title: 2008/211/ES: Sklep Sveta z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Bosno in Hercegovino ter razveljavitvi Sklepa 2006/55/ES

text:
               19.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 80/18

      SKLEP SVETA

   z dne 18. februarja 2008
   o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Bosno in Hercegovino ter razveljavitvi Sklepa 2006/55/ES
   (2008/211/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o ustanovitvi evropskih partnerstev v okviru stabilizacijskega in pridružitvenega procesa (1), kakor je bila spremenjena, ter zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je na zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 potrdil uvedbo evropskih partnerstev kot sredstva za uresničitev evropske perspektive držav zahodnega Balkana.

               (2)

               Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da Svet odloča o načelih, prednostnih nalogah in pogojih partnerstev ter o vseh nadaljnjih prilagoditvah. Navaja tudi, da bo nadaljnje spremljanje evropskih partnerstev zagotovljeno prek mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, zlasti z letnimi poročili o napredku.

               (3)

               Svet je 30. januarja 2006 sprejel drugo evropsko partnerstvo z Bosno in Hercegovino (2).

               (4)

               V dokumentu Komisije o strategiji širitve in o glavnih izzivih za obdobje 2006–2007 je navedeno, da bodo partnerstva posodobljena konec leta 2007.

               (5)

               Svet je 17. julija 2007 sprejel Uredbo (ES) št. 1085/2006 (3) o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), ki je podaljšala okvir za finančno pomoč državam v predpristopnem procesu.

               (6)

               Zato je primerno, da se sprejme revidirano evropsko partnerstvo, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Bosne in Hercegovine pri pripravah na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo iz leta 2007 posodablja sedanje partnerstvo, da se opredelijo nove prednostne naloge za nadaljnje delo.

               (7)

               Za pripravo na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo bi morali pristojni organi Bosne in Hercegovine pripraviti načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, namenjenimi uresničevanju prednostnih nalog tega evropskega partnerstva.

               (8)

               Sklep 2006/55/ES bi bilo zato treba razveljaviti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Načela, prednostne naloge in pogoji Evropskega partnerstva z Bosno in Hercegovino so opredeljeni v Prilogi.
   Člen 2
   Izvajanje Evropskega partnerstva se preverja prek mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, zlasti z letnimi poročili o napredku, ki jih predloži Komisija.
   Člen 3
   Sklep 2006/55/ES se razveljavi.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL L 86, 24.3.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 269/2006 (UL L 47, 17.2.2006, str. 7).

      (2)  Sklep Sveta 2006/55/ES z dne 30. januarja 2006 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Bosno in Hercegovino ter razveljavitvi Sklepa 2004/515/ES (UL L 35, 7.2.2006, str. 19).

      (3)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

      PRILOGA
      BOSNA IN HERCEGOVINA – EVROPSKO PARTNERSTVO 2007
      1.   UVOD
      Evropski svet je potrdil uvedbo evropskih partnerstev kot sredstev za uresničitev evropske perspektive držav Zahodnega Balkana. Predlagano revidirano partnerstvo na podlagi ugotovitev Komisije v Poročilu o napredku Bosne in Hercegovine iz leta 2007 posodablja drugo partnerstvo. Opredeljuje nove in preostale prednostne naloge za ukrepanje. Nove prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam države in fazi priprav in bodo po potrebi posodobljene. Od Bosne in Hercegovine se pričakuje, da pripravi načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi za uresničitev prednostnih nalog Evropskega partnerstva. V partnerstvu so določene tudi smernice za finančno pomoč državi.
      2.   NAČELA
      Stabilizacijsko-pridružitveni proces ostaja okvir za evropsko usmeritev za države zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa. Prednostne naloge, določene za Bosno in Hercegovino, se nanašajo na njeno zmožnost za izpolnjevanje meril, ki jih je določil Evropski svet leta 1993 v Kopenhagnu, in pogojev, določenih za stabilizacijsko-pridružitveni proces, zlasti pogojev, opredeljenih v sklepih Sveta z dne 29. aprila 1997 ter 21. in 22. junija 1999, v sklepni izjavi Zagrebškega vrha z dne 24. novembra 2000 ter v Solunski agendi.
      3.   PREDNOSTNE NALOGE
      Prednostne naloge, naštete v tem evropskem partnerstvu, so bile izbrane na podlagi realnih pričakovanj, da jih bo Bosna in Hercegovina lahko v naslednjih letih izpeljala ali v zvezi z njimi dosegla bistven napredek. Razlikuje se med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo zakonodajo in tudi njeno izvajanje.
      Glede na potrebo, da se določijo prednostne naloge, mora Bosna in Hercegovina seveda izpolniti še druge naloge, ki lahko postanejo prednostne naloge v katerem koli prihodnjem partnerstvu, pri čemer se upošteva tudi napredek, ki ga bo v prihodnosti dosegla Bosna in Hercegovina.
      Med kratkoročnimi prednostnimi nalogami so bile določene ključne prednostne naloge, ki so zbrane na začetku seznama. Te ključne prednostne naloge niso razvrščene po pomembnosti.
      3.1   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Ključne prednostne naloge

                  —

                  Sprejeti in začeti izvajati zakonodajo o reformi policije na državni ravni in na ravni entitet v skladu s tremi načeli EU.

                  —

                  V celoti sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), vključno s prevzemom proaktivne vloge pri prijetju vseh obdolžencev MKSJ, ki so na prostosti.

                  —

                  Na ravni Federacije Bosne in Hercegovine sprejeti potrebno zakonodajo o javni radioteleviziji. Izvajati reformo javne televizije.

                  —

                  Izvajati strategijo za reformo javne uprave iz leta 2006 in zagotoviti, da so ministrstva in ustanove na državni ravni ustrezno financirani, usposobljeni in opremljeni v smislu prostorov in osebja.

                  —

                  Okrepiti upravno zmogljivost v okviru priprav za izvajanje obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) in začasnega sporazuma (ZS).

                  —

                  Prizadevati si za spravo med državljani držav v regiji in okrepiti prizadevanja za dokončne rešitve še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih.

                  —

                  Znatno napredovati pri oblikovanju enotnega gospodarskega prostora v Bosni in Hercegovini, ki bo podpiral prost pretok blaga, kapitala, storitev in oseb.

                  —

                  Zmanjšati strukturne togosti, ki ovirajo delovanje trga dela, zlasti obdavčenje dela, stopnje socialnih transferjev in mehanizme za urejanje plač, da se poveča stopnja udeležbe in zaposlenosti.

                  —

                  Sprejeti ukrepe za dosego bolj funkcionalnih in trajnostnih institucionalnih struktur ter večjega spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno z dogovarjanjem o spremembah Ustave Bosne in Hercegovine in njihovim sprejetjem, če bo to potrebno.

            Politična merila
      Demokracija in pravna država
      Ustava/vodenje države

                  —

                  Sprejeti nadaljnje ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo imela parlamentarna skupščina Bosne in Hercegovine dovolj tehničnih virov in osebja.

                  —

                  Zagotoviti strukturirano in institucionalizirano usklajevanje na ravni države/entitet z ustanavljanjem delujočih mehanizmov za politično, zakonodajno in tehnično usklajevanje med državo in entitetami.

                  —

                  Zagotoviti ustrezno upoštevanje poročil, ki jih izdajo vrhovne revizijske institucije Bosne in Hercegovine, ter ukrepati proti odgovornim za nepravilnosti.

            Parlament/volitve

                  —

                  Spremeniti volilno zakonodajo glede članov predsedstva in poslancev v parlamentu Bosne in Hercegovine, da se v celoti zagotovi skladnost z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in popristopnimi obveznostmi Sveta Evrope.

            Javna uprava

                  —

                  Uradu koordinatorja za javno upravo zagotoviti človeške vire in materialna sredstva, ki so potrebni za njegovo delo.

                  —

                  Nadalje izboljšati postopke zaposlovanja na podlagi objektivnih meril in meril, ki temeljijo na zaslugah, da se zagotovita preglednost in takojšnje imenovanje ustrezno usposobljenih javnih uslužbencev.

                  —

                  Uskladiti zakone o javnih upravi, da se oblikuje odgovorna, učinkovita javna uprava, ki temelji na merilih strokovnega poklicnega razvoja.

                  —

                  Dokončati združitev funkcij varuhov človekovih pravic na državni ravni in ravni entitet ter zagotoviti, da ima urad na ravni države potrebne vire za pravilno delovanje.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Okrepiti neodvisnost in odgovornost pravosodnega sistema ter izboljšati njegovo učinkovitost, med drugim z zmanjšanjem sodnih zaostankov.

                  —

                  Sprejeti in začeti izvajati strategijo za razvoj sektorja pravosodja.

                  —

                  Zagotoviti ustrezno usposabljanje sodnikov, zlasti v zvezi z zakonodajo glede človekovih pravic in zadev, ki se nanašajo na izvajanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.

            Protikorupcijska politika

                  —

                  Sprejeti in izvajati podroben akcijski načrt proti korupciji, ki temelji na nacionalni protikorupcijski strategiji.

                  —

                  Izvajati priporočila skupine držav proti korupciji (GRECO) in obveznosti v okviru mednarodnih konvencij o korupciji.

                  —

                  Odločno kazensko preganjati korupcijo in sprejeti politiko nične tolerance do korupcije.

                  —

                  Zagotoviti ustrezno izvajanje zakona o nezdružljivosti funkcij.

            Človekove pravice in varstvo manjšin

                  —

                  V Ustavi Republike Srpske odpraviti določbe o smrtni kazni.

                  —

                  Izboljšati izvajanje mednarodnih konvencij, ki jih je ratificirala Bosna in Hercegovina, vključno z zahtevami glede poročanja.

                  —

                  Povečati dostop do sodnega varstva.

                  —

                  Okrepiti varstvo pravic žensk in otrok.

                  —

                  Dogovoriti se o celoviti reformi sistema prestajanja kazni in zagotoviti gradnjo zapora na državni ravni.

                  —

                  Nadalje izboljšati zakonodajni okvir o manjšinah, da bo v celoti izpolnjeval zahteve Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin in zagotoviti njeno izvajanje na celotnem ozemlju Bosne in Hercegovine.

                  —

                  Zagotoviti pravilno delovanje sveta za narodne manjšine Bosne in Hercegovine ter ustreznih organov na ravni entitet.

                  —

                  Razviti in izvajati vse sektorske akcijske načrte v okviru nacionalne strategije za Rome kot del celovite strategije za zmanjševanje revščine in socialno vključenost.

                  —

                  Nadaljevati deinstitucionalizacijo, storitve, ki temeljijo na skupnosti, ter pomoč osebam, ki jo potrebujejo, tudi na področju duševnega zdravja.

            Regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti

                  —

                  Prispevati k okrepitvi regionalnega sodelovanja, sprave in dobrih sosedskih odnosov, vključno s spodbujanjem prehoda s pakta stabilnosti na okvir sodelovanja z večjo regionalno udeležbo ter učinkovitim izvajanjem Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA).

                  —

                  Okrepiti sodelovanje s sosednjimi državami, zlasti na področju čezmejnega sodelovanja, boja proti organiziranemu kriminalu, nedovoljeni trgovini in tihotapljenju, pravosodnega sodelovanja ter upravljanja meja.

                  —

                  Prispevati k rešitvi nerešenih mejnih vprašanj s sosednjimi državami.

                  —

                  Zagotoviti pravilno financiranje in polno delovanje sklada za vračanje beguncev; prispevati k izvajanju Sarajevske deklaracije v celoti; dokončati postopek vračanja beguncev in doseči znaten napredek pri njihovem gospodarskem in socialnem vključevanju.

            Gospodarska merila

                  —

                  Okrepiti makroekonomsko stabilnost z zagotovitvijo trajnostne proračunske naravnanosti in uporabo smotrnih instrumentov politik, da se ohrani finančna stabilnost glede na hiter razvoj dogodkov v finančnem posredništvu.

                  —

                  Pospešiti proces privatizacije, da se 5–10 % kapitala v javni lasti prenese v zasebni sektor, pri čemer je cilj federacije zgornja meja.

                  —

                  Razviti mehanizme davčnega nadzora, ki temeljijo na davčnih pravilih in sodelovanju med institucijami ter spodbujajo davčno disciplino znotraj entitet ter med entitetami in državnimi institucijami; zagotoviti ustrezno okolje za sodelovanje med institucijami v okviru pravilno delujočega nacionalnega davčnega sveta.

                  —

                  Dokončati uskladitev domačih terjatev v skladu z zmogljivostjo povračila proračuna ter zagotoviti trajnost in zmanjševanje javnega dolga.

                  —

                  Izboljšati upravljanje podjetij z dosego znatnega napredka pri prestrukturiranju in likvidaciji nerentabilnih podjetij v družbeni lasti.

                  —

                  Zagotoviti pravilno delovanje gospodarskih sodišč in zlasti okrepiti zmogljivost sodišč za učinkovitejšo obravnavo stečajnih/likvidacijskih postopkov.

                  —

                  Okrepiti pravno varnost lokalnih in tujih gospodarskih subjektov in izboljšati poslovno okolje.

            Evropski standardi
      Notranji trg
      Prosti pretok blaga

                  —

                  Izboljšati in izvajati pravni okvir za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo in certificiranje proizvodov ter ga tako uskladiti s standardi in najboljšimi praksami EU; nadalje približati tehnične uredbe pravnemu redu Skupnosti; okrepiti zmogljivost kakovostne infrastrukture in institucij ter oblikovati pravno podlago za postopke ugotavljanja skladnosti.

                  —

                  Zagotavljati trajen napredek pri sprejemanju evropskih standardov (EN).

                  —

                  Vzpostaviti mehanizem notranjega posvetovanja in obveščanja za nove tehnične predpise pred sprejetjem ukrepov, ki vplivajo na trgovino.

                  —

                  Zagotoviti polno delovanje agencije za nadzor trga in še naprej sprejemati ukrepe za oblikovanje strukture za nadzor trga, ki bo ustrezala zahtevam pravnega reda Skupnosti glede prostega pretoka blaga.

                  —

                  Sprejeti državni zakon o farmacevtskih in medicinskih pripomočkih ter ustanoviti državno farmacevtsko agencijo.

            Pretok oseb in storitev ter pravica do ustanavljanja

                  —

                  Prenesti bančni nadzor (skupaj s pomožnimi nadzornimi dejavnostmi) na državno raven in zagotoviti učinkovito delovanje nadzornega organa v skladu z Baselskimi temeljnimi načeli za učinkovit bančni nadzor.

                  —

                  Sprejeti državni obligacijski zakon.

                  —

                  Zagotoviti, da zavarovalna agencija Bosne in Hercegovine ustrezno deluje in jamči obstoj enotnega notranjega zavarovalniškega trga.

                  —

                  Ustvariti dosleden zakonodajni in ureditveni okvir za kapitalske trge, da se zagotovi obstoj enotnega gospodarskega prostora, ter primeren institucionalni okvir za uskladitev politik o kapitalskih trgih in zadevne zakonodaje.

            Prosti pretok kapitala

                  —

                  Doseči nadaljnji napredek pri odpravljanju omejitev prenosa kapitala iz države.

            Carine in obdavčitve

                  —

                  Nadalje približati carinsko in davčno zakonodajo in postopke pravnemu redu Skupnosti ter zagotoviti pravočasno posodobitev tarife Bosne in Hercegovine na podlagi najnovejše kombinirane nomenklature.

                  —

                  Zagotoviti, da je pravni okvir za proste cone skladen s standardi EU in da jamči ustrezen nadzor prostih con.

                  —

                  Zagotoviti ustrezno izvajanje pravil o poreklu blaga, vključno z diagonalno kumulacijo.

                  —

                  Izvajati pravila carinskega vrednotenja v skladu z mednarodnimi standardi in praksami.

                  —

                  Odpraviti davke, ki imajo enak učinek kot carinske dajatve (carinske pristojbine za obdelavo carinskih deklaracij).

                  —

                  Nadalje izboljšati upravno zmogljivost za izvajanje carinske in davčne zakonodaje ter za boj proti korupciji, čezmejnemu kriminalu in davčnim utajam.

                  —

                  Dogovoriti se o trajni rešitvi za razdelitev posrednih davčnih prihodkov med državo, entitetami in okrožjem Brčko.

                  —

                  Izpolniti načela kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij in zagotoviti, da so novi davčni ukrepi v skladu s temi načeli.

            Konkurenca

                  —

                  Izboljšati obstoječo protimonopolno zakonodajo v skladu z zahtevami Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in okrepiti upravno zmogljivost sveta za konkurenco.

                  —

                  Pospešiti priprave na področju državne pomoči, zlasti s sprejetjem potrebne zakonodaje, ustanovitvijo operativno neodvisnega javnega organa za spremljanje državnih pomoči in z zagotavljanjem preglednosti vseh pomoči, dodeljenih v Bosni in Hercegovini.

            Javna naročila

                  —

                  Zagotoviti pravilno delovanje enotnega sistema za javna naročila in izvajati zakonodajo in postopke za javna naročila. Nadaljevati razvoj upravne zmogljivosti.

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Zagotoviti polno delovanje inštituta za intelektualno lastnino, da lahko ta učinkovito izvaja svoje naloge, ter izvajati in izvrševati obstoječi pravni okvir.

                  —

                  Pripraviti akcijski načrt za izgradnjo potrebne zmogljivosti za izvajanje in izvrševanje zakonov o intelektualni lastnini s posebnim poudarkom na potrebi po zagotavljanju posebnega usposabljanja za organe kazenskega pregona, sodnike, tožilce in carinske uradnike.

                  —

                  Izboljšati sodelovanje med organi kazenskega pregona in vsemi zadevnimi interesnimi skupinami, da se okrepi izvrševanje in začne razvoj kampanj ozaveščanja javnosti.

            Zaposlovanje in socialne politike

                  —

                  Nadalje razviti politike socialne vključenosti in socialnega varstva.

                  —

                  Razviti mehanizme za socialni dialog.

                  —

                  Še naprej si prizadevati za izboljšanje položaja invalidov.

                  —

                  Razviti primerne upravne strukture in zmogljivost na področju varstva potrošnikov in zdravja.

            Izobraževanje in raziskave

                  —

                  Izvajati zakon o visokošolskem izobraževanju na državni ravni, ki utira pot izvajanju glavnih elementov Bolonjskega procesa in Lizbonske konvencije o priznavanju akademskih kvalifikacij.

                  —

                  Rešiti vprašanje razdrobljenosti izobraževalnega sistema in prekrivanja funkcij med različnimi ravnmi organizacije. Okrepiti razvoj politik in strateško načrtovanje, da se izboljša kakovost izobraževanja.

                  —

                  Sprejeti ukrepe za preprečevanje ločevanja otrok po etničnih skupinah v šoli.

                  —

                  Podpisati in ratificirati Unescovo Konvencijo o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja.

                  —

                  Začeti oblikovati celostno politiko na področju raziskav.

            Vprašanja STO

                  —

                  Nadaljevati potrebne reforme za uskladitev s pravili in obveznostmi STO ter si še naprej prizadevati za pristop k STO.

            Sektorske politike
      Industrija in MSP

                  —

                  Ustvariti skladen pravni in institucionalni okvir za MSP, da se bo listina za mala in srednja podjetja pravilno izvajala.

                  —

                  Sprejeti predlagano državno strategijo za MSP ter vzpostaviti zahtevane minimalne zmogljivosti na državni ravni za zagotovitev skladne in usklajene politike MSP v celotni državi, vključno z nacionalno agencijo za MSP ter forumom za dialog in posvetovanje z MSP.

                  —

                  Razviti celovito industrijsko politiko.

            Kmetijstvo in ribištvo

                  —

                  Sprejeti zakon o kmetijstvu, prehrani in razvoju podeželja ter zagotoviti ustrezen pravni okvir za usklajeno izvajanje kmetijske in prehrambene politike ter politike razvoja podeželja. Pripraviti celovito strategijo kmetijske politike na državni ravni.

                  —

                  Okrepiti upravno zmogljivost glede kmetijstva, prehrane in razvoja podeželja na državni ravni za učinkovito usklajevanje izvajanja tržne politike in politike razvoja podeželja v celotni državi. Prizadevati si za ustanovitev ministrstva za kmetijstvo, prehrano in razvoj podeželja na državni ravni, ki bo imelo dovolj virov za izvajanje svojih nalog.

                  —

                  Zagotoviti sprejetje zakonodaje, skladne z evropskimi standardi na področju varnosti živil ter v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, in jo začeti izvajati.

                  —

                  Okrepiti laboratorijske in inšpekcijske zmogljivosti v sektorju varnosti živil ter v veterinarskem in v fitosanitarnem sektorju, ustanoviti referenčne laboratorije in razviti postopke vzorčenja v skladu z zahtevami EU.

                  —

                  Izboljšati sistem identifikacije in registracije premika goveda ter začeti identifikacijo in registracijo premika prašičev, ovac in koz.

            Okolje

                  —

                  Sprejeti zakon o varstvu okolja na ravni države, da se ustvari okvir za usklajeno varstvo okolja na celotnem območju države.

                  —

                  Še naprej izvajati zakonodajo o presoji vplivov na okolje.

                  —

                  Ratificirati in začeti izvajati ustrezne mednarodne konvencije, vključno z Aarhuško konvencijo in Konvencijo iz Espooja.

                  —

                  Ustanoviti državno agencijo za okolje in zagotoviti njeno pravilno delovanje.

                  —

                  Nadalje krepiti upravno zmogljivost institucij, povezanih z okoljem, zlasti na ravni države, in izboljšati komuniciranje in usklajevanje med temi institucijami.

            Energetika

                  —

                  Izpolniti obveznosti, ki izhajajo iz Pogodbe o Energetski skupnosti od 1. julija 2007 glede polnega izvajanja pravnega reda Skupnosti o notranjem trgu s plinom in električno energijo ter o čezmejni izmenjavi električne energije.

                  —

                  Razviti in sprejeti celovito energetsko strategijo.

            Prometna politika

                  —

                  Nadaljevati izvajanje obveznosti iz Memoranduma o soglasju o razvoju ključnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi, vključno z Dopolnilom o območju železniškega prometa JVE ter na ravni države in entitet uskladiti in konsolidirati načrtovanje prometne infrastrukture glede na dosledno opredelitev prednosti pri prometnih projektih ključnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi.

                  —

                  Približati zakonodajo pravnemu redu Skupnosti na področju cestnega prometa (tehnični in varnostni standardi, socialni predpisi in dostop do trga).

                  —

                  V celoti izvajati državni zakon o železnicah. Pripraviti program železniškega omrežja za odprt dostop do uporabe infrastrukture.

                  —

                  Izvajati zaveze, dane v okviru prve prehodne faze Sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru, vključno z izvajanjem zadevne zakonodaje o letalstvu.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Sprejeti zakon o agenciji za informacijsko družbo in to agencijo ustanoviti.

                  —

                  Izvajati in izvrševati predpise o telekomunikacijah / elektronskih komunikacijah s ciljem popolnoma liberaliziranega in konkurenčnega trga. Uvesti potrebne ukrepe za varstvo konkurence na trgu.

                  —

                  Ohraniti neodvisnost ureditvenega organa za komunikacije. Okrepiti njegovo upravno zmogljivost.

            Finančni nadzor

                  —

                  Razviti in sprejeti strategijo javnega notranjega finančnega nadzora.

                  —

                  Sprejeti in izvajati zakonodajo o notranjem nadzoru in reviziji v javnem sektorju.

            Statistični podatki

                  —

                  Izvajati sporazum med entitetami v statističnem sistemu o izboljšanju dela centralnega statističnega urada v Bosni in Hercegovini ter izboljšati obseg in kakovost statističnih podatkov, zlasti na ravni države.

                  —

                  Izboljšati zbiranje in obdelavo kmetijskih statističnih podatkov v skladu s standardi in metodologijo EU.

                  —

                  Izboljšati kakovost in pokritost statističnih podatkov o konsolidiranih vladnih računovodskih izkazih.

                  —

                  Oblikovati zakonodajni okvir, potreben za izvedbo popisa prebivalstva. Dogovoriti se o ciljnem roku za popis in začeti priprave za njegovo izvajanje.

            Pravica, svoboda in varnost
      Vizumi, nadzor meje, azil in migracije

                  —

                  Oddelku za migracije v okviru ministrstva za varnost zagotoviti primerno osebje ter oddelku za zadeve tujcev zagotoviti ustrezne prostore, opremo, osebje in usposabljanje.

                  —

                  Na državni ravni sprejeti strategijo za migracije ter novi zakon o gibanju in prebivanju tujcev.

                  —

                  Izvajati Sporazum o ponovnem sprejemu med ES in Bosno in Hercegovino ter s pogajanji doseči sporazume o ponovnem sprejemu z državami, iz katerih izvirajo tranzitni migranti.

                  —

                  Zagotoviti skladnost sprejemnih centrov z mednarodnimi standardi ter v celoti prevzeti njihovo financiranje in upravljanje.

                  —

                  Sprejeti in izvajati revidirano nacionalno strategijo integriranega upravljanja meja, ki temelji na smernicah o integriranem upravljanju meja za države zahodnega Balkana, ter ustrezni nacionalni akcijski načrt.

                  —

                  Nadalje izboljšati mejne prehode.

            Pranje denarja

                  —

                  V enoti za finančni nadzor zaposliti vse potrebno osebje.

                  —

                  Nadalje izboljšati zakonodajo proti pranju denarja, pa tudi njeno izvajanje in izvrševanje.

            Droge

                  —

                  Pripraviti politiko drog na ravni države, ki bo skladna z evropskimi standardi.

                  —

                  Zagotoviti polno delovanje urada za narkotike na državni ravni.

            Policija

                  —

                  Nadalje okrepiti državno varnostno–preiskovalno agencijo, zlasti z zaposlitvijo vsega potrebnega osebja.

            Boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

                  —

                  Pripraviti in izvajati vse akcijske načrte, ki jih predvideva nacionalna strategija za boj proti organiziranemu kriminalu.

                  —

                  Posodobiti in izvajati nacionalni akcijski načrt za boj proti trgovini z ljudmi.

                  —

                  Ratificirati Konvencijo Sveta Evrope o ukrepih proti trgovini z ljudmi.

                  —

                  Okrepiti boj proti organiziranemu kriminalu in mednarodno sodelovanje z organi kazenskega pregona.

                  —

                  Sprejeti dodatne ukrepe za zaščito žrtev trgovine z ljudmi in zagotoviti ustrezno izvajanje zakonodaje o zaščiti prič.

                  —

                  Okrepiti zmogljivost državne varnostno–preiskovalne službe za boj proti terorizmu in okrepiti mednarodno sodelovanje na tem področju, vključno z ustreznim izvajanjem mednarodnih konvencij.

            Varstvo osebnih podatkov

                  —

                  Ustanoviti neodvisen nadzorni organ (urad za varstvo podatkov), ki bo imel zadostna pooblastila ter finančna sredstva in človeške vire.

            3.2   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Politična merila
      Demokracija in pravna država
      Ustava/vodenje države

                  —

                  Nadaljevati proces oblikovanja in sprejetja sprememb Ustave Bosne in Hercegovine, ki bodo prispevale k ustvarjanju bolj funkcionalnih in davčno trajnostnih institucionalnih struktur, večjemu spoštovanju človekovih in temeljnih pravic ter podpori procesa evropskega vključevanja.

                  —

                  Zagotoviti stalni napredek pri sprejemanju polne nacionalne odgovornosti za oblikovanje politik in sprejemanje odločitev.

            Javna uprava

                  —

                  Izvajati reformo javne uprave in zagotoviti njeno trajnost. Okrepiti zmogljivost za postopno usklajevanje zakonodaje s pravnim redom EU in njeno izvajanje.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Izvajati strategijo razvoja sektorja pravosodja, utrditi neodvisno, zanesljivo in učinkovito pravosodje, ki zagotavlja pravno državo in enak dostop do pravnega varstva za vse državljane ter jamči, da imajo sodišča tehnično opremo in finančna sredstva, ki so potrebni za učinkovito in ustrezno delovanje.

            Človekove pravice in varstvo manjšin

                  —

                  Zagotoviti popolno skladnost nacionalne zakonodaje z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah.

                  —

                  Zagotoviti varstvo manjšin v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi; v celoti izvajati nacionalno strategijo za Rome in njene sektorske akcijske načrte; pripraviti podatke, ki bodo lahko dobra podlaga za spodbujanje nadaljnjega razvoja strategij socialne vključenosti, akcijskih načrtov in njihovega vrednotenja.

            Regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti

                  —

                  Nadalje spodbujati regionalni dialog, stabilnost, dobro sosedstvo in sodelovanje.

                  —

                  Uskladiti sporazum, sklenjen z ZDA, o pogojih za izročanje oseb Mednarodnemu kazenskemu sodišču z vodilnimi načeli EU, ki jih je septembra 2002 sprejel Evropski svet.

            Gospodarska merila

                  —

                  Izboljšati kakovost javnih financ z zmanjšanjem javne porabe v razmerju do BDP, prestrukturiranjem porabe v kategorije, ki spodbujajo rast, in krepitvijo zmogljivosti za načrtovanje gospodarske politike.

                  —

                  Dokončati postopek privatizacije in likvidirati preostala nerentabilna podjetja v družbeni lasti, ki jih ni mogoče prodati.

                  —

                  Izboljšati udeležbo v formalno urejenem gospodarstvu z zmanjšanjem deleža socialnih prispevkov in izvedbo reforme pokojninskega sistema ter olajšati mobilnost delavcev po celotni državi.

                  —

                  Pospešiti razčlenitev omrežnih panog in tako trg z električno energijo, plinom in telekomunikacijami odpreti dodatnim dobaviteljem, da se povečata konkurenčnost in učinkovito dodeljevanje sredstev.

                  —

                  Nadaljevati reforme na področju vpisa v zemljiško knjigo, izvrševanja pogodb, stečajnih postopkov, registracije, obdavčenja in izdajanja licenc za podjetja, da se izboljša poslovno okolje in spodbuja podjetništvo. Odpraviti predpise na različnih ravneh države, ki se prekrivajo, in dvojno obdavčevanje med entitetami za podjetja.

            Evropski standardi
      Notranji trg
      Prosti pretok blaga

                  —

                  Nadaljevati oblikovanje kakovostne infrastrukture s prilagajanjem zakonodaje na področju standardov, certificiranja, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti pravnemu redu Skupnosti ter prenosom direktiv po novem in globalnem pristopu in direktiv po starem pristopu.

                  —

                  Doseči nadaljnji napredek pri sprejemanju evropskih standardov in pospešiti prizadevanja za polnopravno članstvo v Evropskem odboru za standardizacijo, Evropskem odboru za standardizacijo v elektrotehniki in Evropskem inštitutu za telekomunikacijske standarde.

                  —

                  Vzpostaviti sitem za nadzor trga v skladu z evropskimi standardi.

            Carine in obdavčitve

                  —

                  Zagotoviti nadaljnje prilagajanje carinske in davčne zakonodaje pravnemu redu Skupnosti in nadalje krepiti upravno zmogljivost za izvajanje te zakonodaje in za boj proti korupciji, čezmejnemu kriminalu in davčnim utajam.

                  —

                  Izboljšati preglednost in izmenjavo informacij znotraj regije in z EU, da se olajša izvajanje ukrepov za preprečevanje izogibanja davkom ali utaje davkov.

            Konkurenca

                  —

                  Izvajati zakonodajo o državni pomoči in zagotoviti, da nadzorni organ za spremljanje državnih pomoči deluje učinkovito.

                  —

                  Pripraviti celovit seznam državnih pomoči.

            Javna naročila

                  —

                  Zagotoviti, da je zakonodajni okvir za javna naročila skladen s pravnim redom Skupnosti in da se postopki javnih naročil pravilno izvajajo.

            Zaposlovanje in socialne politike

                  —

                  Na področju duševnega zdravja razviti storitve, ki temeljijo na skupnosti, kot alternativo institucionalizaciji ob upoštevanju dodelitve zadostnih finančnih sredstev za varstvo duševnega zdravja.

            Izobraževanje in raziskave

                  —

                  Sprejeti ukrepe za izboljšanje sistema izobraževanja, vključno z osnovnošolskim, ter za oblikovanje sodobnega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

                  —

                  Spodbujati regionalno sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja.

            Statistični podatki

                  —

                  Razvijati zanesljivo gospodarsko statistiko in okrepiti institucionalno zmogljivost za pripravo in objavo osnovnih statističnih podatkov skladno z evropskimi standardi, zlasti na področju nacionalnih računov, kmetijske, makroekonomske in poslovne statistike ter socialne statistike, vključno s statistiko na področju izobraževanja, dela in zdravstva.

                  —

                  Izvesti popis prebivalstva.

            Sektorske politike
      Industrija in MSP

                  —

                  Zagotoviti izvajanje Listine za mala in srednja podjetja.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje industrijske politike.

            Kmetijstvo in ribištvo

                  —

                  V celotni državi izvajati celovito kmetijsko strategijo na državni ravni.

                  —

                  Nadalje krepiti zmogljivost za koordinacijo in usklajevanje kmetijske in prehrambene politike ter politike razvoja podeželja na državni ravni, okrepiti izvedbene mehanizme in nadaljevati prilagajanje pravnemu redu Skupnosti.

                  —

                  Še naprej sprejemati skladno zakonodajo v sektorju za varnost živil, veterinarskem in fitosanitarnem sektorju ter razvijati učinkovit sistem kontrol.

                  —

                  Oceniti skladnost agroživilskih obratov z zahtevami EU ter pripraviti in uvesti program za posodobitev navedenih obratov.

            Okolje

                  —

                  Nadaljevati postopen prenos pravnega reda Skupnosti s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, kakovosti vode, kakovosti zraka, varstvu narave ter celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja.

                  —

                  Izvajati strateške načrte, vključno s strategijami naložb, ter povečati naložbe v okoljsko infrastrukturo s posebnim poudarkom na zbiranju odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju s trdnimi odpadki.

                  —

                  Zagotoviti vključitev zahtev o varstvu okolja v opredelitev in izvajanje drugih sektorskih politik.

            Prometna politika

                  —

                  Ustvariti pogoje za konkurenco na področju železniškega prometa, vključno z ureditvenimi in varnostnimi institucijami.

                  —

                  Zagotoviti nadaljnje približevanje zakonodaje pravnemu redu Skupnosti na področju prometa, zlasti glede tehničnih in varnostnih standardov (vključno z uvedbo digitalnega tahografa), socialnih standardov in liberalizacije trga.

                  —

                  Izvajati zaveze, dane v okviru druge prehodne faze Sporazuma o skupnem evropskem zračnem prostoru.

            Energetika

                  —

                  Pospešiti reformo energetskih služb, zlasti tistih v energetskem in plinskem sektorju, izvajati akcijske načrte entitet za prestrukturiranje energetskega sektorja, pripraviti in izvajati spremljevalne načrte v zvezi z reformo sektorja premoga, ustanoviti upravljavca prenosnega omrežja in upravljavce distribucijskega sistema v plinskem sektorju ter razviti notranji plinski trg.

                  —

                  Zagotoviti skupni sistem za urejanje električne energije in plina, ki bo pripravljen za vključitev drugih energetskih sektorjev v skladu s Pogodbo o Energetski skupnosti, in obenem zagotoviti reševanje vprašanj v zvezi s socialno ranljivimi strankami.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  V celoti izvajati zakonodajo o sistemu javne radiotelevizije in dokončati strukturno reformo sektorja za javno televizijo.

                  —

                  Prilagoditi zakonodajo ureditvenemu okviru EU za omrežja in storitve elektronskih komunikacij ter zagotoviti njeno izvajanje in izvrševanje.

                  —

                  Prilagajanje Evropski konvenciji o čezmejni televiziji in Direktivi o televiziji brez meja.

            Finančni nadzor

                  —

                  Izvajati dokument in akcijski načrt o notranjem nadzoru javnih financ.

                  —

                  Okrepiti izvedbeno in funkcionalno zmogljivost ter finančno neodvisnost vrhovnih revizijskih institucij.

                  —

                  Razvijati postopke in upravno zmogljivost za učinkovito zaščito finančnih interesov EU.

            Pravica, svoboda in varnost
      Vizumi, nadzor meje, azil in migracije

                  —

                  Izvajati vizumsko, azilsko in migracijsko politiko skladno s standardi EU.

                  —

                  Nadalje izboljšati upravljanje meja s posebnim poudarkom na mejni infrastrukturi in nadzoru zelene meje.

            Pranje denarja

                  —

                  Zagotoviti stalno izboljševanje bilance izvrševanja v zvezi s pranjem denarja.

            Droge

                  —

                  Zagotoviti, da so organi kazenskega pregona ustrezno opremljeni za boj proti prometu z drogami. Doseči zadovoljivo raven medagencijskega in mednarodnega sodelovanja, ki bo privedlo do znatno boljših rezultatov na tem področju.

            Policija

                  —

                  V celoti izvajati reformo policije.

            Boj proti organiziranemu kriminalu in terorizmu

                  —

                  Doseči znatne rezultate v boju proti organiziranemu kriminalu, vsem vrstam nedovoljene trgovine in terorizmu ter zagotoviti ustrezen kazenski pregon.

            Varstvo osebnih podatkov

                  —

                  Izvajati nacionalni zakon o varstvu osebnih podatkov v skladu s pravnim redom Skupnosti ter zagotoviti učinkovito spremljanje in izvrševanje.

            4.   PROGRAMIRANJE
      Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko–pridružitvenega procesa državam zahodnega Balkana bo zagotovljena v okviru obstoječih finančnih instrumentov, zlasti Uredbe (ES) št. 1085/2006 (IPA) in za programe, sprejete pred letom 2007, Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 (Uredba CARDS) (1). Sporazum o financiranju bo pravna podlaga za izvajanje dejanskih programov. Zato ta sklep nima finančnih posledic. Bosna in Hercegovina ima lahko dostop do sredstev iz večdržavnih ter horizontalnih programov.
      5.   POGOJENOST POMOČI
      Pogoj za pomoč državam zahodnega Balkana je napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril in posebnih prednostnih nalog tega evropskega partnerstva. Nespoštovanje navedenih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da sprejme ustrezne ukrepe na podlagi člena 21 Uredbe (ES) št. 1085/2006 ali v primeru programov pred letom 2007 na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000. Pogoj za pomoč je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v svojih sklepih z dne 29. aprila 1997, zlasti v zvezi z zavezo prejemnikov, da bodo izvajali demokratične, gospodarske in institucionalne reforme. Posebni pogoji so zajeti tudi v posameznih letnih programih. Po odločitvah o financiranju bo z Bosno in Hercegovino podpisan finančni sporazum.
      6.   NADZOR
      Izvajanje Evropskega partnerstva se bo preverjalo z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem z letnimi poročili, ki jih predloži Komisija.

         (1)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).


title: 2006/810/ES,Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004, Oddelek I – Evropski parlament

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/29

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 27. aprila 2006
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004, Oddelek I – Evropski parlament
   (2006/810/ES, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju izkaza prihodkov in odhodkov ter bilance stanja za proračunsko leto 2004 (C6-0357/2005),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna, skupaj z odgovori institucij (2),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (3),

               —

               ob upoštevanju členov 272(10) in 275 Pogodbe ES ter člena 179a Pogodbe Euratom,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upštevanju člena 13 Notranjih pravil Evropskega parlamenta o izvrševanju proračuna (5),

               —

               ob upoštevanju člena 147(1) Finančne uredbe, v skladu s katerim se od vsake institucije Skupnosti zahteva, da sprejme potrebne ukrepe na podlagi pripomb, priloženih odločitvi o razrešnici Evropskega parlamenta,

               —

               ob upoštevanju členov 71 in 74(3) ter Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0119/2006),

               A.

               ker je Računsko sodišče opozorilo na pomanjkljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov (odstavek 9.16), ki so zlasti formalne; ker glede na mnenje Sodišča napake niso bistveno vplivale na zakonitost in pravilnost poslovnih dogodkov, ki so povezani z upravnimi odhodki (odstavek 9.27),

               B.

               ker se Finančna uredba in poslovnik Parlamenta, kakor je bil spremenjen dne 23. oktobra 2002 (6), uporabljata od 1. januarja 2003 v zvezi s postopkovnimi pravili, ki urejajo postopek razrešnice,

               C.

               ker je bil Poslovnik Evropskega parlamenta spremenjen dne 23. oktobra 2002 tako, da določa podelitev razrešnice predsedniku in ne generalnemu sekretarju,

               1.

               odloži odločitev o podelitvi razrešnice svojemu predsedniku glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2004;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je njegov sestavni del, posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču in Evropskemu varuhu človekovih pravic ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 105, 30.4. 2004.

      (2)  UL C 301, 30.11.2005, str. 1.

      (3)  UL C 302, 30.11.2005, str. 100.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (5)  PE 349.540.

      (6)  UL C 300 E, 11.12.2003, str. 303.


title: 2012/261/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana, Gradnja stavb, Španija)

text:
               17.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 130/21

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 19. aprila 2012
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana, Gradnja stavb, Španija)
   (2012/261/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3),
   ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev iz ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (4)

               Španija je 1. julija 2011 vložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s 1 138 presežnimi delavci v 513 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE Revizija 2 (Gradnja stavb) v regiji na ravni NUTS II Comunidad Valenciana (ES52), in jo do 25. novembra 2011 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 1 642 030 EUR.

               (5)

               Zato je treba uporabiti sredstva iz ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2012 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 642 030 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 19. aprila 2012

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         N. WAMMEN

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/1428 z dne 4. avgusta 2017 v podporo izvajanju akcijskega načrta iz Maputa za izvajanje Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997

text:
               5.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 204/101

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1428
   z dne 4. avgusta 2017
   v podporo izvajanju akcijskega načrta iz Maputa za izvajanje Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28 in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija bi si morala prizadevati za visoko stopnjo sodelovanja na vseh področjih mednarodnih odnosov, med drugim z namenom ohranjanja miru, preprečevanja sporov in krepitve mednarodne varnosti skladno z nameni in načeli Ustanovne listine Združenih narodov.

               (2)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredelil svetovne izzive in grožnje ter pozval k na pravilih temelječemu mednarodnemu redu na podlagi učinkovitega multilateralizma in dobro delujočih mednarodnih institucij.

               (3)

               Konvencija o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je začela veljati 1. marca 1999. Je edini celovit mednarodni instrument, ki ureja vse vidike protipehotnih min, vključno z njihovo uporabo, kopičenjem, proizvodnjo, trgovino, odstranjevanjem in pomočjo žrtvam. Od 1. junija 2013 so pogodbenice Konvencije vse države članice, do 1. septembra 2016 pa je 162 držav privolilo, da jih Konvencija zavezuje.

               (4)

               Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/487/SZVP (1) v podporo vsesplošni uporabi in izvajanju Konvencije.

               (5)

               Države pogodbenice Konvencije so 3. decembra 2009 na drugi konferenci o pregledu Konvencije sprejele Akcijski načrt iz Cartagene (2010–2014) o vsesplošni uporabi Konvencije in izvajanjem vseh njenih vidikov. Prav tako so sprejele „direktivo držav pogodbenic za izvedbeno podporno pisarno“, v kateri so se države pogodbenice dogovorile, da bi morala izvedbena podporna pisarna (Implementation Support Unit – ISU) Konvencije svetovati in nuditi tehnično podporo državam pogodbenicam pri izvajanju in vsesplošni uporabi Konvencije, spodbujati komunikacijo med državami pogodbenicami in spodbujati komunikacijo ter širjenje informacij o Konvenciji tako v državah nepogodbenicah kot tudi v javnosti. Države pogodbenice so na štirinajstem srečanju leta 2015 sprejele sklep o krepitvi finančnega upravljanja in preglednosti v okviru ISU ter določile pogoje za izvedbo dejavnosti ali projektov ISU, ki niso vključeni v njen letni proračun, tudi na pobudo držav pogodbenic in držav, ki niso podpisnice Konvencije.

               (6)

               Svet je 13. novembra 2012 sprejel Sklep 2012/700/SZVP (2) v podporo izvajanju Akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014).

               (7)

               Na tretji konferenci o pregledu Konvencije, ki je potekala junija 2014 v Maputu v Mozambiku, so države pogodbenice sprejele akcijski načrt iz Maputa, katerega namen je doseči bistven in trajnosten napredek pri izvajanju Konvencije v obdobju pred naslednjo konferenco o pregledu (2014–2019), ter skupno izjavo o pričakovanem doseganju ciljev Konvencije „v največji možni meri do leta 2025“.

               (8)

               Svet Evropske unije v svojih sklepih z dne 16. in 17. junija 2014 na tretji konferenci o pregledu Konvencije ponovno opozarja, da je Unija enotna pri uresničevanju ciljev Konvencije, zdaj ko je med pogodbenicami vseh 28 držav članic, ter da se Unija in njene države članice že dolgo zavzemajo za razminiranje in uničenje nakopičenih protipehotnih min ter pomoč žrtvam teh min. V sklepih je bila ponovno izrečena neomajna podpora Unije državam pogodbenicam pri njihovem celovitem in dejanskem izvajanju Konvencije ter njena zaveza, da bo spodbujala vsesplošno uporabo Konvencije, zagotavljala vire za protiminsko delovanje, pa tudi konkretno in trajno pomoč žrtvam protipehotnih min, njihovim družinam in skupnostim –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Da bi prispevala k varnosti ljudi s podporo izvajanju akcijskega načrta iz Maputa (2014–2019), ki so ga podpisale države pogodbenice na tretji konferenci o pregledu Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), si Evropska unija v okviru evropske varnostne strategije in v skladu z ustreznimi sklepi mednarodne skupnosti prizadeva za naslednje cilje:

               (a)

               podpreti prizadevanja držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Maputa, povezanih z odstranjevanjem min;

               (b)

               podpreti prizadevanja držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Maputa, povezanih s pomočjo žrtvam;

               (c)

               spodbujati vsesplošno uporabo Konvencije;

               (d)

               podpreti prizadevanja držav pogodbenic Konvencije za izvajanje vidikov akcijskega načrta iz Maputa, povezanih z uničevanjem zalog;

               (e)

               pokazati nadaljnjo zavezanost Unije in njenih držav članic Konvenciji in njihovo odločenost, da sodelujejo s tistimi državami, ki potrebujejo podporo pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz Konvencije, in razširijo pomoč na te države, ter okrepiti vodilno vlogo Unije pri uresničevanju vizije Konvencije, da se za vedno konča trpljenje in preprečijo nove žrtve protipehotnih min.

         2.   Cilji iz odstavka 1 se uresničujejo tako, da se v okviru Konvencije utrjuje duh partnerstva in sodelovanja med državami, nevladnimi in drugimi organizacijami ter predstavniki skupnosti, ki so prizadete zaradi prisotnosti min. Vsi ukrepi bodo vključevali vidike spolov in raznolikosti na nivojih zasnove, upravljanja in izvajanja.
   3.   Unija za doseganje ciljev iz odstavka 1 podpira naslednje projekte:

               (a)

               odstranjevanje min: zagotavljanje podpore izvajanju ukrepa III iz akcijskega načrta iz Maputa, tudi prek lažjega izvajanja ter okrepitve nacionalnega načrtovanja in poročanja v največ petih prizadetih državah pogodbenicah, za katere veljajo bližajoči se roki za odstranjevanje min v letih 2018, 2019, 2020 in še kasneje;

               (b)

               pomoč žrtvam: zagotavljanje podpore izvajanju ukrepov za pomoč žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa v največ petih prizadetih državah pogodbenicah. Projekt bo podprl države pogodbenice, da bodo vidike pomoči žrtvam akcijskega načrta iz Maputa vključile v integrirano politiko, povezano z nacionalnimi politikami o človekovih pravicah in pravicah invalidov. Projekt spodbuja žrtve min, da postanejo dejavni pri svojem lastnem razvoju;

               (c)

               da bi napredovali v smeri vsesplošne uporabe Konvencije, bosta predsedstvo Konvencije in projektna skupina na visoki ravni s podporo projekta lažje pritegnile države, ki niso pogodbenice Konvencije, na višjo raven. Študija o varnosti meje, ki se je začela na podlagi Sklepa 2012/700/SZVP, se bo razvijala naprej;

               (d)

               uničevanje zalog: podpora izvajanju ukrepov za uničevanje zalog iz akcijskega načrta iz Maputa;

               (e)

               da bi izkazali zavezanost Unije in zagotovili njeno prepoznavnost, bo pripravljena otvoritvena prireditev za promocijo tega sklepa Sveta in splošne podpore Unije dejavnostim za odstranjevanje min, organizirana pa bo tudi zaključna prireditev, da se javnost obvesti o dejavnostih na podlagi tega sklepa in njihovih rezultatih ter tako poudari prispevek Unije.

         4.   Za uresničitev ciljev iz odstavka 1 so v Prilogi podrobno opisani ukrepi, ki se izvedejo.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).
   2.   Tehnično izvedbo projektov iz člena 1(3) izvaja ISU, ki jo zastopa Ženevski mednarodni center za humanitarno odstranjevanje min.
   3.   ISU te naloge opravlja v pristojnosti visokega predstavnika. V ta namen visoki predstavnik sklene potrebne dogovore z Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje ukrepov iz člena 1(3) je 2 303 274,47 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min sklene sporazum o financiranju, v katerem se določi, da ISU zagotovi prepoznavnost prispevka Unije, ki ustreza njegovemu obsegu.
   4.   Komisija si prizadeva sporazum o financiranju iz odstavka 3 skleniti čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima pri tem kakšne težave, o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   5.   ISU opravlja to nalogo v skladu s sklepom iz člena 2 o krepitvi finančnega upravljanja in preglednosti v okviru ISU, sprejetim na štirinajstem srečanju držav pogodbenic Konvencije leta 2015 (3).
   Člen 4
   Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi ISU. Poročila so podlaga za oceno, ki jo bo pripravil Svet. Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih izvajanja tega sklepa.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Veljati preneha 36 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po datumu svojega sprejetja, če v tem obdobju ni sklenjen sporazum o financiranju.

      V Bruslju, 4. avgusta 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Skupni ukrep Sveta 2008/487/SZVP z dne 23. junija 2008 v podporo univerzalizaciji in izvajanju Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 v okviru Evropske varnostne strategije (UL L 165, 26.6.2008, str. 41).

      (2)  Sklep Sveta 2012/700/SZVP z dne 13. novembra 2012 v okviru evropske varnostne strategije v podporo izvajanju Akcijskega načrta iz Cartagene (2010–2014), ki so ga sprejele države pogodbenice Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 (UL L 314, 14.11.2012, str. 40).

      (3)  APLC/MSP.14/2015/L.1 — http://www.apminebanconvention.org/fileadmin/APMBC/MSP/14MSP/ISU_Financing_Decision_Draft_30Nov2015.pdf.

      PRILOGA
      1.   Cilj
      Prispevati k varnosti ljudi s podporo izvajanju akcijskega načrta iz Maputa (2014–2019), ki so ga podpisale države pogodbenice na tretji konferenci o pregledu Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju iz leta 1997 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), v okviru evropske varnostne strategije in v skladu z ustreznimi sklepi mednarodne skupnosti.
      2.   Opis projektov
      2.1   Odstranjevanje min: podpora izvajanju ukrepa III iz akcijskega načrta iz Maputa, vključno z nacionalnim načrtovanjem in poročanjem v največ petih prizadetih državah pogodbenicah
      2.1.1   Cilj projekta
      Podpreti največ pet držav pogodbenic Konvencije pri izvajanju vidikov akcijskega načrta iz Maputa, povezanih z odstranjevanjem min.
      2.1.2   Opis projekta

                  —

                  ISU bo največ petim državam pogodbenicam zagotovila podporo pri bolj tekočem nacionalnem dialogu med deležniki. Države pogodbenice, ki izpolnjujejo pogoje, imajo prihajajoče roke za odstranitev min v letih 2018, 2019, 2020 in še kasneje. Pri izboru držav pogodbenic prejemnic bo sodeloval odbor Konvencije za izvajanje člena 5;

                  —

                  ISU bo bolj tekoče nacionalne dialoge med deležniki zagotavljala v sodelovanju z deležniki, kot so zadevni vladni uradniki, predstavniki ljudi, prizadetih zaradi min, donatorji protiminskega delovanja, vključno z zadevnimi subjekti Unije, organizacijami za odstranjevanje min, Mednarodno kampanjo za prepoved protipehotnih min, agencije Združenih narodov in Ženevskim mednarodnim centrom za humanitarno odstranjevanje min. Ti ključni akterji bodo neposredno sodelovali pri izvajanju projekta, kot je ustrezno, pod pogoji, določenimi v izkazu vpliva na proračun. V dialogih bo oblikovan podroben sklepni dokument, ki bo vseboval geografske informacije glede preostalih območij, na katerih je treba izvesti anketo in odstranjevanje, informacije o metodologijah za obravnavo preostalih področij in izzivov, ki se pojavljajo pri izpolnjevanju obveznosti v zvezi z odstranjevanjem min, ter priporočil za premagovanje teh izzivov in mejniki za obravnavo ugotovljenih izzivov. V nacionalne dialoge med deležniki bodo vključeni vidiki spolov in raznolikosti na nivojih zasnove, upravljanja in izvajanja;

                  —

                  nadaljevalni ukrepi se bodo izvedli v največ petih primerih, kot odgovor na priporočila iz sklepnih dokumentov. V okviru navedenih ukrepov bo ISU zagotovila dodatno tehnično podporo (npr. za pripravo/posodobitev nacionalnih akcijskih načrtov za odstranjevanje min, oblikovanje projektnih predlogov itd.)

            2.1.3   Rezultati projekta

                  —

                  V okviru dialogov deležnikov bo oblikovan podroben sklepni dokument, v katerem bodo navedeni preostali izzivi, cilji, časovnice in priporočila za nadaljnje ukrepanje;

                  —

                  države pogodbenice, ki so izbrane za nacionalne dialoge med deležniki, bodo lahko poročale o stanju izvajanja Konvencije in akcijskega načrta iz Maputa ter izboljšale letno poročanje državam pogodbenicam o izvajanju njihovih obveznosti do določenega roka;

                  —

                  izbrane države bodo razvile prakse na področju vzpostavljanja in ohranjanja partnerstev, tudi z donatorji in organizacijami za odstranjevanje min, da bi podprli prizadevanja za izpolnitev njihovih zavez v najkrajšem možnem času;

                  —

                  izbrane države bodo lahko bolje izrazile svoje namere za izpolnjevanje zavez iz akcijskega načrta iz Maputa ter svoje potrebe po podpori, npr. za oblikovanje in posodobitev nacionalnih akcijskih načrtov za odstranjevanje min, oblikovanje projektnih predlogov.

            2.1.4   Upravičenci

                  —

                  Države pogodbenice Konvencije, ki so v procesu izvajanja obveznosti odstranjevanja min iz Konvencije;

                  —

                  ženske, moški, dečki in deklice, ki so prizadeti zaradi prisotnosti ali suma prisotnosti protipehotnih min, ter njihove družine in skupnosti;

                  —

                  nacionalni strokovnjaki, ki se ukvarjajo z vprašanji odstranjevanja min;

                  —

                  države in organizacije, ki podpirajo prizadevanja za odstranjevanje min.

            2.2   Pomoč žrtvam: podpora izvajanju ukrepov za pomoč žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa v največ petih prizadetih državah pogodbenicah
      2.2.1   Cilj projekta
      V akcijskem načrtu iz Maputa je zapisano, da bi bilo treba pomoč žrtvam vključiti v splošne nacionalne politike, načrte in pravne okvire, povezane s pravicami invalidov, zdravjem, izobraževanjem, zaposlovanjem, razvojem in odpravljanjem revščine. Projekt bo podprl največ pet držav pogodbenic, da bodo vidike pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa vključile v širši kontekst nacionalnih politik o človekovih pravicah in pravicah invalidov. Namen projekta je opolnomočiti žrtve kopenskih min in drugih eksplozivnih ostankov vojne, preživele ljudi, posredne žrtve, kot na primer člane družine ljudi, ubitih s protipehotnimi minami, in ljudi, ki živijo na območju min, da postanejo dejavni pri svojem lastnem razvoju. V nacionalne dialoge med deležniki bodo vključeni vidiki spolov in raznolikosti na nivojih zasnove, upravljanja in izvajanja.
      2.2.2   Opis projekta

                  —

                  ISU bo največ petim državam pogodbenicam zagotovila podporo pri sklicu nacionalnega dialoga med deležniki v državah pogodbenicah, ki

                              (a)

                              se malo ukvarjajo s pomočjo žrtvam in bi jim koristila spodbuda, da bi temu posvetile več pozornosti, ali

                              (b)

                              si prizadevajo za izvajanje ukrepov pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa in bi jim koristil nacionalni dialog med deležniki, s katerim bi spodbudili te napore pri izvajanju.

                        Pri izboru držav pogodbenic prejemnic bo sodeloval odbor Konvencije za pomoč žrtvam;

                  —

                  ISU bo bolj tekoče nacionalne dialoge med deležniki zagotavljala v sodelovanju s ključnimi akterji, kot so zadevni vladni uradniki, donatorji, vključno z zadevnimi subjekti unije, agencije Združenih narodov, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, Mednarodno kampanjo za prepoved protipehotnih min in Zvezo proti kasetnemu strelivu ter organizacijami invalidov. Rezultat nacionalnih dialogov med deležniki bo tudi priprava podrobnega sklepnega dokumenta, pri katerem bodo sodelovali deležniki in v katerem bodo opredeljeni izzivi in razkoraki pri izvajanju zavez glede pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa, priporočila, kako jih premagovati, in zadani cilji;

                  —

                  nadaljnje ukrepanje bo izvedeno v največ petih primerih, kot odgovor na priporočila iz sklepnih dokumentov. Nadaljnji ukrepi lahko vključujejo zagotovitev dodatne tehnične podpore s strani ISU, npr. za revizije nacionalnih načrtov, oblikovanje projektnih predlogov itd.;

                  —

                  v Sklepu 2012/700/SZVP je bila izražena podpora globalni konferenci z naslovom Mostovi med svetovi, ki je bila aprila 2014 v Medellinu, v Kolumbiji, njen namen pa je bil razširiti razumevanje mednarodne skupnosti glede položaja pomoči žrtvam v širšem kontekstu. V okviru nadaljnjega ukrepanja bo ta sklep omogočil ISU, da v sodelovanju s ključnimi akterji, kot so Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, zadevni subjekti Unije, Mednarodna kampanja za prepoved protipehotnih min in Zveza proti kasetnemu strelivu ter organizacije invalidov, organizira mednarodno konferenco nacionalnih strokovnjakov, da bi obravnavali izzive in dobre prakse pri vključevanju pomoči žrtvam v širši kontekst invalidnosti in razvoja na nacionalni ravni. Namen mednarodne konference bo zlasti okrepiti vezi s prizadevanji za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov in načrtovati proces za dosego trajnostnih razvojnih ciljev Združenih narodov. Mednarodna konferenca bo temeljila na delu odbora za pomoč žrtvam Konvencije o prepovedi protipehotnih min in predstavnikov drugih ustreznih organov, kot na primer koordinatorjev pomoči žrtvam Konvencije o kasetnem strelivu ter Protokolu V o eksplozivnih ostankih vojne h Konvenciji o prepovedi ali omejitvi uporabe nekaterih vrst klasičnega orožja, za katere se lahko šteje, da imajo čezmerne travmatične učinke ali da glede ciljev delujejo enako.

            2.2.3   Rezultati projekta

                  —

                  V nacionalnih dialogih med deležniki bo oblikovan podroben sklepni dokument, v katerem bodo opredeljeni izzivi in razkoraki ter priporočila izbranim državam in konkretni ukrepi, ki jih te države lahko sprejmejo za premagovanje ugotovljenih izzivov pri izvajanju zavez glede pomoči žrtvam iz akcijskega načrta iz Maputa;

                  —

                  sklepni dokument bo podprl razvoj nacionalnih politik ter spodbudil dialog in sodelovanje z donatorji in izvajalskimi agencijami;

                  —

                  rezultat nadaljnjih ukrepov v največ petih državah pogodbenicah za podporo prizadevanjem za premagovanje izzivov in razkorakov, ugotovljenih v nacionalnih dialogih med deležniki, bo večja zmogljivost držav pogodbenic pri izpolnjevanju njihovih zavez iz akcijskega načrta iz Maputa, npr. pri revizijah nacionalnih načrtov, oblikovanju projektnih predlogov;

                  —

                  nacionalni dialogi med deležniki bodo razširili zavedanje o svetovnih prizadevanjih in dobrih praksah pri izpolnjevanju potreb in zagotavljanju spoštovanja pravic preživelih z oblikovanjem širših okvirov;

                  —

                  izbrane države bodo lahko bolje poročale o stanju izvajanja akcijskega načrta iz Maputa, pa tudi o načrtih, ki jih imajo v zvezi s tem;

                  —

                  nacionalni strokovnjaki, ki bodo sodelovali na mednarodni konferenci, bodo pridobili boljše razumevanje položaja pomoči žrtvam v okviru prizadevanj za izvajanje Konvencije o pravicah invalidov in načrtovanje procesa za dosego trajnostnih razvojnih ciljev Združenih narodov.

            2.2.4   Upravičenci

                  —

                  Države pogodbenice Konvencije, ki so poročale o odgovornosti za pomembno število preživelih žrtev min;

                  —

                  ženske, moški, dečki in deklice, ki so postali žrtve min in drugih eksplozivnih ostankov vojne ter njihove družine in skupnosti;

                  —

                  nacionalni strokovnjaki, ki se ukvarjajo z vprašanji pomoči žrtvam.

            2.3   Vsesplošna uporaba Konvencije
      2.3.1   Cilj projekta
      Da bi napredovali v smeri vsesplošne uporabe Konvencije, bosta predsedstvo Konvencije in projektna skupina na visoki ravni s podporo Sklepa lažje pritegnile države nepogodbenice na višjo raven. V okviru teh prizadevanj so opredeljene in obravnavane ovire za upoštevanje Konvencije, posodobljene informacije o ratifikaciji ter pridobljen pristopni status.
      2.3.2   Opis projekta

                  —

                  Projektno skupino na visoki ravni za vsesplošno uporabo Konvencije bo podpirala ISU, vključno s podporo s strani osebnosti na visoki ravni, ki lahko sodelujejo z voditelji največ petih držav nepogodbenic na ministrski ali višji ravni glede pristopa h Konvenciji in/ali upoštevanja Konvencije in njenih pravil;

                  —

                  potekala bodo prizadevanja za pridobitev posodobljenih neposrednih informacij iz držav, ki niso pogodbenice Konvencije, o ovirah za pristop, da bi bile tovrstne informacije uporabljene pri oblikovanju vsebinskih dokumentov za četrto konferenco o pregledu, ki bo leta 2019, tudi prek celovitega poročila o napredku, doseženem glede vsesplošne uporabe Konvencije in njenih pravil, ter možnosti za nadaljnji napredek;

                  —

                  študija o varnosti meje, ki se je začela na podlagi Sklepa 2012/700/SZVP, se bo razvijala naprej v sodelovanju s partnerji, kot je Ženevski center za varnostno politiko ali Ženevski center za demokratični nadzor nad oboroženimi silami, in sicer v instrument za vsesplošno uporabo, namenjeno državam, ki še vedno menijo, da so protipehotne mine nenadomestljivo orodje za varnost meje.

            2.3.3   Rezultati projekta

                  —

                  Največ pet držav nepogodbenic bo vključenih na ministrski ali višji ravni glede upoštevanja Konvencije;

                  —

                  pridobile se bodo posodobljene informacije o politikah protipehotnih min v državah nepogodbenicah. Te informacije bodo uporabljene pri oblikovanju vsebinskega dokumenta za četrto konferenco o pregledu, tudi prek celovitega poročila o napredku, doseženem pri izpolnjevanju ciljev vsesplošne uporabe Konvencije, ter možnosti za nadaljnji napredek;

                  —

                  zagovorništvo s strani držav pogodbenic Konvencije in nevladnih organizacij bo oživljeno na podlagi nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz obiskov projektne skupine na visoki ravni;

                  —

                  nove informacije bodo zbrane v publikaciji, ki bo obravnavala najpogosteje izpostavljene zaznane ovire za pristop h Konvenciji in ki se lahko uporabi za podporo prizadevanjem za vsesplošno uporabo;

                  —

                  sodelujoče države nepogodbenice bodo z vključevanjem v ta projekt napredovale v smeri pristopa h Konvenciji in/ali upoštevanja njenih pravil.

            2.3.4   Upravičenci

                  —

                  Države, ki niso države pogodbenice in še niso ratificirale, odobrile, sprejele Konvencije ali pristopile k njej;

                  —

                  države pogodbenice Konvencije ter nevladne in mednarodne organizacije, vključene v prizadevanja za spodbujanje vsesplošne uporabe Konvencije.

            2.4   Uničevanje zalog: podpora izvajanju ukrepov za uničevanje zalog iz akcijskega načrta iz Maputa
      2.4.1   Cilj projekta
      Pomoč državam pogodbenicam, ki so opozorile na težave pri izpolnjevanju obveznosti Konvencije o uničenju zalog, da premagajo te težave.
      2.4.2   Opis projekta
      ISU bo sodeloval z namenom opredelitve ključnih izzive in možnih rešitev za dokončno izpolnitev obveznosti glede uničenja zalog v državah, ki se jim približujejo roki za uničenje zalog ali ki so te roke že zamudile.
      2.4.3   Rezultati projekta
      Pridobilo se bo boljše poznavanje stanja in izzivov pri prizadevanjih za dokončno uničenje zalog.
      2.4.4   Upravičenci
      Države pogodbenice Konvencije, ki so v procesu izvajanja obveznosti uničenja zalog v skladu s Konvencijo.
      2.5   Izkaz zavezanosti Evropske unije
      2.5.1   Cilj projekta
      Izkaže se stalna zavezanost Unije in njenih držav članic spoštovanju Konvencije in izvajanju akcijskega načrta iz Maputa, pa tudi njihova podpora državam pogodbenicam v procesu izvajanja ključnih obveznosti iz Konvencije.
      2.5.2   Opis projekta

                  —

                  Pripravljena bo otvoritvena prireditev za promocijo tega sklepa in splošne podpore Unije dejavnostim za odstranjevanje min, organizirana pa bo tudi zaključna prireditev, da se javnost obvesti o dejavnostih na podlagi tega sklepa in njihovih rezultatih ter tako poudari prispevek Unije;

                  —

                  komuniciranje o dejavnostih v okviru tega sklepa in zavezanosti Unije izvajanju Konvencije bo mogoče spremljati v celotnem obdobju izvajanja tega sklepa na spletnem mestu Konvencije, prek družabnih omrežij ter v nacionalnem in mednarodnem tisku;

                  —

                  pridobil se bo komunikacijski material, npr. plakati, oglasi, videoposnetki, reklamni material, ki bo na voljo zadevnim deležnikom in partnerjem.

            2.5.3   Rezultati projekta

                  —

                  Uradniki Unije in njenih držav članic bodo dobro poznali ta sklep in kako je povezan z njihovim delom;

                  —

                  o zavezanosti Unije Konvenciji in dejavnostim odstranjevanja min na splošno bodo obveščene države pogodbenice Konvencije in svetovna javnost, zainteresirana za varnost ljudi na splošno;

                  —

                  okrepljeno bo zavedanje glede ciljev Konvencije in akcijskega načrta iz Maputa.


title: Council Decision of 20 July 1992 concerning the conclusion of the International Natural Rubber Agreement, 1987

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31992D0396

Uradni list L 219 , 04/08/1992 str. 0056 - 0056 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 19 str. 0246  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 19 str. 0246

		Sklep Svetaz dne 20. julija 1992o sklenitvi Mednarodnega sporazuma o naravni gumi, 1987(92/396/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 113 in 116 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je Mednarodni sporazum o naravni gumi, 1987, sklenjen v okviru enotnega Programa za osnovne proizvode [Resolucija 93 (IV), sprejeta na četrti Konferenci Združenih narodov o trgovini in razvoju], začel začasno veljati 29. decembra 1988;ker so Skupnost in večina njenih držav članic najavile začasno uporabo Sporazuma 22. decembra 1988;ker je cilj Mednarodnega sporazuma o naravni gumi 1987 med drugim prispevati k stabilnosti cen naravne gume brez izkrivljanja dolgoročnih tržnih gibanj in doseči uravnoteženo rast med ponudbo in povpraševanjem po tem proizvodu;ker je Mednarodni svet za naravno gumo zato, da bi članicam, ki začasno uporabljajo Sporazum, omogočil, da ga ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo, podaljšal rok za deponiranje teh listin do 31. decembra 1992;ker so vse države članice navedle svojo namero uporabljati Sporazum;ker naj se Sporazum odobri;ker naj Skupnost in njene države članice hkrati obvestijo generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov o svojem sprejetju Sporazuma,SKLENIL:Člen 1Mednarodni sporazum o naravni gumi 1987 se potrdi v imenu Evropske skupnosti.Evropska gospodarska skupnost in njene države članice najpozneje do 31. decembra 1992 istočasno deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi pri generalnem sekretarju Organizacije združenih narodov.Besedilo Sporazuma je priloženo Sklepu 88/107/EGS [1].Člen 2Predsednik Sveta ima pravico imenovati osebe, pooblaščene za deponiranje listine o odobritvi v imenu Skupnosti.V Bruslju, 20. julija 1992Za SvetPredsednikD. Hurd[1] UL L 58, 3.3.1988, str. 18.--------------------------------------------------