title: Sklep Sveta z dne 13. maja 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov

text:
               5.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 176/1

         SKLEP SVETA
   z dne 13. maja 2011
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov
   (2011/392/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

               (2)

               Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

               (3)

               Ta pogajanja so se zaključila ter Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 9. decembra 2009.

               (4)

               Sporazum je bil podpisan v imenu Unije dne 13. decembra 2010.

               (5)

               Sporazum je treba potrditi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov se potrdi v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v skladu s členom 23 Sporazuma poda uradno obvestilo v imenu Unije (1).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

      V Bruslju, 13. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma v Uradnem listu Evropske unije.

      SPORAZUM
      med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov
      EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu „Unija“,
      na eni strani ter
      KRALJEVINA MAROKO, v nadaljnjem besedilu „Maroko“,
      na drugi strani
      STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      POGLAVJE I

         CILJ IN PODROČJE UPORABE

      Člen 1
      Cilj
      Cilj tega sporazuma je izogibanje in reševanje morebitnih trgovinskih sporov med pogodbenicama, da se, kjer je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.
      Člen 2
      Uporaba Sporazuma
      1.   Določbe tega sporazuma se uporabljajo za vse spore glede domnevne kršitve določb naslova II (z izjemo člena 24) Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum) (1) ali Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi ter nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog in sprememb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani. Postopki iz tega sporazuma se uporabijo, če pridružitveni svet spora ne uspe rešiti 60 dni po tem, ko mu je bil spor posredovan v skladu s členom 86 Pridružitvenega sporazuma.
      2.   Za spore v zvezi z uporabo in razlago drugih določb Pridružitvenega sporazuma se uporablja njegov člen 86.
      3.   Za namene odstavka 1 se šteje, da je spor rešen, če pridružitveni svet sprejme sklep, kot je določeno v členu 86(2) Pridružitvenega sporazuma, ali če izjavi, da spor ne obstaja več.
      POGLAVJE II

         POSVETOVANJA IN MEDIACIJA

      Člen 3
      Posvetovanja
      1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti vse razlike glede razlage in uporabe določb iz člena 2 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve. Pri teh posvetovanjih pogodbenici prav tako razpravljata o vplivu domnevne kršitve na njuni trgovini.
      2.   Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži drugi pogodbenici, kopijo pa pošlje pododboru za industrijo, trgovino in storitve, v katerem opredeli sporni ukrep in določbe sporazumov iz člena 2, ki se po njenem mnenju kršijo.
      3.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se posvetovanja opravijo v 40 dneh od datuma prejema zahtevka na ozemlju pogodbenice, proti kateri je pritožba vložena. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 60 dneh od prejema zahtevka, razen če se pogodbenici strinjata o nadaljevanju posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupna in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
      4.   Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka in se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.
      5.   Če se pogodbenica, kateri je predložen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odzove v 20 delovnih dneh od datuma njegovega prejema, ali če se posvetovanja ne opravijo v rokih iz odstavka 3 oziroma 4, ali če po zaključenih posvetovanjih ni bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zaprosi za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5.
      Člen 4
      Mediacija
      1.   Če posvetovanja ne dajo sporazumne rešitve, se lahko pogodbenici z vzajemnim dogovorom zatečeta k mediatorju. Vsak zahtevek za mediacijo mora biti v pisni obliki predložen pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, in pododboru za industrijo, trgovino in storitve in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, ter vzajemno dogovorjene pristojnosti in naloge pri mediaciji. Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z razumevanjem preučila zahtevek za mediacijo.
      2.   Če se pogodbenici v 10 delovnih dneh od datuma prejema zahtevka za mediacijo ne sporazumeta o mediatorju, predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere mediatorja iz skupine posameznikov, ki so na seznamu iz člena 19 in niso državljani nobene od pogodbenic. Izbor se opravi v 15 delovnih dneh od prejema zahtevka za mediacijo. Mediator bo sklical sejo s pogodbenicama najpozneje 30 dni po tem, ko je bil izbran. Mediator prejme prispevke vsake od pogodbenic najpozneje 15 dni pred srečanjem in lahko od pogodbenic, strokovnjakov ali tehničnih svetovalcev zahteva dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Mediator mnenje uradno sporoči najpozneje 45 dni po tem, ko je bil izbran.
      3.   Mnenje mediatorja lahko vključuje eno ali več priporočil o tem, kako rešiti spor skladno z določbami iz člena 2. Mnenje mediatorja ni zavezujoče.
      4.   Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo rokov iz odstavka 2. Mediator se za spremembo teh rokov lahko odloči tudi na zahtevo katere koli od pogodbenic glede na posebne težave zadevne pogodbenice ali zapletenost primera.
      5.   Postopki v zvezi z mediacijo, zlasti mnenje mediatorja ter vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupni in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
      6.   Če se pogodbenici strinjata, se lahko postopki v zvezi z mediacijo nadaljujejo med arbitražnim postopkom.
      7.   Zamenjava mediatorja je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
      POGLAVJE III

         POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

         ODDELEK I

            Arbitražni postopek

      Člen 5
      Začetek arbitražnega postopka
      1.   Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanji iz člena 3 ali mediacijo iz člena 4, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.
      2.   Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se predloži v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve. Pogodbenica pritožnica v svojem zahtevku opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako tak ukrep krši določbe iz člena 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata se predloži najpozneje 18 mesecev od datuma prejema zahtevka za posvetovanje, brez poseganja v pravice pogodbenice pritožnice, da o istem vprašanju v prihodnosti zahteva nova posvetovanja.
      Člen 6
      Ustanovitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni svet sestavljajo trije arbitri.
      2.   V 10 delovnih dneh od datuma, ko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, prejme zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.
      3.   Kadar se pogodbenici ne moreta sporazumeti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednike pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihovega pooblaščenca, da vse tri člane izbere z žrebom s seznama, sestavljenega na podlagi člena 19, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica pritožnica, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed oseb, ki sta jih pogodbenici izbrali za opravljanje funkcije predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega sveta, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku.
      4.   Predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihov pooblaščenec izberejo arbitre v petih delovnih dneh od zahtevka iz odstavka 3.
      5.   Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so trije arbitri izbrani.
      6.   Zamenjava arbitra je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
      Člen 7
      Vmesno poročilo senata
      Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 120 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Obe pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh od njegove objave. Ugotovitve zaključnega poročila arbitražnega senata vključujejo razpravo o argumentih, predloženih na vmesni stopnji.
      Člen 8
      Odločitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 150 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če predsednik arbitražnega senata meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora o tem pisno obvestiti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 180 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.
      2.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 75 dneh od datuma svoje ustanovitve. Pod nobenim pogojem to ne sme trajati več kot 90 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v desetih dneh od svoje ustanovitve.
      3.   Na zahtevo obeh pogodbenic arbitražni senat kadar koli začasno prekine svoje delo, in sicer za dobo, o kateri se dogovorita pogodbenici in ne presega 12 mesecev, ter ga na zahtevo pogodbenice pritožnice po izteku te dogovorjene dobe nadaljuje. Če pogodbenica pritožnica ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega senata pred iztekom dogovorjenega obdobja prekinitve, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega senata ne vplivata na pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku o isti zadevi.

         ODDELEK II

            Izpolnitev odločitve

      Člen 9
      Izpolnitev odločitve arbitražnega senata
      Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenici pa si bosta prizadevali za soglasje glede obdobja za izpolnitev odločitve.
      Člen 10
      Razumno obdobje za izpolnitev odločitve
      1.   Najpozneje v 30 dneh po tem, ko pogodbenici prejmeta uradno obvestilo o odločitvi arbitražnega senata, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.
      2.   Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh po tem, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka.
      3.   Razumno obdobje se lahko podaljša po vzajemnem dogovoru pogodbenic.
      Člen 11
      Preučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata
      1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred iztekom razumnega časovnega obdobja uradno obvesti drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o vseh morebitnih ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.
      2.   Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ukrepov, uradno sporočenih v skladu z odstavkom 1, ali njihove neskladnosti z določbami iz člena 2, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva mora vsebovati opredelitev konkretnega spornega ukrepa in razlago, zakaj je ta ukrep neskladen z določbami iz člena 2. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 90 dneh od datuma predložitve zahtevka. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka.
      Člen 12
      Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve
      1.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata ne obvesti uradno pred iztekom razumnega obdobja, ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, uradno sporočen v skladu s členom 11(1), ni skladen z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 2, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predložiti ponudbo za začasno nadomestilo.
      2.   Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata po členu 11, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 2, je pogodbenica pritožnica upravičena, da se po uradnem obvestilu drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve, njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 2, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pogodbenica pritožnica lahko začasno opustitev izvede 10 delovnih dni po datumu prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če je slednja zahtevala arbitražo po odstavku 3.
      3.   Če pogodbenica, proti kateri je pritožba vložena, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi arbitražni senat. Takšna zahteva mora biti uradno sporočena drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve pred iztekom obdobja 10 delovnih dni iz odstavka 2. Po tem ko arbitražni senat po potrebi zaprosi za mnenja strokovnjakov, svojo odločitev glede ravni začasne opustitve obveznosti uradno sporoči pogodbenicama in institucionalnemu organu za trgovinska vprašanja v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, in vsaka opustitev mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.
      4.   Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 2, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kakor je določeno v členu 13, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.
      Člen 13
      Preučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti
      1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve uradno obvesti o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta, in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico pritožnico preneha.
      2.   Če pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti ukrepa o katerem sta bili obveščeni z določbami iz člena 2, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati uradno obveščena druga pogodbenica ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Odločitev arbitražnega senata se sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka. Če arbitražni svet odloči, da je kakršen koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, v skladu z določbami iz člena 2, se opustitev obveznosti zaključi.

         ODDELEK III

            Skupne določbe

      Člen 14
      Sporazumna rešitev
      Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v skladu s tem sporazumom. O takšni rešitvi uradno obvestita pododbor za industrijo, trgovino in storitve ter arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat zaključi svoje delo in postopek se konča.
      Člen 15
      Postopkovna pravila
      1.   Postopke za reševanje sporov iz poglavja III urejajo postopkovna pravila arnitraže, ki so priložena temu sporazumu.
      2.   Vsa zasedanja arbitražnega senata so v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže odprta za javnost, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
      Člen 16
      Splošne informacije in tehnični nasveti
      Na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo lahko arbitražni senat pridobi informacije, ki so po njegovem mnenju za postopek arbitražnega senata ustrezne. Arbitražni senat ima zlasti pravico pridobiti ustrezno mnenje strokovnjakov, kadar meni, da je to primerno. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, so zainteresirane fizične ali pravne osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo pisna sporočila v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže. Ta sporočila so omejena na dejstva v zvezi s sporom in ne obravnavajo pravnih vprašanj.
      Člen 17
      Pravila razlage
      Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 2 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 2.
      Člen 18
      Sklepi in odločitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni svet si vsestransko prizadeva za sprejemanje sklepov s soglasjem. Če sklepov kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se ločena odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo.
      2.   Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi se navedejo ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporaba zadevnih določb sporazumov iz člena 2 ter osnovna načela, ki so bila podlaga sprejetim ugotovitvam in sklepom. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij.
      POGLAVJE IV

         SPLOŠNE DOLOČBE

      Člen 19
      Seznami arbitrov
      1.   Pododbor za industrijo, trgovino in storitve najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma oblikuje seznam najmanj 15 oseb, ki so pripravljene opravljati vlogo arbitrov in so zanjo primerne. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve zagotavlja, da se seznam vedno vodi na tej ravni.
      2.   Arbitri so strokovno usposobljeni in imajo izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado katere koli od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja, priloženim temu sporazumu.
      3.   Pododbor za industrijo, trgovino in storitve lahko izdela dodaten seznam najmanj 15 posameznikov, ki imajo področno strokovno znanje iz posebnih zadev, ki jih zajemata sporazuma iz člena 2. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Če se uporabi postopek izbire iz člena 6(2), lahko predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve seznam področij uporabi ob soglasju obeh pogodbenic.
      Člen 20
      Razmerje do obveznosti STO
      1.   Kadar pogodbenica želi rešiti spor v zvezi z obveznostjo iz Sporazuma STO, uporabi ustrezna pravila in postopke iz Sporazuma STO, ki se uporabljajo ne glede na določbe tega sporazuma.
      2.   Kadar pogodbenica želi rešiti spor v zvezi z obveznostjo s področja uporabe tega sporazuma, kakor je opredeljen v členu 2, uporabi pravila in postopke iz tega sporazuma.
      3.   Kadar pogodbenica želi rešiti spor glede obveznosti s področja uporabe tega sporazuma, kakor je opredeljen v členu 2, in ki je po vsebini enakovredna obveznosti iz Sporazuma STO, uporabi, če se pogodbenici ne dogovorita drugače, ustrezna pravila in postopke iz Sporazuma STO, ki se uporabljajo ne glede na določbe tega sporazuma.
      4.   Ko se začnejo postopki reševanja spora, se uporabi razsodišče, izbrano v skladu z navedenimi odstavki, če ni zavrnilo pristojnosti.
      5.   Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne preprečuje opustitve obveznosti, ki jo odobri Organ STO za poravnavo sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti v skladu s tem sporazumom.
      Člen 21
      Roki
      1.   Vsi roki iz tega sporazuma, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.
      2.   Kakršen koli rok iz tega sporazuma se lahko spremeni z vzajemnim dogovorom pogodbenic. Pogodbenici z razumevanjem obravnavata zahtevke za podaljšanje kakršnih koli rokov zaradi težav katere koli od pogodbenic pri izpolnjevanju zahtev postopkov iz tega sporazuma. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopkih, pri čemer upošteva različne stopnje razvoja pogodbenic.
      Člen 22
      Ponovni pregled in sprememba Sporazuma
      1.   Po začetku veljavnosti tega sporazuma in njegovih prilog lahko pridružitveni svet kadar koli ponovno pregleda njihovo izvajanje, da se odloči o njihovem nadaljevanju, spremembi ali zaključku.
      2.   Pri tem ponovnem pregledu se lahko odloči za možnost, da skliče pritožbeni organ, skupen več evro-mediteranskim sporazumom.
      3.   Pridružitveni svet se lahko odloči za spremembo tega sporazuma in njegovih prilog.
      Člen 23
      Začetek veljavnosti
      Ta sporazum pogodbenici odobrita v skladu z lastnimi postopki. Veljati začne prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, navedeni v tem členu.

         V Bruslju, dne trinajstega decembra leta dva tisoč deset, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Кралство Мароко
            Por el Reino de Marruecos
            Za Marocké království
            For Kongeriget Marokko
            Für das Königreich Marokko
            Maroko Kuningriigi nimel
            Για το Βασίλειο του Μαρόκου
            For the Kingdom of Morocco
            Pour le Royaume du Maroc
            Per il Regno del Marocco
            Marokas Karalistes vārdā –
            Maroko Karalystės vardu
            A Marokkói Királyság részéről
            Għar-Renju tal-Marokk
            Voor het Koninkrijk Marokko
            W imieniu Królestwa Maroka
            Pelo Reino de Marrocos
            Pentru Regatul Maroc
            Za Marocké kráľovstvo
            Za Kraljevino Maroko
            Marokon kuningaskunnan puolesta
            För Konungariket Marocko

         (1)  Določbe tega sporazuma ne vplivajo na člen 34 Protokola glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja.

         PRILOGI

                        PRILOGA I:

                     POSTOPKOVNA PRAVILA ARBITRAŽE

                        PRILOGA II:

                     KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE

            PRILOGA I

               POSTOPKOVNA PRAVILA ARBITRAŽE

               Splošne določbe

                        1.

                        V Sporazumu in v skladu s temi pravili je:

                                    „svetovalec“ oseba, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitražnega senata;

                                    „pogodbenica pritožnica“ pogodbenica, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 5 Sporazuma;

                                    „pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pogodbenica, ki domnevno krši določbe iz člena 2 Sporazuma;

                                    „arbitražni senat“ senat, ustanovljen po členu 6 Sporazuma;

                                    „zastopnik pogodbenice“ zaposleni ali katera koli oseba, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice;

                                    „dan“ koledarski dan, razen če je drugače določeno.

                        2.

                        Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je zadolžena za logistično upravljanje postopkov za reševanje sporov, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen kadar je dogovorjeno drugače. Stroške, nastale zaradi celotne organizacije v zvezi s posvetovanji, mediacijo in arbitražo, pa nosi Unija, z izjemo honorarjev za mediatorje in arbitre, ki so deljeni.

               Obvestila

                        3.

                        Pogodbenici in arbitražni senat posredujeta vse zahtevke, obvestila, pisna stališča ali druge dokumente po elektronski pošti, isti dan pa en izvod pošljeta po telefaksu, priporočeni pošti, kurirju, po pošti s povratnico ali katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo sporočilo, poslano po elektronski pošti ali telefaksu, prejeto na dan pošiljanja.

                        4.

                        Pogodbenica pošlje drugi pogodbenici in vsem arbitrom elektronski izvod vseh svojih pisnih stališč. Predloži se tudi izvod dokumenta v tiskani obliki.

                        5.

                        Vsa uradna obvestila so naslovljena na Ministrstvo za zunanje zadeve Maroka in Generalni direktorat Evropske komisije za trgovino.

                        6.

                        Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s postopkom arbitražnega senata, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem so spremembe jasno razvidne.

                        7.

                        Če je zadnji dan za predložitev dokumenta ravno na uradni državni praznik ali dela prosti dan Maroka ali Unije, se dokument lahko predloži prvi delovni dan zatem. Pogodbenici si izmenjata seznam datumov svojih uradnih praznikov in dela prostih dni na prvi ponedeljek vsakega decembra za naslednje leto. Nikoli se ne šteje, da so kakršni koli dokumenti, obvestila ali zahtevki prejeti na državni praznik ali dela prosti dan. Poleg tega se za štetje rokov v delovnih dneh v Sporazumu upoštevajo le delovni dnevi, ki so skupni obema pogodbenicama.

                        8.

                        Odvisno od predmeta sporne določbe, se kopije vseh zahtevkov in uradnih obvestil, naslovljenih na pododbor za industrijo, trgovino in storitve v skladu s Sporazumom pošljejo tudi drugim relevantnim pododborom, ustanovljenim v skladu s Pridružitvenim sporazumom.

               Začetek arbitražnega postopka

                        9.

                                    (a)

                                    Če so v skladu s členom 6 Sporazuma ali točkami 19, 20 ali 49 teh postopkovnih pravil arbitraže člani arbitražnega senata izbrani z žrebom, so med žrebanjem prisotni zastopniki obeh pogodbenic.

                                    (b)

                                    Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih delovnih dneh po datumu njegove ustanovitve, da določijo zadeve, ki se zdijo pogodbenicama ali arbitražnemu senatu primerne, vključno s honorarji in stroški za arbitre, ki so običajno v skladu s standardi STO. Člani arbitražnega senata in zastopniki pogodbenic se lahko teh sestankov udeležijo prek telefona ali video konference.

                        10.

                                    (a)

                                    Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma izbora arbitrov ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega senata naslednji:
                                    „ob upoštevanju ustreznih določb sporazumov iz člena 2 Sporazuma o reševanju sporov preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, odločiti o združljivosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 2 Sporazuma o reševanju sporov in sprejeti odločitev v skladu s členom 8 Sporazuma o reševanju sporov.“

                                    (b)

                                    Pogodbenici morata sporočiti dogovorjeni obseg pooblastil arbitražnemu senatu v petih delovnih dneh po svojem dogovoru.

               Začetna stališča

                        11.

                        Pogodbenica pritožnica predloži svoja začetna pisna stališča najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži svoj odgovor najpozneje 20 dni po datumu prejema začetnega pisnega stališča.

               Delo arbitražnih senatov

                        12.

                        Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem njegovim sejam. Arbitražni senat lahko predsednika pooblasti za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah.

                        13.

                        Razen kadar je v Sporazumu določeno drugače, lahko arbitražni senat opravlja svoje dejavnosti prek katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.

                        14.

                        Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni senat pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki.

                        15.

                        Oblikovanje odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen.

                        16.

                        Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe Sporazuma in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu s temi določbami.

                        17.

                        Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od rokov, ki se uporablja v postopkih, ali da bi bila potrebna kakršna koli postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno obvesti pogodbenici o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o obdobju ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat tako spremembo ali prilagoditev lahko sprejme po posvetovanju s pogodbenicama. Roki iz člena 8(2) Sporazuma se ne spreminjajo.

               Nadomestitev

                        18.

                        Kadar se arbiter ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, je nadomestni arbiter izbran v skladu s členom 6(3).

                        19.

                        Če katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja.
                        Kadar katera od pogodbenic meni, da arbiter, ki ni predsednik, ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, arbitra nadomestita z novim po postopku iz člena 6(3) Sporazuma.
                        Kadar se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi arbitra, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme končno odločitev.
                        Če predsednik meni, da kateri od arbitrov ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega arbitra izmed skupine posameznikov iz člena 19(1) Sporazuma, katere član je bil prvotni arbiter. Če sta pogodbenici prvotnega arbitra izbrali v skladu s členom 6(2) Sporazuma, je nadomestni arbiter izbran z žrebom izmed skupine posameznikov, ki sta jih v skladu s členom 19(1) Sporazuma predlagali pogodbenica pritožnica in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba. Novi arbiter je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve predsedniku arbitražnega senata.

                        20.

                        Kadar katera od pogodbenic meni, da predsednik arbitražnega senata ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, predsednika zamenjata in izbereta nadomestnega po postopku iz člena 6(3) Sporazuma.
                        Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih članov skupine posameznikov, izbranih za delovanje v funkciji predsednika v skladu s členom 19(1) Sporazuma. Ime te osebe izberejo z žrebom predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihovi pooblaščenci. Odločitev te osebe o potrebi za zamenjavo predsednika je dokončna.
                        Če ta oseba odloči, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega predsednika izmed preostale skupine posameznikov v skladu s členom 19(1) Sporazuma, ki bi lahko prevzel funkcijo predsednika. Novi predsednik je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve iz tega odstavka.

                        21.

                        Postopki arbitražnega senata se prekinejo za obdobje, potrebno za izvedbo postopkov iz točk 18, 19 in 20.

               Zaslišanja

                        22.

                        Predsednik določi datum in uro zaslišanja v dogovoru s pogodbenicama in drugimi člani arbitražnega senata ter to pisno potrdi pogodbenicama. Pogodbenica, ki je pristojna za logistično upravljanje postopkov, te podatke tudi javno objavi, kadar je zaslišanje odprto za javnost. Arbitražni senat lahko odloči, da zaslišanja ne bo sklical, če se pogodbenici s tem strinjata.

                        23.

                        Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica pritožnica Maroko, in v Rabatu, če je pogodbenica pritožnica Unija.

                        24.

                        Arbitražni senat lahko samo v izjemnih okoliščinah skliče eno dodatno zaslišanje. Za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Sporazuma ni dodatnih zaslišanj.

                        25.

                        Vsi arbitri morajo biti prisotni ves čas vsakega zaslišanja.

                        26.

                        Ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, se zaslišanj lahko udeležijo naslednje osebe:

                                    (a)

                                    zastopniki pogodbenic;

                                    (b)

                                    svetovalci pogodbenic;

                                    (c)

                                    upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji; ter

                                    (d)

                                    pomočniki arbitrov.

                              Pred arbitražnim senatom se lahko izrekajo le zastopniki in svetovalci pogodbenice.

                        27.

                        Vsaka od pogodbenic najpozneje pet delovnih dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu predloži seznam imen oseb, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na zaslišanju.

                        28.

                        Zaslišanja arbitražnega senata so javna, razen če pogodbenici določita drugače. Če se pogodbenici odločita, da je zaslišanje zaprto za javnost, je del zaslišanj lahko kljub temu javen, če na zahtevo pogodbenic arbitražni senat tako odloči. Vendar se arbitražni senat sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije.

                        29.

                        Arbitražni senat zaslišanje izvede na naslednji način:

                                    Argument

                                                (a)

                                                argument pogodbenice pritožnice;

                                                (b)

                                                argument pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

                                    Protiargument

                                                (a)

                                                argument pogodbenice pritožnice;

                                                (b)

                                                replika pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

                        30.

                        Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja neposredno na katero koli pogodbenico.

                        31.

                        Arbitražni senat poskrbi za zapisnik vsakega zaslišanja in ga čim prej predloži pogodbenicama.

                        32.

                        Vsaka od pogodbenic lahko v 10 delovnih dneh od datuma zaslišanja predloži dopolnilno pisno stališče v zvezi s vsakim vprašanjem, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

               Pisna vprašanja

                        33.

                        Arbitražni senat lahko kadar koli med postopki naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka od pogodbenic prejme kopijo vseh vprašanj arbitražnega senata.

                        34.

                        Pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata predloži tudi drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da v petih delovnih dneh od datuma prejema vprašanja pisno izrazi svoje pripombe na odgovor druge pogodbenice.

               Zaupnost

                        35.

                        Pogodbenici spoštujeta zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, če so opravljena na zaprti seji v skladu s točko 28. Vsaka od pogodbenic obravnava informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, kot zaupne, če jih ta pogodbenica označi za zaupne. Kadar pogodbenica v sporu predloži arbitražnemu senatu zaupno različico svojega pisnega stališča, predloži na zahtevo druge pogodbenice tudi nezaupni povzetek informacij iz svojih stališč, ki se lahko razkrije javnosti, in sicer najpozneje 15 dni po datumu bodisi zahtevka bodisi stališča, kar je poznejše. Ta pravila ne preprečujejo pogodbenici, da bi javnosti razkrila svoja stališča.

               Enostranski stiki

                        36.

                        Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

                        37.

                        Noben član arbitražnega senata ne sme razpravljati o kakršnih koli vidikih sporne zadeve postopka s pogodbenico ali pogodbenicama v odsotnosti drugih arbitrov.

               Stališča amicus curiae

                        38.

                        Razen kadar se pogodbenici v petih dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, če se predložijo v desetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, če so jedrnata in v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani, vključno s prilogami, in če so neposredno pomembna za stvarno vprašanje, ki ga preučuje arbitražni senat.

                        39.

                        Stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredeli, kakšen interes ima ta oseba v arbitražnem postopku. Napisano je v jeziku, ki ga izbereta pogodbenici v skladu s točkama 42 in 43 teh postopkovnih pravil arbitraže.

                        40.

                        Arbitražni senat navede v svojih odločitvah vsa prejeta stališča, ki so v skladu z zgornjimi točkami pravil. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati argumentov iz takšnih predloženih stališč. Vsako stališče, ki ga prejme arbitražni senat v skladu s to točko, se predloži pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe.

               Nujni primeri

                        41.

                        V nujnih primerih iz Sporazuma arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz teh pravil in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

               Prevajanje in tolmačenje

                        42.

                        Med posvetovanji iz člena 6(2) Sporazuma in najpozneje na seji iz točke 9(b) teh postopkovnih pravil arbitraže si pogodbenici prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred arbitražnim senatom.

                        43.

                        Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju poskrbi za prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, in krije stroške prevoda.

                        44.

                        Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici.

                        45.

                        Odločitve arbitražnega senata se uradno sporočijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici.

                        46.

                        Vsaka pogodbenica lahko izrazi pripombe na vsak prevod dokumenta, ki je napisan v skladu s temi pravili.

               Izračun rokov

                        47.

                        Kadar pogodbenica zaradi uporabe točke 7 teh postopkovnih pravil prejme dokument na datum, ki se razlikuje od datuma, ko isti dokument prejme druga pogodbenica, se rok, katerega izračun je odvisen od prejema tega dokumenta, izračuna od datuma prejema zadnjega takšnega dokumenta.

               Drugi postopki

                        48.

                        Ta postopkovna pravila se uporabljajo tudi za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Sporazuma. Vendar je treba roke iz teh postopkovnih pravil prilagoditi v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v teh drugih postopkih.

                        49.

                        Če se prvotni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo več ponovno sestati v zvezi s postopki iz členov 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Sporazuma, se uporabijo postopki iz člena 6 Sporazuma. Rok za uradno obvestilo o ugotovitvi se podaljša za 15 dni.

            PRILOGA II

               KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE

               Opredelitev pojmov

                        1.

                        V tem kodeksu ravnanja se uporabljajo naslednje opredelitve:

                                    (a)

                                    „član“ ali „arbiter“ je član arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 6 Sporazuma;

                                    (b)

                                    „mediator“ je oseba, ki izvaja mediacijo v skladu s členom 4 Sporazuma;

                                    (c)

                                    „kandidat“ je posameznik, katerega ime je na seznamu arbitrov iz člena 19 Sporazuma in ki se upošteva pri imenovanju za člana arbitražnega senata v skladu s členom 6 Sporazuma;

                                    (d)

                                    „pomočnik“ je oseba, ki v okviru mandata nekega člana opravlja raziskave zanj ali ga podpira;

                                    (e)

                                    „postopki“, razen kadar je drugače določeno, so postopki arbitražnega senata v skladu s Sporazumom;

                                    (f)

                                    „osebje“ v smislu osebja nekega člana so osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov.

               Odgovornosti v okviru postopka

                        2.

                        Vsak kandidat in član se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja, je neodvisen in nepristranski, izogiba se neposrednim in posrednim navzkrižjem interesov ter upošteva visoke standarde vedenja, da se ohrani neoporečnost in nepristranskost postopka za poravnavo spora. Nekdanji člani morajo izpolnjevati obveznosti iz točk 15, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja.

               Obveznost razkritja informacij

                        3.

                        Preden se potrdi izbor člana arbitražnega senata v skladu s Sporazumom, mora kandidat razkriti vse svoje interese, odnose ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopkih. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva razjasniti obstoj tovrstnih interesov, odnosov in zadev.

                        4.

                        Kandidat ali član obvešča o zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja le pododbor za industrijo, trgovino in storitve, da jih lahko pogodbenici preučita.

                        5.

                        Ko je član izbran, si še naprej čim bolj prizadeva razjasniti obstoj kakršnih koli interesov, odnosov ali zadev, na katere se nanaša točka 3 tega kodeksa ravnanja, in jih tudi razkrije. Obveznost do razkritja velja neprekinjeno, zato mora član razkriti vse tovrstne interese, odnose in zadeve, ki bi se lahko pojavili med postopkom. Član razkrije te interese, odnose in zadeve tako, da o njih pisno obvesti pododbor za industrijo, trgovino in storitve, pogodbenici pa jih nato preučita.

               Dolžnosti članov

                        6.

                        Izbrani član ves čas postopka opravlja dolžnosti in obveznosti skrbno, hitro in pošteno.

                        7.

                        Član obravnava le tista vprašanja v zvezi s postopkom, ki so potrebna za sprejetje odločitve, in te naloge ne prenaša na druge osebe.

                        8.

                        Član sveta izvede vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegovi pomočniki in osebje poznajo kodeks ravnanja in ravnajo v skladu s točkami 2, 3, 4, 5, 16, 17 in 18 tega kodeksa.

                        9.

                        Član ne vzpostavlja enostranskih stikov v zvezi s postopkom.

               Neodvisnost in nepristranskost članov

                        10.

                        Član je neodvisen in nepristranski ter se izogiba ustvarjanju vtisa neprimernosti ali pristranskosti in ne dopusti, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti in zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

                        11.

                        Član ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale, ali dajale vtis, da vplivajo, na ustrezno izpolnjevanje njegovih obveznosti.

                        12.

                        Član ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom in se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, s katerega lahko nanj vplivajo.

                        13.

                        Član ne dopusti, da bi finančni, poslovni, poklicni, družinski ali socialni odnosi ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

                        14.

                        Član sveta se mora izogibati vzpostavljanju odnosov ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

               Obveznosti nekdanjih članov

                        15.

                        Vsi nekdanji člani se morajo izogibati dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da je bil član pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega senata.

               Zaupnost

                        16.

                        Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije ali uporabi informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene postopka, in v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi katere koli takšne informacije za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb.

                        17.

                        Član ne razkrije odločitve arbitražnega senata ali njenega dela, dokler se ne objavi v skladu s Sporazumom.

                        18.

                        Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije posvetov arbitražnega senata ali stališč članov.

               Stroški

                        19.

                        Vsak član si beleži ter izstavi končni obračun za čas, ki ga je porabil za postopek, in stroške, ki so pri tem nastali.

               Mediatorji

                        20.

                        Pravila iz tega kodeksa, ki veljajo za člane ali nekdanje člane, se smiselno uporabljajo tudi za mediatorje.


               2.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 324/14

         P8_TA(2015)0083
   Zahteva za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu (2014/2191(IMM))
   (2016/C 324/02)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu, ki jo je 8. oktobra 2014 posredoval dr. Rodrigo Pereira da Costa, sodnik okrožnega sodišča v Coimbri (pod št. 6076/12.0TDLSB), na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 12. novembra 2014,

               —

               po zagovoru Antónia Marinha e Pinta v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

               —

               ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17 januarja 2013 (1),

               —

               ob upoštevanju člena 157(2) in (3) ustave Portugalske republike,

               —

               ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0062/2015),

               A.

               ker je sodnik okrožnega sodišča v Coimbri zahtevo za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Antóniu Marinhu e Pintu vložil v zvezi z možnim sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja;

               B.

               ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

               C.

               ker člen 157(2) in (3) ustave Portugalske republike določa, da se v času parlamentarnega mandata poslancev ne sme preganjati, ne sme se jih aretirati ali jim odvzeti prostost oziroma jih kakor koli drugače omejevati, ne da bi s tem soglašala skupščina;

               D.

               ker je António Marinho e Pinto obtožen kaznivega dejanja zoper čast in dobro ime nekdanjih uradnih uslužbencev portugalske odvetniške zbornice;

               E.

               ker je očitno, da se obtožba ne navezuje na status Antónia Marinha e Pinta kot poslanca Evropskega parlamenta, pač pa izhaja iz njegove nekdanje funkcije predsednika portugalske odvetniške zbornice;

               F.

               ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

               G.

               ker ni suma o tem, da bi šlo pri postopku za poskus oviranja parlamentarnega dela Antónia Marinha e Pinta (fumus persecutionis), saj se je postopek začel še preden je postal poslanec Evropskega parlamenta;

               1.

               sklene, da Antóniu Marinhu e Pintu odvzame imuniteto;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje sodniku okrožnega sodišča v Coimbri in Antóniu Marinhu e Pintu.

      (1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.


title: Sklep Sveta z dne 3. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in izobraževanje, ki prispeva tudi k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora (2002 do 2006)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0668

Uradni list L 232 , 29/08/2002 str. 0034 - 0042

		Sklep Svetaz dne 3. junija 2002o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za jedrske raziskave in izobraževanje, ki prispeva tudi k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora (2002 do 2006)(2002/668/Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Okvirni program, ki vključuje vse raziskovalne dejavnosti vključno s predstavitvami in izobraževanjem na področju jedrske energije in se bo izvajal s programi raziskav in izobraževanja, se lahko sprejme skladno s členom 7 Pogodbe.(2) Leta 2000 je Komisija predložila dva dokumenta, in sicer o možnostih za in ciljih oblikovanja Evropskega raziskovalnega prostora ter o uresničevanju Evropskega raziskovalnega prostora ter smernice za raziskovalno dejavnost Evropske unije v obdobju 2002 do 2006. Leta 2000 je Komisija predložila tudi dokument o inovacijah v gospodarstvu na bazi znanja.(3) Evropski svet je marca 2000 v Lizboni, junija 2000 v Santa Marii de Feiri in marca 2001 v Stockholmu sprejel sklepe, katerih cilj je bilo hitro oblikovanje evropskega raziskovalnega in inovativnega prostora zaradi trajnostne gospodarske rasti, večjega števila delovnih mest in socialne kohezije. V Göteborgu junija 2001 se je Evropski svet dogovoril za strategijo trajnostnega razvoja in lizbonski strategiji dodal še tretjo, okoljsko razsežnost.(4) Evropski parlament [4] [5], Svet [6] [7], Ekonomsko-socialni odbor [8] in Odbor regij [9] so prav tako podprli oblikovanje Evropskega raziskovalnega prostora.(5) 19. oktobra 2000 je Komisija predložila sklepe o zunanjem ocenjevanju izvajanja in rezultatov dejavnosti Skupnosti, opravljenih v petih letih pred tem ocenjevanjem, skupaj s svojimi stališči.(6) Zaradi tega je pomembno, da se sprejme nov okvirni program za obdobje 2002 do 2006, ki bo prispeval tudi k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in spodbujanju inovacij.(7) Šesti okvirni program določa znanstvene in tehnološke cilje in prioritete načrtovanih dejavnosti ter nakazuje splošne smernice za te dejavnosti, ki bodo izvedene skladno s ciljem varovanja finančnega interesa Skupnosti. Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje šestega okvirnega programa.(8) Finančno referenčni znesek v smislu točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [10] je vključen v ta sklep za celotno obdobje okvirnega programa, ne da bi to vplivalo na pristojnosti proračunskega organa, kot so opredeljene v Pogodbi.(9) Skupno raziskovalno središče bo prispevalo k izvajanju okvirnega programa, kadar lahko zagotovi neodvisno, v uporabnika usmerjeno podporo za oblikovanje in izvajanje politik Skupnosti, vključno s spremljanjem izvajanja teh politik, na področjih svojih posebnih pristojnosti.(10) Raziskovalne dejavnosti, izvedene v okviru šestega okvirnega programa, bodo morale spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi, ki jih odražata člen 6 Pogodbe o Evropski uniji in Listina o temeljnih pravicah Evropske unije, kot tudi zahtevo po upoštevanju javne sprejemljivosti teh dejavnosti.(11) Na osnovi dokumenta Komisije Ženske v znanosti in resolucij Sveta z dne 20. maja 1999 [11] in 26. junija 2001 [12] ter resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. februarja 2000 [13] o tej temi se izvaja akcijski načrt, da bi okrepili in povečali mesto in vlogo žensk v znanosti in raziskovanju v Evropi, kar naj bi zagotovilo spoštovanje enakih možnosti ne glede na spol.(12) Zelena knjiga Komisije "K Evropski strategiji za varnost oskrbe z energijo" je prispevek k razpravi o sredstvih za boj proti klimatskim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije.(13) Primerno je, da bo Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu dajala redna poročila o napredku o izvajanju šestega okvirnega programa in da bo zagotovila pravočasno neodvisno ocenjevanje v zvezi z izvajanjem dejavnosti, preden preda svoj predlog za naslednji okvirni program. Tako ocenjevanje naj bi se opravilo v duhu odprtosti glede na vse ustrezne aktivne udeležence.(14) Mednarodna in svetovna razsežnost v evropski raziskovalni dejavnosti je pomembna zaradi doseganja vzajemnih koristi. Šesti okvirni program je odprt za sodelovanje držav, ki so sklenile za to potrebne sporazume, na ravni projektov in na osnovi vzajemnih koristi pa tudi za sodelovanje subjektov iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.(15) Šesti okvirni program bo prispeval k širitvi, tako da bo državam kandidatkam zagotovil znanstveno in tehnološko podporo za izvajanje pravnega reda Skupnosti in za njihovo vključitev v Evropski raziskovalni prostor. Možnim udeležencem je treba dati pravočasne in temeljite informacije o možnostih za sodelovanje v programu.(16) Komisija se je posvetovala z Znanstveno-strokovnim odborom, ki je podal svoje mnenje –SKLENIL NASLEDNJE:Člen 11. Sprejme se večletni okvirni program za jedrske raziskave in izobraževanje, v nadaljevanju "šesti okvirni program", za obdobje 2002 do 2006.2. Šesti okvirni program obsega dejavnosti Skupnosti na področju raziskovanja, tehnološkega razvoja, mednarodnega sodelovanja, razširjanja in izkoriščanja ter izobraževanja pod naslednjimi naslovi:- nadzorovana jedrska fuzija,- ravnanje z jedrskimi odpadki,- zaščita pred sevanjem,- druge dejavnosti na področju jedrske tehnologije in varnosti,- dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča na področju jedrske tehnike.3. Priloga I določa znanstvene in tehnološke cilje ter ustrezne prioritete in nakazuje splošne smernice za načrtovane dejavnosti.Člen 21. Finančni referenčni znesek za izvajanje šestega okvirnega programa za obdobje 2002 do 2006 znaša 1230 milijonov EUR. Delež, določen za vsako od dejavnosti, je določen v Prilogi II.2. Podrobna pravila za finančno udeležbo Skupnosti ureja Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, dopolnjena s Prilogo III, in, če je dogovorjeno, s programom(-i) raziskav in izobraževanja, ki jih bo Svet sprejel za izvajanje tega sklepa.Člen 3Vse raziskovalne dejavnosti iz šestega okvirnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.Člen 4Šesti okvirni program se izvaja s programi raziskav in izobraževanja. Ti programi bodo vpeljali natančne cilje in podrobna pravila za izvajanje.Člen 51. S pomočjo neodvisnih strokovnih izvedencev Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje šestega okvirnega programa in njegovih programov raziskav in izobraževanja.2. Napredek pri izvajanju šestega okvirnega programa, še zlasti napredek pri doseganju njegovih ciljev in prioritet, vključno s finančnimi vidiki, se podrobno predstavi v poročilu, ki ga mora Komisija predložiti vsako leto v skladu s členom 7 Pogodbe.Člen 6Preden poda predlog za naslednji okvirni program, Komisija zagotovi, da visoko strokovno usposobljeni izvedenci opravijo zunanje ocenjevanje izvajanja dejavnosti in dosežkov Skupnosti v petih letih pred tem ocenjevanjem.Komisija njihove sklepe skupaj s svojimi pripombami posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.V Luxembourgu, 3. junija 2002Za SvetPredsednikJ. C. Aparicio Pérez[1] UL C 180 E, 26.6.2001, str. 177.[2] UL C 140 E, 13.6.2002, str. 371.[3] UL C 260, 17.9.2001, str. 3.[4] Resolucija z dne 18. maja 2000 (UL C 59, 23.2.2001, str. 250).[5] Resolucija z dne 15. februarja 2001 (UL C 276, 1.10.2001, str. 271).[6] Resolucija z dne 15. junija 2000 (UL C 205, 19.7.2000, str. 1).[7] Resolucija z dne 16. novembra 2000 (UL C 374, 28.12.2000, str. 1).[8] Mnenje z dne 24. maja 2000 (UL C 204, 18.7.2000, str. 70).[9] Mnenje z dne 12. aprila 2000 (UL C 226, 8.8.2000, str. 18).[10] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[11] UL C 201, 16.7.1999, str. 1.[12] UL C 199, 14.7.2001, str. 1[13] UL C 309, 27.10.2000, str. 57.--------------------------------------------------PRILOGA IZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA DEJAVNOSTI IN PRIORITETEDa bi dosegli cilje v zvezi z jedrskimi raziskavami in izobraževanjem, določene v Pogodbi Euratom, in da bi prispevali k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora, bo šesti okvirni program (Euratom), v nadaljevanju "ta program", strukturiran, kot je prikazano v nadaljevanju.Sodelovanje v tem programu kot celoti bo odprto vsem državam, ki so sklenile ustrezne pridružitvene sporazume s Skupnostjo za ta namen. Ostale tretje države lahko sodelujejo v tem programu na osnovi dvostranskih sporazumov. Raziskovalci in organizacije iz tretjih držav lahko prav tako sodelujejo v posamičnih projektih na osnovi obravnave vsakega projekta posebej.1. PRIORITETNA TEMATSKA PODROČJA RAZISKAV1.1 Nadzorovana jedrska fuzijaNadzorovana jedrska fuzija bi lahko prispevala k dolgoročni oskrbi z energijo in s tem k potrebam po trajnostnem razvoju za zanesljivo centralizirano oskrbo z elektriko omrežne napetosti.Zaradi razlogov, povezanih s kompleksnostjo temeljnih znanj iz fizike, in tehnoloških problemov, ki jih je treba rešiti, bo razvoj, potreben za morebitno uporabo fuzije za proizvodnjo energije, neizogibno potekal kot proces v več korakih, v katerem bo vsak predhodni korak vplival na naslednjega. Vsekakor bolj kratkoročno pa bi raziskave fuzijskih tehnologij lahko privedle do uporabnih tehnoloških stranskih učinkov.Prizadevanja v okviru integriranega evropskega programa raziskav o nadzorovani jedrski fuziji so Evropi omogočila, da je postala vodilna svetovna sila na področju raziskav o fuziji s pomočjo magnetnih konfinacij.Zaradi napredka pri raziskavah in doseženih rezultatih, zlasti pri evropskem JET Tokamak, je sedaj možno razmišljati o prehodu na "Naslednji korak", v katerem bi izdelali napravo, sposobno za sprožanje fuzijskih reakcij pod pogoji, primerljivimi s tistimi v reaktorju za proizvodnjo energije.Zaključek pripravljalnih del za podrobno načrtovanje "Naslednjega koraka" v okviru konteksta projekta mednarodnega sodelovanja ITER omogoča, da se sprejme odločitev o začetku izvajanja tega projekta in izgradnji naprave.Cilj tega bo, da se prikaže znanstvena in tehnološka izvedljivost proizvodnje fuzijske energije ob upoštevanju družbenoekonomskih vidikov. Natančni ukrepi za izvajanje projekta bodo odvisni od rezultata pogajanj, ki trenutno potekajo v okviru mednarodnega sodelovanja, in naknadnega razvoja, natančneje sprejetih sklepov v zvezi z evropskim prispevkom k projektu ITER in lokacije, kjer naj bi bila naprava postavljena. Treba bo uvesti ustrezen pravni okvir.Sodelovanje v pobudi ITER zahteva izvajanje spremljevalnega programa, vključno z naslednjimi elementi:- takšno upravljanje z napravo JET, da se dosežejo koristi od trenutno doseganih izboljšav. Morebitno sodelovanje v raziskovalnih dejavnostih, potrebnih za razgradnjo naprav za fuzijo,- nadaljevanje raziskav fuzijske fizike in tehnologije, vključno z: proučevanjem in ovrednotenjem formul magnetne konfimacije, posebej še z nadaljevanjem izgradnje Wendelsteinovega "stelaratorja" 7-X in obratovanjem obstoječih naprav v združenjih Euratom; koordinacijske aktivnosti v zvezi s tehnološkimi raziskavami, in še posebej z raziskavami materialov za fuzijo.1.2 Ravnanje z jedrskimi odpadkiDandanes z jedrsko fisijo pridobivajo 35 % električne energije v Skupnosti. Predstavlja temo v razpravi o sredstvih za boj proti klimatskim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije. Nekatere elektrarne sedanje generacije bodo obratovale še najmanj 20 let.Zaradi tega je izkoriščanje jedrske fizijske energije za proizvodnjo električne energije treba doseči napredek pri problemih z odpadki, natančneje industrijskem izvajanju strokovnih rešitev za ravnanje z dolgoživimi odpadki.Raziskovalna prizadevanja evropskega javnega in zasebnega sektorja v zvezi z ravnanjem z jedrskimi odpadki in tehnologijami skladiščenja so znatna. Delovanje Skupnosti na tem področju s svojimi usklajevalnimi učinki omogoča, da se združijo v kritično maso in zagotovijo skladnost smernic, ki so jih sprejele vključene organizacije za ravnanje z odpadki in gospodarstvo.Ukrepi bodo vključevali oboje, problem ravnanja z odpadki in vprašanje zmanjševanja njihovih vplivov. V zvezi s tem bodo obravnavali naslednje vidike:- raziskave postopkov dolgoročnega skladiščenja v globokih geoloških plasteh z mreženjem teh dejavnosti, izvajanih na različnih lokacijah v treh glavnih vrstah predvidenih geoloških formacij,- raziskave, usmerjene v zmanjševanje vplivov odpadkov, še posebej z razvojem novih tehnologij za zmanjševanje z odpadki povezanih tveganj s tehnikami ločevanja in transmutacije, ter izkoriščanje možnosti zamisli o proizvajanju manj odpadkov pri proizvodnji jedrske energije.1.3 Zaščita pred sevanjemZa nadaljnje ohranjanje izredne varnostne bilance Skupnosti je še vedno potrebna budnost. Tudi širitev Unije prinaša nove izzive. Izboljševanje zaščite pred sevanjem bo še naprej prioritetno področje. V tem programu se bodo te dejavnosti izvajale predvsem na naslednjih področjih:- količinska opredelitev tveganj, povezanih z nizkimi stopnjami izpostavljenosti,- medicinska izpostavljenost in izpostavljenost naravnim virom,- ekologija sevanja,- obvladovanje tveganja in izrednih razmer,- varstvo delovnega mesta in okolja.2. DRUGE DEJAVNOSTI NA PODROČJU JEDRSKE TEHNOLOGIJE IN VARNOSTINamen dejavnosti, ki se izvajajo pod tem naslovom, so:- odzvati se na znanstvene in strokovne zahteve politike Skupnosti na področju zdravja, energije in okolja,- zagotoviti, da se evropska sposobnost ohrani na visoki ravni na ustreznih področjih, ki niso zajeta v prioritetnih tematskih področjih,- prispevati k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora.Te dejavnosti se bodo izvajale predvsem na naslednjih področjih:- inovativne zamisli: vrednotenje potenciala inovativnih zamisli, ki zagotavljajo prednosti glede varnosti, vplivov na okolje, uporabe virov, odpornosti na širjenje; razvoj izboljšanih in varnejših postopkov na področju jedrske energije,- izobraževanje in pridobivanje izkušenj v zvezi z jedrsko varnostjo in zaščito pred sevanjem, katerega cilj je integracija in konsolidacija nacionalnih prizadevanj za doseganje ekonomij velikega obsega, ki poleg tega vključuje področja, kot so mobilnost in človeški viri, mednaroden dostop do infrastrukture ter usklajevalne dejavnosti,- ukrepi za varnost obstoječih jedrskih naprav.3. JEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (JRC)Cilj dejavnosti JRC bo zagotoviti podporo politiki Skupnosti in posameznim obveznostim iz Pogodbe. Ob usmeritvi svojih dejavnosti na področja, pri katerih je vključevanje Skupnosti primerno, JRC deluje tam, kjer njegov evropski značaj zagotovi dodano vrednost in kjer je njegovo delovanje upravičeno zaradi čezmejnih vidikov jedrske varnosti in zaščite ali zaradi javnega interesa. Glavni cilj bo nadaljnji razvoj pospeševanja sodelovanja z mreženjem, kar naj bi pripeljalo do splošnega konsenza glede cele vrste teh vprašanj na evropski in svetovni ravni. Posebna pozornost bo namenjena sodelovanju z državami kandidatkami. Izobraževalne dejavnosti bodo pomemben del prizadevanj JRC, da bi pomagal za Skupnost izšolati prihodnjo generacijo znanstvenikov s potrebno usposobljenostjo in strokovnostjo. Glavna področja raziskovalne dejavnosti bodo torej naslednja [1]:3.1 Jedrska varnost in zaščitaRaziskave ravnanja z odpadki in skladiščenja (zlasti tehnik ločevanja in transmutacije dolgoživih aktinidov) in zaščite pred sevanjem; varnost različnih vrst reaktorjev, pri čemer imajo prednost reaktorji v državah kandidatkah, in razvoj kontrolnih metod v zvezi s cepljivimi materiali ter tehnična podpora pri jedrskem neširjenju. Zagotovljeno bo osebje za nadzor razgradnje zastarelih jedrskih naprav.3.2 Meritve in referenčna gradivaMeroslovje radionukleidov, zlasti v primeru nizke aktivnosti in krožnih testov v okviru mrež odličnih laboratorijev; medsebojno učinkovanje nevtronov in materije za generacijo osnovnih podatkov za študije v zvezi s transmutacijo odpadkov in za razvoj novih sistemov. Ta dejavnost bo zagotavljala predvsem horizontalno podporo za ukrepe pod zgornjim naslovom 3.1.[1] Poleg tega je JRC upravičen do sodelovanja pri vseh raziskovalnih dejavnostih na enaki podlagi kot subjekti, ustanovljeni v državah članicah.--------------------------------------------------PRILOGA IINAJVIŠJI SKUPNI ZNESEK, USTREZNI DELEŽI IN OKVIRNA RAZČLENITEV(v milijonih EUR) |1. | Prioritetna tematska področja raziskav | | 890 |1.1 Nadzorovana termonuklearna fuzija | 750 | |1.2 Ravnanje z radioaktivnimi odpadki | 90 | |1.3 Varovanje pred sevanjem | 50 | |2. | Druge dejavnosti na področju jedrske tehnologije in varnosti | | 50 |3. | Dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) na področju jedrske tehnike | | 290 |Skupaj | | 1230 |--------------------------------------------------PRILOGA IIIINSTRUMENTIUvodProračunski posegi Skupnosti pri posrednih ukrepih (to je tistih, ki jih ne izvaja JRC) so namenjeni raziskovalnim centrom, univerzam, gospodarskim družbam in nacionalnim ali mednarodnim organom v državah članicah in pridruženih evropskih državah, ki opravljajo raziskovalne dejavnosti. Slednje lahko delujejo tudi kot posredniki pri proračunskih posegih Skupnosti. Organi v novih neodvisnih državah (NND) in mednarodnih organizacijah lahko izjemoma prejmejo finančna sredstva Skupnosti, če se pokaže, da je to potrebno za doseganje ciljev programa.1. INSTRUMENTI NA PODROČJU FUZIJSKE ENERGIJEPosebna narava dejavnosti pri raziskavah na področju fuzijske energije iz naslova 1.1 Priloge I zahteva uporabo posebnih režimov. Uvedeni projekti se bodo izvajali na podlagi postopkov, določenih v:- pridružitvenih pogodbah,- Evropskem sporazumu o razvoju fuzije (EFDA),- katerem koli drugem večstranskem sporazumu, sklenjenem med Skupnostjo in pridruženimi organizacijami in/ali pravnimi osebami, ki se lahko sklenejo, potem ko pristojni posvetovalni odbor poda svoje mnenje,- drugih pogodbah z omejeno veljavnostjo, zlasti z organi v državah članicah ali državah, pridruženih Euratomovemu okvirnemu programu,- mednarodnih sporazumih, ki obsegajo projekte, izvajane v okviru sodelovanja s tretjimi državami, kot je ITER.Dejavnosti zaradi usklajevanja in podpore raziskavam fuzijske energije se lahko nanašajo na študije v podporo tem dejavnostim, podporo izmenjavi informacij, angažiranje zunanjih strokovnjakov, tudi zaradi neodvisnega vrednotenja dejavnosti, štipendije in programe usposabljanja, objave in druge ukrepe za pospeševanje prenosa tehnologije.2. INSTRUMENTI NA DRUGIH PODROČJIHNa področjih ravnanja z radioaktivnimi odpadki in zaščite pred sevanjem v sklopu prioritetnih tematskih področij raziskav iz naslovov 1.2 in 1.3 v Prilogi I ter drugih dejavnosti iz naslova 2 bo Skupnost v skladu s pogoji posebnih programov in pravil o sodelovanju prispevala:- k mrežam odličnosti, usmerjenim v krepitev in razvoj znanstvene in tehnološke odličnosti Skupnosti z integracijo na evropski ravni, raziskovalnih kapacitet, ki trenutno obstajajo ali nastajajo na nacionalni in regionalni ravni,- k integriranim projektom, zasnovanim zaradi večjega zagona za konkurenčnost Skupnosti ali zaradi obravnavanja poglavitnih družbenih potreb, tako da se aktivira kritična masa raziskovalno- in tehnološko-razvojnih virov in sposobnosti,- k posebnim ciljno usmerjenim projektom, zasnovanim za pridobivanje novega znanja, da bi bistveno izboljšali obstoječe ali razvili nove proizvode, postopke ali storitve ali da bi izpolnjevali druge potrebe družbe in politik Skupnosti ali da bi prikazali uporabnost novih tehnologij, ki sicer nudijo potencialno ekonomsko prednost, vendar jih ni mogoče neposredno tržiti,- k ukrepom za pospeševanje in razvoj človeških virov in mobilnosti,- k koordinacijskim aktivnostim, katerih namen je pospeševati in podpirati usklajene pobude cele vrste raziskovalnih in inovacijskih subjektov, usmerjenih v boljšo integracijo,- k posebnim podpornim ukrepom, kot so ukrepi, katerih cilj je izkoriščanje raziskovalnih rezultatov in prenos znanja, ter ukrepi za podporo raziskovalni infrastrukturi, ki je npr. povezana z nadnacionalnim dostopom ali tehničnimi pripravami (vključno s študijami izvedljivosti),- k integriranim infrastrukturnim pobudam, ki v enem samem ukrepu kombinirajo več dejavnosti, bistvenih za krepitev in razvoj raziskovalne infrastrukture, zaradi zagotavljanja storitev na evropski ravni.3. NEPOSREDNI UKREPI – SKUPNO RAZISKOVALNO SREDIŠČENeposredne ukrepe bo izvajal JRC.--------------------------------------------------


title: Upravna Komisija evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov Sklep št. 145 z dne 27. junija 1990 o plačevanju zaostankov družinskih dajatev samozaposlenim osebam v skladu s členoma 73 in 74 Uredbe (EGS) št. 1408/71

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31991D0423

Uradni list L 235 , 23/08/1991 str. 0001 - 0008 finska posebna izdaja: poglavje 5 zvezek 5 str. 0074  švedska posebna izdaja: poglavje 5 zvezek 5 str. 0074

		Upravna Komisija evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantovSklep št. 145z dne 27. junija 1990o plačevanju zaostankov družinskih dajatev samozaposlenim osebam v skladu s členoma 73 in 74 Uredbe (EGS) št. 1408/71(91/423/EGS)UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JEob upoštevanju člena 81(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71, z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo znotraj Skupnosti, po katerem je odgovorna za obravnavanje vseh upravnih vprašanj in vprašanj v zvezi z razlago, ki izhaja iz določb Uredbe (EGS) št. 1408/71 in poznejših uredb,ob upoštevanju člena 2(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72, z dne 21. marca 1972, po katerem pripravlja vzorce potrdil, overjenih izjav, izjav, zahtevkov in drugih potrebnih dokumentov za uporabo uredb,ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3427/89, z dne 30. oktobra 1989, ki za vse države članice uvaja enotno izplačevanje družinskih dajatev družinskim članom brez stalnega prebivališča na ozemlju pristojne države in ki razširja veljavnost določb na samozaposlene osebe,ker se Uredba (EGS) št. 3427/89 skladno s členom 3 uporablja od 15. januarja 1986, razen dela člena 1(1) v zvezi s spremembo člena 76;ker je potrebno za dodelitev in izplačilo zaostankov družinskih prejemkov samozaposlenim osebam v skladu s členoma 73 in 74 Uredbe (EGS) št. 1408/71, spremenjene od dneva uporabe Uredbe (EGS) št. 3427/89, navesti pogoje, pod katerimi se zneske družinskih dajatev, izplačanih po zakonodaji države stalnega prebivališča družinskih članov na podlagi stalnega prebivališča ali opravljanja poklica zakonca ali drugega družinskega člana, odšteje od zneskov takih zaostankov;ker je treba poleg tega določiti tudi menjalno razmerje za valute, ki se uporabljajo pri tem odštevanju;ker je treba poleg tega oblikovati poseben vzorec za plačilo zaostankov;ker vsebuje Priporočilo št. 15 Upravne komisije določbe o jeziku, v katerem se izdajo obrazci;ker je treba določiti roke, v katerih se lahko zahteva plačilo zaostankov družinskih dajatev iz členov 73 in 74 spremenjene Uredbe (EGS) št. 1408/71, ter tudi roke v zvezi z izplačevanjem teh zaostankov;SKLENILA:1. a) Na zahtevo zadevne osebe pristojni nosilec dodeli in izplača zaostanke družinskih prejemkov samozaposlenim osebam za obdobje med začetkom uporabe Uredbe (EGS) št. 3427/89 in dnevom, ko začne omenjeni nosilec to uredbo dejansko uporabljati.b) Zaostanke se izplača, potem ko se odštejejo zneski družinskih dajatev, prejetih v istem obdobju po zakonodaji države stalnega prebivališča družinskih članov na podlagi stalnega prebivališča ali opravljanja poklica zakonca ali osebe, v čigar gospodinjstvu živijo delavčevi družinski člani, ali v zvezi z dejavnostjo zakonca v drugi državi članici ali v skladu z dvostransko konvencijo.c) Za pridobitev izplačila zaostankov družinskih dajatev priloži zadevna oseba svojemu zahtevku formalno izjavo o celotnem znesku družinskih dajatev, ki jih je v posameznih letih za svoje družinske člane prejela v skladu z zakonodajo države stalnega prebivališča le-teh ali je bila do njih upravičena kako drugače.Pristojni nosilec lahko ne glede na to izjavo zahteva od nosilcev potrdilo o prejemu ali neprejemu družinskih dajatev v skladu s spodnjim vzorcem.Pristojni organi držav članic dajo ta obrazec na voljo pristojnim nosilcem. Ta obrazec je na voljo v uradnih jezikih Skupnosti in je oblikovan tako, da so različice v drugih jezikih popolnoma skladne, tako da lahko oseba prejme obrazec, ki je natisnjen v njenem jeziku.d) Zneski družinskih dajatev, po eni strani dodeljeni po zakonodaji pristojne države in po drugi strani po zakonodaji države stalnega prebivališča družinskih članov ali iz drugih razlogov, ki se upoštevajo v zvezi z uporabo pododstavka (b), so zneski, dodeljeni za vse delavčeve družinske člane, upravičene do katere koli od teh dajatev.e) Odbitek iz pododstavka (b) se upošteva za delavčevo družino kot celoto, pri tem pa se celoten znesek družinskih dajatev, prejetih za posamezno leto po zakonodaji države stalnega prebivališča družinskih članov ali iz drugih razlogov, odšteje od celotnega zneska družinskih dajatev za isto leto v skladu z zakonodajo pristojne države.Kadar so prve dajatve višje od drugih ali enake, pristojni nosilec ne dolguje zaostankov dajatev. Kadar so prve dajatve nižje od drugih, se zaostanek dajatev izplača delavcu, potem ko se odšteje že prejeti znesek, kot je navedeno v pododstavku (b).V vsakem primeru ostane delavcu celotna vsota dajatev, že izplačanih po zakonodaji države stalnega prebivališča družinskih članov ali iz drugega razloga, za nosilca, ki je izplačal te dajatve, pa velja, da se je odpovedal povračilu pristojnega nosilca.f) Zaradi odštevanja iz pododstavka (b) pristojni nosilec preračuna v svojo valuto znesek družinskih dajatev, ki jih je oseba za svoje družinske člane prejela po zakonodaji države stalnega prebivališča le-teh ali je bila do njih kako drugače upravičena, in sicer po menjalnem razmerju iz člena 107(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. Upoštevati mora menjalno razmerje z dne 16. novembra 1989.2. V zvezi z zahtevki za izplačilo zaostankov družinskih dajatev iz odstavka 1 se uporabljajo roki iz nacionalnih zakonodaj; kljub temu pa se lahko take zahtevke pravno veljavno vloži v roku dveh let po 16. novembru 1989, četudi so prej omenjeni roki krajši.3. V zvezi z izplačilom zaostankov družinskih dajatev velja, da so pravice iz Uredbe (EGS) št. 3427/89 pridobljene, če se prijava iz odstavka 1 vloži v dveh letih po 16. novembru 1989, določbe zakonodaje katere koli države članice v zvezi z zastaranjem pravic pa za osebe ne veljajo.4. Ta sklep začne veljati prvi dan meseca po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Predsednik Upravne komisijeE. Mc Cumiskey--------------------------------------------------+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31998D0685

Uradni list L 326 , 03/12/1998 str. 0001 - 0004

		Sklep Svetaz dne 23. marca 1998o sklenitvi Konvencije o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč(98/685/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom člena 228(2) in prvim pododstavkom člena 228(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker je Komisija v imenu Skupnosti sodelovala pri pogajanjih, da bi sklenili Konvencijo o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč; ker je bila v Helsinkih 18. marca 1992 Konvencija podpisana v imenu Skupnosti;ker je namen Konvencije varovati ljudi in okolje pred industrijskimi nesrečami, ki bi lahko povzročile čezmejne učinke, ter pospeševati aktivno mednarodno sodelovanje med pogodbenicami pred takšnimi nesrečami, med njimi in po njih;ker spada sklenitev Konvencije v okvir sodelovanja Skupnosti pri mednarodnih ukrepih za varstvo okolja, ki jih priporoča peti program varstva okolja, katerega splošni pristop so odobrili Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se srečali v okviru Sveta, v svoji resoluciji z dne 1. februarja 1993 [3];ker v skladu z načeli, navedenimi v členu 130r Pogodbe, pomeni nadzor nad glavnimi nevarnostmi za nesreče, ki vključujejo nevarne snovi, zadevo izrednega pomena za vse države članice zaradi čezmejne narave posledic za okolje in ljudi pri velikih industrijskih nesrečah, ki vključujejo takšne snovi;ker je cilj Direktive Sveta 82/501/EGS z dne 24. junija 1982 o nevarnostih večjih nesreč pri nekaterih industrijskih dejavnostih [4] ter Direktive Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi [5], preprečevanje velikih nesreč ter omejitev njihovih posledic na človeka in okolje; ker ti direktivi vsebujeta določbe v zvezi s čezmejnim sodelovanjem;ker je zato potrebno, da Skupnost odobri Konvencijo;ker se pragovne količine, določene v Direktivi 96/82/ES, za nekatere snovi, kot so brom, metanol, kisik in snovi, ki so nevarne okolju, razlikujejo od tistih, ki so navedene v delu I Priloge I h Konvenciji;ker Skupnost ne bo mogla uporabljati zgoraj navedenih pragovnih količin za zgoraj navedene snovi; ker je treba zato oblikovati rezervacije, da bi omogočili odobritev konvencije;ker morajo, da bi omogočili takojšen začetek veljavnosti konvencije, države članice podpisnice čim prej izvesti svoje postopke za ratifikacijo, sprejetje ali odobritev Konvencije, da bi omogočile Skupnosti in državam članicam, da deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Konvencija o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč se s tem odobri v imenu Skupnosti v skladu s pridržki, ki so v Prilogi I k temu sklepu.Besedilo Konvencije je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta se s tem pooblasti, da imenuje osebe, ki so pooblaščene, da v imenu Skupnosti deponirajo listino o odobritvi pri generalnem sekretarju Organizacije Združenih narodov v skladu s členom 28 Konvencije. Ob deponiranju listine o odobritvi in pridržkov v Prilogi I, navedena(-e) oseba(-e) deponira(-jo) izjavo o pristojnosti, ki je v Prilogi II k temu sklepu.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 23. marca 1998Za SvetPredsednikM. Meacher[1] UL C 267, 3.9.1997, str. 60.[2] UL C 339, 10.11.1997, str. 26.[3] UL C 138, 17.5.1993, str. 1.[4] UL L 230, 5.8.1982, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.[5] UL L 10, 14.1.1997, str. 13.--------------------------------------------------PRILOGA IPRIDRŽKIDržave članice Evropske skupnosti bodo pri svojih medsebojnih odnosih uporabljale Konvencijo v skladu z notranjimi predpisi Skupnosti.Skupnost si zato pridrži pravico, da:(i) glede pragovnih količin, navedenih pod številkami 3, 4 in 5 dela I Priloge I konvencije, uporablja pragovne količine 100 ton za brom (zelo toksična snov) 5000 ton za metanol (toksična snov) in 2000 ton za kisik (oksidativna snov);(ii) glede pragovnih količin, navedenih pod številko 8 dela I Priloge I konvencije, uporablja pragovne količine 500 ton (rizični stavek R50-53 [1]: zelo toksične snovi za vodne organizme, ki lahko povzročijo dolgoročne škodljive posledice v vodnem okolju‘) in 2000 ton (rizični stavek R51-53 [2]: "toksične snovi za vodne organizme, ki lahko povzročijo dolgoročne škodljive posledice v vodnem okolju") za snovi, ki so nevarne okolju.[1] Snovi, ki so uvrščene v skladu z Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (UL 196, 16.8.1967, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/56/ES (UL L 236, 18.9.1996, str. 35).[2] Snovi, ki so uvrščene v skladu z Direktivo Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (UL 196, 16.8.1967, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 96/56/ES (UL L 236, 18.9.1996, str. 35).--------------------------------------------------PRILOGA IIIZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI V SKLADU S ČLENOM 29(4) KONVENCIJE O ČEZMEJNIH UČINKIH INDUSTRIJSKIH NESREČ; GLEDE PRISTOJNOSTIV skladu s Pogodbo o ustanovitvi ES so cilji in načela okoljske politike Skupnosti še zlasti ohraniti in varovati kakovost okolja in zdravja ljudi s preventivnim ravnanjem. Za dosego teh ciljev je Svet sprejel Direktivo Sveta 82/501/EGS z dne 24. junija 1982 o nevarnostih večjih nesreč pri nekaterih industrijskih dejavnostih, ki jo je nadomestila Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi. Namen teh aktov je preprečiti nevarnosti večjih nesreč, ki vključujejo nevarne snovi, ter omejiti njihove posledice za človeka in okolje, zajemajo pa zadeve, ki so predmet Konvencije o čezmejnih učinkih industrijskih nesreč. Skupnost bo obvestila depozitarja o kakršnih koli spremembah te direktive in o kakršnem koli pomembnem nadaljnjem razvoju dogodkov na področju, ki ga obravnava ta konvencija.Glede uporabe Konvencije odgovarjajo Skupnost in njene države članice v okviru svojih področij pristojnosti.--------------------------------------------------


title: 2009/532/ES: Sklep Sveta v sestavi voditeljev držav ali vlad z dne 9. julija 2009 o predlaganju osebe, ki jo namerava imenovati za predsednika Komisije za obdobje od 2009–2014

text:
               10.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 179/61

      SKLEP SVETA V SESTAVI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD

   z dne 9. julija 2009
   o predlaganju osebe, ki jo namerava imenovati za predsednika Komisije za obdobje od 2009–2014
   (2009/532/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE V SESTAVI VODITELJEV DRŽAV ALI VLAD –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti drugega in tretjega pododstavka člena 213(1) in prvega pododstavka člena 214(2) Pogodbe, ter Protokola o širitvi Evropske unije in zlasti člena 4(3) Protokola –
   SKLENIL:
   Člen 1
   José Manuel DURÃO BARROSO se predlaga kot oseba, ki jo Svet namerava imenovati za predsednika Komisije v obdobju od 1. novembra 2009 do 31. oktobra 2014.
   Člen 2
   Ta sklep se pošlje Evropskemu parlamentu.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 9. julija 2009

            Za Svet

            Predsednik

         F. REINFELDT