoja smernic za dozimetrijo elektromagnetnih polj in smernice za namestitev za podjetja fiksne in mobilne telefonije.

            2.1.1.7   Podpiranje izmenjave informacij in izkušenj o dobri praksi (Priloga – točka 1.7)

                  —

                  Spodbujanje varnosti bolnikov in kakovosti zdravstvenih storitev z razvojem evropskega sodelovanja in sodelovanja med pristojnimi organi in zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Ukrepi na tem področju se nanašajo na izmenjavo najboljše prakse o izboljšanju varnosti bolnikov, tudi z vključevanjem zdravstvenih strokovnjakov ter usklajevanjem s tem povezanih usposabljanj in informacij; boljše razumevanje ukrepov za varnost bolnikov in ekonomske posledice nezanesljivih storitev in zdravniških napak; pomoč nacionalnim in regionalnim organom pri izvajanju strategij za preprečevanje poškodb,

                  —

                  mrežno povezovanje svetovalnih organov za javno zdravje v državah članicah,

                  —

                  podpiranje pobude in partnerstva za ocenjevanje in izboljševanje zdravstvene vzgoje.

            2.1.1.8   Ocenjevanje vplivov na zdravje in zdravstvene tehnologije (Priloga – točka 1.5)

                  —

                  Razvijanje orodij za spremljanje stroškovne učinkovitosti politik na področju zdravja in njihovega vpliva na gospodarstvo,

                  —

                  razvijanje dejavnosti za ozaveščanje, mrežno povezovanje in sodelovanje, namenjenih povečanju strateških vlaganj na področju zdravja, ki jih financirajo strukturni skladi EU,

                  —

                  podpiranje mreže EU za ocenjevanje zdravstvene tehnologije prek dejavnosti, zaključenih v okviru obstoječih projektov (17), in dejavnosti farmacevtskega foruma.

            2.1.1.9   Ukrepi za izboljšanje zdravstvenih informacij in znanja za razvoj javnega zdravja (člen (3)(2)(c) in (d), Priloga – točke 1.4, 1.5, 1.7)

                  —

                  Vzpostavitev mreže odvetnikov, ki se ukvarjajo z zakonodajo na področju zdravja v državah članicah EU („zdravstvena zakonodaja EU“). Mreža mora zagotavljati informacije o načinih uporabe zakonodaje za spodbujanje zdravja in zagotavljanja informacij za razvoj politik in ocene vplivov. Obenem je lahko podlaga za izmenjavo in prenos znanja o zdravstveni zakonodaji.

            2.1.2   Hitro in usklajeno odzivanje na nevarnosti za zdravje – člen 2(2)(b) in člen 3(2)(a)
      Cilj dejavnosti v okviru tega oddelka je krepitev pripravljenosti in zagotavljanje hitrega odziva na nevarnosti za javno zdravje in izredne razmere. Te dejavnosti bodo v veliko pomoč zlasti pri sodelovanju v okviru mreže Skupnosti za nalezljive bolezni (18) in drugi zakonodaji ES na področju javnega zdravja ter lahko dopolnjujejo dejavnosti Evropskega okvirnega programa za raziskave.
      Dejavnosti za oceno tveganj so v pristojnosti Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (19) (npr. spremljanje), ki je začel delovati v letu 2005. Dejavnosti, katerih cilj je spodbujati obvladovanje tveganj in nevarnosti na nacionalni ravni, so bile uvedene po posvetovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni z namenom okrepiti sodelovanje po vsej EU in tako zagotoviti, da ne prihaja do podvajanj ali prekrivanj.
      Dejavnosti za preprečevanje nevarnosti namernega izpusta bioloških snovi se bodo izvajale skupaj s tekočimi dejavnostmi na področju nalezljivih bolezni. Te dejavnosti in dejavnosti za preprečevanje namernih izpustov kemijskih snovi se pripravljajo na podlagi sklepov, ki so jih sprejeli ministri za zdravje 15. novembra 2001, in posledičnega „Programa sodelovanja za pripravljenost in odzivanje na napade z biološkimi in kemijskimi sredstvi“ (varovanje zdravja) (20).
      2.1.2.1   Zmogljivosti za ukrepanje proti pandemiji gripe in boj proti posebnim vrstam nevarnosti za zdravje (Priloga – točke 2.1, 2.2, 2.3, 2.4, 2.8)
      Cilj tega ukrepa je razvoj zmogljivosti in strategij za zagotavljanje pomoči državam članicam, državam kandidatkam in državam EGP/EFTA ter Skupnosti kot celoti pri ukrepanju proti posebnim vrstam nevarnosti za zdravje. Poudarek je predvsem na nevarnosti pandemije gripe in dejavnostih za preprečevanje/obvladovanje gripe, skupnih strategijah komunikacije in pripravljenosti v izrednih razmerah ter visokokakovostnih orodjih in informacijah o zdravju in socialno-ekonomskem vplivu pandemije ter povezanih protiukrepov, v sodelovanju z dejavnostmi Evropskega okvirnega programa za raziskave (21).
      Druge prednostne naloge so:

                  —

                  nevarnosti nenalezljivih bolezni, kot so bolezni, povezane s kemijskimi in okoljskimi vprašanji, za katere je potrebno hitro posredovanje,

                  —

                  nadaljnji razvoj sistema zgodnjega opozarjanja o kemijskih snoveh ter dejavnosti za sledljivost čezmejnega prevoza nevarnih snovi, ki vplivajo na javno zdravje,

                  —

                  vidiki obvladovanja nalezljivih bolezni na področju zdravja migrantov in čezmejnih vprašanj, vključno s pregledovanjem in sledenjem stikov,

                  —

                  pomoč pri obvladovanju logističnih prednostnih nalog (npr. pridobivanje, skladiščenje in razdeljevanje zdravil) in nemedicinskem posredovanju (npr. ukrepi za povečanje socialne oddaljenosti, nadzorovanje vstopa in izstopa, ukrepi za razkuževanje, itd.) v izrednih razmerah.

            2.1.2.2   Splošna pripravljenost in odziv (Priloga – točke 2.1, 2.2, 2.3, 2.4)
      Cilj ukrepov mora biti izboljšanje pripravljenosti zdravstvenega sektorja na krizne razmere in spodbujanje medsektorskega sodelovanja (npr. s sektorji za civilno zaščito, hrano in živali), da se zagotovi usklajen odziv na krizne razmere. Dejavnosti se morajo osredotočiti na podpiranje obvladovanja tveganj in krize ter vidike obveščanja o tveganju.
      Zlasti pomembne so naslednje dejavnosti:

                  —

                  dejavnosti za podpiranje izvajanja načrtovanja splošne pripravljenosti, kot je povezovanje različnih zdravstvenih institucij (npr. bolnišnice in krizne centre na nacionalni/regionalni ravni) za pripravo na množična srečanja in razvoj zmogljivosti za ublažitev posledic izrednih razmer z množično udeležbo (npr. nesreče in migracijski valovi/poplave, ranljive skupine, razseljene osebe in begunci). Prav tako so potrebne dejavnosti za podporo poslovne kontinuitete v izrednih razmerah (npr. zagotavljanje storitev na področju javnega zdravja v primeru velikih nesreč),

                  —

                  dejavnosti, ki povečujejo uporabo obstoječih ali novih orodij in instrumentov, vključno s pravnimi, za podpiranje sledljivosti mednarodnih potnikov (npr. sledenje potnikov letalskega prometa v primeru možne kontaminacije s patogenimi mikroorganizmi) in sledenja stikov,

                  —

                  dejavnosti za krepitev zmogljivosti v zvezi s skupnimi projekti kazenskega pregona in zdravstvenih organov,

                  —

                  dejavnosti za krepitev zmogljivosti in spodbujanje izvajanja, kar je potrebno za izpolnjevanje mednarodnih zdravstvenih uredb, ki jih je sprejela Generalna skupščina Svetovne zdravstvene organizacije (22) (npr. mehanizmi, ki po potrebi sprožajo in izvajajo sledenje mednarodnih potnikov),

                  —

                  uporaba inovativnih orodij informacijske tehnologije za analizo nevarnosti za zdravje, kot so geografski informacijski sistemi, prostorsko-časovna analiza, novi sistemi zgodnjega opozarjanja in napovedovanja, samodejna analiza in izmenjava diagnostičnih podatkov,

                  —

                  obravnava vprašanj, povezanih s prevozom (npr. pošiljanje vzorcev), in uporaba novih diagnostik (npr. preizkusi primerljivosti na novih/nastajajočih patogenih).

            2.1.2.3   Varovanje zdravja in strategije za nadzor nalezljivih bolezni (Priloga – točke 2.2, 2.4, 2.5, 2.9)
      Še vedno obstajajo vrzeli v informacijah in znanju v zvezi s pregledovanjem, razvijanjem in ocenjevanjem politik in načrtov za obvladovanje nevarnosti, ki se pojavljajo na različnih zdravstvenih področjih, od ordinacije splošnega zdravnika prek služb za nujno pomoč na kraju samem do najbolj visoko razvitih specializiranih bolnišnic, vključno z bolnišnicami, usposobljenimi za zdravljenje bolnikov z visoko stopnjo tveganja.
      Države članice lahko prispevajo k izboljševanju varnosti bolnikov in kakovosti zdravstva z mrežnim povezovanjem na evropski ravni ter s sprejemanjem ustreznih strategij in struktur za odzivanje na izredne razmere na področju varovanja zdravja in nadzorovanja nalezljivih bolezni. Cilj tega ukrepa je spodbujanje dejavnosti glede pripravljenosti (kot so predhodna cepljenja ali kopičenje zalog), nadzor/odpravo nalezljivih bolezni ter varnost bolnikov. Spodbuditi je treba ukrepe, ki podpirajo interdisciplinarno komunikacijo (npr. med splošnimi zdravniki, farmacevti, veterinarji in ustreznimi nezdravstvenimi strokami) in omogočajo lažje sodelovanje prek platform in mrežnega povezovanja.
      Druge prednostne naloge so dejavnosti, ki spodbujajo:

                  —

                  programe obvladovanja in preprečevanja otroških nalezljivih bolezni (vključno z dejavnostmi, ki spodbujajo izmenjavo najboljše prakse pri strategijah cepljenja in imunizacije, npr. pri boleznih, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, v skladu z Odločbo št. 2119/98/ES (23). Dejavnosti za nadzorovanje škodljivih učinkov (cepiv, kemikalij, protivirusnih in drugih zdravil ter medicinskih pripomočkov) v sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila,

                  —

                  mrežno povezovanje in izmenjava informacij med državami članicami z namenom izboljšati varnost bolnikov in kakovost oskrbe, zlasti obvladovanje in nadzorovanje okužb, povezanih z zdravljenjem, in antimikrobske odpornosti, vključno z drugimi primeri izpostavljenosti v bolnišnicah ali zdravstvenih ustanovah (izpostavljenost kemikalijam, droge, razkužila, kakovost zraka v zaprtih prostorih itd.). Dejavnosti, povezane z vprašanji, kot so izmenjava najboljše prakse na področju varnosti bolnikov (sistemi poročanja in učenja, usposabljanja in izobraževanja), razvoj mehanizmov in orodij za izboljševanje informacij o varnosti bolnikov za bolnike, državljane in zdravstvene strokovnjake, za boljše razumevanje posegov za varnost bolnikov ter ekonomskih posledic nezanesljivih storitev in zdravniških napak ter za krepitev nacionalnih politik in programov.

            2.1.2.4   Varnost krvi, tkiv in celic ter organov (Priloga – točki 2.6, 2.7)
      Cilj tega ukrepa je spodbujati kakovost, varnost in razpoložljivost snovi človeškega izvora (organov, tkiv, celic, krvi in krvnih sestavin), ki se uporabljajo v terapevtske namene, pri njihovem zbiranju, predelovanju, razdeljevanju in uporabi. Te dejavnosti morajo biti v pomoč pri izvajanju obstoječe zakonodaje EU.
      Prednost bodo imele dejavnosti, na področju:

                  —

                  razvijanja orodij za zagotavljanje praktičnih smernic za metodologijo ocenjevanja in preverjanja tveganja pri pridobivanju, predelovanju, shranjevanju in razdeljevanju snovi človeškega izvora,

                  —

                  izvajanja podrobne ocene tveganja različnih vrst postopkov z namenom oblikovati specifične smernice za vsako vrsto procesa in snovi. Upoštevati morajo vrsto predelave in način uporabe snovi v človeškem telesu,

                  —

                  spodbujanja prostovoljnega neplačanega darovanja snovi človeškega izvora. Dejavnosti morajo biti usmerjene k izmenjavi podatkov o rutinskih praksah glede nadomestila, ponujenega darovalcem snovi človeškega izvora v bolnišnicah ali organizacijah za pridobivanje teh snovi.

            2.1.3   Dejavniki zdravja – člen 2(1)(c) in člen 3(2)(b)
      Namen dejavnosti iz tega oddelka je:

                  —

                  okrepiti politike in dejavnosti EU v zvezi z dejavniki zdravja,

                  —

                  podpreti ukrepe za zagotavljanje in izmenjavo dobre prakse,

                  —

                  spodbujati medsektorske in celostne pristope za različne dejavnike zdravja ter povečati prizadevanja držav.

            Leta 2007 bodo prednost imeli projekti, ki so povezani z in podpirajo politike in strategije EU v zvezi z dejavniki zdravja, predvsem na področju duševnega zdravja, prehrane in telesne aktivnosti, tobaka, alkohola, drog ter okolja in zdravja. Poseben poudarek bo na projektih, ki obravnavajo dobro prakso pri učenju življenjskih spretnosti za spodbujanje zdravja, zlasti za otroke in mlade, in ki vključujejo dejavnike tveganja in zaščite z vplivom na način življenja in vedenje. Projekti prav tako morajo upoštevati širše socialno-ekonomske vplive in prispevati k zmanjševanju neenakosti na področju zdravja.
      Prednostne naloge za leto 2007 so:
      2.1.3.1   Podpiranje ključnih strategij Skupnosti za snovi, ki povzročajo odvisnost (Priloga – točka 3.1)
      Ukrepi za podpiranje dejavnosti na področju nadzora tobaka
      Predlogi projektov se morajo osredotočiti na:

                  —

                  razvoj inovativnih strategij in najboljše prakse v zvezi z metodami preprečevanja in opuščanja s poudarkom na mladih in delovno aktivnem prebivalstvu,

                  —

                  pasivno kajenje: ocena vpliva protikadilskih politik v državah članicah na pasivno kajenje in uživanje tobaka,

                  —

                  nadzor tobačnih izdelkov: delovanje za učinkovitost, uveljavljanje in razvoj ukrepov EU in držav članic za nadzor tobaka, zlasti sestavin tobaka, nadzorovanje emisij in javne informacije v zvezi z izvajanjem Okvirne konvencije o nadzoru tobaka na ravni EU.

            Dejavnosti na področju alkohola bodo povezane s splošnim strateškim pristopom za zmanjševanje škode zaradi uživanja alkohola, določenem v sporočilu Komisije o strategiji EU za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (24).
      Predlogi projektov se morajo osredotočiti na:

                  —

                  razvoj standardizirane metodologije analiz stroškov in koristi politik na področju alkohola z namenom oceniti ekonomski vpliv obstoječih politik na področju alkohola v EU,

                  —

                  razvoj standardiziranih primerjalnih raziskav o znatnem uživanju alkohola, popivanja (epizodnega znatnega uživanja alkohola), pijanosti, ozadju uživanja alkohola, odvisnosti od alkohola in nezabeleženem uživanju alkohola,

                  —

                  zbiranje izkušenj najboljše prakse pri strategijah na delovnem mestu za zmanjševanje vpliva škodljivega in nevarnega uživanja alkohola na gospodarstvo (npr. zmanjševanje odsotnosti z delovnega mesta, uživanje alkohola med delovnim časom, delo po prekrokani noči in brezposelnost),

                  —

                  mrežno povezovanje, ocenjevanje in zbiranje izkušenj najboljše prakse pri dobro pripravljenih projektih za mobilizacijo in poseganje na ravni skupnosti, ki vključujejo različne sektorje in partnerje za vzpostavitev varnejših okolij za uživanje alkohola,

                  —

                  podpiranje razvoja najboljše prakse pri oglaševanju, samourejanju in spremljanju.

            Dejavnosti na področju drog
      V skladu s strategijo in akcijskim načrtom EU na področju drog ter priporočilom Sveta o drogah (25) se morajo predlogi projektov osredotočiti na:

                  —

                  razvoj in izboljševanje preventivnih programov ob upoštevanju razlik med spoloma in z osredotočanjem na specifična okolja (npr. delovna mesta),

                  —

                  izvajanje in vzdrževanje programov za zmanjševanje škode v ranljivih skupinah z namenom preprečiti prenos nalezljivih bolezni (npr. tuberkuloze, hepatitisa, virusa HIV/aidsa) med zaporniki, uživalci drog z uporabo injekcij in njihovimi spolnimi partnerji ter z matere na otroka,

                  —

                  razvoj najboljših praks za izboljševanje dostopa do socialnih, psiholoških in zdravstvenih storitev za uživalce drog, s poudarkom na mladih,

                  —

                  razvoj in izboljševanje usposabljanj za strokovnjake, ki se ukvarjajo z uživalci drog na kraju samem (npr. službe za nujne primere).

            2.1.3.2   Celostni pristopi k načinu življenja (člen 2(1)(c) in člen 3(2)(b); Priloga – točka 3.1)
      Prehrana in telesna aktivnost: ob pripravljanju in podpiranju prihodnje „Bele knjige o prehrani in telesni aktivnosti“ in „Poročilu o prispevkih k Zeleni knjigi“, objavljenem 11. septembra 2006, se morajo predlogi projektov osredotočiti na:

                  —

                  dobro prakso pri izobraževalnih programih o prehrani in telesni aktivnosti, vključno s šolami,

                  —

                  pilotno podporo skupnim pobudam različnih zainteresiranih strani za zdrav način življenja v skupnostih, s poudarkom na ranljivih skupinah, zlasti otrocih,

                  —

                  učinkovitost ukrepov za spremembo vedenja potrošnikov v zvezi z izbiro hrane in telesno aktivnostjo,

                  —

                  ocenjevanje (presoja vpliva na zdravje/analize stroškov in koristi) politik in ukrepov,

                  —

                  gradivo ali orodja za podpiranje oblikovanja politik na področju trženja hrane za otroke,

                  —

                  povečanje telesne aktivnosti z vzpostavitvijo zdravega okolja in vključitvijo drugih sektorjev (npr. urbanistično načrtovanje, prevoz, arhitektura).

            Dejavnosti na področju virusa HIV/aidsa ter spolnega in reproduktivnega zdravja: v skladu s sporočilom Komisije o boju proti virusu HIV/aidsu (26) se morajo predlogi projektov osredotočiti na:

                  —

                  prenose virusa HIV v Evropi med moškimi, ki imajo spolne odnose z moškimi, z vzpostavljanjem mrež v tesnem sodelovanju z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni in drugimi zadevnimi evropskimi organi v podporo komunikacijske strategije za preprečevanje bolezni z uporabo ciljno usmerjenih, inovativnih mehanizmov,

                  —

                  izmenjavo in širjenje izkušenj na nacionalni in mednarodni ravni pri ozaveščanju javnosti o virusu HIV/aidsu in spolnem zdravju,

                  —

                  opredeljevanje dobre prakse in smernic za prostovoljno svetovanje in testiranje virusa HIV ob upoštevanju raznolikosti specifičnih ranljivih skupin (kot so mladi, migranti, uživalci drog iz injekcij),

                  —

                  opredeljevanje in širjenje dobre prakse, povezane z dejavnostmi za zmanjševanje škode (preprečevanje, zdravljenje, nega in podpora) s poudarkom na ranljivih skupinah, zlasti na uživalcih drog iz injekcij,

                  —

                  inovativne strategije za spodbujanje varnejših spolnih odnosov med mladostniki in prebivalstvom z visoko stopnjo tveganja, vključno z dostopom do ciljnih storitev in ozaveščanjem o spolno prenosljivih okužbah in preprečevanju le-teh.

            Dejavnosti na področju duševnega zdravja: na podlagi smernic, določenih v strategiji EU na področju duševnega zdravja (27), se morajo predlogi projektov osredotočiti na:

                  —

                  razvijanje mehanizma za opredeljevanje in pregledovanje dobre prakse, ki povezuje znanje obstoječih projektov in vključuje ukrepe za podpiranje najboljše prakse svetovanja pri spodbujanju duševnega zdravja, preprečevanju duševnih motenj, boju proti stigmatizaciji, spodbujanju vključevanja ljudi s težavami z duševnim zdravjem ter njihovih človekovih pravic,

                  —

                  podpiranje svetovanja in mrežnega povezovanja za spodbujanje duševnega zdravja in preprečevanja duševnih motenj na delovnem mestu, spodbujanje pozitivnega duševnega zdravja ter ravnotežja med delom in zasebnim življenjem,

                  —

                  dokazila o stroškovni učinkovitosti vlaganja v spodbujanje duševnega zdravja in preprečevanja duševnih motenj.

            2.1.3.3   Ukrepi na področju javnega zdravja za obravnavo širših dejavnikov zdravja (Priloga – točki 3.2 in 3.3)
      Dejavnosti na področju socialnih dejavnikov zdravja bodo osredotočene na razvoj politik, inovativne pristope in ocenjevanje, s poudarkom na:

                  —

                  izmenjavi dobre prakse o ozaveščanju javnosti, vključno z razvojem platform/mrež ali podobnih obsežnih mehanizmov različnih zainteresiranih strani,

                  —

                  dokumentiranju in ocenjevanju dobre prakse pri reševanju težav glede dostopa do zdravstvene oskrbe in odpravljanju razlik v rezultatih zdravstvene oskrbe med različnimi socialnimi skupinami,

                  —

                  inovativnih pristopih za obravnavanje zdravstvenih težav migrantov,

                  —

                  izmenjavi in pripravi priporočil za dobro prakso na področju spodbujanja zdravja na delovnem mestu, s poudarkom na starejših zaposlenih in na podaljševanju delovnih dob. Prizadevanja za to bodo potekala v tesnem sodelovanju s politiko na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu.

            Dejavnosti na področju okoljskih dejavnikov se bodo v skladu z akcijskim načrtom za okolje in zdravje (28) osredotočile na ukrepe na področju javnega zdravja za razvoj mrež za zbiranje izkušenj najboljše prakse, smernic in sanacijskih ukrepov na nacionalni in lokalni ravni v zvezi s kakovostjo zraka v zaprtih prostorih, vključno z analizami stroškov/koristi. Njihov poudarek bo na:

                  —

                  preventivnih in sanacijskih ukrepih za zmanjševanje izpostavljenosti radonu,

                  —

                  sanacijskih ukrepih, katerih cilj bo izboljšanje prezračevanja, zlasti v šolah,

                  —

                  uporabi in vzdrževanju kurilnih naprav,

                  —

                  vlažnosti in vlagi v zgradbah.

            2.1.3.4   Preprečevanje bolezni in poškodb (člen 2(1)(c) in člen 3(2)(b))
      Predlogi projektov za preprečevanje bolezni se morajo osredotočiti na razvoj smernic in priporočil o najboljši praksi za obravnavo najhujših bolezni na področju javnega zdravja, kot so rak, sladkorna bolezen in bolezni dihal, ob upoštevanju že obstoječega dela.
      Projekti za preprečevanju poškodb morajo dati prednost:

                  —

                  razvoju in izvajanju sistemov obvladovanja varnosti za športne aktivnosti z visoko stopnjo tveganja v sodelovanju z evropskimi športnimi združenji,

                  —

                  razvoju orodij, usmerjenih k ukrepom, v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (29) z namenom obravnavati preprečevanje poškodb med mladimi zaposlenimi,

                  —

                  podpiranju izvedbenih ukrepov za razvoj nacionalnih akcijskih načrtov za varnost otrok, s poudarkom na zagovorništvu in učinkoviti komunikaciji,

                  —

                  spodbujanju izmenjave informacij in znanja prek strokovnih razprav, posvetovanj in z zagotavljanjem trajnostnega posredovanja informacij o dobri praksi.

            2.1.3.5   Krepitev zmogljivosti
      Prednost bo dana:

                  —

                  spodbujanju sodelovanja med izobraževalnimi institucijami glede vsebine skupnih evropskih usposabljanj in modulov na ključnih področjih javnega zdravja ter razvoja posebej prirejenih usposabljanj za zdravstvene delavce in druge strokovnjake služb za duševno zdravje,

                  —

                  kratkoročni podpori razvoja zmogljivosti izbranih evropskih mrež, ki imajo zelo pomembno vlogo na področju javnega zdravja in na evropski ravni pri premagovanju specifičnih geografskih ali razvojnih pomanjkljivosti. Posebna pozornost bo namenjena zmogljivosti nevladnih organizacij, dejavnih na področju virusa HIV/aidsa za pomoč pri vključevanju ljudi, ki živijo z virusom HIV in aidsom, v programe protiretrovirusnega zdravljenja.

            2.2   Javni razpisi
      Naročila storitev se morajo financirati iz proračunskih postavk 17 03 01 01 in 17 01 04 02. Skupni okvirni znesek za javne razpise bi tako znašal največ 4 064 000 EUR (30).
      Odločitev o dodatnem financiranju za pogodbe javnega naročila mora biti sprejeta do februarja 2007 (okvirni datum).
      Opredeljena so bila naslednja področja dela:

         ZDRAVSTVENE INFORMACIJE

                  1.

                  Revidiranje in posodabljanje poročila o izvajanju Priporočila Sveta 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti javnosti elektromagnetnim sevanjem (0 Hz do 300 GHz (31));

                  2.

                  podpiranje priložnostnih pilotnih raziskav z uporabo raziskave Eurobarometra;

                  3.

                  poročanje o povezovanju zahtev zdravstvenega varstva v različne politike Skupnosti, vključno z metodologijami ocenjevanja vplivov na zdravje, ki so že razvite na ravni Skupnosti;

                  4.

                  upravljanje, urejanje, posodabljanje in razvijanje portala EU Zdravje;

                  5.

                  obveščanje o programu javnega zdravja;

                  6.

                  podpiranje ustanavljanja znanstvenih sekretariatov;

                  7.

                  varnost pacientov: vzpostavljanje povezane krovne mreže za izboljševanje sodelovanja na področju varnosti bolnikov, s poudarkom na kulturi, vodenju in upravljanju bolnišnic, mehanizmih poročanja in učenja ter izmenjavi izkušenj najboljše prakse in sodelovanja zainteresiranih strani.

         NEVARNOSTI ZA ZDRAVJE

                  1.

                  Vzpostavljanje platform za pripravljanje, vodenje in ocenjevanje dejavnosti, organiziranje usposabljanj o orodjih za sprejemanje odločitev in timsko delo, razvijanje orodij informacijske tehnologije na področju pripravljenosti ter organiziranje specializiranih delavnic;

                  2.

                  načrtovanje in opredelitev trenutnega položaja glede referenčnih laboratorijev, vključno s študijami izvedljivosti, z namenom izboljšati zanesljivo in pravočasno ugotavljanje seva virusa influence ter standarde EU za posebno nevarne patogene, vključno z zagotavljanjem bistvenih tehničnih in diagnostičnih sredstev;

                  3.

                  razvoj smernic dobre prakse za ustanove, ki delujejo na področju kakovosti snovi človeškega izvora.

         DEJAVNIKI ZDRAVJA

                  1.

                  Ocenjevanje rezultatov besedilnih in slikovnih opozoril glede zdravja, ki so v uporabi v državah članicah, ter pripravljanje nadaljnjih besedilnih in slikovnih opozoril;

                  2.

                  podpiranje storitev za vzpostavljanje in izvajanje mrežnega povezovanja zainteresiranih strani in posvetovanj o dejavnikih zdravja, zlasti o prehrani in telesni aktivnosti, alkoholu, duševnemu zdravju in virusu HIV/aidsu;

                  3.

                  duševno zdravje: študija „Dokazila o stroškovni učinkovitosti vlaganja v spodbujanje duševnega zdravja in preprečevanje duševnih motenj“;

                  4.

                  načrtovanje in ocenjevanje nacionalnih in podnacionalnih strategij za dejavnike zdravja (zlasti za virus HIV/aids ter prehrano in telesno aktivnost);

                  5.

                  okolje in zdravje: razvoj spletnega informativnega orodja o kakovosti zraka v zaprtih prostorih.

            Poleg zgoraj navedenih prednostnih nalog obstaja tudi skupna potreba po usklajevanju prispevkov nevladnih organizacij za pobude na področju zdravja na ravni EU v okviru že ustaljenih platform in drugih pobud na področjih, kot so prehrana in telesna aktivnost, alkohol, zdravstvene storitve, duševno zdravje, farmacevtski izdelki in zdravje itd.
      2.3   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami
      2.3.1   Področja sodelovanja v letu 2007
      V skladu s členom 11 „Sklepa o programu“ se bo med izvajanjem programa spodbujalo sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področje javnega zdravja, in državami Evropskega gospodarskega prostora (EGP) v sodelovanju s službami Komisije, ki se ukvarjajo z enakimi temami.
      Sodelovanje z Organizacijo za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD)
      Komisija bo z OECD sklenila sporazume o neposrednih donacijah, ki bodo zajemali področja programa javnega zdravja, skladna z delovnim načrtom OECD na področju javnega zdravja za obdobje 2007–2008, zlasti področja, povezana z:

                  —

                  izboljšanjem sistema zdravstvenih obračunov in zbiranja podatkov, ki niso zajeti v statistični program Skupnosti, zlasti vključevanje meritev vložka, učinka in produktivnosti,

                  —

                  spodbudami za izvajanje informacijske in komunikacijske tehnologije na področju zdravja in sorodnih političnih možnosti, ki še niso zajete v obstoječe ukrepe EU.

            Sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo (WHO), vključno z Mednarodno agencijo za raziskave raka, ki je pridružena WHO
      Sodelovanje z WHO bo v letu 2007 temeljilo na obstoječih pobudah obeh organizacij in se lahko razširi na dodatna področja, določena v tem delovnem načrtu, kadar jih WHO lahko najučinkoviteje nadaljuje.
      2.3.2   Financiranje
      Financiranje za ukrepe z zgoraj navedenimi mednarodnimi organizacijami se lahko izvaja samo prek sporazumov o dodelitvi neposrednih donacij. Donacije se morajo financirati iz proračunske postavke 17 03 01 01; okvirni znesek za neposredne donacije pa je ocenjen na največ 2 032 000 EUR (5 % operativnega proračuna). Ta znesek se lahko poveča glede na razpoložljivost proračunskih sredstev.
      2.4   Znanstveni odbori
      Znanstveni odbori, povezani s programom javnega zdravja, se morajo financirati iz proračunske postavke 17 03 01 01.
      Celotni znesek 254 000 EUR bo namenjen povrnitvi stroškov udeležencev srečanj v zvezi z delom znanstvenih odborov in poročevalcev za oblikovanje mnenj znanstvenega odbora v okviru znanstvenih odborov (32). Ta povrnitev stroškov bo zajemala vsa področja, povezana s programom javnega zdravja, in sicer 100 % stroškov za Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja in 50 % (okvirni delež) stroškov za Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja ter za usklajevanje.
      2.5   Nadaljnji prenos na Generalni direktorat Eurostat
      Generalnemu direktoratu Eurostat se odobri nadaljnji prenos v najvišjem znesku 400 000 EUR iz proračunske postavke 17 03 01 01 za podpiranje:

                  1.

                  nacionalnih statističnih organov pri izvajanju anketnih modulov evropskih zdravstvenih raziskav v obdobju 2007–2008 (kot so opredeljeni v statističnem programu za leto 2007);

                  2.

                  nacionalnih statističnih organov pri izvajanju in nadaljnji širitvi sistema zdravstvenih obračunov v EU (v sodelovanju z OECD in WHO).

         (1)  Glej http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm

         (2)  COM(2006) 234 konč. z dne 24.5.2006.

         (3)  Okvirni znesek, ki ga mora odobriti organ za izvajanje proračuna.

         (4)  Glej stran 27 tega Uradnega lista, opombo 3.

         (5)  Okvirni znesek: to je najvišji možni znesek in je odvisen od dejanskega zneska prispevka, ki ga plača država prosilka.

         (6)  Glej stran 27 tega Uradnega lista, opombi 3 in 4.

         (7)  Sklep Komisije 2004/858/ES (UL L 369, 16.12.2004, str. 73).

         (8)  Odločba Sveta 2002/834/ES (UL L 294, 29.10.2002, str. 1). Projekti, povezani s šestim okvirnim programom za javno zdravje, v okviru znanstvene podpore politikam – spletna stran CORDIS: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

         (9)  Poudariti je treba, da bodo v okviru pozivov, ki bodo objavljeni na začetku leta 2007 v okviru prihodnjega Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za razvoj, v oddelek „Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov“ vključene teme, povezane z javnim zdravjem.

         (10)  Podrobnosti so na voljo na: http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm

         (11)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#20

         (12)  To velja za sladkorno bolezen, duševne bolezni, oralno zdravje, astmo in kronične obstruktivne pljučne bolezni, kostno-mišične bolezni (posebno pozornost je treba nameniti osteoporozi ter artritičnim in revmatičnih motnjam) ter bolezni srca in ožilja.

         (13)  To vključuje Parkinsonovo bolezen, multiplo sklerozo, epilepsijo, amiotrofično lateralno sklerozo, motnje pozornosti s hiperkinetičnostjo, kognitivna zaostalost in motnje gibalnih, zaznavnih, jezikovnih ter socialnih in čustvenih funkcij, hematološke bolezni (vključno s hemofilijo), imunološke motnje, alergije razen astme, urogenitalne bolezni, gastroenterološke bolezni, endokrinološke bolezni, bolezni ušes, nosu in grla, oftalmološke motnje in dermatološke bolezni ter bolezni, povezane z okoljskimi dejavniki. Vključevalo bo tudi možgansko kap, glavobole in kronične bolečine (npr. sindrom kronične utrujenosti in fibromialgijo).

         (14)  https://webgate.cec.eu.int/idb/

         (15)  http://ec.europa.eu/health-eu/

         (16)  http://cordis.europa.eu/innovation/en/policy/cip.htm#adoption in (COM(2004) 356 konč. z dne 30.4.2004) „Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o e-zdravju – zagotavljanju boljšega zdravstvenega varstva evropskim državljanom: Akcijski načrt za evropsko območje e-zdravja“.

         (17)  http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2005/action1/action1_2005_full_en.htm#13

         (18)  Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 3.10.1998, str. 1).
      Odločba Komisije 2000/57/ES (UL L 21, 26.1.2000, str. 32).
      Odločba Komisije 2000/96/ES (UL L 28, 3.2.2000, str. 50).
      Odločba Komisije 2002/253/ES (UL L 86, 3.4.2002, str. 44).

         (19)  Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).

         (20)  Glej: http://ec.europa.eu.int/comm/health/ph_threats/Bioterrorisme/bioterrorism01_en.pdf

         (21)  Glej tudi Znanstvena podpora politikam šestega okvirnega programa, 5. razpis, SSP-5B INFLUENZA.

         (22)  Glej: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-fr.pdf

         (23)  Glej opombo 11.

         (24)  COM(2006) 625, 24.10.2006.

         (25)  Priporočilo Sveta 2003/488/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 31).

         (26)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu Parlamentu (COM(2005) 654 konč., 15.12.2005).

         (27)  Zelena knjiga „Izboljšanje duševnega zdravja prebivalstva. Pot k strategiji na področju duševnega zdravja za EU“ (COM(2005) 484 konč., 14.10.2005).

         (28)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Evropski akcijski načrt za okolje in zdravje 2004–2010 (COM(2004) 416 konč., 9.6.2004).

         (29)  Uredba Sveta (ES) št. 2062/94 (UL L 216, 20.8.1994, str. 1).

         (30)  Glej stran 27 tega Uradnega lista, opombi 3 in 4.

         (31)  UL L 199, 30.7.1999, str. 59.

         (32)  Sklep Komisije 2004/210/ES (UL L 66, 4.3.2004, str. 45).

      PRILOGA II
      Upravičenost do potnih stroškov in dnevnic
      Navedene smernice se uporabljajo za povračilo potnih stroškov in dnevnic:

                  —

                  za osebje, zaposleno pri upravičencu (glavnih in pridruženih upravičencih) do donacij, in strokovnjake, ki jih upravičenec povabi k sodelovanju v delovnih skupinah,

                  —

                  kadar je to izrecno navedeno v naročilih storitev.

            1.   Pavšalne dnevnice zajemajo vse stroške bivanja, nastale med službenim potovanjem, vključno s stroški za hotel, restavracije in lokalni prevoz (taksi in/ali javni prevoz). Obračunajo se za vse dni službenega potovanja na razdalji najmanj 100 km od običajnega delovnega mesta. Dnevnice se razlikujejo glede na državo, v kateri poteka službeno potovanje. Dnevne postavke ustrezajo seštevku dnevnice in najvišjih cen hotelov v skladu s Sklepom Komisije C(2004) 1313 (1), kakor je bil spremenjen.
      2.   Za službena potovanja izven držav EU 25, držav pristopnic oz. prosilk in držav EFTA/EGP, je potrebno predhodno soglasje Komisije. To soglasje je odvisno od namena službenega potovanja, stroškov in utemeljitve zanj.
      3.   Povračilo potnih stroškov je upravičeno pod naslednjimi pogoji:

                  —

                  potovanje mora biti opravljeno po najbližji in najcenejši poti,

                  —

                  razdalja med krajem srečanja in običajnim delovnim mestom mora biti najmanj 100 km,

                  —

                  potovanje z vlakom: prvi razred,

                  —

                  potovanje z letalom: ekonomski razred, razen če je na voljo cenejša vozovnica (npr. Apex); potovanje z letalom je dovoljeno le za povratna potovanja, daljša od 800 km,

                  —

                  potovanje z avtom: povrnejo se stroški v višini cene vozovnice za ustrezno potovanje z vlakom v prvem razredu.

         (1)  Sklep Komisije z dne 7. aprila 2004: Splošne izvedbene določbe o sprejetju Pravilnika o službenih potovanjih uradnikov in drugih uslužbencev Evropske komisije.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/229 z dne 16. februarja 2016 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Danske

text:
               18.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 41/22

         SKLEP SVETA (EU) 2016/229
   z dne 16. februarja 2016
   o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Danske
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga danske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. septembra 2015 in 1. oktobra 2015 sprejel sklepa (EU, Euratom) 2015/1600 (1) in (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandata Marie-Louise KNUPPERT se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Arne GREVSEN, First Vice-President of the Danish Confederation of Trade Unions (LO), se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2020, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         A.G. KOENDERS

      (1)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 248, 24.9.2015, str. 53).

      (2)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 260, 7.10.2015, str. 23).


title: Sklep Sveta 2011/872/SZVP z dne 22. decembra 2011 o posodobitvi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2011/430/SZVP

text:
               23.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 343/54

         SKLEP SVETA 2011/872/SZVP
   z dne 22. decembra 2011
   o posodobitvi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2011/430/SZVP
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1).

               (2)

               Svet je 18. julija 2011 sprejel Sklep 2011/430/SZVP o posodobitvi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP (2).

               (3)

               V skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP je treba opraviti celovit pregled seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Sklep 2011/430/SZVP.

               (4)

               V tem sklepu je izid pregleda, ki ga je opravil Svet v zvezi z osebami, skupinami in organizacijami, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (5)

               Svet je sklenil, da so osebe, skupine in organizacije, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, povezane s terorističnimi dejanji v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP, da je pristojni organ v zvezi z njimi sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča in da bi morali zanje še naprej veljati posebni omejevalni ukrepi iz navedenega skupnega stališča.

               (6)

               Seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, bi bilo treba ustrezno posodobiti, Sklep 2011/430/SZVP pa bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, je v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Sklep 2011/430/SZVP se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

      (2)  UL L 188, 19.7.2011, str. 47.

      PRILOGA

         Seznam oseb, skupin in organizacij iz člena 1

      1.   OSEBE

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), rojen 11. 8. 1960 v Iranu. Potni list št. D9004878.

                  2.

                  ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1. 2. 1966 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  3.

                  ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17. 10. 1964 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi (Saudova Arabija), državljan Saudove Arabije;

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16. 10. 1966 v Tarutu (Saudova Arabija), državljan Saudove Arabije;

                  6.

                  ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), rojen 6. ali 15.3.1955 v Iranu. Državljan Irana in Združenih držav Amerike. Potni list št. C2002515 (Iran); Potni list št. 477845448 (ZDA). Nacionalna osebna izkaznica št. 07442833, veljavna do 15.3.2016 (vozniško dovoljenje, ZDA);

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18. 8. 1969 v Costantinu (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  8.

                  ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13. 5. 1975 v Ain Tayi (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  9.

                  ASLI, Rabah, rojen 13. 5. 1975 v Ain Tayi (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  10.

                  BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), rojen 8. 3. 1978 v Amsterdamu (Nizozemska) – član skupine "Hofstadgroep";

                  11.

                  DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1. 2. 1972 v Alžiriji – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1. 6. 1970 v Alžiriji – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  13.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10. 9. 1971 v Alžiru (Alžirija) – članica skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  14.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rojen leta 1963 v Libanonu, državljan Libanona;

                  15.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), rojen 14. 4. 1965 ali 1. 3. 1964 v Pakistanu, potni list št. 488555;

                  16.

                  MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26. 12. 1974 v Hussein Deyu (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  17.

                  NOUARA, Farid, rojen 25. 11. 1973 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  18.

                  RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11. 9. 1968 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  19.

                  SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23. 6. 1963 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  20.

                  SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14. 6. 1974 v Alžiru (Alžirija) – član skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  21.

                  SENOUCI, Sofiane, rojena 15. 4. 1971 v Hussein Deyu (Alžirija) – članica skupin "al-Takfir" in "al-Hijra";

                  22.

                  SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), rojen okoli leta 1957 v Iranu. Naslova: (1) Kermanshah, Iran, (2) vojaško oporišče Mehran, provinca Ilam, Iran;

                  23.

                  SHAKURI Ali Gholam, rojen okoli leta 1965 v Teheranu v Iranu;

                  24.

                  SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), rojen 11. marca 1957 v Iranu. Iranski državljan. Potni list št. 008827 (iranski diplomatski potni list), izdan leta 1999. Naziv: generalmajor;

                  25.

                  TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21. 4. 1964 v Blidi (Alžirija) – član skupin "al-Takfir"in "al-Hijra";

                  26.

                  WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah, David), rojen 6. 3. 1985 v Amersfoortu (Nizozemska), nizozemski potni list št. NE8146378 – član skupine "Hofstadgroep".

            2.   SKUPINE IN SUBJEKTI

                  1.

                  "Abu Nidal Organisation" (Organizacija Abu Nidal) – "ANO" (alias "Fatah Revolutionary Council" (Revolucionarni svet Fataha), alias "Arab Revolutionary Brigades" (Arabske revolucionarne brigade), alias "Black September" (Črni september), alias "Revolutionary Organisation of Socialist Muslims" (Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov));

                  2.

                  "Al-Aqsa Martyr's Brigade" (Brigada mučenikov Al Akse);

                  3.

                  "Al-Aksa e.V.";

                  4.

                  "Al-Takfir" in "Al-Hijra";

                  5.

                  "Babbar Khalsa";

                  6.

                  "Communist Party of the Philippines" (Komunistična partija Filipinov), vključno z "New Peoples Army" (Novo ljudsko vojsko) – "NPA", Filipini;

                  7.

                  "Gama'a al-Islamiyya" (alias "Al-Gama'a al-Islamiyya"), "Islamic Group" (Islamistična skupina) – "IG";

                  8.

                  "İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi" – "IBDA-C" ("Great Islamic Eastern Warriors Front" (Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda));

                  9.

                  "Hamas" (vključno z "Hamas-Izz al-Din al-Qassem");

                  10.

                  "Hizbul Mujahideen" – "HM";

                  11.

                  "Hofstadgroep";

                  12.

                  "Holy Land Foundation for Relief and Development" (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj);

                  13.

                  "International Sikh Youth Federation" – "ISYF" (Mednarodna federacija sikhovske mladine);

                  14.

                  "Khalistan Zindabad Force" – "KZF";

                  15.

                  "Kurdistan Workers' Party" (Delavska stranka Kurdistana) – "PKK" (alias "KADEK", alias "KONGRA-GEL");

                  16.

                  "Liberation Tigers of Tamil Eelam" (Osvobodilni tigri tamilskega Eelama) – LTTE;

                  17.

                  "Ejército de Liberación Nacional" ("National Liberation Army" (Nacionalna osvobodilna vojska));

                  18.

                  "Palestinian Islamic Jihad" (Palestinski islamski džihad) – "PIJ";

                  19.

                  "Popular Front for the Liberation of Palestine" (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) – "PFLP";

                  20.

                  "Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command" (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo), alias "PFLP-General Command" (PFLP – glavno poveljstvo);

                  21.

                  "Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia" ("Revolutionary Armed Forces of Colombia" (Oborožene revolucionarne sile Kolumbije)) – "FARC";

                  22.

                  "Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi" ("Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party" (Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka) – "DHKP/C", alias "Devrimci Sol" ("Revolutionary Left" (Revolucionarna levica)), alias "Dev Sol";

                  23.

                  "Sendero Luminoso" ("Shining Path" (Sijoča pot)) – "SL";

                  24.

                  "Stichting Al Aqsa" (alias "Stichting Al Aqsa Nederland", alias "Al Aqsa Nederland");

                  25.

                  "Teyrbazen Azadiya Kurdistan" – "TAK" (alias "Kurdistan Freedom Falcons", alias "Kurdistan Freedon Hawks" (Kurdistanski sokoli svobode)).


title: 2014/139/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUFOR RCA/3/2014 z dne 11. marca 2014 o sprejetju prispevkov tretjih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)

text:
               15.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 76/41

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUFOR RCA/3/2014
   z dne 11. marca 2014
   o sprejetju prispevkov tretjih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)
   (2014/139/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/73/SZVP z dne 10. februarja 2014 o vojaški operaciji Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) (1) in zlasti člena 8(2) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 8(2) Sklepa 2014/73/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

               (2)

               Glede na priporočila poveljnika operacije EU in vojaškega odbora Evropske unije v zvezi s prispevkom Gruzije, bi bilo njen prispevek treba sprejeti.

               (3)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov ter ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Prispevki tretjih držav
   1.   Prispevek Gruzije za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) se sprejme in šteje za pomembnega.
   2.   Gruzija je oproščena finančnega prispevka v proračun EUFOR RCA.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. marca 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 40, 11.2.2014, str. 59.


title: 2012/289/EU: Sklep Komisije z dne 4. junija 2012 o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.

text:
               5.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 144/43

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 4. junija 2012
   o ustavitvi protidampinškega postopka za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenega na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.
   (2012/289/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK

               (1)

               Evropska komisija („Komisija“) je 15. junija 2011 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampingu pri uvozu vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejenem na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („zadevna družba“).

               (2)

               Pritožbo so vložili naslednji proizvajalci („pritožniki“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. in Comercial Quimica Sarasa s.l., ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje vinske kisline v Uniji.

               (3)

               Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu in o znatni škodi zaradi dampinškega uvoza, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

               (4)

               Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom v obvestilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
                   (2), začela protidampinški postopek za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejen na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. („zadevna družba“).

               (5)

               Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije, proizvajalcu izvozniku iz Ljudske republike Kitajske, uvoznikom in organom Ljudske republike Kitajske. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

               (6)

               Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

         B.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

               (7)

               Pritožniki so v pismu Komisiji z dne 14. februarja 2012 uradno umaknili svojo pritožbo.

               (8)

               V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, če se pritožba umakne, razen če taka ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

               (9)

               Komisija je menila, da bi bilo treba sedanji postopek ustaviti, saj preiskava ni pokazala nobenih razlogov ali premislekov, iz katerih bi bilo razvidno, da takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

               (10)

               Zainteresirane strani so bile o tem ustrezno obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Komisija ni prejela pripomb, ki bi kazale, da takšna ustavitev ni v interesu Unije.

               (11)

               Komisija zato ugotavlja, da je treba protidampinški postopek za uvoz vinske kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v Unijo ustaviti brez uvedbe ukrepov –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protidampinški postopek za uvoz vinske kisline, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2918 12 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, omejen na kitajskega proizvajalca izvoznika Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd., se ustavi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 4. junija 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

      (2)  UL C 223, 29.7.2011, str. 11.


title: 2009/238/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o zaključku poslovnih knjig Evropskega nadzornega organa za GNSS za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/269

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 22. aprila 2008
   o zaključku poslovnih knjig Evropskega nadzornega organa za GNSS za proračunsko leto 2006
   (2009/238/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega nadzornega organa za GNSS za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega nadzornega organa za GNSS za proračunsko leto 2006 z odgovori organa (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (4) ter zlasti člena 12 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0127/2008),

               1.

               ugotavlja, da je zaključni letni račun Evropskega nadzornega organa za GNSS tak kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropskega nadzornega organa za GNSS za proračunsko leto 2006;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropskega nadzornega organa za GNSS, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 38.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 72.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.