title: Sklep Komisije (EU) 2018/860 z dne 7. februarja 2018 o shemi pomoči SA.45852 – 2017/C (ex 2017/N), ki jo namerava Nemčija izvesti za rezervno zmogljivost (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 612) (Besedilo velja za EGP.)

text:
               15.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 153/143

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/860
   z dne 7. februarja 2018
   o shemi pomoči SA.45852 – 2017/C (ex 2017/N), ki jo namerava Nemčija izvesti za rezervno zmogljivost

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 612)

   (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu zadevnim stranem, naj predložijo svoje pripombe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Nemčija je 23. januarja 2017 Komisiji elektronsko priglasila najnovejši osnutek zakonodaje v zvezi z izvajanjem rezervne zmogljivosti in svojo presojo potrebnosti sheme pomoči.

               (2)

               Komisija je z dopisom z dne 7. aprila 2017 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Nemčijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi s shemo pomoči začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Nemčija je pripombe glede sklepa o začetku postopka poslala z dopisom z dne 17. maja 2017.

               (3)

               Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne sheme pomoči.

               (4)

               Komisija je prejela pripombe od 22 zainteresiranih strani. Posredovala jih je Nemčiji in ji dala možnost, da nanje odgovori, njene pripombe pa je prejela z dopisom z dne 14. julija 2017.

         2.   PODROBEN OPIS SHEME POMOČI

   2.1   Ozadje in pravna podlaga

               (5)

               Priglašena shema pomoči je del spremembe veljavnega nemškega energetskega zakona z dne 7. julija 2005 (Energiewirtschaftsgesetz, v nadaljnjem besedilu: energetski zakon), ki je bila sprejeta 26. julija 2016. Energetski zakon vsebuje tudi vrsto drugih ukrepov v zvezi z delovanjem nemškega trga z električno energijo in plinom, ki so bili predstavljeni v oddelku 2.1 sklepa o začetku postopka. Osrednji cilj revizije energetskega zakona je reforma trga z električno energijo, da bo primeren za obravnavo energetskega prehoda, za katerega je v Nemčiji značilno znatno povečanje proizvodnje iz različnih obnovljivih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija, postopno opuščanje jedrske energije in močna povezanost z več sosednjimi trgi.

               (6)

               Pravni okvir, ki ureja rezervno zmogljivost, je določen v členu 13e spremenjenega energetskega zakona. Podrobnejše določbe, ki se med drugim nanašajo na postopek izbora, uporabo in nadomestilo za rezervno zmogljivost, so določene v Kapazitätsreserveverordnung (3) (v nadaljnjem besedilu: odlok o rezervni zmogljivosti).

               (7)

               Rezervna zmogljivost je namenjena zagotavljanju stalne zanesljivosti oskrbe z električno energijo tudi v spreminjajočih se razmerah na trgu z električno energijo. K zanesljivosti oskrbe naj bi prispevala tudi takrat, ko veleprodajni trg kljub prostemu oblikovanju cen na borzah električne energije ne uspe zagotoviti zadostnih zalog, da bi zadostil celotnemu povpraševanju. To stori z dispečiranjem obstoječih elektrarn, ki so v rezervi zunaj trga. Nemčija namerava morebitna izkrivljanja trga zmanjšati z več ukrepi. Njen cilj je zlasti ločiti zmogljivosti v rezervi od trga, da bi se preprečila morebitna izkrivljanja oblikovanja cen in naložbenih signalov na trgu z električno energijo.

         2.2   Opis rezervne zmogljivosti

               (8)

               Energetski zakon in odlok o rezervni zmogljivosti določata, da bodo štirje nemški operaterji prenosnih sistemov postopno povečevali rezervne zmogljivosti, ki bodo zagotavljale zanesljivost oskrbe, kadar se trg ne uravnovesi in s ponudbo ni mogoče zadostiti povpraševanju po energiji.

               (9)

               Operaterji prenosnih sistemov skupaj naročijo zmogljivosti prek razpisov, ki se organizirajo vsaki dve leti za dveletno obdobje dobave (prvo obdobje dobave traja od oktobra 2019 do septembra 2021). Ponudniki zmogljivosti oddajo ponudbe za letno nadomestilo, ki ga zahtevajo za ohranjanje razpoložljivosti svoje zmogljivosti in lahko znaša največ 100 000 EUR/MW letno. Izbrani so na podlagi svoje ponudbe, dokler ni izpolnjena skupna zahtevana količina 2 GW. Ponudniki zmogljivosti, ki so uspešni na razpisu, prejmejo nadomestilo na podlagi najvišje uspešne ponudbe, predložene v razpisu (oblikovanje cen po načelu enotne izravnalne cene, v angleščini „pay-as-clear pricing“).

               (10)

               Razpisa se lahko udeležijo vse vrste domačih ponudnikov zmogljivosti (elektrarne, prostori za skladiščenje in izvajalci prilagajanja odjema), če izpolnjujejo več meril za upravičenost v obliki tehničnih zahtev, ki so določene v odstavku 9 odloka o rezervni zmogljivosti. Nemčija se je po sklepu o začetku postopka zavezala, da bo spremenila nekatera od teh meril za upravičenost. Navedene spremembe se nanašajo zlasti na zahteve za udeležbo za izvajalce prilagajanja odjema in so podrobno pojasnjene v oddelku 6 tega sklepa.

               (11)

               Ponudniki zmogljivosti svoje rezervne zmogljivosti ne smejo prodati na trgu z električno energijo. Prav tako se ne smejo vrniti na trg, ko se izteče njihova pogodba za rezervno zmogljivost. Tako nameravajo nemški organi zagotoviti strogo ločitev med trgom in rezervo ter tako preprečiti, da bi rezerva izkrivila delovanje trga.

               (12)

               Ponudnikom zmogljivosti prav tako ni dovoljeno svojih pravic in obveznosti, ki izhajajo iz njihovega sodelovanja v rezervni zmogljivosti, prodati tretjim osebam: sodelovanje in spremljajoče nadomestilo sta strogo vezana na obrat, ki je bil za sodelovanje izbran prek razpisa.

               (13)

               Določba o nevračanju, kot je opisana v uvodni izjavi 11, ne velja za izvajalce prilagajanja odjema. Izvajalec prilagajanja odjema lahko po končanem obdobju dobave na trgih z električno energijo ponovno prodaja zmogljivost, ki ustreza nadzorljivemu bremenu (4). Komisija je glede drugih zahtev, ki veljajo za izvajalce prilagajanja odjema, izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, podrobno pa bodo obravnavani v oddelkih 3.2.2 in 7.3.3 tega sklepa.

               (14)

               Ponudniki zmogljivosti morajo biti operaterjem prenosnih sistemov na voljo med celotnim trajanjem pogodbe, tj. dve leti. Prav tako morajo v tem celotnem obdobju izpolnjevati merila za upravičenost. Vendar so dovoljena obdobja vzdrževanja, ki so nujna iz tehničnih razlogov in ki jih je treba operaterjem prenosnih sistemov sporočiti pred 31. julijem leta pred letom dobave. Taki načrtovani izklopi so dovoljeni, če obrati za rezervno zmogljivost skupno niso na voljo največ tri mesece v posameznem letu dobave. Nenačrtovane izklope je treba operaterjem prenosnih sistemov sporočiti takoj, ko se zgodijo, razpoložljivost pa mora biti ponovno vzpostavljena v treh mesecih.

               (15)

               Operaterji prenosnih sistemov morajo izvesti preskuse delovanja vsakega obrata, preden se ta vključi v rezervno zmogljivost, da bi preverili, ali obrat izpolnjuje tehnične zahteve. Poleg tega poskusno zahtevajo rezervno zmogljivost, ne da bi o tem vnaprej obvestili sodelujoče ponudnike zmogljivosti. Ti preskusi se izvedejo s polno rezervno proizvodnjo obratov za 12-urno obdobje. Kadar preskus pokaže, da objekt ne izpolnjuje zahtev, je treba plačati kazen v višini 20 % celotnega fiksnega nadomestila. Če je objekt sposoben popraviti ugotovljene napake v šestih mesecih, se kazen izračuna sorazmerno glede na čas, ko elektrarna ni bila na voljo v rezervi (tj. ena šestina zneska za vsak mesec). Če elektrarna zahteve izpolnjuje le z delom rezervne proizvodnje, se kazen nanaša le na del, ki ni na voljo.

               (16)

               Velikost rezerve bo temeljila na rezultatu spremenjene presoje ustreznosti, ki je podrobneje opisana v uvodnih izjavah 84 in 85. Nemčija je v času sklepa o začetku postopka nameravala naročiti točno 2 GW zmogljivosti za prvo dveletno obdobje dobave, za naslednja obdobja dobave pa načeloma prav tako 2 GW, razen če bi bila iz presoje ustreznosti razvidna drugačna potreba, in sicer do največ 5 % konične obremenitve. Nemčija se je zdaj zavezala, da bo od prvega razpisa uporabljala spremenjeno presojo ustreznosti in na tej podlagi določila potrebno količino, vsekakor pa bo velikost rezerve v vseh treh obdobjih dobave omejila na največ 2 GW. Če bi bilo iz spremenjene presoje ustreznosti razvidno, da je potrebnih več kot 2 GW, in če bi zaradi tega Nemčija nameravala velikost rezerve povečati nad 2 GW, bi morala tako povečanje priglasiti Komisiji za presojo na podlagi pravil o državni pomoči.

               (17)

               Rezervna zmogljivost se dispečira, kadar se trg ne uravnovesi, tj. kadar ni zadostne ponudbe za izpolnitev celotnega povpraševanja. Za trg se šteje, da ni uravnovešen, kadar ponudbe po tehnični omejitvi cen, ki je v Nemčiji trenutno 3 000 EUR/MWh za trg za dan vnaprej in 10 000 EUR/MWh za trg znotraj dneva, na borzah električne energije na trgu za dan vnaprej ali trgu znotraj dneva (na otvoritveni dražbi, ki se izvede takoj po koncu trgovanja na trgu za dan vnaprej, ali med neprekinjenim trgovanjem čez dan) niso v celoti izpolnjene v eni uri s ponudbami za proizvodnjo.

               (18)

               Operaterji prenosnih sistemov lahko rezervno zmogljivost dispečirajo le v skrajni sili, tako da se lahko uporabi šele, ko so izčrpane vse druge sistemske storitve. Dejstvo, da je aktivacijski čas obratov v rezervni zmogljivosti največ 12 ur, pomeni, da morajo operaterji prenosnih sistemov te obrate aktivirati, preden so znani rezultati na trgih ter torej preden so prepričani, da trg morda ne bo uravnovešen. V odloku o rezervni zmogljivosti je zato predpisano, da morajo operaterji prenosnih sistemov pri aktivaciji rezerve oceniti čase zagona in jih upoštevati.

               (19)

               Elektrarne v rezervi med aktivacijskim časom in pred dejanskim dispečiranjem rezervne zmogljivosti v omrežje oddajajo majhne količine električne energije. Odlok o rezervni zmogljivosti določa, da operaterji prenosnih sistemov količino iz obstoječih objektov zmanjšajo na količino, ki jo dovajajo rezervne elektrarne, in s tem zagotovijo, da ta dodatno dovajana energija ne izkrivlja delovanja trga znotraj dneva.

               (20)

               Odlok določa tudi, da operaterji prenosnih sistemov načeloma aktivirajo vse obrate. Če pa lahko operaterji prenosnih sistemov ponovno vzpostavijo ravnovesje med povpraševanjem in ponudbo z aktiviranjem le dela zmogljivosti v rezervi, lahko izberejo le tiste ponudnike, ki so za to najprimernejši.

         2.3   Proračun

               (21)

               Za rezervno zmogljivost ni fiksnega proračuna, saj so njeni stroški precej odvisni od rezultatov prvotnega razpisa. Najvišja ponudba, ki jo lahko ponudniki zmogljivosti predložijo na razpisu, je 100 000 EUR/MW letno. Zato so lahko najvišji fiksni stroški rezervne zmogljivosti v višini 2 GW 200 milijonov EUR letno. Vendar nemški organi pričakujejo, da na razpisu ne bo dosežena najvišja cena, saj se lahko stroški znižajo zaradi različnih dejavnikov, kot so na primer dejstva, da bodo sodelovale razmeroma stare elektrarne, tj. elektrarne, ki so že amortizirale vse svoje naložbe ali njihov del, da lahko sodelujejo izvajalci prilagajanja odjema in da lahko sodelujejo elektrarne, ki so pred tem izrazile svojo namero glede prenehanja obratovanja.

         2.4   Mehanizem financiranja

               (22)

               Operaterji prenosnih sistemov si lahko vse stroške, ki jih imajo zaradi rezervne zmogljivosti, povrnejo prek omrežnin na podlagi člena 13e(3) in (4) energetskega zakona. Operaterji prenosnih sistemov morajo od svojih stroškov odšteti prihodke, ki jih dobijo iz rezervne zmogljivosti, tj. z denarnimi kaznimi ali plačili za odstopanje od strank, odgovornih za izravnavo, ki so bile v času dispečiranja rezervne zmogljivosti v neravnovesju. Nemški organi opozarjajo, da operaterjem prenosnih sistemov ni treba predložiti svojih stroškov za povračilo regulativnemu organu, če pa se za to odločijo, se bodo stroški šteli za stroške, na katere operaterji prenosnih sistemov ne morejo vplivati za reguliranje tarif in ki se lahko povrnejo z omrežnino. Ureditev, ki se uporablja za stroške rezervne zmogljivosti, je običajna ureditev, ki se uporablja tudi za druge elemente omrežnine.

         2.5   Trajanje

               (23)

               Odlok o rezervni zmogljivosti ne vključuje končnega datuma. Operaterji prenosnih sistemov bodo organizirali razpise za dve leti dobave, začeli pa bodo leta 2018 za obdobje dobave od oktobra 2019 do septembra 2021 (5). Po tem se bo vsaki dve leti organiziral nov razpis, na katerem se bo za dveletno obdobje dobave naročila (morda prilagojena) količina zmogljivosti. Nemški organi so navedli, da se bo shema pomoči prenehala izvajati, ko se bo na podlagi presoje velikosti rezervne zmogljivosti ugotovilo, da rezerve ni treba več ohranjati.

         2.6   Upravičenci

               (24)

               Upravičenci sheme so tisti ponudniki zmogljivosti, ki so uspešni na javnem razpisu in pridobijo pogodbo za rezervno zmogljivost.

         3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

               (25)

               Komisija je 7. aprila 2017 v zvezi s shemo pomoči začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, je Komisija:

                           (a)

                           predhodno menila, da shema ne pomeni nadomestila za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki bi izpolnjevalo pogoje iz sodbe v zadevi Altmark (6), temveč da pomeni državo pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe;

                           (b)

                           dvomila o združljivosti sheme z notranjim trgom, saj so obstajali pomisleki, da ni izpolnjenih več zahtev glede združljivosti, zlasti glede potrebe po posredovanju države, ustreznosti sheme, njene sorazmernosti ter tveganja neupravičenih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino med državami članicami.

         3.1   Razlogi za začetek postopka: obstoj pomoči

               (26)

               Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe, morajo biti kumulativno izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

                           (a)

                           ukrep mora biti financiran iz državnih sredstev in pripisljiv državi;

                           (b)

                           ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga;

                           (c)

                           ukrep mora izkrivljati ali biti sposoben izkrivljati konkurenco in

                           (d)

                           ukrep mora biti sposoben vplivati na trgovino med državami članicami.

               (27)

               Nemški organi so v svojem obvestilu trdili, da rezervna zmogljivost ne izpolnjuje teh meril in zato ne pomeni državne pomoči. Prvič, menijo, da se shema pomoči ne financira iz državnih sredstev. Drugič, operaterji ne bi imeli nobene prednosti, ker je treba zanje šteti, da opravljajo storitev splošnega gospodarskega pomena, nadomestilo za to storitev pa izpolnjuje vse štiri pogoje, ki jih je Sodišče določilo v sodbi v zadevi Altmark. Tretjič, shema ne bi vplivala na trgovino med državami članicami.

               (28)

               Prvič, Komisija je predhodno sklenila, da shema pomoči vključuje državna sredstva in jo je mogoče pripisati državi. Shemo je namreč razvila nemška država, ki z zakonom določa, da se lahko stroški sheme prenesejo na vse potrošnike z zvišanjem omrežnin. Na podlagi sodbe v zadevi Vent de Colére (7) so zato prisotna državna sredstva, ukrep pa je mogoče pripisati državi. Poleg tega odlok o rezervni zmogljivosti določa, da operaterji prenosnih sistemov od svojih stroškov odbijejo prihodke, ki jih prejmejo prek sheme. To pomeni, da je država tista, ki operaterjem prenosnih sistemov z zakonom določa, da dodelijo in zberejo potrebna sredstva. Sredstva se ustvarijo z odlokom o rezervni zmogljivosti, operaterji prenosnih omrežij pa jih upravljajo skupaj. Zato so vedno pod vplivom javnih organov.

               (29)

               Drugič, Komisija je podvomila, ali sta bila izpolnjeni prvo in četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark, zato je predhodno sklenila, da bi shema pomoči dajala selektivno prednost njenim upravičencem.

               (30)

               Prvo merilo iz sodbe v zadevi Altmark določa, da mora podjetje, ki prejema nadomestilo, dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te obveznosti pa morajo biti jasno opredeljene. Medtem ko države članice uživajo široko diskrecijsko pravico pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena, člen 3(2) Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) omejuje možnost držav članic, da obveznosti javne službe uporabljajo v liberaliziranem sektorju električne energije. Zlasti omejuje obseg obveznosti javne službe na specifične cilje: na zanesljivost, vključno z zanesljivostjo oskrbe, na rednost, kakovost in ceno oskrbe in na varovanje okolja, vključno z učinkovito rabo energije, energijo iz obnovljivih virov in varstvom podnebja. Poleg tega določa, da morajo biti take obveznosti jasno določene, pregledne, nediskriminatorne in preverljive ter da morajo elektroenergetskim podjetjem v Uniji zagotavljati enak dostop do nacionalnih potrošnikov.

               (31)

               V sklepu o začetku postopka so bili zato izraženi naslednji pomisleki:

                           (a)

                           shema pomoči bi lahko bila diskriminatorna, saj se zdi, da dejansko izključuje izvajalce prilagajanja odjema in pravno izključuje tuje ponudnike zmogljivosti iz sodelovanja v rezervi;

                           (b)

                           vprašljivo je bilo, ali je shema potrebna za zanesljivost oskrbe z električno energijo v Nemčiji in s tem, ali bi se lahko pomoč štela za nadomestilo za obveznosti javne službe, ki si prizadevajo za cilj zanesljivosti oskrbe;

                           (c)

                           storitve splošnega gospodarskega pomena so upravičene, če trg ne more zagotoviti učinkovitega rezultata. Če bi lahko država članica izboljšala delovanje trga, storitev splošnega gospodarskega pomena ne bi mogla biti upravičena za zanesljivost oskrbe, ker trgu ni bilo omogočeno, da zagotovi učinkovit rezultat. Poleg tega bi se lahko za načrtovane reforme trga v Nemčiji pričakovalo, da bodo prispevale k zanesljivosti oskrbe, vendar je obstajal dvom, ali bi te reforme zadostovale za zagotavljanje ustreznih naložbenih signalov. Zlasti se je zaradi zagotavljanja, da bi lahko tržne cene dosegle to raven, zahtevala ocena vrednosti nezadostnega napajanja pri potrošniku.

               (32)

               Četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark določa, da mora biti podjetje izbrano s postopkom oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se storitve opravljajo po najnižjih stroških za skupnost, ali pa na podlagi primerjalne analize, s katero se zagotovi, da znesek nadomestila ne presega stroškov, ki bi jih imelo povprečno in dobro vodeno podjetje. Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da shema ni dovolj odprta (izključuje prilagajanje odjema in tujo zmogljivost), da ni zasnovana za zagotavljanje resnične konkurence, čeprav je bil organiziran razpis, in da zato ne bi zagotavljala, da se storitve opravljajo z najnižjimi stroški za skupnost. Prav tako ni bilo dokazov, da bi bila izpolnjena druga polovica četrtega merila iz sodbe v zadevi Altmark.

               (33)

               Tretjič, Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno sklenila, da bi lahko rezervna zmogljivost vplivala na konkurenco in trgovino na trgu z električno energijo, saj je nemški trg z električno energijo odprt za konkurenco in povezan s sosednjimi trgi z električno energijo. Shema pomoči bi nekaterim operaterjem zagotavljala pomoč, če ne bi bili več dejavni na trgu. Zato bi vplivala na krivuljo uspešnosti območja oddaje ponudb, v katerem so delovale elektrarne, ki prejemajo pomoč, in torej tudi na to, kako bi to območje oddaje ponudb vplivalo na sosednja območja.

         3.2   Razlogi za začetek postopka: združljivost pomoči

               (34)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da obstajajo razlogi za začetek postopka v zvezi z naslednjimi štirimi vidiki, povezanimi z združljivostjo pomoči z notranjim trgom:

                           (a)

                           nezadostno dokazana potreba po posredovanju države,

                           (b)

                           neustreznost sheme zaradi uporabe omejevalnih meril za upravičenost in posledično,

                           (c)

                           nesorazmernost sheme, ki ne bi zagotovila, da je znesek pomoči čim nižji, ter

                           (d)

                           tveganje neupravičenih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino med državami članicami.

                     Vendar je Komisija glede sheme pomoči predhodno menila, da je bil njen namen prispevati k cilju skupnega interesa zanesljivosti oskrbe, da bi imela spodbujevalni učinek, saj bi spremenila ravnanje udeležencev na trgu, in da bi izpolnila zahtevane pogoje glede preglednosti. Zato je ta oddelek omejen na opis točk od (a) do (d), v zvezi s katerimi je Komisija dvomila o združljivosti sheme s smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (9) (v nadaljnjem besedilu: smernice za obdobje 2014–2020).

         3.2.1   Potreba po posredovanju države

               (35)

               Komisija je na podlagi odstavkov 222 do 224 smernic za obdobje 2014–2020 v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da bi bilo treba za utemeljitev uvedbe predlagane rezervne zmogljivosti dokazati, da bi reformirani trg dolgoročno zagotovil ustrezno stopnjo zanesljivosti oskrbe, vendar da kratkoročno obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da lahko nastopijo okoliščine, v katerih trg ne bi uspel zagotoviti ekonomsko učinkovite stopnje zanesljivosti oskrbe. Poleg tega bi bilo treba rezervno zmogljivost postopno odpraviti, ko bo trg reformiran in bo v celoti zagotavljal zahtevano stopnjo zaščite.

               (36)

               Prvič, Komisija je dvomila o potrebi po rezervi, ker ni bil predviden noben končni datum in se je za shemo zdelo, da naj bi bila stalno prisotna na trgu z električno energijo, ne pa prehodni ukrep, ki spremlja reforme trga.

               (37)

               Drugič, Komisija je opozorila, da odsotnost standarda gospodarske zanesljivosti in kazalnika, ki bi ovrednotil gospodarski pomen rezerve, omejuje zmožnosti trga, da zagotovi zadostne zmogljivosti in ne omogoča zagotavljanja ustrezne velikosti rezerve.

               (38)

               Tretjič, Komisija je pozdravila priglasitev najslabšega možnega scenarija, vendar je dvomila o razumnosti določenih predpostavk, uporabljenih v tem scenariju.

         3.2.2   Ustreznost sheme

               (39)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka ocenila združljivost rezervne zmogljivosti na podlagi meril iz odstavkov 225 in 226 smernic za obdobje 2014–2020. Ugotovila je, da se zdi začasna strateška rezerva najustreznejša oblika posredovanja za zagotavljanje zanesljive oskrbe v okviru reform trga, ki trenutno potekajo, vendar je poudarila, da shema pomoči ni bila zasnovana kot začasni ukrep, in izrazila pomisleke glede dveh drugih vprašanj: glede ločenega nadomestila spremenljivih stroškov v primeru aktivacije rezerve in glede pravil za upravičenost.

               (40)

               Glede ločenega nadomestila spremenljivih stroškov v primeru aktivacije rezerve je Komisija izrazila pomisleke, ali kategorije stroškov, za katere je predvideno tako ločeno nadomestilo, pomenijo spremenljive stroške. Opozorila je, da če bi se ti stroški povrnili ločeno in neodvisno od javnega razpisa, bi to pomenilo, da v zvezi s temi stroški ne bi bilo konkurence.

               (41)

               Glede meril za upravičenost v zvezi z rezervno zmogljivostjo je Komisija izrazila pomisleke glede dejstva, da bi lahko bilo prilagajanje odjema dejansko izključeno iz rezerve in postavljeno v slabši položaj v primerjavi z objekti za proizvodnjo električne energije. Skrbelo jo je, da bi lahko različne zahteve za udeležbo izvajalce prilagajanja odjema odvrnile v taki meri, da bi bila njihova udeležba zelo malo verjetna. Te zahteve so vključevale:

                           (a)

                           velikost ponudbe vsaj 10 MW za izvajalca prilagajanja odjema;

                           (b)

                           dejstvo, da združevanje več obremenitev ni dovoljeno;

                           (c)

                           zahtevo po neposredni priključitvi na prenosno omrežje z ravnjo napetosti 110 kV ali več;

                           (d)

                           možnost, da se izvede tudi do deset preskusov letno;

                           (e)

                           obveznost, da bi morali potrošniki v celotnem obdobju dobave (tj. dve leti) stalno porabljati njihovo energijo in jo kupiti vnaprej za celotno obdobje dobave;

                           (f)

                           neobstoj najdaljšega obdobja dobave in

                           (g)

                           nezmožnost, da bi obremenitve, ki so sodelovale v rezervni zmogljivosti, po izteku pogodbe o rezervi zmogljivosti postale dejavne na trgu za izravnalne zmogljivosti.

               (42)

               Nazadnje je Komisija vse zainteresirane tretje osebe tudi pozvala, naj predložijo mnenja o izključitvi tuje zmogljivosti.

         3.2.3   Sorazmernost pomoči

               (43)

               Komisija je glede sorazmernosti ukrepa ponovno izrazila pomisleke v zvezi z omejevalnimi zahtevami za upravičenost, pri čemer je poudarila, da kadar je sodelovanje po nepotrebnem omejeno, ni mogoče predvidevati, da bi razpis privedel do skupnega zneska pomoči, ki bi bil omejen na najnižji možni znesek, potreben za izpolnitev zastavljenega cilja.

         3.2.4   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

               (44)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da bi zasnova rezerve zagotovila dejansko ločevanje zmogljivosti v rezervi in zmogljivosti na trgu ter se tako izognila neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco na nemškem trgu z električno energijo in trgovino med državami članicami.

               (45)

               Vendar so bili stroški izravnave določeni na dvakratni vrednosti tehnične omejitve cen na trgu znotraj dneva. Komisija je navedla, da je lahko tak pristop manj ekonomsko učinkovit kot določitev zgornje meje cen znotraj dne pri najvišjih stroških izravnave, ki bi morali sami po sebi izražati vrednost nezadostnega napajanja. Komisija je zato ponovno poudarila, da bi bilo treba zaradi izogibanja uporabi čezmernih in izkrivljajočih stroškov izravnave opredeliti vrednost nezadostnega napajanja.

         4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

               (46)

               Komisija je med obdobjem posvetovanja prejela 22 odzivov na sklep o začetku postopka od tretjih oseb, zlasti deležnikov, dejavnih v energetiki (kot so družbe, dejavne v konvencionalni proizvodnji in proizvodnji energije iz obnovljivih virov, izvajalci prilagajanja odjema ter trgovinska združenja), nemškega regulativnega organa za energijo (Bundesnetzagentur), organov Češke in skupni odziv nemških operaterjev prenosnih sistemov.

         4.1   Državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe

               (47)

               Zelo malo udeležencev na trgu je izrazilo posebne pripombe v zvezi z naravo pomoči zadevnega ukrepa. Vendar je Češka posebej navedla, da merila za storitev splošnega gospodarskega pomena iz sodbe v zadevi Altmark niso izpolnjena, ter podprla utemeljitev Komisije iz sklepa o začetku postopka. Strinjala se je tudi z njenim mnenjem, da ukrep vključuje državna sredstva in ga je mogoče pripisati državi.

         4.2   Združljivost pomoči z notranjim trgom

   4.2.1   Pripombe glede cilja sheme

               (48)

               Komisija ni prejela utemeljenih pripomb glede tega, ali shema prispeva k cilju skupnega interesa, čeprav je nekaj sodelujočih dvomilo, da je cilj dovolj natančno opredeljen.

         4.2.2   Pripombe glede potrebnosti sheme

   4.2.2.1   Pripombe glede gospodarske upravičenosti potrebe po rezervi in njene velikosti

               (49)

               Po mnenju večine sodelujočih v posvetovanju je shema pomoči kot taka potrebna. Pojasnili so, da bi strateška rezerva zagotovila zavarovanje pred tveganji, povezanimi s prehodom na trgu z električno energijo v Nemčiji, ki trenutno poteka, zlasti postopnim opuščanjem jedrske energije, znatnim povečanjem energije iz obnovljivih virov in negotovostjo zaradi obsega umika konvencionalnih elektrarn s trga.

               (50)

               Nekateri sodelujoči, ki so bili naklonjeni rezervi, so poudarili veliko negotovost glede prihodnjega razvoja na trgu in s tem težave pri količinski opredelitvi potrebne velikosti, vendar večina od njih ni predložila izrecnih pripomb glede ustreznosti velikosti rezerve.

               (51)

               Nasprotno pa so tisti sodelujoči, ki so dvomili o potrebnosti rezerve, poudarili potrebo po opredelitvi standarda zanesljivosti in kazalnika gospodarskega pomena, ki ga prinaša rezerva, da bi se lahko preverila potrebnost rezerve.

         4.2.2.2   Pripombe glede razumnega najslabšega možnega scenarija

               (52)

               Le nekaj udeležencev na trgu je izrazilo posebne pripombe glede razumnosti predpostavk, na katerih temelji scenarij, ki ga je Nemčija proučila, da bi utemeljila ukrep. Trije sodelujoči so izrecno navedli, da se zdi predpostavka glede morebitne goljufije nerazumna.

         4.2.2.3   Pripombe glede trajanja sheme

               (53)

               Večina sodelujočih, ki je predložila pripombe glede trajanja sheme, je navedla, da bi morala biti rezerva začasna. Pojasnili so, da je postopno opuščanje potrebno in da bi se moralo bodisi izvesti na vnaprej določen datum bodisi temeljiti na vnaprej določenih kazalnikih, ki bi ovrednotili potrebnost rezerve.

         4.2.3   Pripombe glede ustreznosti sheme

   4.2.3.1   Pripombe glede alternativnih ukrepov

               (54)

               Večina sodelujočih v posvetovanju je navedla, da je strateška rezerva ustrezen ukrep za obravnavanje tveganj, s katerimi se srečuje nemški trg z električno energijo. Rezerva bi bila namreč razmeroma majhna v primerjavi s konično obremenitvijo v Nemčiji, zasnovana je bila za zmanjšanje učinka na trg z električno energijo, aktivirala naj bi se le v izjemnih okoliščinah, zlahka bi jo bilo postopno opustiti, ko ne bi bila več potrebna, v nasprotju z mehanizmi električne zmogljivosti na ravni celotnega trga pa bi ugodno vplivala na razvoj energije iz obnovljivih virov, saj bi se preprečila vezanost na konvencionalne elektrarne in njihovo subvencioniranje. Vendar je manjšina sodelujočih navedla, da bi bil mehanizem električne zmogljivosti na ravni celotnega trga ustreznejši ukrep, ker bi udeležencem na trgu zagotovil večjo varnost ter s tem dal prednost zgodnjim naložbam in znižal stroške kapitala, ki so potrebni za naložbe.

         4.2.3.2   Pripombe glede nadomestila le za razpoložljivost

               (55)

               Kar zadeva strukturo nadomestila, so bile pripombe, ki jih je prejela Komisija, precej različne. Dva udeleženca na trgu sta navedla, da bi bilo treba v postopek izbora vključiti spremenljive stroške. Drugi sodelujoči je poudaril, da bi bilo treba spremenljive stroške povrniti, saj to ne bi izkrivljalo delovanja trga, ker rezerva ni vključena v trg. Po mnenju operaterjev prenosnih sistemov bi se lahko, če bi se v razpis vključili stroški, kot so tisti za zanesljivost oskrbe z gorivom, olajšala primerjava različnih ponudb, lahko pa bi se tudi zvišalo fiksno plačilo in morda bi bila potrebna ocena števila in trajanja razpisov na podlagi posebnih scenarijev. Eden od sodelujočih je tudi navedel, da bi lahko bila zahteva po zagotavljanju oskrbe z gorivom zelo draga, zlasti za plinske elektrarne. Dejansko naročanje goriva, zlasti rezervacija prenosnih zmogljivosti za plin, se ne bi smelo izvesti pred dodelitvijo javnih naročil ponudnikom, da ne bi imeli nepovratnih stroškov, če njihova ponudba ne bi bila izbrana.

         4.2.3.3   Pripombe glede odprtosti in pravil za upravičenost

   (a)   Odprtost za vse izvajalce prilagajanja odjema

               (56)

               Večina pripomb, ki jih je Komisija prejela v zvezi z ustreznostjo sheme, je bila povezana z odprtostjo in pravili za upravičenost rezerve.

               (57)

               Kar zadeva omejevalna merila za upravičenost, ki bi dejansko izključila prilagajanje odjema, je Komisija prejela različne odzive. Manjša večina sodelujočih je navedla, da ni razloga za izključitev prilagajanja odjema iz sodelovanja v razpisu, saj bi lahko prilagajanje odjema zagotavljalo koristne rezervne storitve, shema pa bi morala biti tehnološko nevtralna.

               (58)

               Več udeležencev je poudarilo obstoj ovir za dejansko sodelovanje izvajalcev prilagajanja odjema, in sicer v skladu z naslednjimi vprašanji, ki jih je Komisija opredelila v sklepu o začetku postopka:

                           (a)

                           visoka najnižja višina ponudbe;

                           (b)

                           zahteva po priključitvi na napetost 110 kV ali več;

                           (c)

                           nezmožnost združitve obremenitev;

                           (d)

                           nevračilo oportunitetnih stroškov;

                           (e)

                           zelo veliko število preskusov;

                           (f)

                           zahteva za nakup električne energije za celotno trajanje pogodbe;

                           (g)

                           najdaljše trajanje dispečiranja in obdobja nedostopnosti ni določeno ter

                           (h)

                           izvajalci prilagajanja odjema nimajo možnosti vrnitve na trg, njihov vzorec porabe pa se lahko sčasoma spremeni.

         (b)   Čezmejno sodelovanje

               (59)

               Nekateri sodelujoči so menili, da bi morale načeloma imeti možnost sodelovanja v rezervi vse morebitne zmogljivosti, večina sodelujočih pa čezmejnemu sodelovanju v rezervi ni bila naklonjena. Po njihovem mnenju bi bilo treba tuje zmogljivosti izčrpati pred dispečiranjem rezerve in se jih ne bi smelo rezervirati kot rešitev v skrajnem primeru, kot je rezervna zmogljivost. Omogočanje zunanjim zmogljivostim, da sodelujejo v rezervi, lahko zato vodi do neustreznih spodbud. Poleg tega bi bilo treba, da bi se bilo mogoče zanesti na tuje zmogljivosti, rezervirati zmogljivosti povezave, zaradi česar bi se zmanjšala razpoložljiva zmogljivost v času, ko se rezerva še ne bi dispečirala, to pa bi negativno vplivalo na čezmejno trgovino.

         4.2.4   Pripombe glede izogibanja neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

               (60)

               Komisija je prejela nekaj pripomb glede potrebe po opredelitvi vrednosti nezadostnega napajanja, uporabi te vrednosti kot zgornje meje cen znotraj dne in določitvi stroškov izravnave. Vendar so bili odzivi glede tega različni. Nekateri sodelujoči so poudarili, da bi bilo treba opredeliti vrednost nezadostnega napajanja ter to oceno pripravljenosti potrošnikov, da plačajo za zanesljivost oskrbe, uvesti v zasnovo trga. Drugi udeleženci na trgu pa so poudarili dejstvo, da bi visoki stroški izravnave, kot so trenutno opredeljeni v predlagani zasnovi, udeležence na trgu spodbudili k uravnoteženju ne glede na dejansko raven vrednosti nezadostnega napajanja.

         5.   PRIPOMBE NEMČIJE

               (61)

               V tem oddelku so povzete pripombe Nemčije z dne 17. maja 2017 (oddelek 5.1) in 14. julija 2017 (oddelek 5.2).

               (62)

               Nemčija je te pripombe predložila pred zavezami, opisanimi v oddelku 6.

         5.1   Pripombe glede sklepa o začetku postopka

               (63)

               Nemčija se je z dopisom z dne 17. maja 2017 odzvala na sklep Komisije o začetku postopka. Predložitev Nemčije je sestavljena iz dveh delov, in sicer so v prvem delu opisani splošni cilji Nemčije in Komisije v zvezi s trgi z električno energijo in način, kako se rezervna zmogljivost ujema s temi cilji. V drugem delu pa so obravnavani konkretni pomisleki, ki jih je Komisija izrazila glede skladnosti predlagane sheme s pravili o državni pomoči. V tem oddelku je povzet drugi del predložitve Nemčije, ki je neposredno povezan s postopkom, ki ga je Komisija začela v skladu s členom 108(2) Pogodbe.

               (64)

               Nemčija je na splošno menila, da je rezervna zmogljivost majhen, vendar učinkovit ukrep, ki spremlja trenutni energetski prehod v Nemčiji. Poudarila je, da ukrep ne vpliva na delovanje trga. Pojasnila je tudi, da točni in matematični izračun velikosti rezerve ni mogoč.

         5.1.1   Pripombe glede potrebnosti

               (65)

               Glede potrebnosti je v nemški predložitvi poudarjeno, da je rezervna zmogljivost v nasprotju z mehanizmom električne zmogljivosti na ravni celotnega trga zasnovana za obravnavanje izjemnih okoliščin, ki nastanejo le v primeru razvoja razumnega najslabšega možnega scenarija. Pripisovanje verjetnosti razvoju najslabšega možnega scenarija ali predpostavkam, na katerih ta scenarij temelji, je težko in praviloma manj natančno od verjetnostnega modeliranja učinkov več scenarijev, kot se uporablja za mehanizme na ravni celotnega trga.

               (66)

               Nemčija je v zvezi s predpostavkami, na katerih temelji njen razumni najslabši možni scenarij, pojasnila, da je predpostavka glede umika 10 GW dodatne konvencionalne proizvodne zmogljivosti s trga do leta 2020 previdna ocena. V podporo tej trditvi je poudarila, da je Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: ENTSO-E) svojo napoved o skupni razpoložljivi zmogljivosti konvencionalnih elektrarn za leto 2020 med letoma 2013 in 2015 popravila navzdol z – 35 GW na – 41 GW.

               (67)

               Kar zadeva predpostavko glede goljufije pri izravnavi, bo po trditvah Nemčije prihodnja zakonodaja verjetno zmanjšala verjetnost, da se ponovi velika goljufija, vendar ni mogoče popolnoma izključiti, da se goljufija pri izravnavi ne bo ponovila.

               (68)

               Kar zadeva pomisleke Komisije glede odsotnosti analize stroškov in koristi, na kateri bi temeljila gospodarska smotrnost rezerve, je Nemčija pojasnila, da je koristi rezerve težko izračunati, saj je njena funkcija obravnavanje nepredvidenih okoliščin, za katere ni znano, kakšne so in kako pogosto se bodo pojavile.

               (69)

               Nemčija je poleg tega navedla, da nadalje razvija postopek spremljanja zanesljivosti oskrbe.

               (70)

               Glede trajanja ukrepa je Nemčija poudarila, da energetski zakon določa redno ponovno izračunavanje nadaljnje potrebe po rezervi in vsebuje določbo, ki dovoljuje uporabo rezervne zmogljivosti le, ko Komisija odobri ukrep kot združljiv s pravili o državni pomoči, in za tako dolgo, kot ga Komisija odobri za združljivega z navedenimi pravili.

         5.1.2   Pripombe glede ustreznosti

               (71)

               Kar zadeva spremenljive stroške, je Nemčija pojasnila, da je razlog za ločeno nadomestilo stroškov za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z gorivom enaka obravnava elektrarn v omrežni rezervi in tistih zunaj nje. Elektrarne v omrežni rezervi so morda te stroške že imele povrnjene in imajo zato prednost v primerjavi z drugimi udeleženci.

               (72)

               Nemčija je pojasnila tudi, da pričakuje, da bodo spremenljivi stroški nizki v primerjavi s fiksnimi stroški ohranjanja operativnosti in razpoložljivosti obrata.

               (73)

               Kar zadeva sodelovanje prilagajanja odjema, je Nemčija pojasnila, da upoštevanje načela strogega ločevanja med trgom in rezervo pomeni, da prilagajanju odjema ne bi smelo biti dovoljeno sodelovati v rezervni zmogljivosti, temveč bi moral biti namesto tega v celoti na voljo trgu.

               (74)

               Kar zadeva čezmejno sodelovanje, je Nemčija ugovarjala stališču Komisije v sklepu o začetku postopka, da bi bilo treba dovoliti čezmejno sodelovanje. Poudarila je, da koncepta zmanjšanja zmogljivosti, kot ga je Komisija predlagala v uvodni izjavi 146 sklepa o začetku postopka, trenutno ni mogoče uporabiti za strateške rezerve, ki se aktivirajo šele, ko se izčrpajo vsi viri na tržni osnovi. To je zlasti zaradi dejstva, da se tokovi, ki potekajo skozi te povezovalne daljnovode, določijo z uporabo algoritma za spajanje trgov in torej Nemčija ne vpliva nanje.

         5.1.3   Pripombe glede učinka na konkurenco in trgovino

               (75)

               Nemčija se je strinjala s pripombo Komisije, da bi bilo treba stranke, odgovorne za izravnavo, spodbuditi k temu, da vedno ohranjajo svoje položaje v ravnovesju in da zanje nikoli ne bi smelo biti finančno ugodno, da se za ponovno vzpostavitev svojega ravnovesja zanašajo na operaterje prenosnih sistemov. Pojasnila je, da so zaradi tega stroški izravnave v času aktivacije rezervne zmogljivosti določeni na dvakratni vrednosti tehnične omejitve cen na trgu znotraj dneva.

         5.2   Odgovor Nemčije na pripombe zainteresiranih strani

               (76)

               Nemčija je 14. julija 2017 odgovorila na pripombe zainteresiranih strani, kot jih je posredovala Komisija. Svoj odgovor je razdelila na splošne pripombe ter pripombe v zvezi s potrebnostjo sheme, njenimi pravili za upravičenost in njeno odprtostjo za tuje zmogljivosti.

         5.2.1   Splošne pripombe

               (77)

               Nemčija je na splošno ugotovila, da so pripombe glede sheme in njene zasnove na splošno pozitivno naravnane, pri čemer je opozorila na zelo majhno število sodelujočih, ki shemi nasprotujejo v celoti.

         5.2.2   Pripombe glede potrebnosti rezerve

               (78)

               Nemčija je opozorila na večino sodelujočih, po mnenju katerih je rezervna zmogljivost koristen instrument zavarovanja med energetskim prehodom, ki poteka v Nemčiji. Poudarila je, da so le štirje od 22 sodelujočih nasprotovali izvajanju rezervne zmogljivosti, od teh štirih pa sta le dva dejansko utemeljila, zakaj bi bilo treba namesto tega uporabiti mehanizem električne zmogljivosti na ravni celotnega trga.

         5.2.3   Pripombe glede upravičenosti (prilagajanje odjema in tuja zmogljivost)

               (79)

               Nemčija je poudarila, da so pripombe v zvezi s tem skoraj izključno povezane s sodelovanjem prilagajanja odjema. Njen odgovor se je nanašal na glavna vprašanja ali želje, ki so jih izrazili različni izvajalci prilagajanja odjema in združevalci. Glede na to, da se je Nemčija strinjala s spremembo skoraj vseh spornih pogojev za sodelovanje prilagajanja odjema, bo to vprašanje podrobno obravnavano v oddelku 6 o zavezah Nemčije.

               (80)

               Nemčija je poleg tega iz prejetih odgovorov sklepala, da se večina sodelujočih z njo strinja, da je sodelovanje tuje zmogljivosti težko izvedljivo v praksi in da glede na cilj, za katerega si prizadeva rezervna zmogljivost, in njeno zasnovo nima velike dodane vrednosti. Poudarila je, da trije sodelujoči, ki podpirajo čezmejno sodelovanje, niso predložili konkretnih predlogov o njegovi izvedbi v praksi.

         6.   ZAVEZE NEMČIJE

               (81)

               Nemčija je po nadaljnji preiskavi Komisije in pripombah, prejetih od zainteresiranih strani, izrazila pripravljenost, da spremeni nekatere točke pogojev, ki urejajo rezervno zmogljivost, in s tem odpravi preostale pomisleke.

               (82)

               Prvič, Nemčija se je zavezala, da bo pregledala pravila o povračilu spremenljivih stroškov. Ne bo jih več povrnila, zato se za imetnike zmogljivosti, ki bodo predložili ponudbo za sodelovanje v rezervni zmogljivosti, pričakuje, da bodo vključili svoje fiksne in spremenljive stroške. To pomeni, da bo treba oceniti, kolikokrat se bo rezervna zmogljivost dispečirala.

               (83)

               Drugič, glede prilagajanja odjema se je Nemčija zavezala, da bo spremenila shemo pomoči, kot sledi (10):

                           (a)

                           lahko bodo sodelovale obremenitve, povezane v srednjenapetostna omrežja, s čimer se znatno poveča število morebitnih ponudnikov prilagajanja odjema;

                           (b)

                           dovoljeno bo združevanje obremenitev (tj. združevanje različnih obremenitev v en produkt prilagajanja odjema), kar omogoča boljšo in učinkovitejšo storitev prilagajanja odjema in močno olajša sodelovanje prilagajanja odjema;

                           (c)

                           manjše obremenitve lahko posamično lažje sodelujejo zaradi zmanjšanja najmanjše velikosti z 10 MW na 5 MW;

                           (d)

                           obveznost glede nakupa vse energije dve leti vnaprej je bila skrajšana na šest mesecev, zaradi česar je udeležba za ponudnike prilagajanja odjema manj tvegana in cenejša (11);

                           (e)

                           število preskusov se je zmanjšalo z dvanajst na dva letno. Glede na to, da so preskusi za ponudnike prilagajanja odjema razmeroma dragi (visoki spremenljivi stroški pri posamezni aktivaciji), naj bi to ponudnikom prilagajanja odjema omogočilo, da na razpisu predložijo konkurenčnejše ponudbe ter s tem tudi povečajo konkurenčni pritisk na razpisu;

                           (f)

                           v rezervni zmogljivosti lahko sodelujejo le neprilagodljive obremenitve, kar se bo zagotovilo z zahtevo, da obremenitve v prekinljivi shemi iz odloka o pogodbeno odklopljivih bremenih ali na izravnalnem trgu niso sodelovale v zadnjih 36 mesecih, in

                           (g)

                           izvajalci prilagajanja odjema lahko sodelujejo omejeno obdobje, da bi bili spodbujeni h končni prodaji prilagodljivosti neposredno na trgu z električno energijo. Po sodelovanju v rezervi (dve leti ali štiri leta po enoletnem obdobju mirovanja) lahko sodelujejo na trgu (ne pa v podporni prekinljivi shemi iz odloka o pogodbeno odklopljivih bremenih). Izvajalci se morajo glede tega, v kateri od dveh ureditev (dve leti ali štiri leta z obdobjem mirovanja) nameravajo sodelovati, odločiti pred sodelovanjem na razpisu.

               (84)

               Tretjič, Nemčija se je zavezala, da bo pregledala metodologijo za izračun razumnega najslabšega možnega scenarija, da bo izražal stanje ocenjevanja zadostnosti proizvodnje. Ta pregled bo vključeval izračun standarda zanesljivosti, ki upošteva širše družbene stroške in koristi dodatne stopnje zanesljivosti oskrbe. Zavezala se je tudi, da bo to spremenjeno metodologijo in standard zanesljivosti uporabila pri določanju potrebnosti in velikosti rezervne zmogljivosti za prvo obdobje dobave.

               (85)

               Četrtič, Nemčija se je zavezala, da bo obseg rezerve omejila na največ 2 GW za tri obdobja dobave.

               (86)

               Petič, Nemčija se je zavezala, da bo predpostavko iz razumnega najslabšega možnega scenarija, povezano z goljufijo pri izravnavi, zmanjšala z 2,5 GW na 1 GW. Po njenem mnenju to izraža dejstvo, da so bile s Strommarktgesetz (12) sprejete ureditve, s katerimi se bo goljufija popolnoma preprečila ali pa vsaj zmanjšala. Kljub temu je glede goljufije še vedno prisotna negotovost, zato je treba zaradi zanesljivosti oskrbe ohraniti ukrep za primer goljufije pri izravnavi. Nemčija je poleg tega navedla, da bo zaradi števila obvestil o nameri glede prenehanja obratovanja, ki jih je nemški regulativni organ za energijo prejel od operaterjev konvencionalnih elektrarn, spremenila predpostavko iz razumnega najslabšega scenarija, povezano z razpoložljivostjo teh elektrarn. Predvideva, da se bo sedanja stopnja obveščanja o prenehanju obratovanja nadaljevala, kar pomeni dodatna 2 GW manj. Te spremenjene predpostavke bodo del spremenjene presoje ustreznosti iz uvodne izjave 84.

         7.   OCENA UKREPA

   7.1   Obstoj pomoči

               (87)

               Kot je pojasnjeno v oddelku 3, je Komisija v sklepu o začetku postopka predhodno sklenila, da rezervna zmogljivost pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

               (88)

               Nemčija je trdila, da je treba plačila na podlagi rezervne zmogljivosti šteti za nadomestilo za storitev splošnega gospodarskega pomena, ki izpolnjuje vse pogoje iz sodbe v zadevi Altmark in zato ne pomeni državne pomoči, vendar je Komisija dvomila, da sta prvo in četrto merilo iz navedene sodbe izpolnjeni.

               (89)

               Komisija je glede prvega merila v sodbi iz zadeve Altmark v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke, povezane s skladnostjo sheme z Direktivo 2009/72/ES. Zlasti bi lahko bila shema diskriminatorna, saj se zdi, da dejansko izključuje izvajalce prilagajanja odjema in pravno izključuje tuje ponudnike zmogljivosti iz sodelovanja v rezervi. Izrazila je tudi pomisleke, ali je shema potrebna za zanesljivost oskrbe z električno energijo v Nemčiji in ali bi zato lahko bila utemeljena ob upoštevanju cilja zagotavljanja zanesljivosti oskrbe. V sklepu o začetku postopka je spomnila še, da so lahko storitve splošnega gospodarskega pomena upravičene le, kadar se dokaže, da trg ni mogel zadostiti potrebam, in da se je zaradi odsotnosti pomembnih reform trga ravno to zgodilo v Nemčiji.

               (90)

               Komisija je dvomila tudi, da je zaradi navedene domnevne diskriminacije izpolnjeno četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark. Opozarja, da so bili nekateri dvomi iz sklepa o začetku postopka odpravljeni, drugi pa so še vedno prisotni.

               (91)

               Prvič, Komisija je seznanjena z izboljšanimi zahtevami za upravičenost za izvajalce prilagajanja odjema, kot so predstavljene in ocenjene v uvodni izjavi 83 in uvodnih izjavah od 118 do 122. S temi spremembami se bo odpravila diskriminacija med ponudniki prilagajanja odjema in drugimi ponudniki zmogljivosti. Poleg tega se bo zaradi tega povečalo število morebitnih udeležencev ter s tem konkurenčni pritisk in sorazmerno nadomestilo na razpisu.

               (92)

               Drugič, Komisija meni, da je lahko izključitev tuje udeležbe upravičena, ker bo v izjemnih primerih, v katerih se aktivira rezervna zmogljivost, tuja zmogljivost že v celoti izkoriščena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 125.

               (93)

               Tretjič, Komisija je seznanjena z izboljšavami presoje potrebnosti iz uvodnih izjav 84 in 85, ki jih je izvedla Nemčija in so ocenjene v oddelku 7.3.2. Poudarja, da je presoja potrebnosti, ki zagotavlja realističen vpogled v verjetnost izjemnih dogodkov, pomembna zaradi omogočanja pravilne ocene obsega ukrepa.

               (94)

               Vendar Komisija še vedno dvomi, da se lahko ta ukrep šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena. Opozarja, da je opredelitev za storitev splošnega gospodarskega pomena mogoča le, če trg ne more zagotoviti potrebne stopnje zanesljivosti oskrbe. Ne bi bilo ustrezno, da bi se kot storitev splošnega gospodarskega pomena opredelila dejavnost, ki jo je mogoče zagotoviti v običajnih tržnih razmerah. Da bi se ocenilo, ali lahko trg zagotovi storitev, se upoštevajo tudi morebitne spremembe delovanja trga.

               (95)

               Komisija opozarja, da Nemčija predvideva izvedbo več reform trga in infrastrukturnih projektov v prihodnjih letih, vendar je na trgu z električno energijo še naprej prisotno pomembno nedelovanje trga, ki ni bilo obravnavano. Obstajajo na primer pomembna regionalna neravnovesja v ponudbi električne energije in povpraševanju po njej, ki jih povzročajo ozka grla v prenosnih omrežjih sever-jug ter različni trendi pri ponudbi in povpraševanju med severno in južno Nemčijo, kar je zlasti posledica nadaljnjega proizvodnje velikih količin električne energije iz vetrnih elektrarn v severni Nemčiji in odločitve o zaprtju jedrskih elektrarn, ki vpliva zlasti na južno Nemčijo. Regionalna neravnovesja zato še stopnjujejo težavo nemškega trga glede denarnega primanjkljaja, zlasti za zmogljivosti na področju električne energije v južni Nemčiji, kjer so cene običajno nižje, kot bi bile, če bi bilo regionalno pomanjkanje v celoti zajeto pri oblikovanju cen. V južni Nemčiji zato obstaja tveganje, da se bo zmogljivost, ki bi lahko bila dobičkonosna v popolnoma delujočem trgu in bo morda potrebna po postopnem opuščanju jedrske energije, umaknila s trga. To stanje prispeva k večjemu tveganju za zanesljivost oskrbe.

               (96)

               Poleg tega Komisija ugotavlja, da bi moralo običajno delovanje trga z električno energijo sprožiti potrebne naložbe za kritje povpraševanja. Nemčija sprejema ukrepe za izboljšanje delovanja trga, na primer z izboljšanjem cenovnih signalov, da bi bile naložbe v prilagodljive zmogljivosti donosnejše. Komisija pozdravlja te ukrepe in meni, da bodo v prihodnosti verjetno spodbudili več naložb v zmogljivost. Hkrati bo potreben čas, da bodo imele te reforme oprijemljive učinke na trg, njihov natančen učinek na stanje glede zanesljivosti oskrbe v Nemčiji pa je težko predvideti. Vsekakor trg glede na današnje stanje ne more v celoti zagotoviti potrebne stopnje zanesljivosti oskrbe s sprožitvijo potrebnih naložb v prilagodljivo zmogljivost.

               (97)

               Komisija ponovno poudarja, da dokler se trgu v največjem možnem obsegu ne omogoči doseganje zaželenega cilja politike, tj. zanesljivosti oskrbe, storitev splošnega gospodarskega pomena ne more biti upravičena. Zato meni, da ukrep morda ne pomeni dejansko storitev splošnega gospodarskega pomena in da zato ni mogoče izključiti, da daje prednost svojim upravičencem.

               (98)

               Komisija nasprotno v skladu s sklepom o začetku postopka ugotavlja, da se ukrep financira iz državnih sredstev in da ga je mogoče glede na zakonodajne določbe iz člena 13e energetskega zakona pripisati državi. Shemo je namreč razvila nemška država, ki z zakonom določa, da se lahko stroški sheme prenesejo na vse potrošnike z zvišanjem omrežnin. Na podlagi sodbe v zadevi Vent de Colére so zato prisotna državna sredstva, shemo pa je mogoče pripisati državi. Poleg tega odlok o rezervni zmogljivosti določa, da operaterji prenosnih sistemov od svojih stroškov odbijejo prihodke, ki jih prejmejo prek sheme. To pomeni, da je država tista, ki operaterjem prenosnih sistemov z zakonom določa, da dodelijo in zberejo potrebna sredstva. Sredstva se ustvarijo z odlokom o rezervni zmogljivosti, operaterji prenosnih omrežij pa jih upravljajo skupaj. Zato so vedno pod vplivom javnih organov. Ker se mehanizem financiranja in zakonodaja od sklepa o začetku postopka v zvezi s tem nista spremenila, Komisija potrjuje predhodno ugotovitev iz sklepa o začetku postopka, da se shema financira iz državnih sredstev in da jo je mogoče pripisati državi.

               (99)

               Komisija v skladu s sklepom o začetku postopka meni tudi, da bi lahko ukrep vplival na konkurenco in trgovino na trgu z električno energijo, saj je nemški trg z električno energijo odprt za konkurenco in povezan s sosednjimi trgi z električno energijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 33.

               (100)

               Ker ni mogoče izključiti, da shema dodeljuje prednost svojim upravičencem in da so izpolnjeni drugi pogoji za obstoj pomoči, Komisija ne more izključiti, da ta shema pomeni pomoč, in tako nadaljuje presojo njene združljivosti.

         7.2   Zakonitost pomoči

               (101)

               Nemčija je shemo pomoči priglasila Komisiji, vendar je še ni začela izvajati. Tako je izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) Pogodbe.

         7.3   Združljivost pomoči z notranjim trgom

               (102)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da je rezervna zmogljivost shema pomoči, ki naj bi zagotovila zadostnost proizvodnje in zanesljivost oskrbe z električno energijo ter zato spada na področje uporabe oddelka 3.9 smernic za obdobje 2014–2020, ki določa pogoje, pod katerimi se lahko pomoč za zadostnost proizvodnje šteje za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe. Ukrep za zadostnost proizvodnje je združljiv, če so izpolnjena naslednja merila za združljivost iz odstavka 27 smernic za obdobje 2014–2020: (13)

                           (a)

                           prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa (oddelek 7.3.1);

                           (b)

                           potreba po posredovanju države (oddelek 7.3.2);

                           (c)

                           ustreznost (oddelek 7.3.3);

                           (d)

                           spodbujevalni učinek (oddelek 7.3.4);

                           (e)

                           sorazmernost (oddelek 7.3.5);

                           (f)

                           izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino (oddelek 7.3.6) in

                           (g)

                           preglednost (oddelek 7.3.7).

         7.3.1   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

               (103)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno ugotovila, da je cilj rezervne zmogljivosti odpraviti pomisleke glede zanesljivosti oskrbe z električno energijo. Zainteresirane strani je pozvala, naj predložijo pripombe glede predhodne ugotovitve, ki je povezana z odstavkom 220 smernic za obdobje 2014–2020, in sicer, da je za rezervno zmogljivost malo verjetno, da bi ogrozila cilj postopne odprave okolju škodljivih subvencij in da bi bilo treba obravnavati predvsem alternativne načine doseganja zadostnosti proizvodnje, ki nimajo teh negativnih vplivov na okolje (14).

               (104)

               Komisija ni prejela pripomb v zvezi s tem vprašanjem in zato še vedno meni, da je za rezervno zmogljivost malo verjetno, da bi ogrozila cilj postopne odprave okolju škodljivih subvencij, saj je potrebna in dopolnjuje trenutna prizadevanja Nemčije za upravljanje energetskega prehoda na bolj trajnostno mešanico virov energije.

               (105)

               Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da zanesljivost oskrbe v obliki rezervne zmogljivosti za obvladovanje nepričakovanih primerov pomanjkanja pomeni cilj splošnega interesa, h kateremu prispeva rezervna zmogljivost.

         7.3.2   Potreba po posredovanju države

               (106)

               Ključna zahteva smernic za obdobje 2014–2020 je, da se potrebnost ukrepa dokaže na podlagi t. i. presoje ustreznosti. Kot je navedeno v uvodni izjavi 35, je imela Komisija v sklepu o začetku postopka pomisleke glede potrebnosti ukrepa zaradi:

                           (a)

                           odsotnosti temeljnih parametrov, ki so potrebni za objektiviziranje ukrepa (zlasti gospodarskega kazalnika vrednosti nezadostnega napajanja in standarda zanesljivosti), in

                           (b)

                           dvomov o razumnosti nekaterih predpostavk v najslabšem možnem scenariju.

               (107)

               Kot je navedeno v oddelku 6, se je Nemčija zavezala, da bo odpravila te pomisleke z izboljšanjem svoje metodologije presoje ustreznosti in pregledom predpostavk.

               (108)

               Komisija se je seznanila z zavezo Nemčije, da bo pregledala svojo metodologijo za izračun potrebnosti rezervne zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi 84. Komisija meni, da bo mogoče s pregledom metodologije, ki se bo za izračun učinkov najslabšega možnega scenarija uporabljala od drugega razpisa, objektivneje določiti potrebo po rezervni zmogljivosti in njeni velikosti v prihodnosti. Zlasti pozdravlja izračun standarda zanesljivosti kot ekonomskega merila za zanesljivost oskrbe, ki omogoča analizo stroškov in koristi dodatne zaščite pred tveganji za zanesljivost oskrbe. Ugotavlja, da se Nemčija ni zavezala, da bo uporabila metriko vrednosti nezadostnega napajanja za izračun pripravljenosti potrošnikov, da plačajo za zanesljivost oskrbe, vendar pa se je zavezala, da bo izračunala širše ekonomske družbene učinke rezervne zmogljivosti. Cilj teh izračunov je preprečiti drago čezmerno naročanje zmogljivosti. S tem bi se moralo preprečiti, da država kupi raven „zavarovanja“, ki presega pripravljenost potrošnikov, da plačajo za zanesljivost oskrbe. Komisija meni, da bo pristop, h kateremu se je zavezala Nemčija, preprečil drago čezmerno naročanje zmogljivosti.

               (109)

               Kar zadeva temeljne predpostavke najslabšega možnega scenarija, se je Komisija seznanila z zavezo Nemčije, da bo zmanjšala obseg ukrepa za morebitni primer goljufije pri izravnavi, kot je navedeno v uvodni izjavi 86. Komisija priznava, da je goljufija pri izravnavi najverjetnejša, ko je oskrba majhna in so cene visoke. Vendar se ji zaradi priprave zakonodaje, ki bo otežila tako goljufijo, zdi razumno zmanjšati obseg predpostavke. Komisija priznava tudi povečanje pričakovanih domačih umikov konvencionalne proizvodnje s trga glede na najnovejše informacije o umikih, kot so bile sporočene nemškemu regulativnemu organu za energijo. Ti podatki dokazujejo, da je bil v obdobju med pripravo razumnega najslabšega možnega scenarija, ki je bil sporočen Komisiji pred sklepom o začetku postopka (tj. novembrom 2016), in septembrom 2017 nemškemu regulativnemu organu za energijo sporočen umik dodatnega 1,4 GW. To je precejšnje povečanje v primerjavi s pričakovano stopnjo umika, predvideno v razumnem najslabšem možnem scenariju, ki je temeljil na stopnji umika 670 MW letno, poleg osnovnega scenarija ENTSO-E. Komisija zato meni, da se ji glede na predložene dokaze zdi razumno predpostavko popraviti navzgor.

               (110)

               Komisija ugotavlja, da lahko določanje velikosti strateške rezerve temelji na izračunu iz razumnega najslabšega možnega scenarija, če tak izračun upošteva stroške dodatne zaščite glede na njegove družbene koristi. Ugotavlja, da bo rezervna zmogljivost na podlagi zavez Nemčije skladna s tem pristopom.

               (111)

               Komisija je glede trajanja sheme v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede odsotnosti končnega datuma. Ugotavlja, da je Nemčija navedla, da se bodo presoje ustreznosti izvedle vsaki dve leti, da bi se ugotovilo, ali še obstaja potreba po rezervni zmogljivosti. Nemčija poudarja, da bo velikost rezervne zmogljivosti prilagojena na podlagi teh izračunov.

               (112)

               Komisija meni, da bo spremenjena presoja ustreznosti primerna za določitev potrebe po rezervni zmogljivosti in njene velikosti ter da je bila dokazana potrebnost rezerve.

               (113)

               Komisija ponovno poudarja svoje trditve iz sklepa o začetku postopka (15), da so strateške rezerve primerni začasni ukrepi, na primer za spremljanje reform trga, dokler trg ne deluje pravilno in se udeleženci na trgu ne seznanijo z njegovim delovanjem.

               (114)

               Komisija na podlagi teh premislekov omejuje svojo odobritev na šest let, tj. tri zaporedna dveletna obdobja dobave od prvega naročila, ki bo oddano 1. oktobra 2019, pa do konca tretjega obdobja dobave 30. septembra 2025.

         7.3.3   Ustreznost

               (115)

               Komisija je glede ustreznosti rezervne zmogljivosti v sklepu o začetku postopka izrazila dvome glede ločenega nadomestila spremenljivih stroškov v primeru aktivacije rezerve in pravil za upravičenost.

         7.3.3.1   Ločeno nadomestilo spremenljivih stroškov

               (116)

               Komisija je glede ločenega nadomestila spremenljivih stroškov v primeru aktivacije rezerve izrazila pomisleke, ali vse kategorije stroškov, za katere je predvideno tako ločeno nadomestilo, pomenijo spremenljive stroške. Opozorila je, da če bi se ti stroški povrnili ločeno in neodvisno od javnega razpisa, bi to pomenilo, da ne bi bilo konkurenčnega postopka, s katerim bi se zagotovilo, da bi bili ti stroški omejeni na najnižji potrebni znesek.

               (117)

               Komisija se je seznanila z zavezo Nemčije, da bo izključila ločeno povračilo spremenljivih stroškov za vse udeležence, kot je navedeno v uvodni izjavi 82. Pričakuje, da bo zaradi te spremembe na razpisu večja konkurenca, saj so udeleženci razpisa spodbujeni, da v svojo ponudbo vključijo vse svoje stroške. Glede na to, da spremenljivi stroški nastanejo le pri dispečiranju rezerve, bodo morali udeleženci pri ocenjevanju svojih spremenljivih stroškov predvideti, kolikokrat bo aktivirana rezervna zmogljivost. Komisija ugotavlja, da se stroški zanesljive oskrbe z gorivom ne povrnejo več ločeno, kar pomeni, da je ta stroškovni element vključen v konkurenčni postopek in da bodo vsi morebitni ponudniki zmogljivosti obravnavani enako. Zato meni, da so bili njeni pomisleki v zvezi s tem ustrezno odpravljeni.

         7.3.3.2   Merila za upravičenost

      Sodelovanje prilagajanja odjema

               (118)

               Glede meril za upravičenost v zvezi z rezervno zmogljivostjo je Komisijo skrbelo, da bi lahko bilo prilagajanje odjema zaradi več zahtev za udeležbo postavljeno v slabši položaj v primerjavi z objekti za proizvodnjo električne energije in bi bilo zato dejansko izključeno iz sodelovanja v rezervi.

               (119)

               Komisija se je seznanila z zavezami Nemčije glede tega vprašanja, kot so navedene v uvodni izjavi 83, in meni, da spremenjeni pogoji, ki urejajo sodelovanje izvajalcev prilagajanja odjema, zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za ponudnike prilagajanja odjema in druge ponudnike zmogljivosti.

               (120)

               Zaveze so izboljšale konkurenčni položaj ponudnikov prilagajanja odjema na dva pomembna načina. Prvi sklop obveznosti razširja merila za upravičenost za obremenitve, ki sicer ne bi mogle sodelovati na podlagi prvotno priglašenih pogojev. To velja za manjše obremenitve (od 5 do 10 MW), za obremenitve, ki so za aktivnost potrebovale združevalca, in obremenitve, ki niso priključene na prenosno omrežje, temveč na srednjenapetostno omrežje. Z drugim sklopom zavez je sodelovanje ponudnikov prilagajanja odjema v rezervni zmogljivosti finančno privlačnejše in manj tvegano. Zlasti so se z zmanjšanjem največjega števila preskusov in skrajšanjem obdobja, za katero morajo ponudniki prilagajanja odjema električno energijo kupiti vnaprej, znižali pričakovani stroški ponudnikov prilagajanja odjema in morda povečala njihova konkurenčnost proizvodnji na razpisu.

               (121)

               Te spremembe prilagajanju odjema omogočajo enakovredno konkuriranje proizvodnji, zato se Komisija strinja, da za ponudnike prilagajanja odjema veljajo določene omejitve. Zlasti določba, ki omejuje sodelovanje prilagajanja odjema le na neprilagodljive ponudnike prilagajanja odjema, naj bi preprečila, da se obstoječi prilagodljivi viri, ki svojo prilagodljivost že ponujajo na trgu, umaknejo s trga zaradi rezervne zmogljivosti. Komisija meni, da ta določba preprečuje, da bi se prilagodljive obremenitve umaknile s trga zaradi pridružitve rezervni zmogljivosti, in hkrati zagotavlja, da neprilagodljive obremenitve postanejo prilagodljive. Podobno je upravičena omejitev trajanja sodelovanja, saj bo zmogljivost prilagajanja odjema, ki je postala prilagodljiva, spodbudila, da po umiku iz rezervne zmogljivosti postane dejavna na trgu z električno energijo, kar lahko dolgoročno zmanjša potrebo po rezervni zmogljivosti.

               (122)

               Komisija na podlagi teh premislekov meni, da so bili njeni pomisleki v zvezi z dejansko diskriminacijo izvajalcev prilagajanja odjema v rezervni zmogljivosti odpravljeni.

      Sodelovanje tuje zmogljivosti

               (123)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome in pozvala k predložitvi pripomb glede izključitve tuje proizvodnje. Nemški organi so v okviru razprave pred priglasitvijo, ki je potekala pred sklepom o začetku postopka, pojasnili, da sta za izključitev tujih zmogljivosti dva glavna razloga. Prvič, če bi se tujim ponudnikom zmogljivosti dovolilo sodelovanje, bi bilo treba rezervirati zmogljivosti medsebojnih povezav. Drugič, če bi se tuja zmogljivost rezervirala za rezervno zmogljivost, ta zmogljivost ne bi mogla proizvajati ali prodajati energije na domačem trgu in bi morala biti izključno na voljo nemškim operaterjem prenosnih sistemov.

               (124)

               Komisija ugotavlja, da udeleženci na trgu v svojih odzivih na sklep o začetku postopka niso predložili novih trditev. Čeprav sta dva sodelujoča poudarila, da bi morali biti načeloma vsi mehanizmi električne zmogljivosti odprti za tujo udeležbo, nista predložila trditev glede tega, zakaj bi prišlo do izkrivljanja trga ali kako bi se lahko to sodelovanje učinkovito organiziralo.

               (125)

               Prvič, Komisija meni, da v pomanjkanju, zaradi katerega se sproži rezervna zmogljivost, ni dodane vrednosti, saj bi se takrat vsekakor celotna zmogljivost medsebojnih povezav uporabila za uvoz. Drugič, zasnova sheme zagotavlja, da je rezervna zmogljivost v celoti izključena s trga, zato ne bo izkrivljala niti kratkoročnega delovanja trga niti dolgoročnih naložbenih signalov. S tem se zagotavlja tudi, da rezerva ne vpliva na tuje zmogljivosti, tako da ni razlogov za sodelovanje tujih zmogljivosti za odpravo izkrivljanj, kot bi bilo na primer pri mehanizmu električne zmogljivosti na ravni celotnega trga. Komisija zato meni, da je ustrezno, da lahko v rezervni zmogljivosti sodeluje le domača zmogljivost.

               (126)

               Komisija na podlagi teh premislekov rezervno zmogljivost šteje za ustrezno za doseganje cilja skupnega interesa.

         7.3.4   Spodbujevalni učinek

               (127)

               V sklepu o začetku postopka je bilo ugotovljeno, da ima rezervna zmogljivost spodbujevalni učinek, ki bo spremenil ravnanje njenih upravičencev. Ker Komisija v zvezi s tem ni prejela nobenih pripomb tretjih oseb, potrjuje to ugotovitev.

         7.3.5   Sorazmernost

               (128)

               Komisija je glede sorazmernosti ukrepa v sklepu o začetku postopka ponovno izrazila pomisleke v zvezi z omejevalnimi zahtevami za upravičenost. Če bi bile možnosti za sodelovanje pri razpisu po nepotrebnem omejene, pomoč morda ne bi bila omejena na najmanjšo potrebno.

               (129)

               Poleg tega je treba pri zagotavljanju, da se ne dodeli pomoč, večja od potrebne, dokazati, da je dodatna zmogljivost v obliki strateške rezerve ekonomsko smiselna in izraža pripravljenost potrošnikov, da plačajo za zmogljivost. Prav tako je treba rezervo po izvedbi reform trga in večji gotovosti učinka energetskega prehoda, ki trenutno poteka, na zmogljivost postopno opustiti.

               (130)

               Pomisleki Komisije so bili odpravljeni z zavezami Nemčije iz oddelka 6. Komisija zlasti ugotavlja, da se bo z izboljšanimi možnostmi sodelovanja za ponudnike prilagajanja odjema zagotovil konkurenčen razpis in s tem sorazmeren znesek pomoči. Meni tudi, da se bo s spremenjeno presojo ustreznosti zagotovilo, da se bo naročila sorazmerna količina zmogljivosti. Poleg tega ponovno poudarja, da sklep omejuje trajanje odobritve na šest let, kot je določeno v uvodni izjavi 114.

               (131)

               Komisija je na podlagi teh premislekov prepričana, da bo zasnova rezervne zmogljivosti zagotovila sorazmernost pomoči.

         7.3.6   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

               (132)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla, da so bili stroški izravnave določeni na dvakratno vrednost tehnične omejitve cen na trgu znotraj dneva. Menila je, da je lahko tak pristop ekonomsko manj učinkovit kot določitev zgornje meje cen znotraj dne pri najvišjih stroških izravnave, ki bi morali sami po sebi izražati vrednost nezadostnega napajanja. Zato je ponovno poudarila, da bi bilo treba zaradi izogibanja uporabi čezmernih in izkrivljajočih stroškov izravnave opredeliti vrednost nezadostnega napajanja.

               (133)

               Kar zadeva pomisleke Komisije, je Nemčija pojasnila, da zgornja meja cen znotraj dneva v višini 10 000 EUR/MWh ni zakonsko določena najvišja cena na trgu znotraj dneva, temveč le izraža tehnično omejitev, ki jo uporabljajo borze, ki upravljajo trg. Cene se lahko na primer pri zunajborznih transakcijah dvignejo tudi do 20 000 EUR/MWh, kar je cena, po kateri se dispečira rezerva. To udeležencem na trgu omogoča, da „zavarujejo“ svoj položaj do zneska, do katerega so izpostavljeni.

               (134)

               Komisija ugotavlja, da pojasnila, ki jih je predložila Nemčija, dejansko odpravijo pomislek, da se udeleženci na trgu ne bi mogli zavarovati do morebitnih kazni, ki bi jim lahko bile naložene. Z omogočanjem, da cena doseže stroške izravnave, ki se plačajo ob dispečiranju rezerve, lahko udeleženci na trgu v celoti izkoristijo vse razpoložljive vire, da bi preprečili aktivacijo rezerve.

               (135)

               Komisija ugotavlja, da se Nemčija ni zavezala, da bo izračunala ali opredelila vrednost nezadostnega napajanja. V sklepu o začetku postopka je poudarila pomen opredelitve vrednosti nezadostnega napajanja za presojo potrebnosti in določitev najvišje cene na trgu. V uvodni izjavi 108 je pojasnila, da se je s pristopom Nemčije za izračun širših ekonomskih družbenih učinkov rezervne zmogljivosti dosegel isti cilj preprečevanja dragega čezmernega naročanja. Ta pristop je zato zadovoljiv in omejuje učinek rezerve na izjemne primere, tako da ne vpliva na konkurenco na trgu z električno energijo. Poleg tega odsotnost najvišje cene pomeni, da lahko cena načeloma doseže vrednost nezadostnega napajanja, ne glede na to, ali je bila opredeljena. Komisija je prepričana, da je zaradi stroškov izravnave, ki so določeni na 20 000 UR/MWh, malo verjetno, da zmogljivost, ki je pomembna za zanesljivost oskrbe, ne bo na voljo, ko bo potrebna.

               (136)

               Komisija ponovno poudarja tudi, da se rezerva aktivira le, kadar se trg ne uravnovesi, zaradi česar sta trg in rezerva jasno ločena. Ta ureditev zagotavlja, da shema ne vpliva na konkurenco in trgovino na trgu z električno energijo.

               (137)

               Glede na pojasnila Nemčije Komisija meni, da ukrep nima neupravičenih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino.

         7.3.7   Preglednost

               (138)

               Kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, bodo nemški organi uporabili pogoje glede preglednosti iz oddelka 3.2.7 smernic za obdobje 2014–2020, če veljajo za pomoč, ki se dodeli na podlagi rezervne zmogljivosti. Ta zahteva je torej izpolnjena.

         8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (139)

               Glede na navedeno in na podlagi zavez, ki jih je predložila Nemčija (oddelek 6), Komisija ugotavlja, da je shema pomoči združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe in zlasti z oddelkom 3.9 smernic za obdobje 2014–2020 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Shema pomoči, ki jo namerava Nemčija izvesti za vzpostavitev rezervne zmogljivosti, je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe za skupno tri zaporedna dveletna obdobja dobave za dobavo do 30. septembra 2025.
   Izvajanje sheme pomoči se zato odobri.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

      V Bruslju, 7. februarja 2018

            Za Komisijo

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  UL C 159, 19.5.2017, str. 6.

      (2)  Sklep Komisije z dne 7. aprila 2017 o državni pomoči SA.45852 (2017/N) – Nemčija – Rezervna zmogljivost – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 159, 19.5.2017, str. 6).

      (3)  Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV).

      (4)  Vendar to izključuje trge, na katerih se plača cena na kilovat, v praksi to pomeni prekinljivo shemo iz odloka o pogodbeno odklopljivih bremenih (Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten, v nadaljnjem besedilu: odlok o pogodbeno odklopljivih bremenih) in trg za izravnalne zmogljivosti.

      (5)  Upoštevati je treba, da je to eno leto pozneje od prvotno predvidenega datuma začetka oktobra 2018.

      (6)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH in Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, ECLI:EU:C:2003:415.

      (7)  Sodba z dne 19. decembra 2013 v zadevi C-262/12, Association Vent De Colère! Fédération nationale in drugi proti Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement and Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, ECLI:EU:C:2013:851.

      (8)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

      (9)  UL C 200, 28.6.2014, str. 1.

      (10)  Opozoriti je treba, da se naslednja pravila nanašajo na obrat in ne na izvajalca, v skladu s splošnim pravilom, ki se uporablja tudi za proizvajalce, kot je navedeno v uvodni izjavi 12. Tako lahko izvajalec z več obrati za njegovo povezavo z omrežjem sodeluje z različnimi obrati na različnih trgih.

      (11)  Če ponudniki prilagajanja odjema sami proizvedejo del svoje porabe, se ta obveznost nanaša le na delež energije, ki ga porabijo iz omrežja, ne pa na delež, ki ga ustvarijo sami. Vsekakor lahko v rezervni zmogljivosti sodelujejo le z zmogljivostjo, ki izraža njihovo stabilno porabo električne energije iz omrežja.

      (12)  Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz) z dne 26. julija 2016.

      (13)  Podrobnosti za ukrepe zagotavljanja zadostnosti proizvodnje so v oddelkih od 3.9.1 do 3.9.6 smernic za obdobje 2014–2020.

      (14)  Komisija opozarja na dejstvo, da trenutno potekajo pogajanja o predlogu nove uredbe o notranjem trgu električne energije (COM(2016) 861 final z dne 30. novembra 2016), vendar prihodnja pravila o zasnovi trga z električno energijo ne bodo vplivala na sedanje ukrepe.

      (15)  Za popolno razpravo o odsotnosti končnega datuma za rezervno zmogljivost glej oddelek 3.2.2.3(a) sklepa o začetku postopka.


title: Sklep Sveta (EU) 2018/924 z dne 22. junija 2018 o razveljavitvi Odločbe 2009/414/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji

text:
               29.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 164/44

         SKLEP SVETA (EU) 2018/924
   z dne 22. junija 2018
   o razveljavitvi Odločbe 2009/414/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 126(6) Pogodbe 27. aprila 2009 na podlagi priporočila Komisije z Odločbo 2009/414/ES (1) sklenil, da v Franciji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi primanjkljaj sektorja država leta 2008 predvidoma dosegel 3,2 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Načrtovani bruto dolg sektorja država, ki je bil od leta 2003 nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe, naj bi leta 2008 dosegel 66,7 % BDP.

               (2)

               Svet je istega dne v skladu s členom 126(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) na podlagi priporočila Komisije Franciji izdal priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta odpravila čezmerni primanjkljaj najpozneje do konca leta 2012. Svet je določil tudi rok za sprejetje učinkovitih ukrepov, in sicer 27. oktober 2009.

               (3)

               Svet je 2. decembra 2009 na Francijo naslovil novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2013. Svet je menil, da je Francija sprejela učinkovite ukrepe, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (4)

               Svet je 21. junija 2013 na podlagi člena 126(7) Pogodbe na Francijo naslovil novo priporočilo, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2015. Menil je, da na podlagi razpoložljivih dokazov ni bilo mogoče sklepati, da Francija ni sprejela učinkovitih ukrepov, vendar je prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.

               (5)

               Svet je 10. marca 2015 Franciji izdal novo priporočilo na podlagi člena 126(7) Pogodbe, v katerem je podaljšal rok za odpravo čezmernega primanjkljaja na leto 2017. Svet je določil rok 10. junija 2015, do katerega je morala Francija podrobno poročati o sprejetih ukrepih.

               (6)

               Komisija je 1. julija 2015 ugotovila, da naj bi bil cilj glede nominalnega primanjkljaja za Francijo v letih 2015 in 2016 izpolnjen, medtem ko predvideni fiskalni napor v skladu z vsemi metrikami v letih 2015 in 2016 naj ne bi dosegel priporočenega. Zato je Komisija v skladu z metodologijo za ocenjevanje učinkovitih ukrepov menila, da je treba izvajanje postopka začasno zadržati.

               (7)

               V skladu s členom 4 Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbama, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (3) dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (8)

               Svet na podlagi sporočenih podatkov sprejme sklep o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega bi bilo treba takšno odločbo razveljaviti le, če napovedi Komisije kažejo, da primanjkljaj v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ne bo presegel referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe.

               (9)

               Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009 po uradnem obvestilu, ki ga je Francija poslala aprila 2018, ter na podlagi programa za stabilnost za leto 2018 in napovedi Komisije iz pomladi 2018 je ugotovljeno naslednje:

                           —

                           potem ko je primanjkljaj sektorja država leta 2016 dosegel 3,4 % BDP, se je v letu 2017 zmanjšal na 2,6 % BDP. V primerjavi s proračunskimi cilji za leto 2017 je bilo zmanjšanje primanjkljaja v tem letu predvsem posledica močne rasti davčnih prihodkov (0,7 % BDP), zlasti DDV in davka od dohodkov pravnih oseb,

                           —

                           v programu za stabilnost za obdobje 2018–2022, ki ga je francoska vlada predložila 25. aprila 2018, je načrtovano, da se bo primanjkljaj sektorja država v letu 2018 znižal na 2,3 % BDP, v letu 2019 pa se rahlo zvišal na 2,4 % BDP. V napovedi Komisije iz pomladi 2018 predvideni primanjkljaj za leto 2018 znaša 2,3 % BDP, za leto 2019 pa 2,8 % BDP, torej naj bi v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo 3 % BDP iz Pogodbe,

                           —

                           strukturni saldo, tj. saldo sektorja država, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je leta 2017 izboljšal za 0,5 % BDP. Skupno izboljšanje strukturnega salda od leta 2015 je znašalo 0,7 % BDP,

                           —

                           bruto dolg sektorja država kot odstotek BDP se je s 96,6 % v letu 2016 povečal na 97,0 % v letu 2017, predvsem zaradi prilagoditev stanj in tokov, ki so povečale dolg, saj so se primarni primanjkljaj in plačila obresti večinoma izravnali z učinkom realne rasti in inflacije, ki zmanjšuje dolg. Glede na napoved Komisije iz pomladi 2018 naj bi se delež javnega dolga v letu 2018 znižal na 96,4 %, v letu 2019 pa na 96,0 %, predvsem zaradi visoke nominalne rasti, ki pretehta primarne primanjkljaje in plačila obresti.

               (10)

               V skladu s členom 126(12) Pogodbe se Sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

               (11)

               Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Franciji ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Odločbo 2009/414/ES razveljaviti.

               (12)

               Od leta 2018, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Francijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati svojemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem merila rasti odhodkov, ter izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št. 1467/97 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj v Franciji ustrezno zmanjšal.
   Člen 2
   Odločba 2009/414/ES se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

      V Luxembourgu, 22. junija 2018

            Za Svet

            Predsednik

         V. GORANOV

      (1)  Odločba Sveta 2009/414/ES z dne 27. aprila 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Franciji (UL L 135, 30.5.2009, str. 19).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/966 z dne 6. julija 2018 o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko

text:
               10.7.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 174/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/966
   z dne 6. julija 2018
   o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 29. novembra 2012 Komisijo pooblastil, da z Japonsko začne pogajanja o sporazumu o prosti trgovini.

               (2)

               Pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno zaključena.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis v imenu Unije Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo in Japonsko se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Spoazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 6. julija 2018

            Za Svet

            Predsednik

         G. BLÜMEL

      (1)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


               10.7.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 242/44

         P8_TA(2017)0001
   Številčna sestava stalnih odborov
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 18. januarja 2017 o številčni sestavi stalnih odborov (2016/3040(RSO))
   (2018/C 242/07)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju predloga sklepa konference predsednikov,

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 15. januarja 2014 o pristojnostih stalnih parlamentarnih odborov (1),

               —

               ob upoštevanju člena 196 Poslovnika,

               1.

               sklene določiti naslednjo številčno sestavo stalnih odborov in pododborov:

                           I.

                           Odbor za zunanje zadeve: 73 članov,

                           II.

                           Odbor za razvoj: 28 članov,

                           III.

                           Odbor za mednarodno trgovino: 41 članov,

                           IV.

                           Odbor za proračun: 41 članov,

                           V.

                           Odbor za proračunski nadzor: 30 članov,

                           VI.

                           Odbor za ekonomske in monetarne zadeve: 61 članov,

                           VII.

                           Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve: 55 članov,

                           VIII.

                           Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane: 69 članov,

                           IX.

                           Odbor za industrijo, raziskave in energetiko: 67 članov,

                           X.

                           Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov: 40 članov,

                           XI.

                           Odbor za promet in turizem: 49 članov,

                           XII.

                           Odbor za regionalni razvoj: 43 članov,

                           XIII.

                           Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja: 46 članov,

                           XIV.

                           Odbor za ribištvo: 27 članov,

                           XV.

                           Odbor za kulturo in izobraževanje: 31 članov,

                           XVI.

                           Odbor za pravne zadeve: 25 članov,

                           XVII.

                           Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve: 60 članov,

                           XVIII.

                           Odbor za ustavne zadeve: 25 članov,

                           XIX.

                           Odbor za pravice žensk in enakost spolov: 37 članov,

                           XX.

                           Odbor za peticije: 36 članov,

                     Pododbor za človekove pravice: 30 članov,
               Pododbor za varnost in obrambo: 30 članov;

               2.

               v zvezi s predlogom konference predsednikov z dne 12. januarja 2017 o sestavi predsedstev odborov sklene, da lahko predsedstva odborov sestavljajo do štirje podpredsedniki;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji.

      (1)  UL C 482, 23.12.2016, str. 160.


Odločba Komisije z dne 11/07/2018 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.8911 - Samvardhana Motherson Automotive Systems Group B.V / Reydel Automotive Holdings B.V & Reydel Automotive Management B.V.) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Sveta (EU) 2018/1030 z dne 13. julija 2018 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji

text:
               23.7.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/1030
   z dne 13. julija 2018
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. julija 2013 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

               (2)

               Pogajanja je Komisija vodila v skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je sprejel Svet.

               (3)

               Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji je bil parafiran 18. maja 2017.

               (4)

               Sporazum je bil ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve podpisan v imenu Unije dne 13. marca 2018 v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1363 (2).

               (5)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pristojno(-e), da v imenu Evropske unije posreduje uradno obvestilo iz Sporazuma (3).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. julija 2018

            Za Svet

            Predsednik

         H. LÖGER

      (1)  Odobritev Evropskega parlamenta dana 4. julija 2018 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2017/1363 z dne 17. julija 2017 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamu ugodnosti Republike Hrvaške v okviru njenega pristopa k Evropski uniji v imenu Evropske unije (UL L 191, 22.7.2017, str. 1).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma.