title: Sklep Sveta (EU) 2015/2356 z dne 10. decembra 2015 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok

text:
               17.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/17

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2356
   z dne 10. decembra 2015
   o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila cilj spodbujati varstvo otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

               (2)

               Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami nezakonite premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo stalnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

               (3)

               Uredba (ES) št. 2201/2003 dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi, ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev nezakonito premeščenih ali zadržanih otrok.

               (4)

               Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

               (5)

               Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje, med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

               (6)

               Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodne ugrabitve otrok.

               (7)

               Haaška konvencije iz leta 1980 določa, da se Konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

               (8)

               Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi njene pogodbenice postale organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

               (9)

               Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

               (10)

               Albanija je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložila 4. maja 2007. Haaška konvencija iz leta 1980 je v Albaniji začela veljati 1. avgusta 2007.

               (11)

               Več držav članic je že sprejelo pristop Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Albaniji je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa Albanije, v interesu Unije sprejmejo pristop Albanije v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

               (12)

               Države članice, ki še niso sprejele pristopa Albanije, bi morale biti zato pooblaščene, da predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Albanije v interesu Unije v skladu s pogoji iz tega sklepa. Kraljevina Belgija, Češka republika, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Madžarska, Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Poljska, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska, ki so že sprejele pristop Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

               (13)

               Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (14)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice, ki tega še niso storile, so pooblaščene, da v interesu Unije sprejmejo pristop Albanije k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).
   2.   Države članice iz odstavka 1 predložijo najpozneje do 11. decembra 2016 naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980:

      „[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/2356 sprejema pristop Albanije k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok.“

   3.   Vsaka država članica obvesti Svet in Komisijo o tem, da je predložila svojo izjavo o sprejetju pristopa Albanije, ter sporoči Komisiji besedilo izjave v dveh mesecih po tem, ko je izjavo predložila.
   Člen 2
   Tiste države članice, ki so predložile izjave o sprejetju pristopa Albanije k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predložijo novih izjav.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 4
   Ta sklep je naslovljen na vse države članice razen na Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Madžarsko, Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

      V Bruslju, 10. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. BAUSCH

      (1)  Mnenje z dne 11. februarja 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 31. julija 1972 o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31972D0279

Uradni list L 179 , 07/08/1972 str. 0001 - 0001 finska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 4 str. 0235  danska posebna izdaja: serija I poglavje 1972(III) str. 0797  švedska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 4 str. 0235  angleška posebna izdaja: serija I poglavje 1972(III) str. 0838  grška posebna izdaja: poglavje 03 zvezek 8 str. 0100  španska posebna izdaja: poglavje 03 zvezek 6 str. 0060  portugalska posebna izdaja poglavje 03 zvezek 6 str. 0060

		Sklep Svetaz dne 31. julija 1972o ustanovitvi Stalnega odbora za kmetijsko statistiko(72/279/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju predloga sklepa, ki ga je predložila Komisija,ker je z namenom, da se omogoči njihovo izvajanje, v predpisih, ki jih je sprejel Svet določba glede kmetijske statistike za postopek, ki določa tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo; ker je treba zato, da se tako sodelovanje doseže, ustanoviti Odbor za izvajanje nalog, ki so mu s takimi predpisi dodeljene;ker je zaželeno, da bi ta odbor obravnaval vsa vprašanja, ki bi nastala v povezavi s takšnimi predpisi,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Stalni odbor za kmetijsko statistiko (v nadaljevanju "Odbor"); sestavljen je iz predstavnikov držav članic, s predstavnikom Komisije kot predsednikom.Člen 2Odbor izvaja naloge, ki so mu dodeljene z določbami, ki jih je sprejel Svet na področju kmetijske statistike v primerih in na podlagi v njih predvidenih pogojev. Nadalje lahko obravnava vsa druga vprašanja, ki nastanejo nastala v zvezi s takšnimi določbami in ki jih omeni predsednik na lastno pobudo ali pa na zahtevo države članice.Člen 3Odbor sprejme svoj poslovnik.V Bruslju, 31. julija 1972Za SvetPredsednikT. Westerterp--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2008/975/SZVP z dne 18. decembra 2008 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena)

text:
               23.12.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 345/96

      SKLEP SVETA 2008/975/SZVP
   z dne 18. decembra 2008
   o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 13(3) in člena 28(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet, ki se je 10. in 11. decembra 1999 sestal v Helsinkih, je zlasti sklenil, da „morajo države članice, ki prostovoljno sodelujejo v operacijah pod vodstvom EU, do konca leta 2003 v 60 dneh biti sposobne razporediti in najmanj eno leto vzdrževati vojaške sile v številu od 50 000 do 60 000 oseb ter biti sposobne opraviti celoto nalog iz Petersberga“.

               (2)

               Svet je 17. junija 2002 odobril načine financiranja operacij kriznega upravljanja pod vodstvom EU, ki so vojaškega ali obrambnega pomena.

               (3)

               Svet je v svojih sklepih z dne 14. maja 2003 potrdil potrebo po zmogljivosti za hitro posredovanje, zlasti za humanitarne in reševalne naloge.

               (4)

               Evropski svet, ki se je 19. in 20. junija sestal v Solunu, je pozdravil zaključke s sestanka Sveta z dne 19. maja 2003, ki so še posebej potrdili potrebo Evropske unije po zmogljivosti za hitro ukrepanje.

               (5)

               Svet je 22. septembra 2003 sklenil, da mora Evropska unija pridobiti sposobnost fleksibilnega upravljanja financiranja skupnih stroškov vojaških operacij ne glede na njihov obseg, kompleksnost ali nujnost, zlasti z ustanovitvijo stalnega finančnega mehanizma do 1. marca 2004, ki bo zadolžen za financiranje skupnih stroškov vseh prihodnjih vojaških operacij Unije.

               (6)

               Svet je 23. februarja 2004 sprejel Sklep 2004/197/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (1) (ATHENA). Ta sklep je bil pozneje večkrat spremenjen. Svet je zato 14. maja 2007 navedeni sklep kodificiral s sprejetjem Sklepa 2007/384/SZVP (2).

               (7)

               Vojaški odbor EU je v svojem poročilu z dne 3. marca 2004 podrobno opredelil koncept hitrega vojaškega odzivanja EU. Nadalje je 14. junija 2004 opredelil koncept bojnih skupin EU.

               (8)

               Evropski svet je 17. junija 2004 potrdil poročilo o evropski varnostni in obrambni politiki (EVOP), v katerem je bilo poudarjeno, da je treba nadaljevati dejavnosti v zvezi z zmožnostjo hitrega odzivanja EU za dosego začetne operativne zmogljivosti v začetku leta 2005.

               (9)

               Glede na tak razvoj dogodkov bi bilo treba izboljšati začetno financiranje vojaških operacij Evropske unije. Shema začetnega financiranja je torej namenjena predvsem za operacije hitrega odzivanja.

               (10)

               Svet na podlagi posameznega primera odloči, ali ima neka operacija vojaški ali obrambni pomen v smislu člena 28(3) Pogodbe.

               (11)

               Pogodba v drugem pododstavku člena 28(3) določa, da države članice, katerih predstavniki so v Svetu podali formalno izjavo v skladu z drugim pododstavkom člena 23(1), niso zavezane prispevati k financiranju zadevne operacije, ki je vojaškega ali obrambnega pomena.

               (12)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo, in ne sodeluje pri financiranju mehanizma.

               (13)

               V skladu s členom 43 Sklepa 2007/384/SZVP je Svet ponovno pregledal navedeni sklep in sklenil, da ga spremeni.

               (14)

               Zaradi jasnosti bi bilo treba Sklep 2007/384/SZVP razveljaviti in ga nadomestiti z novim sklepom.

         SKLENIL:
   Člen 1
   Opredelitve pojmov
   Za namene tega sklepa:

               (a)

               „sodelujoče države članice“ pomeni države članice Evropske unije z izjemo Danske;

               (b)

               „države plačnice“ pomeni države članice, ki prispevajo k financiranju zadevne vojaške operacije v skladu s členom 28(3) Pogodbe o Evropski uniji in tretje države, ki prispevajo k financiranju skupnih stroškov omenjene operacije v skladu s sporazumi, sklenjenimi med njimi in Evropsko unijo;

               (c)

               „operacije“ pomeni operacije Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena;

               (d)

               „vojaški podporni ukrepi“ pomenijo operacije Evropske unije ali dele takih operacij, o katerih z namenom podpore tretjim državam ali tretjim organizacijam odloča Svet, in so vojaškega ali obrambnega pomena, vendar niso pod pristojnostjo poveljstva Evropske unije.

         POGLAVJE 1
   MEHANIZEM
   Člen 2
   Ustanovitev mehanizma
   1.   Ustanovi se mehanizem za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij.
   2.   Ime tega mehanizma je ATHENA.
   3.   ATHENA deluje v imenu sodelujočih držav članic ali, v primeru posebnih operacij, v imenu držav plačnic, kakor so določene v členu 1.
   Člen 3
   Pravna in poslovna sposobnost
   Za upravno vodenje financiranja operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena ima ATHENA potrebno pravno in poslovno sposobnost zlasti za imetje bančnega računa, za pridobivanje, posedovanje ali odsvojitev lastnine, za sklepanje pogodb in upravnih sporazumov ter za nastopanje kot stranka v sodnih postopkih. ATHENA nima pridobitnih ciljev.
   Člen 4
   Usklajevanje s tretjimi stranmi
   ATHENA v obsegu, ki je potreben za doseganje njenih ciljev in v skladu s cilji in politikami Evropske unije svoje dejavnosti usklajuje z državami članicami, institucijami Skupnosti in mednarodnimi organizacijami.
   POGLAVJE 2
   ORGANIZACIJSKA STRUKTURA
   Člen 5
   Upravni organi in osebje
   1.   ATHENO pod nadzorom Posebnega odbora vodijo:

               (a)

               upravitelj;

               (b)

               poveljnik posamezne operacije v zvezi z zadevno operacijo, ki ji poveljuje (v nadaljnjem besedilu „poveljnik operacije“);

               (c)

               računovodja.

         2.   ATHENA v največjem možnem obsegu uporablja obstoječe upravne strukture Evropske unije. ATHENA uporablja potrebno osebje, ki ga dajo na voljo institucije Evropske unije ali dodelijo države članice.
   3.   Generalni sekretar Sveta lahko na podlagi predloga ene od sodelujočih držav članic upravitelju ali računovodji da na voljo člane osebja, ki so potrebni za izvajanje njunih nalog.
   4.   Organi in člani osebja ATHENE delujejo na podlagi operativnih potreb.
   Člen 6
   Posebni odbor
   1.   Ustanovi se Posebni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik vsake sodelujoče države članice (v nadaljnjem besedilu „Posebni odbor“). Komisija je navzoča na sestankih Posebnega odbora, vendar pri glasovanju ne sodeluje.
   2.   ATHENA se upravlja pod nadzorom Posebnega odbora.
   3.   Kadar Posebni odbor razpravlja o financiranju skupnih stroškov zadevne operacije:

               (a)

               Posebni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države plačnice;

               (b)

               predstavniki tretjih držav plačnic sodelujejo pri delu Posebnega odbora. Ti pri glasovanju ne sodelujejo in pri njem niso navzoči;

               (c)

               poveljnik operacije ali njegov predstavnik sodeluje pri delu Posebnega odbora, vendar pri glasovanju ne sodeluje.

         4.   Sestanke Posebnega odbora sklicuje in jim predseduje predsedstvo Sveta Evropske unije. Upravitelj zagotovi tajniška opravila v zvezi z delom Posebnega odbora. Sestavi zapisnik razprav Odbora. Pri glasovanju ne sodeluje.
   5.   Računovodja po potrebi sodeluje pri delu Posebnega odbora, vendar pri glasovanju ne sodeluje.
   6.   Na zahtevo države članice, upravitelja ali poveljnika operacije predsedstvo najpozneje v 15 dneh skliče sestanek Posebnega odbora.
   7.   Upravitelj ustrezno obvesti Posebni odbor o vseh zahtevkih ali sporih, naslovljenih na ATHENO.
   8.   Posebni odbor odloča soglasno z glasovi svojih članov ob upoštevanju določb iz členov 1 in 3 o njegovi sestavi. Njegove odločitve so zavezujoče.
   9.   Posebni odbor odobri vse proračune ob upoštevanju zadevnih referenčnih zneskov in na splošno izvaja pristojnosti, predvidene v členih 19, 20, 21, 22, 25, 26, 28, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 40, 41 in 42.
   10.   Upravitelj, poveljnik operacije in računovodja poročajo Posebnemu odboru, kakor je predvideno v tem sklepu.
   11.   Besedilo aktov, ki jih odobri Posebni odbor v skladu s členi 19, 20, 21, 22, 23, 25, 28, 30, 32, 33, 39, 40, 41 in 42 podpišeta predsednik Posebnega odbora, in sicer v času njihove odobritve, in upravitelj.
   Člen 7
   Upravitelj
   1.   Generalni sekretar Sveta potem, ko je obvestil Posebni odbor, imenuje upravitelja in vsaj enega namestnika upravitelja za obdobje treh let.
   2.   Upravitelj svoje delovne naloge opravlja v imenu ATHENE.
   3.   Upravitelj:

               (a)

               oblikuje in Posebnemu odboru predloži vse osnutke proračunov. Odhodkovni del za posamezno operacijo se v vsakem osnutku proračuna oblikuje na podlagi predloga poveljnika operacije;

               (b)

               sprejme proračune po njihovi odobritvi s strani Posebnega odbora;

               (c)

               je pooblaščena oseba za „prihodke“, za „skupne stroške, nastale v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku“ in za „skupne operativne stroške“, ki nastanejo izven aktivne faze izvajanja operacije;

               (d)

               v zvezi s prihodki izvaja finančne dogovore, sklenjene s tretjimi stranmi, ki se nanašajo na financiranje skupnih stroškov vojaških operacij Unije.

         4.   Upravitelj zagotavlja spoštovanje pravil, določenih s tem sklepom, in uresničevanje odločitev Posebnega odbora.
   5.   Upravitelj je pooblaščen za sprejetje vsakršnih ukrepov, za katere meni, da so potrebni za izvrševanje odhodkov, financiranih prek ATHENE. O tem poroča Posebnemu odboru.
   6.   Upravitelj usklajuje delo v zvezi s finančnimi vprašanji, ki se nanašajo na vojaške operacije Unije. V zvezi z omenjenimi zadevami predstavlja točko za stike z nacionalnimi upravami in, po potrebi, z mednarodnimi organizacijami.
   7.   Upravitelj je odgovoren Posebnemu odboru.
   Člen 8
   Poveljnik operacije
   1.   Poveljnik operacije svoje naloge v zvezi s financiranjem skupnih stroškov operacije, ki ji poveljuje, opravlja v imenu ATHENE.
   2.   Za operacijo, ki ji poveljuje, poveljnik:

               (a)

               upravitelju pošlje svoje predloge osnutkov proračunov za rubriko „odhodki – skupni operativni stroški“;

               (b)

               kot pooblaščena oseba izvršuje proračunska sredstva, ki se nanašajo na skupne operativne stroške; izvaja nadzor nad vsemi osebami, ki sodelujejo pri izvrševanju teh sredstev, vključno s predfinanciranjem; pooblaščen je za dodeljevanje in sklepanje pogodb v imenu ATHENE; v imenu ATHENE odpre bančni račun za operacijo, ki jo vodi.

         3.   Poveljnik operacije je pooblaščen za sprejetje kakršnih koli ukrepov, za katere meni, da so potrebni za izvrševanje odhodkov, financiranih prek ATHENE, za operacijo, ki jo vodi. O tem poroča upravitelju in Posebnemu odboru.
   Člen 9
   Računovodja
   1.   Generalni sekretar Sveta imenuje računovodjo in vsaj enega namestnika računovodje za obdobje dveh let.
   2.   Računovodja svoje delovne naloge opravlja v imenu ATHENE.
   3.   Računovodja je odgovoren za:

               (a)

               pravilno izvrševanje plačil, prejem prihodkov in za vračila zneskov ugotovljenih terjatev;

               (b)

               vsakoletno pripravo zaključnega računa ATHENE in, po zaključku vsake operacije, zaključnega računa za operacijo;

               (c)

               podporo upravitelju, ko ta Posebnemu odboru v odobritev predloži letni zaključni račun ali zaključni račun za posamezno operacijo;

               (d)

               vodenje računov ATHENE;

               (e)

               določitev računovodskih pravil in metod ter kontnega načrta;

               (f)

               določitev in potrditev računovodskih sistemov za prihodke in, po potrebi, potrditev sistemov, ki jih določi pooblaščena oseba in so namenjeni sporočanju ali utemeljevanju računovodskih podatkov;

               (g)

               vodenje dokazne dokumentacije;

               (h)

               vodenje blagajne, skupaj z upraviteljem.

         4.   Upravitelj in poveljnik operacije računovodji dajeta na voljo vse podatke, potrebne za pripravo računov, ki predstavljajo natančni izkaz finančnih sredstev ATHENE, in za izvrševanje proračuna, ki ga upravlja ATHENA. Oba jamčita za zanesljivost podatkov.
   5.   Računovodja je odgovoren Posebnemu odboru.
   Člen 10
   Splošne določbe, ki veljajo za upravitelja, računovodjo in za člane osebja ATHENE
   1.   Funkcije upravitelja ali namestnika upravitelja na eni strani in računovodje ali namestnika računovodje na drugi strani so nezdružljive.
   2.   Namestnik upravitelja deluje pod nadzorom upravitelja. Namestnik računovodje deluje pod nadzorom računovodje.
   3.   Namestnik upravitelja nadomešča upravitelja, kadar je ta odsoten ali zadržan. Namestnik računovodje nadomešča upravitelja, kadar je ta odsoten ali zadržan.
   4.   Pri opravljanju svojih nalog v imenu ATHENE se uradniki in drugi uslužbenci Evropskih skupnosti ravnajo po predpisih in pravilih, ki veljajo zanje.
   5.   Za člane osebja, ki ga ATHENI dodelijo države članice, veljajo ista pravila, kakor tista, ki so določena v sklepu Sveta o pravilih, ki veljajo za začasno dodeljene nacionalne strokovnjake, in določbe, za katere so se sporazumele njihove nacionalne uprave z institucijami Skupnosti ali z ATHENO.
   6.   Še pred njihovim imenovanjem morajo člani osebja ATHENE prejeti varnostno potrdilo o dostopu do zaupnih informacij Sveta vsaj do stopnje „Secret UE“ ali enakovredno potrdilo ene od držav članic.
   7.   Upravitelj se lahko pogaja ali sklepa dogovore z državami članicami ali z institucijami Skupnosti z namenom vnaprej določiti tiste člane osebja, ki bi bili v primeru potrebe ATHENI lahko takoj na voljo.
   POGLAVJE 3
   UPRAVNI DOGOVORI Z DRŽAVAMI ČLANICAMI, INSTITUCIJAMI EVROPSKE UNIJE, S TRETJIMI DRŽAVAMI IN Z MEDNARODNIMI ORGANIZACIJAMI
   Člen 11
   Upravni dogovori
   1.   Možna so tudi pogajanja o upravnih dogovorih z državami članicami, institucijami Evropske unije, tretjo državo ali mednarodno organizacijo, da bi se zagotovil prehod na trge in/ali finančne vidike medsebojne podpore, ki bi omogočili stroškovno najbolj učinkovito izvajanje operacij.
   2.   Taki dogovori se:

               (a)

               predložijo v posvetovanje Posebnemu odboru, kadar se sklenejo z državami članicami ali institucijami Evropske unije,

               (b)

               predložijo v odobritev Posebnemu odboru, kadar se sklenejo s tretjimi državami ali mednarodnimi organizacijami.

         3   Podpisniki teh dogovorov so poveljnik operacije ali v primeru, da poveljnika operacije ni, upravitelj, ki deluje kot predstavnik ATHENE, in pristojni upravni organi navedenih držav ali organizacij.
   Člen 12
   Stalni in ad hoc upravni dogovori o modalitetah v zvezi s plačili prispevkov tretjih držav
   1.   V okviru sporazumov, sklenjenih med Evropsko unijo in tretjimi državami, ki jih Svet določi kot potencialne plačnike prispevkov za operacije Unije ali kot plačnike prispevkov za posebne operacije Unije, upravitelj z omenjenimi tretjimi državami s pogajanji sklene stalne ali ad hoc upravne dogovore. Ti dogovori imajo obliko izmenjave pisem med ATHENO in pristojnimi upravnimi službami zadevnih tretjih držav in določajo modalitete, potrebne za poenostavitev hitrih plačil prispevkov k vsem prihodnjim vojaškim operacijam Unije.
   2.   Do sklenitve sporazumov, navedenih v odstavku 1, upravitelj lahko sprejme potrebne ukrepe za lažje izvrševanje plačil s strani tretjih držav plačnic.
   3.   Upravitelj vnaprej obvesti Posebni odbor o predvidenih dogovorih, še preden jih podpiše v imenu ATHENE.
   4.   Kadar Unija začne z izvajanjem vojaške operacije, upravitelj glede zneskov plačil, ki jih določi Svet, izvrši dogovore s tretjimi državami, ki prispevajo plačila za omenjeno operacijo.
   POGLAVJE 4
   BANČNI RAČUNI
   Člen 13
   Odprtje in namen
   1.   Upravitelj odpre enega ali več bančnih računov v imenu ATHENE.
   2.   Bančni računi se odprejo pri prvorazrednih finančnih institucijah, ki imajo glavni sedež v državi članici Unije.
   3.   Države plačnice svoje prispevke nakažejo na omenjene račune. Ti računi se uporabljajo za plačevanje stroškov, ki jih upravlja ATHENA in za izplačevanje potrebnih predujmov poveljniku operacije v okviru izvrševanja odhodkov, ki se nanašajo na skupne stroške vojaške operacije. Nobenega od bančnih računov se ne sme prekoračiti.
   Člen 14
   Upravljanje sredstev
   1.   Za vsako izplačilo z računa ATHENE je potreben skupni podpis upravitelja ali namestnika upravitelja na eni strani in računovodje ali namestnika računovodje na drugi strani.
   2.   Sredstva, ki jih upravlja ATHENA, vključno s sredstvi, namenjenimi poveljniku operacije, se položijo izključno v eurih na tekoči ali kratkoročni bančni račun pri prvorazredni finančni instituciji.
   POGLAVJE 5
   SKUPNI STROŠKI
   Člen 15
   Opredelitev skupnih stroškov in obdobja upravičenosti izplačil
   1.   Skupni stroški, navedeni v Prilogi I, gredo v breme ATHENE ne glede na čas njihovega nastanka. Če so vpisani v proračunski člen, ki predstavlja operacijo, na katero se najbolj navezujejo, se upoštevajo kot operativni stroški te operacije. V nasprotnem primeru se upoštevajo kot skupni stroški, ki nastanejo v pripravah na operacije ali v njihovem nadaljevanju.
   2.   Poleg tega ATHENA krije skupne operativne stroške, navedene v Prilogi II, v obdobju od odobritve koncepta kriznega upravljanja za operacijo do imenovanja poveljnika operacije. V posebnih okoliščinah in po posvetovanju s Političnim in varnostnim odborom lahko Posebni odbor spremeni obdobje, v katerem te stroške krije ATHENA.
   3.   Med aktivno fazo operacije, ki poteka od datuma imenovanja poveljnika operacije do dneva, ko štab operacije zaključi svoje aktivnosti, ATHENA iz naslova operativnih skupnih stroškov pokriva:

               (a)

               skupne stroške, navedene v prilogi III-A;

               (b)

               skupne stroške, navedene v prilogi III-B, če tako sklene Svet;

               (c)

               skupne stroške, navedene v prilogi III-C, kadar to zahteva poveljnik operacije in jih Posebni odbor odobri.

         4.   Med aktivno fazo vojaškega podpornega ukrepa ATHENA iz naslova operativnih skupnih stroškov pokriva skupne stroške, kakor jih opredeli Svet za vsak primer posebej s sklicevanjem na Prilogo III.
   5.   Operativni skupni stroški operacije vključujejo tudi odhodke, potrebne za njeno dokončanje, kakor so navedeni v prilogi IV.
   Operacija je dokončno zaključena, ko sta oprema in infrastruktura, financirani iz skupnih sredstev operacije, izročeni svojemu namenu, in ko je oblikovan zaključni račun operacije.
   6.   Odhodki, nastali zaradi pokritja stroškov, ki bi se v vsakem primeru – ne glede na izvedbo operacije – šteli v breme ene ali več držav plačnic, institucije Skupnosti ali mednarodne organizacije, se ne morejo upoštevati kot skupni stroški.
   7.   Posebni odbor lahko za posamične primere odloči, da se zaradi posebnih okoliščin določeni povečani stroški, ki niso našteti v Prilogi III-B, štejejo za skupne stroške določene operacije v času njene aktivne faze.
   8.   Če Posebni odpor ne more doseči soglasja, lahko na pobudo predsedstva to vprašanje predloži Svetu.
   Člen 16
   Vaje
   1.   Skupni stroški za vaje Evropske unije se financirajo prek ATHENE v skladu s pravili in postopki, ki so podobni tistim, ki veljajo za operacije, h katerim prispevajo vse sodelujoče države članice.
   2.   Omenjene skupne stroške za vaje sestavljajo najprej povečani stroški za premestljive ali fiksne štabe in drugič, povečani stroški, ki nastanejo zaradi uporabe Natovih skupnih sredstev in zmogljivosti s strani EU, ko so dana na voljo za potrebe vaje.
   3.   Skupni stroški za vaje ne vključujejo stroškov v zvezi s:

               (a)

               pridobivanjem osnovnih sredstev, vključno s stroški za zgradbe, infrastrukturo in opremo;

               (b)

               načrtovalno in pripravljalno fazo vaj;

               (c)

               prevozom, vojašnicami in nastanitvijo vojaških sil.

         Člen 17
   Referenčni znesek
   V vseh skupnih ukrepih, s katerimi Svet odloči, da bo Unija izvedla vojaško operacijo in vse skupne ukrepe ali odločitve, s katerimi se Svet odloči za podaljšanje operacije Unije, se predvidi referenčni znesek za pokrivanje skupnih stroškov te operacije. Upravitelj ob pomoči zlasti vojaškega osebja Unije in poveljnika operacije, če je slednji na položaju opravljanja svoje funkcije, oceni znesek, ki je predvidoma potreben za pokritje skupnih stroškov operacije v načrtovanem obdobju. Upravitelj omenjeni znesek prek predsedstva predlaga telesom Sveta, ki so pristojna za preučitev osnutka skupnega ukrepa ali sklepa. Posebni odbor o podanem predlogu hkrati obvesti upravitelj.
   POGLAVJE 6
   PRORAČUN
   Člen 18
   Proračunska načela
   1.   Proračun, sestavljen v eurih, je akt, ki za vsako proračunsko leto določi in odobri vse prihodke in odhodke v zvezi s skupnimi stroški, ki jih upravlja ATHENA.
   2.   Vsi odhodki so povezani s specifično operacijo, razen, če je to potrebno, za stroške, navedene v prilogi I.
   3.   Sredstva, vpisana v proračun, se odobrijo za čas trajanja proračunskega leta, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra istega leta.
   4.   Proračunski prihodki in odhodki morajo biti uravnoteženi.
   5.   Vsi prihodki in odhodki v zvezi s skupnimi stroški se lahko izvršijo le tako, da se uvrstijo v postavko proračuna, in le do višine tam vpisanih sredstev.
   Člen 19
   Določitev in sprejetje letnega proračuna
   1.   Upravitelj vsako leto s pomočjo vseh poveljnikov operacij za oddelek „skupni operativni stroški“ oblikuje osnutek proračuna za prihodnje proračunsko leto. Upravitelj predloži osnutek proračuna Posebnemu odboru najpozneje do 31. oktobra.
   2.   Osnutek vsebuje:

               (a)

               proračunska sredstva, ocenjena kot potrebna za pokritje skupnih stroškov, ki nastanejo v pripravi na operacije ali po njihovem zaključku;

               (b)

               proračunska sredstva, ocenjena kot potrebna za pokritje operativnih skupnih stroškov za tekoče operacije ali za načrtovane operacije, vključno, po potrebi, s sredstvi, namenjenimi za vračilo skupnih stroškov, ki so bili predfinancirani s strani neke države ali tretje strani;

               (c)

               predvidene prihodke, potrebne za pokritje odhodkov.

         3.   Proračunska sredstva se razvrstijo po naslovih in poglavjih, ki odhodke povzemajo glede na vrsto ali namen in se po potrebi razčlenijo še po členih. Osnutek proračuna vsebuje podrobne opombe po poglavjih ali členih. Vsaka operacija je predmet posebnega naslova. Eden od posebnih naslovov tvori splošni del proračuna in vsebuje skupne stroške, ki nastanejo v pripravi na operacije ali po njihovem zaključku.
   4.   Vsak naslov lahko vsebuje poglavje z naslovom „začasna proračunska sredstva“. Ta proračunska sredstva se vpišejo v omenjeno poglavje, če zaradi utemeljenih razlogov obstaja negotovost glede višine potrebnih proračunskih sredstev ali glede zmožnosti izvrševanja vpisanih proračunskih sredstev.
   5.   Proračunske prihodke sestavljajo:

               (a)

               prispevki, ki jih plačajo sodelujoče države članice kot plačnice in po potrebi tretje države plačnice;

               (b)

               razni prihodki, razčlenjeni po naslovih, ki vsebujejo aktivne obresti, prihodke iz prodaje in proračunski donos za preteklo proračunsko leto, potem ko ga je določil Posebni odbor.

         6.   Posebni odbor osnutek proračuna odobri najpozneje do 31. decembra. Upravitelj sprejme odobreni proračun in o tem obvesti sodelujoče države in države plačnice.
   Člen 20
   Rebalansi proračuna
   1.   V primeru neizogibnih, izjemnih ali nepredvidenih okoliščin, zlasti če pride do začetka izvajanja operacije v teku proračunskega leta, upravitelj predlaga osnutek rebalansa proračuna. Če osnutek rebalansa proračuna znatno presega referenčni znesek za zadevno operacijo, Posebni odbor lahko Svet zaprosi za njegovo odobritev.
   2.   Rebalans proračuna se oblikuje, predlaga, odobri in sprejme ter notificira po istem postopku kot za letni proračun. Če je rebalans proračuna povezan z začetkom izvajanja vojaške operacije Unije, mora biti rebalansu priloženo natančno finančno poročilo o skupnih stroških, predvidenih za celotno operacijo. Posebni odbor o tem razpravlja glede na nujnost zadeve.
   Člen 21
   Prerazporeditev sredstev
   1.   Upravitelj lahko po potrebi na podlagi predloga poveljnika operacije prerazporedi proračunska sredstva. Upravitelj o svoji nameri obvesti Posebni odbor vsaj en teden vnaprej, kolikor to dopušča nujnost danega položaja. Predhodna odobritev s strani Posebnega odbora je potrebna, če:

               (a)

               se ob načrtovani prerazporeditvi sredstev spremeni višina celotnega zneska proračunskih sredstev, predvidenih za operacijo;
               ali

               (b)

               načrtovane prerazporeditve sredstev med poglavji v teku proračunskega leta presežejo 10 % proračunskih sredstev, vpisanih v poglavje, iz katerega se sredstva črpajo, kakor so navedena v sprejetem proračunu za proračunsko leto na dan, ko se izda predlog za zadevno prerazporeditev sredstev.

         2.   Poveljnik operacije lahko v treh mesecih, ki sledijo začetku izvajanja operacije, – če presodi, da je to potrebno za pravilno vodenje operacije, prerazporedi proračunska sredstva, dodeljena zadevni operaciji, med členi in poglavji iz oddelka proračuna pod naslovom „skupni operativni stroški“. O tem poroča upravitelju in Posebnemu odboru.
   Člen 22
   Prenos proračunskih sredstev v naslednje proračunsko leto
   1.   Načeloma se proračunska sredstva, namenjena pokrivanju skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, za katera niso bile prevzete obveznosti, ob koncu proračunskega leta prekličejo.
   2.   Proračunska sredstva, namenjena pokrivanju stroškov skladiščenja materiala in opreme, s katerimi upravlja ATHENA, se enkrat lahko prenesejo v naslednje proračunsko leto, če so bile za sredstva v ta namen prevzete obveznosti pred 31. decembrom v tekočem proračunskem letu. Sredstva, namenjena pokrivanju skupnih operativnih stroškov, se lahko prenesejo naprej, če so potrebna za operacijo, ki ni bila v celoti zaključena.
   3.   Upravitelj predloge za prenos proračunskih sredstev iz predhodnega proračunskega leta Posebnemu odboru predloži do 15. februarja. Ti predlogi veljajo za odobrene, razen če Posebni odbor do 15. marca ne odloči drugače.
   Člen 23
   Predvideno izvajanje
   Ko se letni proračun odobri, se proračunska sredstva lahko uporabijo za kritje prevzetih obveznosti in plačil, kolikor je to potrebno za delovanje.
   POGLAVJE 7
   PRISPEVKI IN VRAČILA
   Člen 24
   Določitev prispevkov
   1.   Proračunska sredstva za kritje skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, ki se ne pokrivajo iz raznih prihodkov, se financirajo s plačili prispevkov sodelujočih držav članic.
   2.   Proračunska sredstva za pokrivanje skupnih operativnih stroškov zadevne operacije se krijejo iz plačil prispevkov držav članic in tretjih držav, ki prispevajo k operaciji.
   3.   Prispevki za zadevno operacijo, ki jih morajo plačati države članice plačnice, so enaki znesku sredstev, ki so vpisana v proračun in so namenjena pokrivanju skupnih operativnih stroškov te operacije brez zneskov plačil prispevkov, ki so jih za isto operacijo v skladu s členom 12 dolžne plačati tretje države plačnice.
   4.   Razdelitev plačil prispevkov med državami članicami, od katerih se plačilo prispevkov zahteva, se določi po ključu bruto nacionalnega proizvoda, kakor je določeno v členu 28(3) Pogodbe o Evropski uniji in v skladu s Sklepom Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu lastnih virov Evropskih skupnosti (3) ali v skladu s katerim koli drugim sklepom Sveta, ki ga nadomeščajo.
   5.   Podatki za izračun plačil prispevkov so podatki, navedeni v stolpcu „lastni viri BND“ tabele „Povzetek financiranja splošnega proračuna po vrsti lastnih virov in po državah članicah“, ki je priložena zadnjemu proračunu, ki sprejmeta Evropski skupnosti. Prispevek vsake države članice, ki ga je ta dolžna plačati, je sorazmeren deležu bruto nacionalnega dohodka (BND) zadevne države članice v celotnem agregatu BND držav članic, od katerih se zahteva plačilo prispevka.
   Člen 25
   Načrt plačevanja prispevkov
   1.   Ko Svet sprejme referenčni znesek za vojaško operacijo Evropske unije, države članice plačnice svoje prispevke plačajo v višini 30 % referenčnega zneska, razen če Svet ne določi višje odstotne stopnje.
   2.   Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja lahko sprejme odločitev, da se plačilo dodatnih prispevkov zahteva še pred sprejetjem rebalansa proračuna za namene operacije. Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da se zadeva predloži v obravnavo pristojnim pripravljalnim telesom Sveta.
   3.   Ko se sredstva namenjena pokritju skupnih operativnih stroškov operacije vpišejo v proračun, države članice vplačajo preostale zneske prispevkov, ki jih za to operacijo dolgujejo v skladu s členom 24 po odštetju prispevkov, ki so od njih bili zahtevani za namene iste operacije v istem proračunskem letu. Vendar če se načrtuje, da bo operacija trajala dlje kot šest mesecev, se plačilo prispevkov izvrši v polletnih obrokih. V takem primeru se prvi obrok plača v dveh mesecih po začetku operacije; drugi obrok se plača v roku, ki ga določi Posebni odbor na predlog upravitelja ob upoštevanju operativnih potreb. Posebni odbor sme odstopiti od teh določb.
   4.   Ko je sprejet referenčni znesek ali proračun, upravitelj s pismom posameznim nacionalnim upravnim telesom, za katere so mu bili sporočeni podatki, pošlje ustrezne pozive za plačilo prispevkov.
   5.   Brez poseganja v druge določbe tega sklepa se prispevki plačajo v roku 30 dni po posredovanju zadevnega poziva za plačilo prispevkov.
   6.   Vsaka država plačnica je dolžna plačati bančne stroške, ki se nanašajo na plačilo njenega lastnega prispevka.
   7.   Upravitelj potrdi prejem prispevkov.
   Člen 26
   Začetno financiranje
   1.   V primeru operacije hitrega vojaškega odzivanja EU prispevke v višini referenčnega zneska plačajo države članice plačnice. Brez poseganja v člen 25(3) se plačila izvedejo, kakor je opredeljeno spodaj.
   2.   Za namen začetnega financiranja operacij hitrega vojaškega odzivanja EU sodelujoče države članice:

               (a)

               prispevek za ATHENA plačajo vnaprej;

               (b)

               ali, če se Svet odloči izvesti operacijo hitrega vojaškega odzivanja EU, k financiranju katere prispevajo, svoje prispevke k skupnim stroškom te operacije v višini referenčnega zneska plačajo v roku petih dni po posredovanju poziva, razen če Svet ne odloči drugače.

         3.   Zaradi zgoraj navedenega namena Posebni odbor, sestavljen iz po enega predstavnika vseh držav članic, ki so se odločile plačati prispevek vnaprej (v nadaljevanju „države članice vnaprejšnje plačnice“), v proračunu pod posebnim naslovom določi začasna proračunska sredstva. Ta začasna proračunska sredstva se pokrijejo s prispevki, ki jih države članice vnaprejšnje plačnice plačajo v roku 90 dni od datuma posredovanja poziva za plačilo teh prispevkov.
   4.   Brez poseganja v člen 25(3) plača država članica vnaprejšnja plačnica prispevke za operacijo hitrega odzivanja do višine prispevka, ki ga je prispevala k začasnim proračunskim sredstvom iz odstavka 3 tega člena, v roku 90 dni od datuma posredovanja poziva. Poveljniku operacije se lahko da na voljo podoben znesek iz prispevkov, plačanih vnaprej.
   5.   Ne glede na člen 21 se vsa začasna proračunska sredstva iz odstavka 3 tega člena, ki se porabijo za operacijo, vrnejo v blagajno v roku 90 dni od datuma posredovanja poziva.
   6.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko vsaka država članica vnaprejšnja plačnica v posebnih okoliščinah upravitelja pooblasti, da z njenim vnaprej plačanim prispevkom pokrije njen prispevek k operaciji, v kateri sodeluje, ki pa ni operacija hitrega odzivanja. Vnaprej plačani prispevek bo zadevna država članica ponovno zagotovila v blagajno v roku 90 dni od datuma posredovanja poziva.
   7.   Če so potrebna sredstva za operacijo, ki se ne šteje za operacijo hitrega odzivanja, pred prejemom zadostnih prispevkov za to operacijo:

               (a)

               prispevki, ki so jih vnaprej plačale države članice, ki prispevajo k financiranju te operacije, po odobritvi držav članic vnaprejšnjih plačnic, in sicer v višini 75 % njihovega zneska za kritje prispevkov za to operacijo. Vnaprej plačani prispevek bodo države članice vnaprejšnje plačnice ponovno zagotovile v roku 90 dni od datuma posredovanja poziva;

               (b)

               v primeru iz točke (a) države članice, ki niso prispevale vnaprej, plačajo prispevke za operacijo v skladu s členom 25(1), in sicer po njihovi potrditvi in v petih dneh od dneva ustreznega poziva upravitelja.

         8.   Ne glede na člen 32(3) lahko poveljnik operacije prevzame obveznost za zneske, ki so mu bili dani na voljo, in izvrši plačila.
   9.   Vsaka država članica lahko prekliče svojo izbiro, če o tem obvesti upravitelja najmanj tri mesece vnaprej.
   Člen 27
   Vračilo predfinanciranja
   1.   Država članica, tretja država ali po potrebi mednarodna organizacija, ki jo je Svet pooblastil za predfinanciranje dela skupnih stroškov neke operacije, od ATHENE lahko dobi povračilo na podlagi zahtevka, ki so mu priloženi potrebni dokazni dokumenti, in ki ga posreduje upravitelju najpozneje dva meseca po zaključku zadevne operacije.
   2.   Zahtevku za povračilo se ne ugodi, če tega ne odobrita poveljnik operacije in upravitelj.
   3.   Če se zahtevek za povračilo, ki ga sporoči država plačnica, odobri, se zadevni znesek lahko odšteje od zneska iz naslednjega poziva za plačilo prispevkov, ki ga izda upravitelj.
   4.   Če v času odobritve zahtevka ni predvidenega poziva za plačilo prispevkov ali če odobreni zahtevek za povračilo presega višino pričakovanega prispevka, upravitelj izplača znesek povračila v roku 30 dni ob upoštevanju stanja razpoložljivosti denarnih sredstev ATHENE in potreb po financiranju skupnih stroškov zadevne operacije.
   5.   Povračilo se izplača v skladu s tem sklepom tudi če pride do preklica operacije.
   Člen 28
   Upravljanje odhodkov, ki niso vključeni v skupne stroške, s strani ATHENE
   1.   Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali države članice lahko odloči, da se upravno vodenje nekaterih odhodkov v zvezi z zadevno operacijo, zlasti na področju podpornih dejavnosti/preskrbe in pralnic, za katere sicer ostajajo odgovorne države članice, ki jih to zadeva, prenese na ATHENO.
   2.   Posebni odbor s svojim sklepom lahko pooblasti poveljnika operacije za sklepanje pogodb v imenu držav članic, ki sodelujejo v operaciji, za pridobitev opisanih storitev. Nato odloči, da bo ATHENA zbrala sredstva od držav članic vnaprej, da bi tako izpolnila obveznosti iz sklenjenih pogodb.
   3.   ATHENA vodi knjigovodstvo za odhodke, ki gredo v breme posamezne države članice in katerih upravljanje je bilo preneseno nanjo. Državam članicam mesečno pošilja izkaze o odhodkih v njihovo breme, ki jih same ali člani njihovega osebja naredijo v preteklem mesecu in jih pozove k plačilu sredstev za pokritje omenjenih izdatkov. Države članice zahtevana sredstva ATHENI plačajo v roku 30 dni po posredovanju poziva za plačilo sredstev.
   Člen 29
   Zamudne obresti
   1.   Če država ne izpolni svojih finančnih obveznosti, se po analogiji uporabijo pravila Skupnosti za zamudne obresti, določena s členom 71 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja v zvezi s splošnim proračunom Evropskih skupnosti (4) glede plačila prispevkov v proračun Skupnosti.
   2.   Če zamuda pri plačilu ni daljša od desetih dni, se obresti ne zaračunajo. Če je zamuda pri plačilu daljša od desetih dni, se obresti zaračunajo za celotno zamudo.
   POGLAVJE 8
   IZVRŠEVANJE DOHODKOV
   Člen 30
   Načela
   1.   Proračunska sredstva ATHENE se uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, to je v skladu z načeli varčnosti, učinkovitosti in gospodarnosti.
   2.   Pooblaščene osebe so odgovorne za izvrševanje prihodkov ali odhodkov ATHENE v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, da bi tako zagotovile spoštovanje zahtev glede zakonitosti in pravilnosti. Pooblaščene osebe prevzemajo proračunske in pravne obveznosti, potrjujejo in odobravajo odhodke ter izvajajo dejavnosti pred omenjeno izvršitvijo proračunskih sredstev. Pooblaščena oseba lahko svoje funkcije prenese s sklepom, ki določa:

               (a)

               uslužbence na ravni, ki je primerna za tak prenos;

               (b)

               obseg prenesenih pooblastil; in

               (c)

               obseg, v okviru katerega osebe, na katere so bila pooblastila prenesena, ta lahko prenesejo naprej.

         3.   Zagotovi se izvrševanje proračunskih sredstev v skladu z načelom razmejitve dolžnosti pooblaščene osebe in računovodje. Funkciji pooblaščene osebe in računovodje sta nezdružljivi. Za vsa plačila iz sredstev, ki jih upravlja ATHENA, se zahteva skupni podpis pooblaščene osebe in računovodje.
   4.   Brez poseganja v ta sklep velja, da v primerih, ko se izplačevanje skupnih odhodkov zaupa državi članici, instituciji Skupnosti ali po potrebi mednarodni organizaciji, ta država, institucija ali organizacija uporablja pravila, ki veljajo v zvezi z izplačevanjem njenih lastnih odhodkov. Če upravitelj neposredno izvršuje odhodke, se pri tem ravna po pravilih, ki veljajo za izvrševanje oddelka splošnega proračuna Evropskih skupnosti pod rubriko „Svet.“
   5.   Vendar upravitelj predsedstvu lahko posreduje elemente za predlog Svetu ali Posebnemu odboru o pravilih za izvrševanje splošnih odhodkov.
   6.   Posebni odbor lahko odobri pravila za izvrševanje skupnih odhodkov, ki odstopajo od odstavka 4.
   Člen 31
   Skupni stroški, ki nastanejo v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku
   Upravitelj opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo skupni stroški, nastali v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku.
   Člen 32
   Operativni skupni stroški
   1.   Poveljnik operacije opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo operativni skupni stroški operacije, ki ji poveljuje. Vendar upravitelj opravlja naloge pooblaščene osebe za odhodke, s katerimi se pokrivajo operativni skupni stroški, nastali v fazi priprav na določeno operacijo, ki jih ATHENA neposredno izplača, ali ki so povezani z zadevno operacijo po zaključku njene aktivne faze.
   2.   Zneske, potrebne za izvrševanje odhodkov zadevne operacije, upravitelj z bančnega računa ATHENE nakaže poveljniku operacije na njegovo zahtevo na bančni račun, odprt v imenu ATHENE, ki ga je sporočil poveljnik operacije.
   3.   Z odstopanjem od člena 18(5) sprejetje referenčnega zneska upravitelju in poveljniku operacije, vsakemu na svojem področju pristojnosti, omogoči pravico do angažiranja in plačevanja izdatkov za zadevno operacijo v višini 30 % referenčnega zneska, razen če Svet ne določi višje odstotne stopnje. Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja lahko sprejme odločitev o dodatnem angažiranju in izplačilu sredstev za izdatke. Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da se zadeva prek predsedstva posreduje pristojnim pripravljalnim telesom Sveta. To odstopanje se preneha uporabljati z datumom sprejetja proračuna za zadevno operacijo.
   4.   V obdobju pred sprejetjem proračuna za operacijo upravitelj in poveljnik operacije ali njegov zastopnik vsakih štirinajst dni poročata Posebnemu odboru, vsak o svojih zadevah v zvezi z izdatki, ki se upoštevajo kot upravičeni skupni stroški za zadevno operacijo. Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja, poveljnika operacije ali države članice lahko izda smernice za izvrševanje odhodkov v omenjenem obdobju.
   5.   Z odstopanjem od člena 18(5) v primerih neposredne življenjske nevarnosti za člane osebja, ki so udeleženi v vojaški operaciji Evropske unije, poveljnik zadevne operacije za rešitev življenj omenjenih članov osebja lahko izplača potrebne izdatke, čeprav se prekoračijo sredstva, določena v proračunu. O tem nemudoma obvesti upravitelja in Posebni odbor. V takem primeru upravitelj v navezi s poveljnikom operacije predlaga prenose sredstev, ki so potrebna za financiranje omenjenih nepredvidenih izdatkov. Če s prenosi sredstev ni mogoče zagotoviti zadostne višine sredstev za omenjene izdatke, upravitelj predlaga rebalans proračuna.
   POGLAVJE 9
   KONČNI NAMEN SKUPNO FINANCIRANE OPREME IN INFRASTRUKTURE
   Člen 33
   1.   Za dokončanje operacije, ki ji poveljuje, poveljnik operacije stori vse potrebno, da se za opremo in infrastrukturo, ki sta pridobljeni iz skupnih sredstev za namene zadevne operacije, poišče končni namen. Posebnemu odboru po potrebi predlaga ustrezno stopnjo amortizacije.
   2.   Upravitelj upravlja opremo in infrastrukturo, ki preostaneta po koncu aktivne faze operacije s ciljem, da po potrebi zanju poišče končni namen. Posebnemu odboru po potrebi predlaga ustrezno stopnjo amortizacije.
   3.   Stopnjo amortizacije za opremo, infrastrukturo in druga sredstva Posebni odbor potrdi, kakor hitro je mogoče.
   4.   Končni namen opreme in infrastrukture, ki sta bili financirani iz skupnih sredstev, odobri Posebni odbor ob upoštevanju operativnih potreb in finančnih meril. Končni namen je lahko:

               (a)

               v primeru infrastrukture, da se ta proda ali prek ATHENE prenese v državo gostiteljico, državo članico ali tretji strani;

               (b)

               v primeru opreme, da se ta prek ATHENE proda državi članici, državi gostiteljici ali tretji strani ali da se uskladišči in jo vzdržuje ATHENA, država članica ali tretja stran.

         5.   Oprema in infrastruktura se prodata državi plačnici, državi gostiteljici ali tretji strani po tržni vrednosti ali, če tržne vrednosti ni mogoče določiti, po ceni z upoštevanjem ustrezne stopnje amortizacije.
   6.   Prodaja ali prenos državi gostiteljici ali tretji strani se opravi v skladu z veljavnimi varnostnimi pravili, zlasti v okviru Sveta, držav plačnic ali NATA, glede na potrebe.
   7.   Če se sprejme odločitev, da ATHENA zadrži opremo, pridobljeno za neko operacijo, države članice plačnice od drugih sodelujočih držav članic lahko zahtevajo finančno kompenzacijo. Posebni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki vseh sodelujočih držav članic, na podlagi predloga upravitelja sprejme ustrezne odločitve.
   POGLAVJE 10
   RAČUNOVODSTVO IN POPIS INVENTARJA
   Člen 34
   Načela
   Če se za izvrševanje skupnih odhodkov zadolži država članica, institucija Skupnosti ali, po potrebi, mednarodna organizacija, zadevna država, institucija ali mednarodna organizacija pri tem uporablja pravila, ki veljajo za vodenje računov njenih lastnih odhodkov in njenega lastnega inventarja.
   Člen 35
   Računovodstvo operativnih skupnih stroškov
   Poveljnik operacije vodi račune o prenosih sredstev, prejetih od ATHENE, o odhodkih sredstev, ki jih je angažiral, in o opravljenih plačilih ter popis inventarja premičnega premoženja, financiranega iz proračuna ATHENE in uporabljenega za namene operacije, ki ji poveljuje.
   Člen 36
   Konsolidirana bilanca
   1.   Računovodja vodi račune o zahtevanih plačilih prispevkov in o izvršenih prenosih sredstev. Poleg tega sestavlja obračune za skupne stroške, ki nastanejo v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku in za operativne odhodke, ki se izvršijo v okviru neposredne odgovornosti upravitelja.
   2.   Računovodja izdela konsolidirano bilanco prihodkov in odhodkov ATHENE. Vsak poveljnik operacije mu pošlje računovodsko evidenco odhodkov, ki jih je angažiral, ter izvršenih plačil, kakor tudi predfinanciranja, ki ga je odobril za pokrivanje operativnih skupnih stroškov operacije, kateri poveljuje.
   POGLAVJE 11
   REVIZIJSKI PREGLED IN PREDLOŽITEV RAČUNOV
   Člen 37
   Redna poročila Posebnemu odboru
   Upravitelj Posebnemu odboru vsake tri mesece predloži poročilo o izvrševanju prihodkov in odhodkov za obdobje preteklih treh mesecev in za obdobje od začetka proračunskega leta dalje. V ta namen vsak poveljnik operacije upravitelju pravočasno predloži poročilo o odhodkih, ki se nanašajo na operativne skupne stroške operacije, ki ji poveljuje.
   Člen 38
   Pogoji za izvajanje nadzora
   1.   Osebe, ki so odgovorne za revizijski pregled prihodkov in odhodkov ATHENE, morajo pred začetkom opravljanja svoje naloge prejeti varnostno potrdilo o dostopu do zaupnih informacij Sveta vsaj do ravni „secret UE“ ali po potrebi enakovredno varnostno potrdilo države članice ali NATA. Te osebe zagotovijo, da bodo spoštovale zaupnost informacij in ščitile podatke, s katerimi se seznanijo med opravljanjem revizijskega pregleda v skladu s pravili, ki veljajo za omenjene informacije in podatke.
   2.   Osebe, ki so odgovorne za revizijski pregled prihodkov in odhodkov ATHENE, imajo brez predhodne najave neomejen dostop do dokumentov in do vsebine vseh nosilcev podatkov v zvezi z omenjenimi odhodki in do prostorov, v katerih se taki dokumenti in nosilci podatkov hranijo. Lahko naredijo kopije. Osebe, ki sodelujejo pri izvrševanju prihodkov in odhodkov ATHENE, upravitelju in osebam, odgovornim za revizijski pregled teh prihodkov in odhodkov, pri opravljanju njihove naloge zagotavljajo potrebno pomoč.
   Člen 39
   Zunanja revizija
   1.   Če se za izvrševanje odhodkov ATHENE določi država članica, institucija Skupnosti ali mednarodna organizacija, omenjena država, institucija ali organizacija pri tem uporablja pravila, ki veljajo za revizijske preglede računov njenih lastnih odhodkov.
   2.   Vendar upravitelj ali osebe, ki jih slednji imenuje, lahko kadarkoli opravijo revizijski pregled skupnih izdatkov ATHENE, ki so nastali v pripravah na operacije ali v po njihovem zaključku, ali operativnih skupnih stroškov neke operacije. Poleg tega, Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali države članice lahko kadar koli imenuje zunanje revizorje, za katere določi delovne naloge in pogoje zaposlitve.
   3.   Za izvajanje zunanjih revizijskih pregledov se ustanovi šestčlanski revizijski kolegij. Posebni odbor vsako leto med kandidati, ki jih predlagajo države članice, s 1. januarjem naslednjega leta imenuje dva člana za triletno obdobje, ki se lahko enkrat podaljša. Posebni odbor lahko mandat člana podaljša za največ šest mesecev. Kandidati morajo biti člani nacionalnega revizijskega organa države članice in zagotoviti primerna jamstva glede varnosti in neodvisnosti. Po potrebi morajo biti na voljo za izvajanje nalog v imenu ATHENE. Pri izvajanju teh nalog:

               (a)

               člani kolegija še naprej prejemajo plačo od svojega izvornega revizijskega organa, ATHENA pa zagotovi kritje stroškov za opravljanje njihove naloge v skladu s pravili, ki veljajo za uradnike Evropskih skupnosti enakovrednega razreda. Kandidati morajo biti člani najvišjega nacionalnega revizijskega organa države članice ali jih mora ta organ priporočiti in zagotoviti primerna jamstva glede varnosti in neodvisnosti;

               (b)

               navodila lahko zahtevajo in prejemajo samo od Posebnega odbora; v okviru svojega revizijskega mandata so revizijski kolegij in njegovi člani popolnoma neodvisni in odgovorni samo za opravljanje zunanjega revizijskega pregleda;

               (c)

               o svoji nalogi poročajo samo Posebnemu odboru;

               (d)

               v finančnem letu in naknadno s kontrolami na kraju samem in v dokazni dokumentaciji preverijo, da so bili odhodki, financirani ali predfinancirani s strani ATHENE, izvršeni v skladu z veljavno zakonodajo in načeli dobrega finančnega poslovodenja, torej v skladu z načeli varčnosti, učinkovitosti in gospodarnosti, ter da so notranje kontrole ustrezne.

         V revizijskem kolegiju med člani vsako leto potekajo volitve za zamenjavo ali podaljšanje mandata predsednika. Sprejme pravila, ki veljajo za revizijski nadzor, ki ga njegovi člani izvajajo v skladu z najvišjimi mednarodnimi standardi. Revizijski kolegij odobrava poročila o revizijskih pregledih, ki jih njegovi člani sestavijo pred njihovo predložitvijo upravitelju in Posebnemu odboru.
   4.   Posebni odbor se na podlagi posameznih primerov in iz specifičnih razlogov lahko odloči za uporabo zunanjih revizijskih organov.
   5.   Stroški revizijskih pregledov, ki jih opravijo revizorji v imenu ATHENE, se upoštevajo kot skupni stroški in gredo v breme ATHENE.
   Člen 40
   Notranja revizija
   1.   Generalni sekretar Sveta na predlog upravitelja in potem, ko obvesti Posebni odbor, imenuje notranjega revizorja ATHENE in vsaj enega namestnika notranjega revizorja za obdobje treh let, pri čemer se lahko mandat enkrat obnovi; notranji revizorji morajo imeti ustrezno strokovno usposobljenost in zadostna varnostna zagotovila ter biti neodvisni.
   2.   Notranji revizor upravitelju poda poročilo glede obvladovanja tveganj z neodvisnimi mnenji o kakovosti sistemov upravljanja in kontrol ter priporočila za izboljšanje notranjega nadzora pri izvajanju postopkov; spodbuja dobro finančno poslovodenje. Pristojen je zlasti za ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti notranjih sistemov upravljanja ter dela služb pri izvajanju politik in uresničevanju ciljev ob upoštevanju tveganj, ki so z njimi povezana.
   3.   Notranji revizor nadzira vse službe, ki sodelujejo pri prejemu prihodkov ATHENE ali izvrševanju odhodkov, ki se prek nje financirajo.
   4.   Glede na potrebe notranji revizor v proračunskem letu opravi eno ali več revizij. Upravitelju predloži poročilo in poveljnika operacije obvesti o svojih ugotovitvah in priporočilih. Poveljnik operacije in upravitelj zagotovita, da so na podlagi priporočil, pripravljenih v okviru revizije, sprejeti ustrezni ukrepi.
   5.   Upravitelj Posebnemu odboru letno poroča o opravljenih notranjih revizijah, pri čemer navede število in vrsto opravljenih notranjih revizij, ugotovitve teh revizij, priporočila in izvajanje ukrepov na podlagi teh priporočil.
   6.   Poleg tega vsak poveljnik operacije imenuje notranjega revizorja za operacijo, ki ji poveljuje. Notranji revizor preverja, ali finančni in proračunski sistemi pravilno delujejo ter ali se finančni in proračunski postopki pravilno izvajajo; zagotavlja, da sistemi notranjega nadzora delujejo dosledno in učinkovito. Notranji revizor ne sme biti odredbodajalec ali računovodja; ne sme sodelovati pri pripravi računovodskih izkazov.
   7.   Rezultati dela in poročila notranjega revizorja skupaj z vsemi ustreznimi dokazili se dajo na voljo kolegiju revizorjev.
   Člen 41
   Letna predložitev finančnih poročil
   1.   Vsi poveljniki operacij računovodji ATHENE do 31. marca po koncu finančnega leta ali v roku štirih mesecev po koncu operacije, ki ji poveljujejo – kar nastopi prej –, zagotovijo informacije, potrebne za zaključne račune skupnih stroškov, zaključne račune odhodkov, ki so bili predfinancirani in povrnjeni v skladu s členom 28, ter letno poročilo o dejavnostih.
   2.   Upravitelj ob pomoči računovodje in posameznih poveljnikov operacij pripravi začasne zaključne račune in letno poročilo o dejavnostih, ki jih predloži Posebnemu odboru in revizijskemu kolegiju do 30. aprila po koncu finančnega leta.
   3.   Revizijski kolegij posebnemu odboru do 31. julija po koncu finančnega leta predloži letno revizijsko poročilo, upravitelj pa mu ob pomoči računovodje in posameznih poveljnikov operacij predloži letne zaključne račune ATHENE. Posebni odbor do 30. septembra po koncu finančnega leta preuči zaključne račune ob upoštevanju revizijskega poročila kolegija, da bi upravitelju, računovodji in vsem poveljnikom operacij izdal potrdilo o izpolnjevanju obveznosti.
   4.   Vse račune in popis inventarja hrani računovodja in vsak poveljnik operacije, vsak na svoji ravni, za obdobje petih let od datuma, ko je bilo izdano ustrezno potrdilo o izpolnjevanju obveznosti.
   5.   Posebni odbor odloči o vključitvi salda iz realizacije proračuna za proračunsko leto, za katerega so bili računi odobreni, v proračun za prihodnje proračunsko leto v obliki prihodkov ali odhodkov, odvisno od razmer, prek rebalansa proračuna.
   6.   Tisti del salda iz realizacije proračuna za proračunsko leto, ki izhaja iz izvrševanja proračunskih sredstev, namenjenih pokrivanju skupnih stroškov, nastalih v pripravah na operacije ali po njihovem zaključku, se pripiše k prihodnjim plačilom prispevkov sodelujočih držav članic.
   7.   Tisti del salda iz realizacije proračuna, ki izhaja iz izvrševanja proračunskih sredstev, namenjenih pokrivanju skupnih stroškov dane operacije, se pripiše k prihodnjim plačilom prispevkov držav članic, ki prispevajo sredstva za zadevno operacijo.
   8.   Če vračila ni mogoče izvršiti z odtegljajem od plačil prispevkov, dolgovanih ATHENI, se saldo iz realizacije proračuna vrne zadevnim državam članicam.
   9.   Vsaka država članica, ki sodeluje v operaciji, upravitelju vsako leto do 31. marca prostovoljno predloži podatke, po potrebi preko poveljnika operacije, o povečanih stroških, ki so nastali v zvezi z operacijo v preteklem finančnem letu. Ti podatki se razčlenijo tako, da so razvidne glavne postavke odhodkov. Upravitelj te podatke pripravi zato, da Posebnemu odboru omogoči pregled nad povečanimi stroški operacije.
   Člen 42
   Predložitev finančnega poročila o operaciji
   1.   Ko se operacija konča, Posebni odbor na podlagi predloga upravitelja ali države članice lahko sprejme odločitev, da upravitelj ob pomoči računovodje in poveljnika operacije Posebnemu odboru predloži finančno poročilo in bilanco stanja zadevne operacije vsaj do datuma, na katerega se je slednja končala in, če je mogoče, do datuma na katerega se dokončno zaključi. Rok, določen upravitelju, ne sme biti krajši od štirih mesecev od datuma, na katerega se je operacija končala.
   2.   Če v finančno poročilo in v bilanco stanja v določenem roku ni mogoče vključiti prihodkov in odhodkov, povezanih z dokončnim zaključkom zadevne operacije, potem se ti prihodki in odhodki prikažejo v letnem finančnem poročilu in v bilanci stanja ATHENE in jih Posebni odbor pregleda v okviru letne predložitve finančnih poročil.
   3.   Posebni odbor odobri finančno poročilo in bilanco stanja, ki sta mu bila predložena za zadevno operacijo. Upravitelju, računovodji in vsem poveljnikom operacij izda potrdilo o izpolnitvi obveznosti za zadevno operacijo.
   4.   Če vračila ni mogoče izvršiti z odtegljajem od plačil prispevkov, dolgovanih ATHENI, se saldo iz realizacije proračuna vrne zadevnim državam članicam.
   POGLAVJE 12
   PRAVNA ODGOVORNOST
   Člen 43
   1.   Pogoje, glede na katere se uravnavata disciplinska ali kazenska odgovornost poveljnika operacije, upravitelja in drugih članov osebja, ki jih dajo na voljo zlasti institucije Skupnosti ali države članice, v primeru napak in malomarnosti pri izvrševanju proračuna, urejajo kadrovski predpisi ali režim pravil, ki veljajo za njih. Poleg tega ATHENA proti omenjenim članom osebja lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države plačnice sproži civilnopravni postopek.
   2.   Država plačnica v nobenem primeru ne more klicati na odgovornost Evropskih skupnosti ali generalnega sekretarja Sveta zaradi tega, ker njihove naloge izvajajo upravitelj, računovodja ali njim dodeljeni člani osebja.
   3.   Za obveznost izpolnjevanja pogodb, ki se lahko pojavi v zvezi s pogodbami, sklenjenimi v okviru izvrševanja proračuna, so prek ATHENE odgovorne države plačnice. Ureja jo pravo, ki velja za zadevne pogodbe.
   4.   V primerih nepogodbene obveznosti vso škodo, ki jo povzroči operativni štab, štab vojaških sil (angl. force headquarters) in štab komponent (angl. component headquarters) krizne strukture, katere sestavo odobri poveljnik operacije, ali ki jo povzročijo člani njihovega osebja pri opravljanju svojih nalog, krijejo države plačnice prek ATHENE, v skladu s splošnimi načeli, ki so skupna zakonom držav članic in kadrovskim pravilnikom za vojaške sile, ki veljajo na območju izvajanja operacij.
   5.   Države plačnice v nobenem primeru ne morejo klicati na odgovornost Evropskih skupnosti ali držav članic zaradi pogodb, sklenjenih v okviru izvrševanja proračuna ali zaradi škode, ki jo povzročijo enote in oddelki krizne strukture, katere sestavo odobri poveljnik operacije, ali člani njihovega osebja pri opravljanju svojih nalog.
   Člen 44
   Ponovni pregled in revizija
   Ta sklep se na zahtevo države članice ali po koncu vsake operacije po potrebi v celoti ali delno pregleda, vključno s prilogami. Pregleda se najmanj vsaka tri leta. Ob ponovnem pregledu ali reviziji se lahko pozove vse strokovnjake in zlasti nadzorna telesa ATHENE, da prispevajo k reviziji.
   Člen 45
   Končna določba
   Sklep 2007/384/SZVP se razveljavi.
   Člen 46
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 47
   Objava
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARNIER

      (1)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

      (2)  UL L 152, 13.6.2007, str. 14.

      (3)  UL L 253, 7.10.2000, str. 42.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      PRILOGA I
      SKUPNI STROŠKI V BREME ATHENE NE GLEDE NA ČAS NASTANKA
      V primerih, ko se naslednji skupni stroški ne navezujejo neposredno na neko posebno operacijo, Posebni odbor lahko sprejme odločitev, da se ustrezna proračunska sredstva dodeli splošnemu delu letnega proračuna. Ta sredstva se v največjem možnem obsegu vpišejo v proračunske člene, ki izkazujejo operacijo, na katero se najbolj navezujejo.

                  1.

                  Stroški službenih potovanj poveljnika operacije in njegovih članov osebja, ki nastanejo zaradi predložitve poročil v zvezi z operacijo Posebnemu odboru.

                  2.

                  Odškodnine za povrnitev škode in stroške, ki izhajajo iz zahtevkov in tožb, ki jih plača ATHENA.

                  3.

                  Stroški na podlagi sklepa o skladiščenju materiala za potrebe operacije, pridobljenega iz skupnih stroškov (če so ti stroški vpisani v splošni del proračuna, je potrebno označiti njihovo povezavo z določeno operacijo).

            Splošni del letnega proračuna po potrebi zajema tudi sredstva za kritje naslednjih skupnih stroškov operacij, pri katerih k financiranju prispevajo sodelujoče države članice:

                  1.

                  bančni stroški

                  2.

                  stroški revizijskega pregleda

                  3.

                  skupni stroški, ki se nanašajo na pripravljalno fazo operacije, opredeljeni v Prilogi II.

      PRILOGA II
      OPERATIVNI SKUPNI STROŠKI V ZVEZI S PRIPRAVLJALNO FAZO OPERACIJE IN JIH NOSI ATHENA
      Dodatni stroški, potrebni za raziskovalne misije in priprave (predvsem misije za ugotavljanje dejstev in izvidništvo) vojaških sil za posebne vojaške operacije Evropske unije: prevoz, nastanitev, uporaba komunikacijskih sredstev za operacijo, zaposlovanje lokalnega civilnega osebja za izvajanje misije, kot so tolmači in šoferji.
      Zdravstvene storitve: stroški nujnih zdravstvenih evakuacij (Medevac) oseb, ki sodelujejo v raziskovalnih misijah in pripravah s strani vojaških sil v zvezi s posebno vojaško operacijo Evropske unije, kadar zdravstvena oskrba na območju vojaške operacije ni mogoča.

      PRILOGA III
      III-A
      OPERATIVNI SKUPNI STROŠKI, KI SE NANAŠAJO NA AKTIVNO FAZO OPERACIJ IN KI SO VEDNO V BREME ATHENE
      Za vsako vojaško operacijo Unije ATHENA kot operativne skupne stroške pokriva stroške povečanja, ki se zahtevajo za operacijo, določeno v spodnjem besedilu.
      1.   Stroški povečanja za (premestljive ali stalne) štabe operacij, ki jih vodi EU.
      1.1.   Štabi, katerih dodatni stroški se financirajo iz skupnih sredstev:

                  (a)

                  :

                  štab poveljstva

                  :

                  štab poveljstva, poveljevanje in organske službe, kakor so določeni v operativnem načrtu (OPLAN).

                  (b)

                  :

                  operativni štab (OHQ)

                  :

                  nepremestljivi štab poveljnika operacije izven območja vojaškega delovanja, ki je odgovoren za vzpostavitev, začetek delovanja, vzdrževanje in vrnitev sil Evropske unije.
                  Definicija skupnih stroškov, ki velja za OHQ zadevne operacije, velja tudi za Generalni sekretariat Sveta in za ATHENO, v kolikor slednja neposredno delujeta za zadevno operacijo.

                  (c)

                  :

                  štab vojaških sil (FHQ)

                  :

                  sedež sil Evropske unije, ki so razporejene na območju operacij.

                  (d)

                  :

                  štab komponent (CCHQ)

                  :

                  vojaški sedež poveljnika komponente Evropske unije, razporejenega za namene zadevne operacije (tj. poveljnikov zračnih, kopenskih, pomorskih sil ali specialnih enot, ki bi jih lahko bilo potrebno imenovati glede na značaj operacije).

            1.2.   Dodatni stroški, ki se financirajo iz skupnih sredstev:

                  (a)

                  :

                  stroški prevoza

                  :

                  prevoz na in iz območja operacij z namenom razporeditve, vzdrževanja in vrnitve FHQ in CCHQ; stroški prevoza, nastali s strani OHQ in potrebni za operacijo.

                  (b)

                  :

                  uprava

                  :

                  dodatna pisarniška oprema in oprema za namestitev, pogodbene storitve in splošne storitve, stroški vzdrževanja zgradb štaba poveljstva.

                  (c)

                  :

                  civilno osebje, zaposleno posebej v štabu poveljstva, upravičenem za potrebe operacije

                  :

                  civilno osebje, ki dela v Evropski uniji, mednarodno osebje in lokalno osebje, najeto na terenu, potrebno za vodenje operacije zunaj običajnih zahtev v zvezi z operacijo (vključno s plačilom nadurnih storitev).

                  (d)

                  :

                  komunikacije znotraj upravičenega štaba poveljstva ter med upravičenim štabom poveljstva in neposredno podrejenimi silami

                  :

                  investicijski izdatki za nakup in uporabo dodatne komunikacijske in IT opreme in stroški za opravljene storitve (najem in vzdrževanje modemov, telefonskih vodov, satelitskih telefonov, kodiranih telefaksov, varovanih linij, internetnih dostopov, podatkovnih linij, omrežij na lokalnem območju).

                  (e)

                  :

                  prevozi/potovanja (brez stroškov za dnevna nadomestila) v okviru območja operacij HQ

                  :

                  izdatki v zvezi s prevozi vozil in druga potovanja z drugimi sredstvi in tovorni stroški, vključno s stroški potovanj za nacionalne okrepitve in obiskovalce; povečani stroški za gorivo v primerjavi s stroški običajnih operacij; najem dodatnih vozil; stroški službenih poti med krajem izvajanja operacij in Brusljem in/ali kraji sestankov, ki jih organizira EU; stroški obveznega zavarovanja proti tretji osebi, ki jih nekatere države zahtevajo od mednarodnih organizacij, ki svoje operacije izvajajo na njihovem ozemlju.

                  (f)

                  :

                  vojašnice in namestitev/infrastruktura

                  :

                  izdatki za pridobivanje, najem ali obnavljanje potrebnih objektov HQ na območju operacij (najemi zgradb, zaklonišč, šotorov), če je to potrebno.

                  (g)

                  :

                  obveščanje javnosti

                  :

                  stroški v zvezi z informacijskimi kampanjami in obveščanjem medijev pri OHQ in FHQ v skladu z informacijsko strategijo, ki jo oblikuje operativni HQ.

                  (h)

                  :

                  reprezentanca in sprejemi

                  :

                  stroški za reprezentanco; stroški na ravni HQ, potrebni za vodenje operacije.

            2.   Povečanje stroškov, nastalih pri podpori vojaškim silam kot celoti:
      Spodaj določeni stroški so stroški, ki nastanejo po razporeditvi sil na kraj operacije:

                  (a)

                  :

                  dela za razporeditev/infrastrukturo

                  :

                  izdatki, nujno potrebni, da sile kot celota izpolnijo svojo nalogo (splošna raba letališča, železnice, pristanišč, glavne logistične povezave, vključno s kraji izkrcanja in zbirališča; črpanje, obdelava in distribucija vode ter odstranjevanje odpadne vode, preskrba z vodo in elektriko, zemeljska dela in zaščita statičnih sil, objekti za skladiščenje, zlasti skladišča goriva in streliva, logistična zbirna mesta; tehnična podpora za skupaj financirano infrastrukturo).

                  (b)

                  :

                  identifikacijske oznake

                  :

                  posebne identifikacijske oznake, osebne identifikacijske izkaznice „European Union“, priponke, medalje, zastavice v barvah Evropske unije ali druge identifikacijske oznake za vojaške sile ali HQ (z izjemo oblek, pokrival ali uniform).

                  (c)

                  :

                  zdravstvene storitve

                  :

                  nujne zdravstvene evakuacije (Medevac). Oprema za raven oskrbe 2 in 3 na ravni operativnih elementov terena letališč in pristanišč za izkrcavanje, kot so odobreni v operativnem načrtu (OPLAN-u).

                  (d)

                  :

                  pridobivanje informacij

                  :

                  Satelitske slike za informiranje, kot so odobreme v operativnem načrtu (OPLAN-u), če se financiranja zanje ne more zagotoviti s sredstvi, ki so na voljo v proračunu Satelitskega centra Evropske unije (SATCEN).

            3.   Povečanje stroškov, nastalo zaradi uporabe skupnih sredstev in zmogljivosti Nata, za potrebe operacije pod vodstvom EU.
      Stroški Evropske unije v zvezi z uporabo posebnih dogovorov med EU in Natom za izvajanje ene od njenih vojaških operacij, ki se nanašajo na dajanje na razpolago, spremljanje in vrnitev ali odpoklic skupnih sredstev in zmogljivosti Nata, danih na voljo za namene operacije pod vodstvom EU. Povračila Nata EU.
      4.   Dodatni stroški Evropske unije za blago, storitve ali gradnje, vključene na seznam skupnih stroškov in ki jih za operacijo pod vodstvom Evropske unije da na voljo država članica, institucija Evropske unije, tretja država ali mednarodna organizacija, v skladu s sporazumom iz člena 11. Povračila s strani države, institucije EU ali mednarodne organizacije na podlagi takšne ureditve.
      III-B
      OPERATIVNI SKUPNI STROŠKI V ZVEZI Z AKTIVNO FAZO NEKE POSEBNE OPERACIJE, KI SO V BREME ATHENE, ČE TAKO ODLOČI SVET

                  prevozni stroški

                  :

                  prevoz na območje in z območja operacij zaradi razporeditve, podpore in vrnitve sil, potrebnih za izvedbo operacije.

                  poveljstvo mednarodnih sil

                  :

                  mednarodno poveljstvo sil EU, razporejenih na področju operacije.

            III-C
      SKUPNI OPERACIJSKI STROŠKI, KI JIH ATHENA KRIJE, KADAR TAKO ZAHTEVA POVELJNIK OPERACIJE IN ODOBRI POSEBNI ODBOR

                  (a)

                  :

                  vojašnice in namestitev/infrastruktura

                  :

                  stroški za pridobivanje, najem ali obnovitev prostorov na območju operacij (zgradbe, zaklonišča, šotori) glede na potrebe za namene operacije razporejenih vojaških sil.

                  (b)

                  :

                  nujno potrebna dodatna oprema

                  :

                  najem ali nakup med potekom operacije nepredvidene posebne opreme, ki je bistvenega pomena za izvedbo operacije, v kolikor se kupljena oprema ob zaključku naloge ne vrne v matično državo.

                  (c)

                  :

                  zdravstvene storitve

                  :

                  oprema za raven oskrbe 2 na terenu, ki ni oprema iz priloge III-a.

                  (d)

                  :

                  pridobivanje informacij

                  :

                  pridobivanje informacij (satelitske slike; obveščanje z območja operacije, nadzorovanje in poizvedovanje (ISR), vključno z nadzorom terena iz zraka; zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki).

                  (e)

                  :

                  druge zmogljivosti na območju operacije, ki so ključnega pomena

                  :

                  po potrebi odstranjevanje min za potrebe operacije, kemična, biološka, radiološka in jedrska zaščita; skladiščenje in uničenje orožja in streliva, zbranega na območju operacije.

      PRILOGA IV
      OPERATIVNI SKUPNI STROŠKI V ZVEZI Z DOKONČNIM ZAKLJUČKOM OPERACIJE, KI SO V BREME ATHENE
      Stroški, nastali zaradi iskanja končnega namena opreme in infrastrukture, ki sta bili skupno financirani za potrebe operacije.
      Stroški povečanja, povezani s pripravo obračuna operacije. Upravičeni skupni stroški se določijo v skladu s Prilogo III ob upoštevanju dejstva, da člani potrebnega osebja, ki pripravljajo obračun, pripadajo štabu zadevne operacije tudi potem, ko je ta prenehal s svojimi aktivnostmi.


title: 2008/544/ES: Sklep Komisije z dne 20. junija 2008 o spremembi Sklepa 2004/858/ES, da se Izvajalska agencija za program javnega zdravja preoblikuje v Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike

text:
               3.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/27

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 20. junija 2008
   o spremembi Sklepa 2004/858/ES, da se „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“ preoblikuje v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“
   (2008/544/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Izvajalska agencija za program javnega zdravja (v nadaljnjem besedilu „PHEA“) je bila ustanovljena s Sklepom Komisije 2004/858/ES (2) za upravljanje programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja (v nadaljnjem besedilu „program javnega zdravja 2003–2008“), sprejetega s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Sklep 2004/858/ES določa, da PHEA svoje naloge opravlja do 31. decembra 2010, in sicer za izvedbo javnih naročil in subvencij, odobrenih v okviru programa javnega zdravja 2003–2008.

               (2)

               Sklep št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (4) (v nadaljnjem besedilu „drugi program javnega zdravja 2008–2013“) je začel veljati 21. novembra 2007. Drugi program javnega zdravja je oblikovan za nadaljevanje ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja za dosego treh širših ciljev: izboljšanja zdravstvene varnosti državljanov; spodbujanja zdravja za več blaginje in solidarnosti ter zbiranje in širjenje znanja na področju zdravja.

               (3)

               Program ukrepov Skupnosti na področju politike varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, ki sta ga sprejela Evropski parlament in Svet 18. decembra 2006 (5) (v nadaljnjem besedilu „program varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013“), vzpostavlja splošni okvir za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo politiki varstva potrošnikov za obdobje od 2007 do 2013. Cilj programa je dopolniti, podpreti in spremljati politike držav članic in prispevati k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov, poleg tega pa spodbujati njihove pravice do informacij, izobraževanja in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov.

               (4)

               Člen 51 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (6), omogoča Komisiji, da organizira tečaje usposabljanja za osebje pristojnih organov držav članic in udeležence iz tretjih držav, vključno z državami v razvoju. Področja, ki jih tako usposabljanje zajema, so zakonodaja o živilih in krmi ter zahteve v zvezi z dobrim počutjem živali. Poleg tega člen 2(1)(i) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (7) vzpostavlja pravno podlago za usposabljanje v sektorju zdravja rastlin, tako da dejavnosti usposabljanja, ki jih organizira Komisija, pomenijo celovito strategijo Skupnosti za usposabljanje na področju zakonodaje o živilih, o krmi, zdravju živali in pravil v zvezi z dobrim počutjem živali (v nadaljnjem besedilu „ukrepi usposabljanja na področju varnosti hrane, zajetih v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES“).

               (5)

               Analiza stroškov in koristi, ki so jo izvedli zunanji svetovalci, je pokazala, da bi bila stroškovno najučinkovitejša možnost, da se za izvedbene naloge programa v zvezi z drugim programom javnega zdravja za obdobje 2008–2013 pooblasti obstoječa PHEA.

               (6)

               Analiza stroškov in koristi je tudi pokazala, da bi izvedbene naloge programa v zvezi s programom varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013 in tudi v zvezi z ukrepi usposabljanja glede varnosti hrane, zajete v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES, lahko učinkoviteje izvedla obstoječa PHEA, hkrati zagotavljajoč celovito upravljanje Komisije v zvezi z navedenimi programi in ukrepi Skupnosti.

               (7)

               PHEA je treba preoblikovati v „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“, da bo njeno ime odražalo njene dodatne naloge.

               (8)

               Sklep 2004/858/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

               (9)

               Določbe, predvidene s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajalske agencije –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sklep 2004/858/ES se spremeni:

               1.

               V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   Ime agencije je ‚Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike‘.“

               2.

               Člen 3 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 3
               Trajanje
               Agencija svoje naloge opravlja od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2015.“

               3.

               Člen 4 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 4
               Cilji in naloge
               1.   Agencija je odgovorna za opravljanje naslednjih izvedbenih nalog za upravljanje drugega programa javnega zdravja 2008–2013, kakor je bil sprejet s Sklepom št. 1350/2007/ES, programa varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, kakor je bil sprejet s Sklepom št. 1926/2006/ES, in za ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane, zajete v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES:

                           (a)

                           upravljanje vseh faz posameznih projektov, ki jih mora določiti Komisija v aktu o prenosu pooblastila v smislu člena 6(3) Uredbe (ES) št. 58/2003, v okviru izvajanja zgoraj navedenih programov in ukrepov Skupnosti in opravljanje za to potrebnih kontrol s sprejemanjem ustreznih odločitev na podlagi prenosa pooblastila Komisije;

                           (b)

                           sprejemanje instrumentov izvrševanja proračuna za prihodke in odhodke ter, kadar jo za to pooblasti Komisija, izvajanje vseh operacij, ki so potrebne za izvajanje zgoraj navedenih programov in ukrepov Skupnosti, in zlasti tistih, ki so povezani z oddajo naročil in subvencijami;

                           (c)

                           zbiranje, analiza in posredovanje informacij, potrebnih za usmerjanje in ocenjevanje izvajanja zgoraj navedenih programov in ukrepov Skupnosti, Komisiji.

                     2.   Agencija tudi upravlja vse faze izvedbenih ukrepov, za katere je pooblaščena v okviru programa ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja 2003–2008, sprejetega s Sklepom št. 1786/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002.
               3.   Sklep Komisije o dodelitvi pooblastila agenciji podrobno določa vse naloge, ki so ji zaupane. Komisija bo o sklepu obvestila odbor, ustanovljen s členom 24 Uredbe (ES) št. 58/2003.“

               4.

               Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 6
               Subvencije
               Agencija prejme subvencije, ki so predvidene v splošnem proračunu Evropskih skupnosti iz sredstev, dodeljenih za drugi program javnega zdravja 2008–2013, kakor je bil sprejet s Sklepom št. 1350/2007/ES, program varstva potrošnikov za obdobje 2007–2013, kakor je bil sprejet s Sklepom št. 1926/2006/ES, in za ukrepe usposabljanja glede varnosti hrane, zajete v Uredbi (ES) št. 882/2004 in Direktivi 2000/29/ES.“

         Člen 2
   Vsa sklicevanja na „Izvajalsko agencijo za program javnega zdravja“ se razumejo kot sklicevanja na „Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike“.

      V Bruslju, 20. junija 2008

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (2)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.

      (3)  UL L 271, 9.10.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

      (4)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

      (5)  Sklep št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 404, 30.12.2006, str. 39).

      (6)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 301/2008 (UL L 97, 9.4.2008, str. 85).

      (7)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/41/ES (UL L 169, 29.6.2007, str. 51).


title: Sklep Sveta z dne 23. januarja 2017 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Portugalsko

text:
               27.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 27/6

         SKLEP SVETA
   z dne 23. januarja 2017
   o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Portugalsko
   (2017/C 27/05)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) in zlasti členov 23 in 24 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu poslale vlade držav članic –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 20. septembra 2016 sprejel Sklep (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2016 do 24. septembra 2018.

               (2)

               Portugalska vlada je predlagala dodatne kandidate za več mest, ki jih je treba zapolniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje do 24. septembra 2018 imenujejo:
   I.   PREDSTAVNIKI VLAD

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Portugalska

               Catarina CAMPOS

   II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Portugalska

               Catarina Maria BRANCO TAVARES
               Carlos Manuel ALVES TRINDADE

               Bruno TEIXEIRA

   III.   PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Portugalska

               Cristina NAGY MORAIS
               Nuno BERNARDO

               Manuel Marcelino PENA COSTA

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. januarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         R. GALDES

      (1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 20. septembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 348, 23.9.2016, str. 3).


title: 2014/653/EU: Sklep Sveta z dne 8. septembra 2014 o imenovanju dveh italijanskih članov in štirih italijanskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               9.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 268/11

         SKLEP SVETA
   z dne 8. septembra 2014
   o imenovanju dveh italijanskih članov in štirih italijanskih nadomestnih članov Odbora regij

      (2014/653/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. S Sklepom Sveta 2011/375/EU (3) je bil Roberto RUOCCO 20. junija 2011 imenovan za člana do 25. januarja 2015. S Sklepom Sveta 2012/405/EU (4) je bila Lucia LIBERTINO 16. julija 2012 imenovana za nadomestno članico do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandatov Giorgia GRANELLA in Roberta RUOCCA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Carmele CASILE, Francesca DE MICHELIJA, Lucie LIBERTINO in Sergia SOAVEJA so se sprostila štiri mesta nadomestnih članov Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Giorgio GRANELLO, Consigliere Comunale del Comune di Ponzano Veneto (TV) (sprememba mandata)

                           —

                           Giorgio SILLI, Consigliere Comunale del Comune di Prato

                     ter

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           Isidoro GOTTARDO, Consigliere Comunale del Comune di Sacile (PN)

                           —

                           Andrea TRAGAIOLI, Sindaco del Comune di Rosta (TO)

                           —

                           Armando COPPOLA, Presidente Municipalità 4 Comune di Napoli

                           —

                           Francesca BALZANI, Assessore del Comune di Milano.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. septembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

      (3)  UL L 168, 28.6.2011, str. 10.

      (4)  UL L 189, 19.7.2012, str. 9.


title: Sklep Komisije z dne 8. februarja 2016 o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

text:
               11.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 52/5

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 8. februarja 2016
   o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo
   (2016/C 52/04)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 101(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta o odobritvi sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklenitev Protokola je predmet ločenih postopkov glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, na eni strani ter glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na drugi strani.

               (2)

               Svet je 13. maja 2014 sprejel Sklep 2014/321/EU (1) o sklenitvi Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic v skladu s členom 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 6(2) Akta o pristopu Hrvaške.

               (3)

               Svet je 22. oktobra 2013 sprejel Sklep 2014/315/Euratom (2) o odobritvi sklenitve Protokola s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (4)

               Protokol bi bilo treba prav tako skleniti v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sklenitev Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol) (3), se odobri.
   Člen 2
   Predsednik Komisije je pooblaščen za izvedbo vseh potrebnih ukrepov v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, s čimer se izrazi soglasje Evropske skupnosti za atomsko energijo, da jo Protokol zavezuje, zlasti za deponiranje uradnega obvestila iz člena 11 Protokola.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. februarja 2016

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Sklep Sveta 2014/321/EU z dne 13. maja 2014 o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic (UL L 165, 4.6.2014, str. 30).

      (2)  Sklep Sveta 2014/315/Euratom z dne 22. oktobra 2013 o odobritvi sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 165, 4.6.2014, str. 1).

      (3)  UL L 93, 28.3.2014, str. 2.