title: Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D1786

Uradni list L 271 , 09/10/2002 str. 0001 - 0012

		Sklep št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 23. septembra 2002o sprejetju programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (2003–2008)EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 152 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [4], z vidika skupnega besedila, ki ga je potrdil Spravni odbor dne 15. maja 2002,ob upoštevanju naslednjega:(1) Skupnost je zavezana h krepitvi in izboljševanju zdravja, preprečevanju bolezni in odvračanju potencialnih nevarnosti za zdravje, da bi zmanjšala nepotrebno obolevnost in prezgodnjo umrljivost ter invalidnost, ki omejuje dejavnost. Da bi Skupnost prispevala k blaginji evropskih državljanov, se mora usklajeno in povezano odzivati na skrb svojih prebivalcev glede tveganj za zdravje in na njihova pričakovanja glede visoke ravni zdravstvenega varstva. Vse dejavnosti Skupnosti, povezane z zdravjem, morajo biti zato zelo jasne in pregledne ter morajo omogočiti uravnoteženo posvetovanje in sodelovanje vseh vpletenih, da bi spodbudile boljši pretok znanja in komunikacij ter s tem omogočile večjo udeležbo posameznikov pri odločitvah, ki zadevajo njihovo zdravje. V tem okviru je treba upoštevati pravico prebivalcev Skupnosti do preprostih, jasnih in znanstveno utemeljenih informacij o ukrepih za varovanje zdravja in preprečevanje bolezni, da bi izboljšali kakovost življenja.(2) Zdravje je prednostna naloga in pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti mora biti zagotovljena visoka raven zdravstvenega varstva. Po členu 152 Pogodbe mora Skupnost na tem področju dejavno sodelovati s sprejemanjem ukrepov, ki jih v skladu z načelom subsidiarnosti ne morejo sprejemati posamezne države.(3) V sklopu okvira javnega zdravja, določenega v Sporočilu Komisije z dne 24. novembra 1993 o okvirih za ukrepe na področju javnega zdravja, je bilo sprejetih osem delovnih programov, in sicer:- Sklep št. 645/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti za krepitev zdravja, informiranosti, izobraževanja in usposabljanje v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1996 do 2000) [5],- Sklep št. 646/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o sprejetju akcijskega načrta za boj proti raku v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1996 do 2000) [6],- Sklep št. 647/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti za preprečevanje aidsa in nekaterih drugih nalezljivih bolezni v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1996 do 2000) [7],- Sklep št. 102/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti za preprečevanje odvisnosti od drog v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1996 do 2000) [8],- Sklep št. 1400/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1997 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti za nadzor zdravstvenega stanja v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1997 do 2001) [9],- Sklep št. 372/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. februarja 1999 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti za preprečevanje poškodb v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1999 do 2003) [10],- Sklep št. 1295/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 1999 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti glede redkih bolezni v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1999 do 2003) [11], in- Sklep št. 1296/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 1999 o sprejetju programa ukrepov Skupnosti v zvezi z boleznimi, povezanimi z onesnaževanjem, v okviru ukrepov na področju javnega zdravja (1999 do 2001) [12].Poleg tega je bila sprejeta Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže za epidemiološka spremljanja in obvladovanje nalezljivih bolezni v Skupnosti [13]. Na podlagi navedene odločbe je Komisija 22. decembra 1999 sprejela Odločbo št. 2000/57/ES o sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni [14].(4) Druge dejavnosti v sklopu okvira javnega zdravja vključujejo Priporočilo Sveta 98/463/ES z dne 29. junija 1998 o primernosti darovalcev krvi in plazme ter testiranju darovane krvi v Evropski skupnosti [15] in Priporočilo 1999/519/ES z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljenosti prebivalstva elektromagnetnim poljem od 0 Hz do 300 GHz [16].(5) Komisija je v sporočilu o razvoju politike javnega zdravja v Evropski skupnosti z dne 15. aprila 1998 preverila okvir javnega zdravja in navedla, da sta zaradi novih določb Pogodbe, novih izzivov in pridobljenih izkušenj potrebna nova zdravstvena strategija in nov program.(6) Sporočilo Komisije z dne 15. aprila 1998 so pozdravili Svet v sklepih z dne 26. novembra 1998 o prihodnjem okviru ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja [17] in Resoluciji z dne 8. junija 1999 [18], Ekonomsko-socialni odbor v Mnenju z dne 9. septembra 1998 [19], Odbor regij v Mnenju z dne 19. novembra 1998 [20] in Evropski parlament v Resoluciji A4-0082/99 z dne 12. marca 1999 [21] ter podprli stališče, da je treba ukrepe na ravni Skupnosti določiti v celovitem programu, ki naj poteka vsaj pet let in vsebuje tri splošne cilje, to je izboljšanje informacij za razvoj javnega zdravja, hitro odzivanje na nevarnosti za zdravje in obravnavanje determinant zdravja s spodbujanjem krepitve zdravja in preprečevanjem bolezni, ob podpori medresorskih ukrepov in z uporabo vseh primernih instrumentov Pogodbe.(7) Svet je v svoji Resoluciji z dne 29. junija 2000 o spremljanju konference v Evori o determinantah zdravja menil, da čedalje večje razlike v zdravstvenem stanju in rezultatih, ki obstajajo med državami članicami in znotraj njih, zahtevajo nova in usklajena prizadevanja na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti; pozdravil je zavezo Komisije, da predlaga nov program javnega zdravja, ki bo s specifičnimi ukrepi vplival na determinante zdravja, in sicer s krepitvijo zdravja in preprečevanjem bolezni ter ob podpori medresorske politike, in se strinjal, da je treba razviti primerno bazo znanja ter vzpostaviti učinkovit sistem nadzora zdravstvenega stanja; poudaril je pomen nove javnozdravstvene strategije Skupnosti, ki temelji na dejavnostih v zvezi s posameznimi determinantami zdravja v obstoječih programih, zlasti glede tobaka, prehrane in alkohola, ter da je pomembno ne samo zagotoviti kontinuiteto uveljavljenih ukrepov, temveč tudi nadaljevati skladno in sistematično delo na teh področjih.(8) Svet potrjuje svoje sklepe z dne 18. novembra 1999 o boju proti rabi tobaka, v katerih je poudaril nujnost razvoja celovite strategije in med drugim zaprosil Komisijo, naj okrepi sodelovanje med zdravstveno in drugimi politikami, da se zagotovi visoka raven zdravstvenega varstva na teh področjih.(9) Svet je dne 18. novembra 1999 soglasno sprejel Resolucijo o krepitvi duševnega zdravja.(10) Po Svetovnem poročilu o zdravju 2000 SZO je pet glavnih kazalnikov obolevnosti (v življenjskih letih prilagojenih invalidnosti): 1. nevropsihiatrične motnje, 2. bolezni srca in ožilja, 3. maligne neoplazme, 4. nenamerne poškodbe in 5. bolezni dihal. Nevarne za zdravje prebivalcev Evrope postajajo tudi nalezljive bolezni, kot je HIV/AIDS, in odpornost proti antibiotikom. Pomembna naloga programa je bolje opredeliti glavne kazalnike obolevnosti v Skupnosti in zlasti najpomembnejše determinante zdravja.(11) Program naj prispeva k izmenjavi informacij o standardih kakovosti, opredeljenih na področju javnega zdravja.(12) Pomembno je zbirati, obdelovati in analizirati podatke na ravni Skupnosti, kar omogoči učinkovit nadzor javnega zdravja na ravni Skupnosti in pridobitev objektivnih, zanesljivih, združljivih in primerljivih podatkov za izmenjavo in Komisiji ter državam članicam omogoči, da izboljšajo obveščenost javnosti in oblikujejo primerne strategije, politike ter ukrepe za doseganje visoke ravni zdravstvenega varstva ljudi. Za izpopolnitev programa je treba upoštevati tudi podatke iz zasebnega sektorja. Vse ustrezne statistike je treba razčleniti in analizirati po spolu.(13) Skupnost in države članice imajo nekatera sredstva in mehanizme za obveščanje in nadzor na področju javnega zdravja. Torej je treba zagotoviti visoko raven usklajenosti med ukrepi in pobudami, ki jih Skupnost in države članice sprejemajo za izvajanje programa, za spodbujanje sodelovanja med državami članicami in izboljšanje učinkovitosti obstoječih in prihodnjih omrežij na področju javnega zdravja.(14) Pomembno je, da Komisija zagotovi učinkovitost in skladnost ukrepov programa na mikro in makro ravni ter spodbuja sodelovanje med državami članicami. Kakršna koli strukturna ureditev, ki se vzpostavi pod okriljem Komisije, mora v ta namen zbirati, nadzirati in ocenjevati podatke ter razviti metode nadzora in podlage za hitre in usklajene odzive na ogrožanje zdravja. Taka strukturna ureditev ima okrepljen osrednji vir in tesno vključuje ustrezne institucije, ki jih določijo države članice.(15) Še zlasti pa je treba na podlagi kompetentnega in ustreznega strokovnega znanja zagotoviti primerno trajnostno usklajenost na področju informacij o zdravju v zvezi z naslednjimi dejavnostmi: opredelitev informacijskih potreb, razvoj kazalnikov, zbiranje podatkov in informacij, vprašanja glede primerljivosti, izmenjava podatkov in informacij v državah članicah in med njimi, nenehen razvoj baz podatkov, analize in obsežnejše razširjanje informacij. Tako usklajevanje je treba zagotoviti tudi na področju hitrega odzivanja na ogrožanje zdravja, dejavnosti v zvezi z epidemiološkim spremljanjem, razvoja metod spremljanja, izmenjave informacij o smernicah in o preventivnih ukrepih in nadzoru, mehanizmih in postopkih.(16) Pomembno je, da Komisija s primerno strukturno ureditvijo zagotovi učinkovitost in skladnost ukrepov in dejavnosti iz programa ter spodbuja sodelovanje med državami članicami. Da bi omogočili nemoteno in učinkovito delovanje te strukturne ureditve, je treba vzpostaviti trajnostno sodelovanje z zdravstvenimi organi držav članic ob spoštovanju odgovornosti držav članic.(17) Komisija mora po potrebi izdelati dodatne predloge o vrsti strukturne ureditve za izvajanje strategije javnega zdravja, zlasti glede nadzora zdravstvenega stanja in hitrega odziva na ogrožanje zdravja.(18) Skupni cilj programa javnega zdravja je prispevati k doseganju visoke ravni telesnega in duševnega zdravja ter blaginje in večje enakosti v zadevah zdravja po vsej Skupnosti, tako da se ukrepi usmerjajo k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju bolezni in motenj pri ljudeh ter k odstranjevanju virov nevarnosti za zdravje, s ciljem boja proti obolevnosti in prezgodnji umrljivosti, ob upoštevanju spola in starosti. Za doseganje tega cilja mora ukrepe usmerjati potreba po zvišanju pričakovane življenjske dobe brez invalidnosti ali bolezni, spodbujanju kakovosti življenja in čim večjem omejevanju ekonomskih in socialnih posledic slabega zdravja, s čimer se zmanjša neenakost pri varovanju zdravja, ob upoštevanju regionalnega pristopa do zdravstvenih vprašanj. Prednost imajo ukrepi za krepitev zdravja, ki obravnavajo glavne kazalnike obolevnosti. Program mora podpirati razvoj celostne medresorske strategije varovanja zdravja, ki zagotovi, da politike in ukrepi Skupnosti prispevajo k varovanju in krepitvi zdravja.(19) Da bi to dosegli, mora program upoštevati pomen izobraževanja, usposabljanja in povezovanja v mreže.(20) Pogodba zahteva, da se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti zagotavlja visoka raven zdravstvenega varstva ljudi. Treba je tesno povezati vse politike Skupnosti, ki vplivajo na zdravje, in javnozdravstveno strategijo Skupnosti. Prednostna naloga programa javnega zdravja bo razviti merila in metodologije za ocenjevanje predlogov in izvajanja politike. Pri razvoju ukrepov programa ter strategij in ukrepov, ki so skupni z drugimi ustreznimi programi in dejavnostmi Skupnosti, je treba zagotoviti, da te druge politike in ukrepi Skupnosti vključujejo vidik zdravja in da jih podpira medresorska politika.(21) Doseganje skupnega cilja in splošnih ciljev programa zahteva učinkovito sodelovanje držav članic, njihovo polno zavezanost pri izvajanju ukrepov Skupnosti in udeležbo institucij, združenj, organizacij in organov s področja zdravja pa tudi širše javnosti. Za zagotovitev trajnostne in učinkovite uporabe obstoječih vlaganj in zmogljivosti Skupnosti je treba uporabiti že vzpostavljene nacionalne mreže in mreže Skupnosti, da se združijo strokovno znanje in izkušnje držav članic o učinkovitih načinih izvajanja dejavnosti krepitve zdravja in preventive in o merilih kakovosti. Zagotoviti je treba dialog z vsemi ključnimi partnerji, ki so zavezani izboljševanju javnega zdravja, njihovo strokovno znanje je treba na učinkovit in pregleden način vključiti v bazo znanja Skupnosti. S primernimi mehanizmi, kot so zdravstveni forumi, je treba vzpostaviti sodelovanje z organi in nevladnimi organizacijami, ki delujejo na področju zdravja.(22) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe se ukrepi Skupnosti v zadevah, ki niso v izključni pristojnosti Skupnosti, kot je javno zdravje, sprejmejo le, če in kolikor zaradi obsega ali učinkov njihove cilje lahko laže doseže Skupnost. Program mora podpirati in dopolnjevati dejavnosti in ukrepe držav članic, saj zaradi kompleksnosti, nadnacionalnega značaja in na ravni države članice pomanjkljivega celovitega nadzora nad dejavniki, ki vplivajo na zdravje, te ne morejo zadovoljivo uresničevati njegovih ciljev. Program lahko zagotovi pomembno dodano vrednost krepitvi zdravja in zdravstvenim sistemom v Skupnosti, tako da podpira strukture in programe, ki povečajo sposobnosti posameznikov, institucij, združenj, organizacij in organov na področju zdravstvenega varstva, s tem ko omogoča izmenjavo izkušenj in najboljših praks ter zagotavlja podlago za skupno analizo dejavnikov, ki vplivajo na javno zdravje. Program ima lahko dodano vrednost tudi ob čezmejni ogroženosti javnega zdravja, kakor v primeru nalezljivih bolezni, onesnaževanja okolja ali okužb hrane, kolikor te spodbudijo skupne strategije in ukrepe. Program bo Skupnosti omogočil, da na področju javnega zdravja prispeva k izpolnjevanju svojih obveznosti iz Pogodbe, pri čemer v celoti spoštuje obveznosti držav članic pri organiziranju in zagotavljanju zdravstvenih storitev in zdravstvenega varstva. Ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev.(23) Ukrepi iz programa podpirajo strategijo varovanja zdravja Skupnosti in bodo prinesli dodano vrednost z odzivanjem na potrebe, ki izhajajo iz razmer in struktur, vzpostavljenih z ukrepi Skupnosti na drugih področjih, obravnavanjem novih razvojnih dosežkov, novih nevarnosti in novih problemov, v zvezi s katerimi bo Skupnost laže ukrepala pri varovanju svojih prebivalcev, z združevanjem dejavnosti, ki se izvajajo na nacionalni ravni razmeroma izolirano in z omejenim učinkom, in njihovim dopolnjevanjem z namenom doseči pozitivne rezultate za prebivalce Skupnosti ter prispevkom h krepitvi solidarnosti in kohezije v Skupnosti. Nova strategija varovanja zdravja in delovni program javnega zdravja morata zagotoviti priložnost za nadaljnji razvoj državljanske razsežnosti zdravstvene politike Skupnosti.(24) Program mora omogočiti izvajanje skupnih ukrepov s sorodnimi programi in ukrepi Skupnosti, s čimer se zagotovi, da ukrepi, v sodelovanju z drugimi politikami in dejavnostmi Skupnosti, učinkovito obravnavajo širša vprašanja zdravja in nevarnosti ter se izognejo podvajanju. Dejavna uporaba drugih politik Skupnosti, kot so strukturni skladi in socialna politika, lahko pozitivno vpliva na determinante zdravja.(25) Za učinkovito izvajanje ukrepov in dejavnosti ter doseganje želenega učinka programa morajo biti zbrani podatki primerljivi. Združljivost in interoperabilnost sistemov in mrež za izmenjavo informacij ter podatkov za razvoj javnega zdravja je prav tako dragocen prispevek in treba si je prizadevati za doseganje teh ciljev. Izredno pomembno je, da se informacije izmenjujejo na podlagi primerljivih in združljivih podatkov.(26) V splošnem morajo ukrepi in dejavnosti iz tega programa upoštevati razvoj novih tehnologij in aplikacij IT, še zlasti pa mora obstajati velika usklajenost s projekti, ki se pripravijo in izvajajo na področju javnega zdravja v okviru integriranega delovnega programa elektronske Evrope (e-Evropa) in drugih ustreznih programov, pri čemer se je treba izogniti podvajanju in še zlasti poskrbeti za enako dostopnost do zdravstvenih informacij.(27) Evropski svet je na zasedanju v Feiri junija 2000 podprl "Akcijski načrt o informacijski družbi za vse e-Evropa 2002", ki v Zdravju na spletnih straneh poziva države članice, da razvijajo infrastrukturo uporabniku prijaznih, validiranih in interoperabilnih sistemov za zdravstveno vzgojo, preprečevanje bolezni in zdravstveno oskrbo. Pomembno je, da se nova informacijska tehnologija izrabi tako, da so zdravstvene informacije čim bolj dostopne državljanom.(28) Pri izvajanju programa je treba v celoti uporabiti ustrezne izsledke raziskovalnih programov Skupnosti, ki podpirajo raziskave na področjih, zajetih v tem programu.(29) Upoštevati je treba izkušnje, pridobljene iz različnih listin s področja javnega zdravja.(30) Pri izvajanju programa Skupnosti je treba upoštevati vse ustrezne zakonske določbe s področja varstva osebnih podatkov ter vzpostaviti mehanizme za zagotovitev zaupnosti in varstva teh podatkov.(31) Program traja šest let, s čimer se omogoči dovolj časa za izvedbo ukrepov in uresničitev njegovih ciljev.(32) Pomembno je, da Komisija zagotovi izvajanje programa v tesnem sodelovanju z državami članicami. Za pridobitev znanstvenih informacij in nasvetov za izvedbo programa je zaželeno sodelovanje z znanstveniki in strokovnjaki mednarodnega ugleda.(33) Zagotoviti je treba skladnost in dopolnjevanje ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega programa, z ukrepi, ki so predvideni ali se izvajajo v okviru drugih politik in dejavnosti, zlasti z vidika zahteve po zagotovitvi visoke ravni zdravstvenega varstva ljudi pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti.(34) Pričakuje se tesno sodelovanje in posvetovanje z organi Skupnosti, ki so pristojni za oceno tveganja, nadzor in raziskave na področjih prehrane in varnosti živil, zaščite okolja in varnosti izdelkov.(35) S tem sklepom se za celotno trajanje programa določi finančni okvir, ki je za proračunski organ med letnim proračunskim postopkom glavna referenca v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka, sklenjenega med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo [22]. Finančni okvir ustreza potrebam in ciljem programa.(36) Financiranje iz drugih politik Skupnosti, zagotovljeno za skupne ukrepe po programu, dopolnjuje finančni okvir, določen za program.(37) Pomembna je prožnost, ki dopušča prerazporejanje sredstev in prilagajanje ukrepov, hkrati pa upošteva potrebo po preglednosti ter merila za izbiro in odrejanje prednostnih nalog glede na velikost tveganja ali možni učinek, rezultat ocenjevanja, skrbi javnosti, dostopnost posegov ali možnost za njihov razvoj, subsidiarnost, dodano vrednost in vpliv na druge sektorje. Vendar pa je treba ohranjati ravnotežje med tremi cilji programa in med njih pravično razdeliti proračunska sredstva.(38) Praktični ukrepi so odločilni pri uresničevanju ciljev programa. Zato je pri izvajanju programa in zagotavljanju sredstev po njem treba poudariti pomen praktičnih ukrepov.(39) Ukrepe za izvajanje tega sklepa je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [23].(40) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) predvideva tesnejše sodelovanje na področju javnega zdravja med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so vključene v Evropski gospodarski prostor (države EFTA/EGP), na drugi strani. Sprejeti je treba določbo, da se program odpre za sodelovanje pridruženih držav srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji iz evropskih sporazumov v njihovih dodatnih protokolih in sklepih zadevnih pridružitvenih svetov, Cipra, ki se financira iz dodatnih odobrenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, dogovorjenimi s to državo, kot tudi Malte in Turčije, ki se financirata iz dodatnih odobrenih proračunskih sredstev v skladu z določbami Pogodbe.(41) Države prosilke morajo biti dejavno vključene v razvoj in izvajanje programa, upoštevati je treba strateški pristop do zdravja v teh državah in zlasti njihove posebne probleme.(42) Ob pridružitvi novih držav članic mora Komisija poročati o posledicah teh pridružitev za program.(43) Spodbujati je treba sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na področju zdravja, kot so WHO, Svet Evrope in OECD, ne le na področju zbiranja in analiziranja podatkov (vključno s kazalniki), ampak tudi na področju medresorske krepitve zdravja, s čimer se zagotovi stroškovna učinkovitost, izogne prekrivanju ukrepov in programov ter krepita sinergija in medsebojno učinkovanje, ob upoštevanju zlasti posebne ureditve glede sodelovanja, na primer med WHO in Komisijo.(44) Za povečanje vrednosti in vpliva programa je treba sprejete ukrepe redno nadzirati in ocenjevati, vključno z neodvisnimi zunanjimi ocenjevanji. Glede na te ocene in razvojne dosežke, ki lahko izhajajo iz splošnega okvira ukrepov Skupnosti na področju zdravja in sorodnih področjih, je treba omogočiti prilagoditve in spremembe programa. Evropski parlament je treba obveščati o letnih delovnih načrtih, ki jih pripravi Komisija.(45) Program ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja gradi na dejavnostih in osmih programih prejšnjega okvira ter na delu mreže za epidemiološko spremljanje in obvladovanje nalezljivih bolezni v Skupnosti in uresničuje vse njihove cilje in ukrepe v obliki globalne in integrirane strategije varovanja zdravja. Sklepi v zvezi s temi osmimi programi so zajeti v novem programu in jih je torej treba razveljaviti z učinkom od 31. decembra 2002 –SKLENILA:Člen 1Vzpostavitev programa1. S tem sklepom se vzpostavi program ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja, v nadaljnjem besedilu "program".2. Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2008.Člen 2Skupni namen in splošni cilji1. Namen programa, ki dopolnjuje nacionalne politike, je varovati zdravje ljudi in izboljšati javno zdravje.2. Splošni cilji programa so:(a) izboljšati informacije in znanje za razvoj javnega zdravja;(b) okrepiti sposobnost hitrega in usklajenega odzivanja na nevarnosti za zdravje;(c) krepiti zdravje in preprečevati bolezni z obravnavanjem determinant zdravja v vseh politikah in dejavnostih.3. Program s tem prispeva k:(a) zagotavljanju visoke ravni zdravstvenega varstva ljudi pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti s spodbujanjem povezane, medresorske strategije varovanja zdravja;(b) spopadanju z neenakostmi v zdravju;(c) spodbujanju sodelovanja med državami članicami na področjih iz člena 152 Pogodbe.Člen 3Ukrepi in dejavnosti Skupnosti1. Splošni cilji programa iz člena 2 se uresničujejo z ukrepi iz Priloge.2. Ti ukrepi se izvajajo v tesnem sodelovanju z državami članicami, tako da se podprejo dejavnosti prečnega značaja, ki se lahko uporabijo za izvajanje vseh ali nekaterih ukrepov in se, kadar je to primerno, lahko kombinirajo. Te dejavnosti so naslednje:(a) Dejavnosti, ki so povezane s sistemi nadzora in hitrega odzivanja(i) dejavnosti mrež, delujočih prek struktur, ki jih določijo države članice, in druge dejavnosti v interesu Skupnosti za nadzor javnega zdravja in zagotavljanje nacionalnih informacij ter podatkov na ravni Skupnosti, ki podpirajo cilje programa;(ii) dejavnosti za preprečevanje ogrožanja zdravja, tudi težkih bolezni, ter za odzivanje na nepredvidljive dogodke, omogočanje raziskav in usklajenega odziva;(iii) priprava, vzpostavitev in delovanje primerne strukturne ureditve za usklajevanje in povezavo mrež za nadzor zdravstvenega stanja in za hitro odzivanje na ogrožanje zdravja;(iv) razvijanje primernih povezav med ukrepi v zvezi s sistemi nadzora in hitrega odzivanja.(b) Dejavnosti na področju determinant zdravjarazvijanje in izvajanje dejavnosti krepitve zdravja in preprečevanja bolezni v vseh politikah Skupnosti in, kadar je to primerno, vključevanje nevladnih organizacij, inovativnih ali pilotnih projektov ter mrež med nacionalnimi institucijami in dejavnostmi.(c) Dejavnosti, povezane z zakonodajo(i) priprava pravnih instrumentov Skupnosti na področju javnega zdravja;(ii) ocenjevanje vpliva zakonodaje Skupnosti na zdravje;(iii) usklajevanje stališč Skupnosti in držav članic na forumih, kjer se razpravlja o zadevah, povezanih z zdravjem.(d) Dejavnosti, povezane s svetovanjem, znanjem in informacijami(i) razvijanje informacij in znanja o zdravju, vključno s statistikami, poročili, ocenami, analizami in nasveti o vprašanjih skupnega interesa za Skupnost in države članice ter njihovo razširjanje na pristojne organe držav članic, zdravstvene in druge strokovnjake in, kadar je to primerno, na druge zainteresirane ter javnost;(ii) obveščanje in svetovanje o zdravju in z njim povezanimi zadevami na ravni Skupnosti, ki vključuje vse zainteresirane, kot so organizacije bolnikov, zdravstvenih strokovnjakov, izvajalcev zdravstvenega varstva, sindikatov, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij na področju javnega zdravja;(iii) seznanjanje z izkušnjami in izmenjava informacij o zadevah, povezanih z zdravjem, med Skupnostjo ter organi in pristojnimi organizacijami držav članic;(iv) spodbujanje izobraževanja in poklicnega usposabljanja na področju javnega zdravja, ki je pomembno za cilje programa;(v) razvijanje in vzdrževanje mrež za izmenjavo informacij o najboljših praksah na področju javnega zdravja in učinkovitosti zdravstvenih politik;(vi) pridobivanje znanstvenih informacij in nasvetov priznanih znanstvenikov in strokovnjakov;(vii) podpiranje in spodbujanje dejavnosti Skupnosti in držav članic glede dobre prakse in ustreznih javnozdravstvenih smernic, ki temeljijo na znanstvenih podatkih.(e) Spodbujanje usklajevanja nevladnih organizacij, ki razvijajo dejavnosti, v tem programu opredeljene kot prednostne naloge, na evropski ravni. Delujejo lahko samostojno ali kot usklajena združenja.Člen 4Skupne strategije in ukrepiZa zagotovitev visoke ravni zdravstvenega varstva ljudi v opredelitvah in izvajanju vseh politik in dejavnosti Skupnosti se cilji programa lahko izvajajo kot skupne strategije in skupni ukrepi z oblikovanjem povezav z ustreznimi programi in ukrepi Skupnosti, zlasti na področjih varstva potrošnikov, socialne zaščite, zdravja in varnosti pri delu, zaposlovanja, raziskav in tehnološkega razvoja, notranjega trga, informacijske družbe in informacijske tehnologije, statistike, kmetijstva, izobraževanja, prometa, industrije in okolja ter z ukrepi Skupnega raziskovalnega središča in ustreznih organov Skupnosti, s katerimi se okrepi sodelovanje.Člen 5Izvajanje programa1. Komisija v skladu s členom 9 in v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotavlja izvajanje ukrepov iz programa ter njegov skladen in uravnotežen razvoj.2. Za pomoč pri izvajanju Komisija zagotovi usklajevanje in povezovanje mrež za nadzor zdravja in hitro odzivanje na ogrožanje zdravja s primerno strukturno ureditvijo, ki tesno povezuje države članice.3. Komisija in države članice v okviru svojih pristojnosti sprejmejo primerne ukrepe, s katerimi zagotovijo učinkovit potek programa ter na ravni Skupnosti in držav članic razvijejo mehanizme za doseganje njegovih ciljev. Zagotovijo posredovanje ustreznih informacij o ukrepih, ki jih program podpira, in čim širše sodelovanje pri ukrepih, ki jih je treba izvajati prek lokalnih in regionalnih organov ter nevladnih organizacij.4. Komisija si v tesnem sodelovanju z državami članicami prizadeva za primerljivost podatkov in informacij ter, kadar je to mogoče, združljivost in interoperabilnost sistemov ter mrež za izmenjavo podatkov in informacij o zdravju.5. Pri izvajanju programa Komisija skupaj z državami članicami zagotovi spoštovanje vseh ustreznih zakonskih določb glede varstva osebnih podatkov in, kadar je to primerno, uvedbo mehanizmov, ki zagotavljajo zaupnost in varstvo takih podatkov.6. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med ukrepi, razvitimi v okviru programov javnega zdravja, sprejetih s sklepi iz člena 13, ki prispevajo k prednostnim nalogam iz programa, in tistimi, ki jih je treba izvajati po tem programu.Člen 6Doslednost in komplementarnostKomisija zagotovi doslednost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo po programu, in ukrepov, ki se izvajajo po drugih politikah in dejavnostih Skupnosti, tudi politikah iz člena 4. Komisija zlasti ugotovi, kateri predlogi so posebno pomembni za cilje in ukrepe programa, ter obvesti Odbor iz člena 9 o tem, kako so v teh predlogih upoštevani vidiki zdravja in kakšen je njihov pričakovani vpliv na zdravje.Člen 7Financiranje1. Finančni okvir za izvajanje programa za obdobje, določeno v členu 1, je 312 milijonov evrov.Izdatki za tehnično in administrativno pomoč za strukturno ureditev, omenjeno v členu 3(2)(a)(iii), in iz nje izhajajoče dejavnosti se krijejo iz skupnega proračuna programa.2. Letno dodelitev proračunskih sredstev odobri proračunski organ v mejah finančnega načrta.Člen 8Izvedbeni ukrepi1. Ukrepi za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na zadeve, navedene spodaj, se sprejemajo v skladu s postopkom upravljanja iz člena 9(2):(a) letni načrt dela za izvajanje programa, v katerem se določijo prednostne naloge in ukrepi, ki jih je treba sprejeti, vključno z razporeditvijo sredstev;(b) ureditev, merila in postopki za izbor in financiranje ukrepov programa;(c) ureditev izvajanja skupnih strategij in ukrepov iz člena 4;(d) ureditev ocenjevanja programa iz člena 12;(e) ureditev za pripravo kakršne koli strukturne ureditve za usklajevanje nadzora zdravstvenega stanja in za hitro odzivanje na ogrožanje zdravja;(f) ureditev prenosa, izmenjave in razširjanja informacij ter hitrega odzivanja na ogrožanje zdravja po programu, brez poseganja v izvedbene ukrepe po Odločbi 2119/98/ES.2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse druge zadeve, se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9(3).Člen 9Odbor1. Komisiji pomaga Odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 10Sodelovanje držav EFTA/EGP, pridruženih držav srednje in vzhodne Evrope, Cipra, Malte in TurčijeV programu lahko sodelujejo:(a) države EFTA/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma EGP;(b) pridružene države srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji iz evropskih sporazumov, njihovih dodatnih protokolov in sklepov posameznih pridružitvenih svetov;(c) Ciper, financiran iz dodatnih odobrenih sredstev v skladu s postopki, o katerih se dogovori s to državo;(d) Malta in Turčija, financirani iz dodatnih odobrenih sredstev v skladu z določbami Pogodbe.Člen 11Mednarodno sodelovanjeMed izvajanjem programa se v skladu s postopkom iz člena 9(3) spodbuja sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, ki so pristojne na področju javnega zdravja, zlasti Svetovno zdravstveno organizacijo, Svetom Evrope in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj, ali z organizacijami, ki lahko vplivajo na javno zdravje, kot so Svetovna trgovinska organizacija, Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo. Zlasti pa je treba z dejavnostmi Svetovne zdravstvene organizacije uskladiti zdravstveni informacijski sistem in sposobnost odziva na ogrožanje zdravja, kadar je to primerno in možno.Člen 12Nadzor, ocenjevanje in razširjanje rezultatov1. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami ter ob pomoči strokovnjakov, kadar je to primerno, redno nadzira izvajanje ukrepov programa glede na cilje. Letno poroča Odboru. Komisija pošlje izvod najpomembnejših ugotovitev Evropskemu parlamentu in Svetu.2. Na zahtevo Komisije države članice predložijo informacije o izvajanju in vplivih tega programa.3. Ob koncu četrtega leta programa Komisija usposobljenim neodvisnim strokovnjakom zaupa izdelavo zunanje ocene izvajanja in dosežkov prvih treh let programa. Oceni tudi dosežen vpliv na zdravje in učinkovitost porabe sredstev, kot tudi doslednost in komplementarnost z drugimi ustreznimi programi, ukrepi in pobudami, ki se izvajajo na podlagi drugih politik in dejavnosti Skupnosti. Komisija ugotovitve, skupaj s svojimi pripombami, pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. Do konca leta, ki sledi koncu programa, Komisija tem institucijam in organom predloži tudi zaključno poročilo o izvajanju programa.4. Komisija poskrbi, da so rezultati izvedenih ukrepov in ocenjevalna poročila dostopni javnosti.Člen 13RazveljavitevZ 31. decembrom 2002 se razveljavijo naslednji sklepi:Sklep št. 645/96/ES, Sklep št. 646/96/ES, Sklep št. 647/96/ES, Sklep št. 102/97/ES, Sklep št. 1400/97/ES, Sklep št. 372/1999/ES, Sklep št. 1295/1999/ES, Sklep št. 1296/1999/ES.Člen 14Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 23. septembra 2002Za Evropski parlamentPredsednikP. CoxZa SvetPredsednikM. Fischer Boel[1] UL C 337 E, 28.11.2000, str. 122, in C 240 E, 28.8.2001, str. 168.[2] UL C 116, 20.4.2001, str. 75.[3] UL C 144, 16.5.2001, str. 43.[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2001 (UL C 21, 24.1.2002, str. 161), Skupno stališče Sveta z dne 31. julija 2001 (UL C 307, 31.10.2001, str. 27) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2001 (še ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. julija 2002 in Sklep Sveta z dne 26. junija 2002.[5] UL L 95, 16.4.1996, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES (UL L 79, 17.3.2001, str. 1).[6] UL L 95, 16.4.1996, str. 9. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES.[7] UL L 95, 16.4.1996, str. 16. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES.[8] UL L 19, 22.1.1997, str. 25. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES.[9] UL L 193, 22.7.1997, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES.[10] UL L 46, 20.2.1999, str. 1.[11] UL L 155, 22.6.1999, str. 1.[12] UL L 155, 22.6.1999, str. 7. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 521/2001/ES.[13] UL L 268, 3.10.1998, str. 1.[14] UL L 21, 26.1.2000, str. 32.[15] UL L 203, 21.7.1998, str. 14.[16] UL L 199, 30.7.1999, str. 59.[17] UL C 390, 15.12.1998, str. 1.[18] UL C 200, 15.7.1999, str. 1.[19] UL C 407, 28.12.1998, str. 21.[20] UL C 51, 22.2.1999, str. 53.[21] UL C 175, 21.6.1999, str. 135.[22] UL C 172, 18.6.1999, str. 3.[23] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------PRILOGAUKREPI IN SPREMLJAJOČI UKREPI1. Za izboljšanje informacij in znanja za razvoj javnega zdravja:1.1 razvijanje in upravljanje trajnostnega sistema nadzora zdravja, da se na podlagi obstoječega dela in doseženih rezultatov oblikujejo primerljivi količinski in kakovostni kazalniki na ravni Skupnosti ter da se zbirajo, analizirajo in razširjajo primerljivi in združljivi, po starosti in spolu ločeni podatki o zdravju ljudi na ravni Skupnosti, ki zadevajo zdravstveno stanje, zdravstvene politike in determinante zdravja, vključno z demografskimi, geografskimi in družbenoekonomskimi danostmi, osebnimi in biološkimi dejavniki, načinom vedenja, ki vpliva na zdravje, kot so zloraba snovi, prehrana, telesna dejavnost, spolno vedenje ter življenjske, delovne in okoljske razmere s posebno pozornostjo na neenakosti v zdravju;1.2 razvijanje informacijskega sistema zgodnjega opozarjanja, odkrivanja in nadzora ogroženosti zdravja, tudi glede nalezljivih bolezni, vključno z nevarnostjo čezmejnega širjenja bolezni (vključno z odpornimi patogeni) kot tudi nenalezljivih bolezni;1.3 izboljšanje sistema za prenos in izmenjavo informacij ter zdravstvenih podatkov, vključno z javnim dostopom;1.4 razvijanje in uporaba mehanizmov za analizo, svetovanje, poročanje, obveščanje in posvetovanje z državami članicami in zainteresiranimi o vprašanjih zdravja, pomembnih na ravni Skupnosti;1.5 izboljšanje analiz in znanja o vplivih razvoja zdravstvene politike in drugih politik ter dejavnosti Skupnosti, kot je področje notranjega trga, kolikor vpliva na zdravstvene sisteme, na prispevek k visoki ravni zdravstvenega varstva ljudi, vključno z razvojem meril in metodologij za ocenjevanje vpliva politik na zdravje ter razvijanje drugih povezav med javnim zdravjem in drugimi politikami;1.6 preverjanje, analiziranje in podpora izmenjavi izkušenj o zdravstvenih tehnologijah, vključno z novimi informacijskimi tehnologijami;1.7 podpora izmenjavi informacij in izkušenj o dobri praksi;1.8 razvijanje in upravljanje skupnih ukrepov z načrti na podlagi e-Evrope za izboljšanje dostopnosti informacij o zdravstvenih vprašanjih za javnost na internetu, in razmislek o možnosti za vzpostavitev sistema prepoznavnih odobritvenih pečatov Skupnosti za internetne strani.Obstoječi podatki in informacije, ki jih zagotavlja sistem, morajo biti lahko dostopni Skupnosti, ustreznim uporabnikom v državah članicah in mednarodnim organizacijam, kadar je to primerno.V sodelovanju z državami članicami se bo razvil statistični del sistema s potrebno uporabo statističnega programa Skupnosti, s čimer se krepi sinergija in prepreči podvajanje.2. Za krepitev sposobnosti hitrega in usklajenega odzivanja na ogrožanje zdravja:2.1 krepitev sposobnosti za reševanje problema nalezljivih bolezni s podpiranjem nadaljnjega izvajanja Odločbe št. 2119/98/ES o mreži Skupnosti za epidemiološko spremljanje in obvladovanje nalezljivih bolezni;2.2 podpora delovanju mrež v državah članicah in državah, ki sodelujejo na podlagi člena 10 tega sklepa, zlasti v zvezi s skupnimi raziskavami, usposabljanjem, nenehnim ocenjevanjem, zagotavljanjem kakovosti in, kadar je to primerno, v zvezi s prispevkom k ukrepom, opisanim v točkah 1.2 in 1.3 Priloge;2.3 razvijanje strategij in mehanizmov za preprečevanje in izmenjavo informacij o nevarnostih nenalezljivih bolezni ter odzivov nanje, vključno z zdravstveno ogroženostjo po spolu in redkimi boleznimi;2.4 izmenjava informacij o strategijah, s čimer se v izrednih razmerah prepreči ogrožanje zdravja zaradi fizičnih, kemičnih ali bioloških vzrokov, vključno s tistimi, povezanimi s terorističnimi dejanji, ter razvoj ali uporaba pristopov in mehanizmov Skupnosti, kadar je to primerno;2.5 izmenjava informacij o strategijah cepljenja in imunizacije;2.6 izboljšanje varnosti in kakovosti organov in učinkovin človeškega izvora, vključno s krvjo, njenimi sestavinami in prekurzorji, z razvijanjem visokih standardov kakovosti in varnosti njihovega zbiranja, predelave, shranjevanja in razdeljevanja ter uporabe;2.7 izvedba mrež stalnega nadzora za krvne pripravke človeškega izvora, kot so kri, njene sestavine in prekurzorji;2.8 spodbujanje strategij in ukrepov v zvezi z varovanjem zdravja ljudi pred možnimi negativnimi učinki okoljskih dejavnikov, kot so ionizirajoče in neionizirajoče sevanje ter hrup;2.9 razvijanje strategij za zmanjšanje odpornosti proti antibiotikom.3. Za krepitev zdravja in preprečevanje bolezni z uporabo ukrepov za determinante zdravja v vseh politikah in dejavnostih Skupnosti:3.1 priprava in izvajanje strategij in ukrepov, vključno z dejavnostmi ozaveščanja javnosti, v zvezi z determinantami zdravja, ki so povezane z načinom življenja, kot so prehrana, telesna dejavnost, tobak, alkohol, droge in druge snovi, ter duševnim zdravjem, vključno z ukrepi, ki obsegajo vse politike Skupnosti in strategije, ločene po starosti in spolu;3.2 analiziranje stanja in razvijanje strategij glede socialnih in ekonomskih determinant zdravja, s čimer se odkrije neenakosti v zdravju in bojuje proti njim ter oceni vpliv socialnih in ekonomskih dejavnikov na zdravje;3.3 analiziranje stanja in razvijanje strategij glede determinant zdravja, ki so povezane z okoljem, ter prispevanje k določitvi in oceni posledic vpliva okoljskih dejavnikov na zdravje;3.4 analiziranje stanja in izmenjava informacij o genetskih determinantah ter uporaba genetskega presejalnega testiranja;3.5 razvijanje metod za ocenjevanje kakovosti in učinkovitosti strategij in ukrepov za krepitev zdravja;3.6 spodbujanje ustreznih dejavnosti usposabljanja, ki so povezane z zgornjimi ukrepi.4. Ukrepi podpore4.1 Pomoč Skupnosti se lahko zagotavlja za podporo ukrepom in dejavnostim iz člena 3.4.2 Pri izvajanju programa Komisija lahko zahteva dodatne vire, tudi strokovnjake, na primer za sistem nadzora, za ocenjevanje programa ali pripravo nove zakonodaje. Lahko zahteva tudi, da strokovnjaki delajo za strukturno ureditev Skupnosti za usklajevanje in povezovanje mrež za nadzor zdravstvenega stanja in hitro odzivanje na ogrožanje zdravja. Poročilu iz člena 12(1) se po potrebi priložijo predlogi glede prilagoditev zahtev.4.3 Komisija lahko izvaja tudi ukrepe obveščanja, objavljanja in razširjanja. Lahko izvaja tudi ocenjevalne študije in prireja seminarje, kolokvije ter druga srečanja strokovnjakov.--------------------------------------------------


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/1128 z dne 7. julija 2015 o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015)

text:
               11.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 184/16

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/1128
   z dne 7. julija 2015
   o imenovanju vodje Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (EU BAM Rafah/1/2015)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/889/SZVP z dne 12. decembra 2005 o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (1) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

               (2)

               Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 29. maja 2015 predlagala, da se Natalina CEA imenuje za vodjo misije EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016.

               (3)

               EU BAM Rafah je bila s Sklepom Sveta (SZVP) 2015/1065 (2) podaljšana do 30. junija 2016 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Natalina CEA se imenuje za vodjo misije EU BAM Rafah za obdobje od 1. julija 2015 do 30. junija 2016.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. julija 2015.

      V Bruslju, 7. julija 2015

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 327, 14.12.2005, str. 28.

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1065 z dne 2. julija 2015 o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (UL L 174, 3.7.2015, str. 23).


|

2011/769/EU: Sklep Sveta z dne 27. oktobra 2011 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji - Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji

Uradni list L 317 , 30/11/2011 str. 0010 - 0012

		Sklep Svetaz dne 27. oktobra 2011o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji(2011/769/EU)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Evropske komisije,ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet je 29. januarja 2007 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Bolgarije in Republike Romunije k Evropski uniji.(2) Pogajanja je vodila Komisija v okviru pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet.(3) Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 22. septembra 2010.(4) Sporazum je bil podpisan v imenu Unije dne 20. aprila 2011 s pridržkom njegove poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2011/256/EU [1].(5) Sporazum bi bilo treba odobriti –SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e) pooblaščeno(-e), da v imenu Unije poda(-jo) uradno obvestilo v skladu s Sporazumom [2].Člen 3Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.V Luxembourgu, 27. oktobra 2011Za SvetPredsednikJ. Miller[1] UL L 110, 29.4.2011, str. 13.[2] Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.--------------------------------------------------Sporazumv obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski unijiA. Pismo UnijeSpoštovani,po pogajanjih v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe seznamov ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji mi je v čast predlagati naslednje:Evropska unija na svoj seznam za carinsko območje EU-27 vključi ugodnosti s seznama EU-25 z naslednjimi spremembami:Dodati dodeljeno količino v višini 1500 ton za Argentino k tarifni kvoti EU "goveje meso brez kosti, sveže ali ohlajeno", pri čemer se ohrani obstoječa tarifna kvota 20 %. V prvih štirih letih izvajanja se poveča za 2000 ton. Od petega leta izvajanja dalje se poveča za 1500 ton;Oblikovati dodeljeno količino po državi (Argentina) v višini 200 ton v okviru tarifne kvote EU "bizonje meso brez kosti, zamrznjeno", Argentini je dodeljeno tudi "sveže in ohlajeno", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 20 %;Dodati količino v višini 122790 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "navadna pšenica (visoke in nizke kakovosti)", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 12 EUR/tono;Dodati količino v višini 890 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "ječmen", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 16 EUR/tono;Dodati količino v višini 890 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "pivovarski ječmen", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 8 EUR/tono;Dodati količino v višini 35914 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "koruza", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 0 %.Evropska unija in Argentinska republika druga drugo uradno obvestita o zaključku svojih notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. Če se strinja, to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko.Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,Za Evropsko unijoB. Pismo Argentinske republikeSpoštovani,v čast mi je potrditi prejem Vašega pisma z današnjim datumom, ki se glasi:"Po pogajanjih v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe seznamov ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji mi je v čast predlagati naslednje:Evropska unija na svoj seznam za carinsko območje EU-27 vključi ugodnosti s seznama EU-25 z naslednjimi spremembami:Dodati dodeljeno količino v višini 1500 ton za Argentino k tarifni kvoti EU "goveje meso brez kosti, sveže ali ohlajeno", pri čemer se ohrani obstoječa tarifna kvota 20 %. V prvih štirih letih izvajanja se poveča za 2000 ton. Od petega leta izvajanja dalje se poveča za 1500 ton;Oblikovati dodeljeno količino po državi (Argentina) v višini 200 ton v okviru tarifne kvote EU "bizonje meso brez kosti, zamrznjeno", Argentini je dodeljeno tudi "sveže in ohlajeno", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 20 %;Dodati količino v višini 122790 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "navadna pšenica (visoke in nizke kakovosti)", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 12 EUR/tono;Dodati količino v višini 890 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "ječmen", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 16 EUR/tono;Dodati količino v višini 890 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "pivovarski ječmen", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 8 EUR/tono;Dodati količino v višini 35914 ton (erga omnes) v okviru tarifne kvote EU "koruza", pri čemer se ohrani obstoječa kvota 0 %.Evropska unija in Argentinska republika druga drugo uradno obvestita o zaključku svojih notranjih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma. Ta sporazum začne veljati 14 dni po prejemu zadnjega uradnega obvestila.Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z vsebino tega pisma. Če se strinja, to pismo in vaša potrditev skupaj sestavljata Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko.".V čast mi je izraziti strinjanje z zgornjim pismom v imenu svoje vlade.Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,Za vlado Argentinske republike--------------------------------------------------


title: 2010/487/Euratom: Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2009 o sklenitvi, s strani Komisije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Indije na področju raziskav fuzijske energije

text:
               15.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 242/25

         SKLEP SVETA
   z dne 9. oktobra 2009
   o sklenitvi, s strani Komisije, Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Indije na področju raziskav fuzijske energije
   (2010/487/Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija se je v skladu z direktivami Sveta z dne 22. julija 2008 pogajala o Sporazumu o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Indije na področju raziskav fuzijske energije.

               (2)

               Sklenitev Sporazuma s strani Komisije je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Odobri se sklenitev Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Indije na področju raziskav fuzijske energije s strani Komisije, ki deluje za in v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

      V Bruslju, 9. oktobra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         Å. TORSTENSSON

    ---documentbreak---

               15.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 242/26

         SPORAZUM
   o sodelovanju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Republike Indije na področju raziskav fuzijske energije
   EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO (Euratom)
   in
   VLADA REPUBLIKE INDIJE
   (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) –
   KER se v Sporazumu o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o partnerstvu in razvoju, sklenjenemu 20. decembra 1993, pogodbenici zavezujeta k spodbujanju sodelovanja na področju energije in varstva okolja;
   Z ŽELJO nadalje spodbujati razvoj fuzijske energije kot potencialno okoljsko sprejemljivega, ekonomsko konkurenčnega in praktično neomejenega vira energije –
   STA SE DOGOVORILI NASLEDNJE:
   Člen I
   Cilj
   Cilj tega sporazuma je okrepiti sodelovanje med pogodbenicama na področjih, ki jih zajemajo njuni zadevni programi za fuzijo, na podlagi obojestranske koristi in splošne vzajemnosti, da bi razvili znanstveno razumevanje in tehnološke zmogljivosti, ki so osnova za sistem fuzijske energije.
   Člen II
   Področja sodelovanja
   Področja sodelovanja v skladu s tem sporazumom lahko vključujejo:

               (a)

               tokamake, vključno z velikimi projekti sedanje generacije in dejavnostmi, povezanimi s projekti prihodnje generacije;

               (b)

               nadomestne možnosti za tokamake;

               (c)

               energetsko tehnologijo magnetne fuzije;

               (d)

               teorijo plazme in uporabno fiziko plazme;

               (e)

               programske politike in načrte ter

               (f)

               druga področja, o katerih sta se pogodbenici pisno dogovorili, če jih zajemajo ustrezni programi.

         Člen III
   Oblike sodelovanja
   1.   Oblike sodelovanja v skladu s tem sporazumom lahko med drugim vključujejo:

               (a)

               izmenjavo ter zagotovitev informacij in podatkov o znanstvenih in tehničnih dejavnostih, razvoju, praksah in rezultatih ter o programskih politikah in načrtih, vključno z izmenjavo nerazkritih informacij v skladu s pogoji iz členov VI in VII;

               (b)

               izmenjavo znanstvenikov, inženirjev in drugih strokovnjakov za dogovorjena časovna obdobja, da sodelujejo pri poskusih, analizah, načrtovanju ter drugih raziskovalnih in razvojnih dejavnostih v skladu s členom VIII;

               (c)

               organizacijo seminarjev in drugih srečanj, na katerih se razpravlja in se izmenjujejo informacije o dogovorjenih temah na področjih, navedenih v členu II, ter opredelijo dejavnosti sodelovanja, ki je lahko koristno v skladu s členom V;

               (d)

               izmenjavo in zagotovitev vzorcev, materialov, opreme (instrumentov in sestavnih delov) za poskuse, preskušanje in vrednotenje v skladu s členoma IX in X;

               (e)

               izvajanje skupnih študij, projektov ali poskusov, vključno s skupnim načrtovanjem, izvedbo in delovanjem;

               (f)

               vzpostavitev podatkovnih povezav, kot so, med drugim, orodja za analizo podatkov na daljavo, in

               (g)

               druge posebne oblike sodelovanja, o katerih sta se pogodbenici pisno dogovorili.

         2.   Podpisnici, če je primerno, usklajujeta dejavnosti v skladu s tem sporazumom z drugimi mednarodnimi dejavnosti, na področju raziskav in razvoja fuzije, da se zmanjša podvajanje prizadevanj. Nič v tem sporazumu se ne razume kot poseganje v obstoječe ali prihodnje ureditve za sodelovanje med pogodbenicama.
   Člen IV
   Usklajevalni odbor in izvršilni sekretarji
   1.   Pogodbenici ustanovita usklajevalni odbor, ki usklajuje in nadzoruje izvajanje dejavnosti v skladu s tem sporazumom. Vsaka pogodbenica imenuje enako število članov usklajevalnega odbora in določi enega od imenovanih članov za vodjo delegacije. Usklajevalni odbor se sestane enkrat na leto izmenično v Republiki Indiji in Evropski uniji ali ob drugem dogovorjenem času in na drugem dogovorjenem kraju. Vodja delegacije pogodbenice gostiteljice vodi sestanek.
   2.   Usklajevalni odbor sestavi načrt dejavnosti sodelovanja, odobri dejavnosti sodelovanja, ki potekajo v skladu s tem sporazumom, ter preuči njihov napredek. Poleg tega tudi uskladi, predlaga in odobri prihodnje dejavnosti sodelovanja, ki jih zajema področje uporabe tega sporazuma, ob upoštevanju tehničnih prednosti ter stopnje prizadevanj za zagotovitev obojestranske koristi in vzajemnosti v skladu s Sporazumom.
   3.   Vse odločitve usklajevalnega odbora se sprejemajo soglasno.
   4.   Vsaka pogodbenica predlaga izvršilnega sekretarja, ki v njenem imenu ukrepa v obdobjih med sestanki usklajevalnega odbora v vseh zadevah v zvezi s sodelovanjem v skladu s tem sporazumom. Izvršilni sekretarji so odgovorni za tekoče vodenje sodelovanja.
   Člen V
   Izvajanje
   1.   Vsaka pogodbenica imenuje primerne subjekte za izvajanje dejavnosti v skladu s tem sporazumom.
   2.   Če usklajevalni odbor odobri dejavnost sodelovanja, po potrebi odobri projektni načrt v skladu s tem sporazumom in njegovimi pogoji.
   3.   Vsak projektni načrt navede subjekte, imenovane za izvajanje projekta, ter vključuje podrobne določbe za izvajanje dejavnosti sodelovanja, ki med drugim vključujejo tehnično področje uporabe in vodenje, veljavne odgovornosti v zvezi z dekontaminacijo, izmenjavo nerazkritih podatkov, izmenjavo opreme, obravnavanje intelektualne lastnine, skupne stroške, delitev stroškov in njihovo razporeditev, kot je primerno.
   Člen VI
   Razpoložljivost in razširjanje informacij
   1.   V skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi ter določbami tega sporazuma se vsaka pogodbenica in njeni pooblaščeni zastopniki obvežejo, da bodo dali drugi pogodbenici in njenim pooblaščenim zastopnikom prosto na voljo vse informacije, ki so potrebne za izvajanje dejavnosti sodelovanja v skladu s tem sporazumom.
   2.   Pogodbenici podpirata največje možno razširjanje informacij, ki jih imata pravico razkrivati in so bile skupno pridobljene ali namenjene za pridobivanje ali izmenjavo v skladu s tem sporazumom, pri čemer veljata zahteva po varovanju nerazkritih informacij in zahteva po zaščiti intelektualne lastnine, ustvarjene ali pridobljene v skladu s tem sporazumom.
   3.   Informacije, ki jih ena pogodbenica pošlje drugi v skladu s tem sporazumom, so točne po najboljšem vedenju in prepričanju pogodbenice pošiljateljice, vendar ta pogodbenica ne jamči, da so poslane informacije primerne za vsako posebno uporabo ali uporabo pogodbenice prejemnice ali tretje stranke. Informacije, ki jih pogodbenici pripravita skupaj, so točne po najboljšem vedenju in prepričanju pogodbenic. Nobena od pogodbenic ne jamči za točnost skupaj pridobljenih informacij ali za njihovo primernost za kakršen koli poseben namen ali uporabo s strani pogodbenic ali tretje stranke.
   Člen VII
   Intelektualna lastnina
   Zaščita in dodelitev intelektualne lastnine, ustvarjene ali pridobljene v času dejavnosti sodelovanja v skladu s tem sporazumom, se urejata z določbami iz Priloge A, ki je sestavni del tega sporazuma in se uporablja za vse dejavnosti, izvedene v skladu s tem sporazumom.
   Člen VIII
   Izmenjava osebja
   V zvezi z izmenjavami osebja med pogodbenicama ali njunimi pooblaščenimi zastopniki v skladu s tem sporazumom se uporabljajo naslednje določbe:

               (a)

               vsaka pogodbenica zagotovi izbor kvalificiranega osebja z znanjem, spretnostmi in usposobljenostjo, ki so potrebni za izvajanje dejavnosti, načrtovanih v skladu s tem sporazumom. O vsaki taki izmenjavi osebja se pogodbenici vnaprej sporazumno dogovorita z izmenjavo pisem, v katerih se sklicujeta na ta sporazum in ustrezne določbe o intelektualni lastnini ter tudi na zadevno dejavnost sodelovanja;

               (b)

               vsaka pogodbenica je odgovorna za izplačilo plač, zavarovanj in nadomestil svojemu izmenjanemu osebju;

               (c)

               pogodbenica pošiljateljica plača stroške poti in bivanja v ustanovi gostiteljice za svoje izmenjano osebje, če to ni drugače dogovorjeno;

               (d)

               pogodbenica gostiteljica uredi vse potrebno za primerno nastanitev izmenjanega osebja druge pogodbenice (skupaj z družino, ki živi v njegovem gospodinjstvu) na obojestransko sprejemljivi, vzajemni osnovi;

               (e)

               pogodbenica gostiteljica zagotovi izmenjanemu osebju druge pogodbenice vso potrebno pomoč v zvezi z upravnimi formalnostmi (npr. pridobivanje vizumov) v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi;

               (f)

               vsaka pogodbenica zagotovi, da izmenjano osebje upošteva splošna pravila dela in varnostne predpise, ki veljajo v ustanovi gostiteljice;

               (g)

               vsaka pogodbenica lahko na lastne stroške opazuje posebne dejavnosti preskušanj in analitično delo druge pogodbenice na področjih sodelovanja iz člena II. Takšna opazovanja so mogoča ob obiskih osebja ob predhodnem soglasju pogodbenice gostiteljice za vsak obisk posebej.

         Člen IX
   Izmenjava opreme, vzorcev itd.
   V primeru izmenjave, posojanja ali dobave opreme, instrumentov, vzorcev, materialov ali potrebnih rezervnih delov (v nadaljnjem besedilu: oprema itd.) ene pogodbenice ali njenih pooblaščenih zastopnikov drugi pogodbenici ali njenim pooblaščenim zastopnikom, se uporabljajo naslednje določbe, ki zajemajo pošiljanje in uporabo opreme itd.:

               (a)

               pogodbenica pošiljateljica čim prej zagotovi podroben seznam opreme itd., ki se dobavlja, skupaj z ustreznimi specifikacijami ter tehnično in informacijsko dokumentacijo;

               (b)

               oprema itd., ki jo dobavlja pogodbenica pošiljateljica, ostane v njeni lasti in se vrne pogodbenici pošiljateljici na dan, ki ga določi usklajevalni odbor, razen če ni drugače dogovorjeno v projektnem načrtu iz člena V;

               (c)

               oprema itd. se začne uporabljati v ustanovi gostiteljice le na podlagi medsebojnega dogovora med pogodbenicama ter

               (d)

               pogodbenica prejemnica zagotovi potrebne prostore za opremo itd. ter poskrbi za električno energijo, vodo, plin itd. v skladu s tehničnimi zahtevami, o katerih se pogodbenici medsebojno dogovorita.

         Člen X
   Splošne določbe
   1.   Vsaka pogodbenica izvaja dejavnosti iz tega sporazuma v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi ter zagotovi sredstva v skladu z razpoložljivostjo zagotovljenih sredstev.
   2.   Če se pogodbenici pisno ne dogovorita drugače, vse stroške, ki nastanejo zaradi sodelovanja v skladu s tem sporazumom, krije tista pogodbenica, ki jih povzroči.
   3.   Vsa vprašanja glede razlage ali izvajanja v zvezi s tem sporazumom, ki se pojavijo v času njegove veljavnosti, pogodbenici rešujeta sporazumno.
   4.   Ta sporazum se uporablja, kolikor zadeva Euratom, na ozemljih, kjer se uporablja Pogodba o ustanovitvi Euratom, in na ozemljih držav, ki sodelujejo v programu za fuzijo Euratom kot polno pridružene tretje države.
   Člen XI
   Trajanje, spremembe in odpoved
   1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da sta zaključili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti, in ostane v veljavi pet (5) let. Če ena od pogodbenic pisno ne obvesti druge pogodbenice o svoji nameri po odpovedi tega sporazuma vsaj šest mesecev pred prenehanjem njegove veljavnosti, se ta samodejno podaljša za dodatnih pet (5) let.
   2.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim sporazumom pogodbenic.
   3.   Vsa skupna prizadevanja in poskusi, ki ob prenehanju veljavnosti ali odpovedi tega sporazuma še niso zaključeni, se lahko do zaključka nadaljujejo pod pogoji iz tega sporazuma.
   4.   Ta sporazum in kateri koli projektni načrt, sklenjen v skladu s tem sporazumom, se lahko po presoji katere koli pogodbenice kadar koli odpove s pisnim obvestilom, ki ga pogodbenica, ki želi ta sporazum ali projektni načrt odpovedati, pošlje šest (6) mesecev pred odpovedjo. Taka odpoved ne posega v pravice, ki so za pogodbenici izhajale iz tega sporazuma ali projektnega načrta do dneva njegove odpovedi.
   5.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

      V potrditev navedenega so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.
      V New Delhiju, dne šestega novembra leta dva tisoč devet.

            Za Evropsko skupnost za atomsko energijo

         BENITA FERRERO-WALDNER

            Za Vlado Republike Indije

         ANIL KAKODKAR

   PRILOGA A

      PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE

   Pravice intelektualne lastnine, ustvarjene ali pridobljene v skladu s tem sporazumom, se dodelijo na naslednji način:
   I.   Uporaba

   Ta priloga se uporablja za vse dejavnosti sodelovanja v skladu s tem sporazumom, razen če ni drugače dogovorjeno.
   II.   Lastništvo, dodelitev in uresničevanje pravic

   A.   V tem sporazumu ima „intelektualna lastnina“ pomen, kot je opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu dne 14. julija 1967.
   B.   Ta priloga obravnava dodelitev pravic, udeležbe in licenčnin pogodbenicama. Vsaka pogodbenica zagotovi, da lahko druga pogodbenica pridobi pravice do intelektualne lastnine, ki se ji dodelijo v skladu s to prilogo. Ta priloga sicer ne spreminja veljavnosti ali posega v veljavnost dodelitve teh pravic, udeležbe in licenčnin pogodbenici ter njenim državljanom, ki se določi v skladu z zakoni in prakso pogodbenice.
   C.   Odpoved ali potek tega sporazuma ne vpliva na pravice ali obveznosti iz te priloge.

               (1)

               V primeru dejavnosti sodelovanja pogodbenic se intelektualna lastnina, ki izhaja iz skupnega raziskovanja, tj. raziskovanja, ki ga podpirata obe pogodbenici, obravnava v sklopu programa tehnološkega upravljanja (PTU) v skladu z naslednjimi načeli:

                           (a)

                           pogodbenici se v razumnem roku vzajemno obvestita o vseh pravicah intelektualne lastnine, ki izhajajo iz tega sporazuma (ali iz ustreznih izvedbenih sporazumov);

                           (b)

                           če ni drugače dogovorjeno, lahko pravice in udeležbo pri intelektualni lastnini, ki je ustvarjena v času skupnega raziskovanja, koristita obe pogodbenici brez ozemeljskih omejitev;

                           (c)

                           vsaka pogodbenica pravočasno poskrbi za varstvo intelektualne lastnine, do katere je pridobila pravice in udeležbo v skladu s programom tehnološkega upravljanja;

                           (d)

                           vsaka pogodbenica ima neizključno, nepreklicno, brezplačno licenco za uporabo vse intelektualne lastnine, ki izhaja iz tega sporazuma, le za namene raziskovanja;

                           (e)

                           gostujoči raziskovalci, ki so sodelovali pri ustvarjanju intelektualne lastnine, pridobijo pravice intelektualne lastnine in deleže od licenčnine, ki jo zaslužijo ustanove gostiteljice s prodajo licenčnih pravic take intelektualne lastnine, v skladu s politiko ustanov gostiteljice. Vsaka pogodbenica gostujočim raziskovalcem prizna enako ugodno obravnavanje, kot ga prizna lastnim državljanom, v zvezi s podelitvijo navedenih pravic intelektualne lastnine in deležev licenčnine. Poleg tega ima vsak gostujoči raziskovalec, opredeljen kot izumitelj, pravico do enakega obravnavanja, kot ga imajo državljani pogodbenice gostiteljice, glede nagrad, bonitet, koristi ali drugih nagrad, v skladu s politiko ustanove gostiteljice ter veljavnimi zakoni in drugimi predpisi pogodbenic.

               (2)

               V primerih dejavnosti sodelovanja, ki niso skupno raziskovanje, ki ga zajemajo določbe odstavka II.D.(1), v obsegu, ki ga določajo njeni zakoni in drugi predpisi, vsaka pogodbenica zahteva, da vsi udeleženci sklenejo posebne sporazume v zvezi z izvajanjem dejavnosti skupnega raziskovanja ter ustreznih pravic in obveznosti udeležencev. Glede intelektualne lastnine bodo takšni sporazumi med drugim običajno obravnavali lastništvo, varstvo, pravice do uporabe v raziskovalne namene, izkoriščanje in razširjanje, vključno z dogovori za skupno objavo, pravice in obveznosti gostujočih raziskovalcev ter postopke za reševanje sporov. Sporazumi lahko obravnavajo tudi druga vprašanja, kot so dostop do primarnih in sekundarnih informacij, prodaja licenčnih pravic ter končni izsledki.

         E.   Ob vzdrževanju pogojev za konkurenčnost na področjih iz tega sporazuma si pogodbenici prizadevata, da se pravice, pridobljene v skladu s tem sporazumom in ureditvijo v skladu z njim, izvajajo na način, s katerim se spodbuja zlasti (i) uporaba ustvarjenih ali drugače pridobljenih informacij v skladu s tem sporazumom ter njihovo razširjanje v skladu s pogoji iz tega sporazuma, z določbami iz oddelka IV Sporazuma in z vsemi pravili v skladu z veljavno zakonodajo pogodbenic, ki ureja obravnavanje občutljivih ali zaupnih informacij na jedrskem področju, ter (ii) sprejetje in izvajanje mednarodnih standardov.
   III.   Avtorska dela

   V skladu s pogoji tega sporazuma se avtorska dela v lasti pogodbenic obravnavajo skladno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, ki ga upravlja Svetovna trgovinska organizacija.
   IV.   Znanstvena literarna dela

   V skladu z obravnavanjem, ki je določeno za nerazkrite informacije v oddelku V, se uporabljajo naslednji postopki:

               A.

               vsaka pogodbenica je v vseh državah upravičena do neizključne, nepreklicne, brezplačne licence za prevajanje, ponatis in javno distribucijo informacij, ki so objavljene v znanstvenih in tehničnih revijah, člankih, poročilih, knjigah ali drugih medijih in neposredno izhajajo iz skupnega raziskovanja pogodbenic ali v njunem imenu v skladu s tem sporazumom;

               B.

               na vseh izvodih del, varovanih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih v skladu s to določbo, so navedena imena avtorjev dela, razen če avtor to izrecno zavrne. Prav tako je na njih jasno vidno potrdilo o skupni podpori pogodbenic.

         V.   Nerazkrite informacije

   A.   Dokumentacijske nerazkrite informacije

               (1)

               Vsaka pogodbenica čim prej določi, katerih informacij v zvezi s tem sporazumom ne želi razkriti, ob tem med drugim upošteva naslednja merila:

                           (a)

                           informacije so tajne v takem smislu, da kot celota ali kot njeni deli v določeni obliki ali sestavi niso splošno znane ali enostavno dostopne z zakonitimi sredstvi;

                           (b)

                           informacije imajo dejansko ali potencialno tržno vrednost zaradi svoje tajnosti in

                           (c)

                           za informacije veljajo ukrepi, ki jih je v danih okoliščinah sprejela upravičena oseba, da ohrani njihovo tajnost. Če ni drugače določeno, se lahko pogodbenici v določenih primerih sporazumeta, da se nobene informacije, ki se pridobivajo, izmenjujejo ali ustvarjajo v času skupnega raziskovanja v skladu s tem sporazumom, ne razkrivajo, niti v celoti niti po delih.

               (2)

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da druga pogodbenica nerazkrite informacije v skladu s tem sporazumom in njihovo zaupno naravo takoj prepozna kot take, kar lahko na primer stori z ustreznim označevanjem ali omejevalnim napotkom. To velja tudi za razmnoževanje navedenih informacij v celoti ali delno. Pogodbenica ali udeleženec, ki prejema nerazkrite informacije v skladu s tem sporazumom, upošteva njihovo zaupno naravo. Te omejitve samodejno prenehajo, ko lastnik svoje informacije razkrije brez omejitev.

               (3)

               Nerazkrite informacije, ki se posredujejo v skladu s tem sporazumom, pogodbenica prejemnica lahko razširja osebam, ki so pri njej zaposlene, vključno z izvajalci in drugimi zadevnimi oddelki te pogodbenice, ki so pooblaščeni za posebne namene tekočega skupnega raziskovanja, zaradi potrebe po seznanitvi in pod pogojem, da se vsaka na tak način razširjena nerazkrita informacija zaščiti v skladu s to prilogo ter z zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter je zlahka prepoznavna kot taka, kakor je določeno zgoraj.

         B.   Nedokumentacijske nerazkrite informacije
   Nedokumentacijske nerazkrite ali druge zaupne ali tajne informacije, ki se pridobivajo na seminarjih in drugih srečanjih v skladu s tem sporazumom, ali informacije, ki izhajajo iz zaposlovanja osebja, uporabe naprav ali skupnih projektov, se s strani pogodbenic ali njunih pooblaščenih zastopnikov obravnavajo v skladu z načeli, ki so določena za dokumentacijske informacije v tem sporazumu, vendar pod pogojem, da je bil prejemnik takih nerazkritih ali drugih zaupnih ali tajnih informacij pisno seznanjen z zaupnim značajem posredovanih informacij takoj ob njihovem posredovanju.
   C.   Nadzor
   Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se nerazkrite informacije, ki jih prejme v skladu s tem sporazumom, nadzorujejo tako, kot je v njem določeno. Če ena od pogodbenic ugotovi, da je, ali se upravičeno lahko pričakuje, da bo nemogoče izpolniti določbe o nerazširjanju iz odstavkov A in B zgoraj, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti.
   VI.   Poravnava sporov in nove vrste intelektualne lastnine ter nepredvidena intelektualna lastnina

   A.   Spori med pogodbenicama glede intelektualne lastnine se rešujejo v skladu s členom X(3). Vendar se lahko takšen spor, na podlagi medsebojnega dogovora pogodbenic, predloži mednarodnemu arbitražnemu sodišču za zavezujočo arbitražo v skladu z veljavnimi pravili mednarodnega prava. Če ni dogovorjeno drugače, to urejajo arbitražna pravila UNCITRAL.
   B.   V primeru, da ena od pogodbenic sklepa, da lahko iz dejavnosti sodelovanja v skladu s tem sporazumom nastane nova vrsta intelektualne lastnine, ki ni zajeta v programu tehnološkega upravljanja ali sporazumu med imenovanimi enotami, ali če nastanejo druge nepredvidene težave, pogodbenici takoj začneta z razpravami o tem, kako zagotoviti primerno zaščito, izkoriščanje in razširjanje zadevne intelektualne lastnine na svojih ozemljih.


title: Sklep Sveta z dne 10. novembra 2015 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8 za proračunsko leto 2015

text:
               12.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 375/2

         SKLEP SVETA
   z dne 10. novembra 2015
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8 za proračunsko leto 2015
   (2015/C 375/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) in zlasti člena 41 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 8 za proračunsko leto 2015 je bilo sprejeto 10. novembra 2015.
   Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 10. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  UL L 69, 13.3.2015, str. 1.


title: 2007/267/ES,Euratom: Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 25. aprila 2007 o imenovanju sodnikov Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti

text:
               1.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 114/27

      SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

   z dne 25. aprila 2007
   o imenovanju sodnikov Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti
   (2007/267/ES, Euratom)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 224 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 140 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandati sodnikov Sodišča prve stopnje g. Jörga PIRRUNGA, g. Huberta LEGALA, g. Johna D. COOKA, g. Rafaela GARCÍE-VALDECASASA, g. Nicolasa Jamesa FORWOODA, ge. Ene CREMONE, ge. Irene PELIKÁNOVE, g. Vilenasa VADAPALASA, ge. Ingrīde LABUCKE, g. Enza MOAVERA MILANESIJA, g. Nilsa WAHLA, g. Mira PREKA in g. Theodora CHIPEVA se iztečejo 31. avgusta 2007.

               (2)

               Treba bi bilo izvesti delno zamenjavo članov Sodišča prave stopnje Evropskih skupnosti za obdobje od 1. septembra 2007 do 31. avgusta 2013. Ker za enega sodnika ni bil podan predlog, bo njegovo imenovanje možno šele naknadno –

         SKLENILI:
   Člen 1
   Za obdobje od 1. septembra 2007 do 31. avgusta 2013 se za sodnike Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti imenujejo:

               g. Theodore CHIPEV,

               g. John D. COOKE,

               ga. Ena CREMONA,

               g. Alfred DITTRICH,

               g. Nicholas James FORWOOD,

               ga. Ingrīda LABUCKA,

               g. Enzo MOAVERO MILANESI,

               ga. Irena PELIKÁNOVÁ,

               g. Miro PREK,

               g. Laurent TRUCHOT,

               g. Vilenas VADAPALAS,

               g. Nils WAHL.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. aprila 2007

            Predsednik

         W. SCHÖNFELDER


title: 2010/696/: Sklep Sveta z dne 17. novembra 2010 o imenovanju člana Računskega sodišča

text:
               20.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 304/20

         SKLEP SVETA
   z dne 17. novembra 2010
   o imenovanju člana Računskega sodišča
   (2010/696/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               G. Maarten B. ENGWIRDA, član Računskega sodišča, je odstopil z učinkom od 1. januarja 2011.

               (2)

               G. Maarten B. ENGWIRDA bi moral biti nadomeščen za preostanek njegovega mandata –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   G. Gijs M. de VRIES je imenovan za člana Računskega sodišča za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. novembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         D. REYNDERS

      (1)  Mnenje z dne 7. oktobra 2010 (še ni objavljeno v Uradnem listu).


title: 2006/907/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2006 o imenovanju španskega člana Odbora regij

text:
               9.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/27

      SKLEP SVETA

   z dne 30. novembra 2006
   o imenovanju španskega člana Odbora regij
   (2006/907/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Po izteku mandata g. Joana CLOSA i MATHEUJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Jordi HEREU i BOHER, župan mesta Barcelona, se za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, imenuje za člana Odbora regij, kjer zamenja g. Joana CLOSA i MATHEUJA.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. novembra 2006

            Za Svet

            Predsednica

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2008/581/ES: Sklep Komisije z dne 4. julija 2008 o financiranju skladiščenja antigenov virusa slinavke in parkljevke ter izdelavi cepiv, pridobljenih iz takih antigenov

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 186/36

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 4. julija 2008
   o financiranju skladiščenja antigenov virusa slinavke in parkljevke ter izdelavi cepiv, pridobljenih iz takih antigenov
   (2008/581/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 14 Odločbe,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/85/ES z dne 29. septembra 2003 o ukrepih Skupnosti za obvladovanje slinavke in parkljevke, ki razveljavlja Direktivo 85/511/EGS in odločbe 89/531/EGS in 91/665/EGS ter spreminja Direktivo 92/46/EGS (2), in zlasti člena 80(2) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Odločbo Sveta 91/666/EGS z dne 11. decembra 1991 o uvedbi zalog cepiva Skupnosti proti slinavki in parkljevki (3) so bile ustvarjene zaloge antigenov za hitro izdelavo cepiv proti slinavki in parkljevki, ki se jih zaradi varnosti skladišči na jasno določenih mestih v prostorih proizvajalca.

               (2)

               V skladu z Direktivo 2003/85/ES mora Komisija zagotoviti, da so v prostorih banke antigenov in cepiv Skupnosti stalno na zalogi koncentrirani neaktivirani antigeni za proizvodnjo cepiv proti slinavki in parkljevki.

               (3)

               Določiti je treba število odmerkov in različnost serotipov ter sevov antigenov virusa slinavke in parkljevke, ki se skladiščijo v banki antigenov in cepiv Skupnosti, ob upoštevanju potreb, ocenjenih v okviru načrtov ukrepov v primeru pojava bolezni in epidemoloških razmer, ter, kadar je to potrebno, po posvetovanju z referenčnim laboratorijem Skupnosti.

               (4)

               Z Odločbo Komisije 93/590/ES z dne 5. novembra 1993 o nakupu antigenov virusa slinavke in parkljevke s strani Skupnosti v okviru ukrepa Skupnosti v zvezi z zalogami cepiva proti slinavki in parkljevki (4) je bil dogovorjen nakup antigenov virusa slinavke in parkljevke A5 (evropski sev), A22 (bližnjevzhodni sev) in O1 (evropski sev).

               (5)

               Z Odločbo Komisije 97/348/ES z dne 23. maja 1997 o nakupu antigenov virusa slinavke in parkljevke s strani Skupnosti ter o pripravi, izdelavi, polnjenju in distribuciji cepiva proti slinavki in parkljevki (5) je bil dogovorjen nakup antigenov virusa slinavke in parkljevke A22 Iraq, C1 in ASIA 1.

               (6)

               Z Odločbo Komisije 2000/77/ES z dne 17. decembra 1999 o nakupu antigenov virusa slinavke in parkljevke s strani Skupnosti ter o pripravi, izdelavi, polnjenju in distribuciji cepiva proti slinavki in parkljevki (6) je bil dogovorjen nakup določenih količin antigenov virusa slinavke in parkljevke A Iran 96, A Iran 99, A Malaysia 97, SAT 1, SAT 2 (vzhodnoafriški in južnoafriški sev) in SAT 3.

               (7)

               Z Odločbo Komisije 2000/569/ES z dne 8. septembra 2000 o nakupu antigenov slinavke in parkljevke s strani Skupnosti ter o pripravi, izdelavi, polnjenju in distribuciji cepiva proti slinavki in parkljevki (7) je bil dogovorjen nakup določenih odmerkov antigenov slinavke in parkljevke, in sicer A22 Iraq, A Malaysia 97, O1 Manisa, ASIA 1, SAT 1, SAT 2 (vzhodnoafriški in južnoafriški sev) in SAT 3.

               (8)

               Leta 2003 so bile v skladu z Odločbo Komisije C(2002) 4326 (8) o nakupu in skladiščenju antigenov virusa slinavke in parkljevke pridobljene dodatne količine epidemiološko pomembnih antigenov.

               (9)

               V skladu s členom 14 Odločbe 90/424/EGS se določi višina udeležbe Skupnosti pri pripravi takih rezerv antigenov in se navedejo pogoji, pod katerimi se taka udeležba odobri.

               (10)

               Pri vseh antigenih, ki so starejši od 5 let, je treba testirati učinkovitost.

               (11)

               Od leta 2005 ni v veljavi nobena zavezujoča in dolgoročna pravna obveznost med pogodbenikom in Komisijo za skladiščenje, pripravo, distribucijo, polnjenje, označevanje in prevoz antigenov virusa slinavke in parkljevke, ki so bili kupljeni med letoma 1993 in 2005.

               (12)

               Stroške skladiščenja antigenov virusa slinavke in parkljevke za leta 2005, 2006 in 2007 krije finančna obveznost, skladna s finančno uredbo.

               (13)

               Med letoma 2005 in 2007 ni bilo razen stroškov skladiščenja nobenih drugih stroškov v zvezi s temi antigeni virusa slinavke in parkljevke.

               (14)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Komisija mora ustrezno ukrepati, da zagotovi skladiščenje vseh antigenov virusa parkljevke in slinavke iz Priloge za obdobje najmanj 5 let, ki se začne s 1. januarjem 2008.
   Komisija zagotavlja tudi testiranje učinkovitosti, pripravo, distribucijo, polnjenje, označevanje in prevoz teh antigenov.
   Člen 2
   Skupni stroški za storitve iz člena 1 ne smejo presegati 4 000 000 EUR.
   Člen 3
   Generalni direktor Generalnega direktorata za zdravje in potrošnike je s to odločbo pooblaščen za podpis pogodb iz člena 1 v imenu Komisije.
   Člen 4
   Razpisni postopek se bo začel v prvi polovici leta 2008. Pogodba o izvajanju storitve v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9), in njenimi izvedbenimi pravili iz Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (10) mora biti sklenjena pred 30. septembrom 2008.

      V Bruslju, 4. julija 2008

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Odločba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

      (2)  UL L 306, 22.11.2003, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/104/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 352).

      (3)  UL L 368, 31.12.1991, str. 21. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

      (4)  UL L 280, 13.11.1993, str. 33. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2000/112/ES (UL L 33, 8.2.2000, str. 21).

      (5)  UL L 148, 6.6.1997, str. 27. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2000/112/ES.

      (6)  UL L 30, 4.2.2000, str. 35.

      (7)  UL L 238, 22.9.2000, str. 61.

      (8)  Odločba ni objavljena.

      (9)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (10)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      PRILOGA

         (Ni namenjeno objavi)


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/937 z dne 23. maja 2017 o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje delegiranih sklepov o pomembnosti nadzorovanih subjektov (ECB/2017/17)

text:
               1.6.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 141/28

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/937
   z dne 23. maja 2017
   o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje delegiranih sklepov o pomembnosti nadzorovanih subjektov (ECB/2017/17)
   IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 Statuta,
   ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/933 z dne 16. novembra 2016 o splošnem okviru za prenos pooblastil za odločanje o pravnih instrumentih v zvezi z nadzorniškimi nalogami (ECB/2016/40) (1) ter zlasti členov 4 in 5 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/934 z dne 16. novembra 2016 o prenosu pooblastila za odločanje o pomembnosti nadzorovanih subjektov (ECB/2016/41) (2) in zlasti člena 2 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (3) in zlasti člena 10 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za obravnavo velikega števila odločitev, ki jih mora Evropska centralna banka (ECB) sprejeti pri opravljanju nadzorniških nalog, je bil vzpostavljen postopek za sprejetje nekaterih delegiranih sklepov.

               (2)

               Sklep o prenosu pooblastil začne učinkovati, ko Izvršilni odbor sprejme sklep o imenovanju vodje ali več vodij delovnih enot za sprejemanje odločitev na podlagi sklepa o prenosu pooblastil.

               (3)

               Izvršilni odbor mora pri imenovanju vodij delovnih enot upoštevati pomembnost sklepa o prenosu pooblastil in število naslovnikov, ki jim je treba poslati delegirane sklepe.

               (4)

               O tem, na katere vodje delovnih enot bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje odločitev o pomembnosti nadzorovanih subjektov, je bilo opravljeno posvetovanje s predsednikom Nadzornega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Delegirani sklepi, s katerimi se nadzorovani subjekt razvrsti ali preneha biti razvrščen kot pomemben v pomembni nadzorovani skupini ali se spremeni ime pomembnega nadzorovanega subjekta
   Delegirane sklepe na podlagi člena 3(1), (2) ali (4) Sklepa (EU) 2017/934 (ECB/2016/41) sprejme eden od naslednjih vodij delovnih enot:

               (a)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor I, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor I;

               (b)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor II, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor II, ali

               (c)

               če je generalni direktor odsoten, njegov namestnik.

         Člen 2
   Delegirani sklepi, s katerimi pomemben nadzorovani subjekt ali pomembna nadzorovana skupina preneha biti razvrščen(-a) kot pomemben(-na)
   Delegirane sklepe na podlagi člena 3(3) Sklepa (EU) 2017/934 (ECB/2016/41) sprejmeta generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor III ali v primeru odsotnosti njegov namestnik in eden od naslednjih vodij delovnih enot:

               (a)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor I, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor I;

               (b)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor II, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor II, ali

               (c)

               če je generalni direktor odsoten, njegov namestnik.

         Člen 3
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 23. maja 2017

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Glej stran 14 tega Uradnega lista.

      (2)  Glej stran 18 tega Uradnega lista.

      (3)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.