title: Sklep Sveta z dne 6. maja 2021 o imenovanju dvanajstih članov upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije 2021/C 185/02

text:
                  12.5.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 185/4

         SKLEP SVETA
         z dne 6. maja 2021
         o imenovanju dvanajstih članov upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije
         (2021/C 185/02)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (1) ter zlasti člena 79 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V členu 79 Uredbe (ES) št. 1907/2006 je določeno, da Svet imenuje po enega predstavnika iz vsake države članice za člana upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor).

                     (2)

                     Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi njihovih ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področja kemijske varnosti ali pravne ureditve v zvezi s kemikalijami, medtem ko je hkrati treba zagotoviti, da imajo člani upravnega odbora ustrezno splošno, finančno in pravno strokovno znanje.

                     (3)

                     Mandat traja štiri leta in se lahko enkrat obnovi.

                     (4)

                     Svet je s sklepom z dne 7. junija 2007 (2) imenoval 27 članov upravnega odbora.

                     (5)

                     Sedanji člani upravnega odbora, ki so jih predlagali Češka, Irska, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Slovenija, Finska in Švedska, so bili imenovani za obdobje, ki se konča 31. maja 2021.

                     (6)

                     Svet je od vseh zadevnih držav članic prejel predloge za imenovanja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za člane upravnega odbora se za drugi mandat, ki traja od 1. junija 2021 do 31. maja 2025, imenujejo naslednje osebe (ime in priimek, državljanstvo, datum rojstva):

                        —

                        Tatjana KOLESNIKOVA, češko, 24. november 1969,

                        —

                        Óscar Valentín GONZÁLEZ SÁNCHEZ, špansko, 8. marec 1972,

                        —

                        Paul KRAJNIK, avstrijsko, 20. januar 1964,

                        —

                        Alojz GRABNER, slovensko, 23. julij 1965,

                        —

                        Hanna Maria KORHONEN, finsko, 8. avgust 1964.

            Člen 2
            Za člane upravnega odbora se za prvi mandat, ki traja od 1. junija 2021 do 31. maja 2025, imenujejo naslednje osebe (ime in priimek, državljanstvo, datum rojstva):

                        —

                        Stephen Patrick CURRAN, irsko, 24. julij 1962,

                        —

                        Karine BOQUET, francosko, 21. julij 1973,

                        —

                        dr. Pasqualino ROSSI, italijansko, 16. maj 1962,

                        —

                        Jérôme FAÉ, luksemburško, 25. november 1989,

                        —

                        dr. Szilvia DEIM, madžarsko, 21. november 1971,

                        —

                        Kees HOPPENER, nizozemsko, 15. julij 1960,

                        —

                        Per ÄNGQUIST, švedsko, 21. maj 1969.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 6. maja 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta z dne 7. junija 2007 o imenovanju 27 članov upravnega odbora Evropske agencije za kemikalije (UL C 134, 16.6.2007, str. 6).


title: Sklep Sveta (EU) 2021/777 z dne 10. maja 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995

text:
                  12.5.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 167/39

         SKLEP SVETA (EU) 2021/777
         z dne 10. maja 2021
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Mednarodnem svetu za žito glede podaljšanja Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Konvencijo o trgovanju z žitom iz leta 1995 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 96/88/ES (1) in je začela veljati 1. julija 1995. Konvencija je bila sklenjena za obdobje treh let.

                     (2)

                     V skladu s členom 33 Konvencije lahko Mednarodni svet za žito Konvencijo podaljša za zaporedna obdobja, vsako podaljšanje pa ne sme biti daljše od dveh let. Od njene sklenitve se je Konvencija redno podaljševala za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žito 10. junija 2019 in je veljavna do 30. junija 2021.

                     (3)

                     Mednarodni svet za žito bo na 53. zasedanju, ki bo potekalo 7. junija 2021, odločil o podaljšanju Konvencije za nadaljnje obdobje do dveh let, in sicer od 1. julija 2021.

                     (4)

                     Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 53. zasedanju Mednarodnega sveta za žito, saj je podaljšanje konvencije v interesu Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 53. zasedanju Mednarodnega sveta za žito, je, da se glasuje za podaljšanje Konvencije o trgovanju z žitom iz leta 1995 za nadaljnje obdobje dveh let od 1. julija 2021.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 10. maja 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Sklep Sveta 96/88/ES z dne 19. decembra 1995 o odobritvi Konvencije o trgovanju z žitom in Konvencije o pomoči v hrani, ki sestavljata Mednarodni sporazum o žitu iz leta 1995, s strani Evropske skupnosti (UL L 21, 27.1.1996, str. 47).


title: Sklep Sveta (EU) 2021/780 z dne 10. maja 2021 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Svetu Svetovne trgovinske organizacije za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine

text:
                  12.5.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 167/45

         SKLEP SVETA (EU) 2021/780
         z dne 10. maja 2021
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Svetu Svetovne trgovinske organizacije za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, vključno s sporazumi iz prilog 1, 2 in 3 k navedenemu sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Marakeški sporazum) je Unija sklenila s Sklepom Sveta 94/800/ES (1), veljati pa je začel 1. januarja 1995.

                     (2)

                     V skladu s členom 66(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS), vključenega v Prilogo 1C k Marakeškemu sporazumu, Svet Svetovne trgovinske organizacije za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Svet TRIPS) na ustrezno utemeljeno prošnjo najmanj razvite države članice odobri podaljšanje prehodnega obdobja, v katerem najmanj razvitim državam članicam ni treba uporabljati določb Sporazuma TRIPS, razen členov 3, 4 in 5.

                     (3)

                     Obstoječe prehodno obdobje, kot je bilo dogovorjeno s sklepom Sveta TRIPS z dne 11. junija 2013, poteče 1. julija 2021.

                     (4)

                     Čad je 1. oktobra 2020 v imenu skupine najmanj razvitih držav članic uradno predložil prošnjo za podaljšanje prehodnega obdobja.

                     (5)

                     Svet TRIPS bo na svojem uradnem sestanku 8. in 9. junija 2021 sprejel sklep o prošnji za podaljšanje prehodnega obdobja na podlagi člena 66(1) Sporazuma TRIPS za najmanj razvite države članice (v nadaljevanju: Sklep Sveta TRIPS).

                     (6)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Svetu TRIPS, saj bo Sklep Sveta TRIPS za Unijo zavezujoč.

                     (7)

                     Najmanj razvite države članice predstavljajo najranljivejši segment mednarodne trgovinske skupnosti, ki se sooča z gospodarskimi, finančnimi in upravnimi omejitvami. Najmanj razvite države članice morajo imeti politični manevrski prostor in prožnost, da se bodo lahko soočile z razvojnimi izzivi, in več časa za izvajanje Sporazuma TRIPS.

                     (8)

                     Določena raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine je koristna za najmanj razvite države članice, saj so pravice intelektualne lastnine gonilo inovacij in pomembno orodje za trajnostni razvoj. Nekatere najmanj razvite države članice so že sprejele ukrepe za izvajanje Sporazuma TRIPS in jih je treba spodbujati, da ne znižajo obstoječe ravni varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

                     (9)

                     Podaljšanje prehodnega obdobja brez časovne omejitve, kot ga predlaga skupina najmanj razvitih držav, bi upočasnilo proces postopnega vključevanja najmanj razvitih držav članic kot članic večstranskega trgovinskega sistema v mednarodni sistem intelektualne lastnine na podlagi minimalnih zahtev iz Sporazuma TRIPS.

                     (10)

                     Zato je primerno podaljšati prehodno obdobje za izvajanje Sporazuma TRIPS, razen členov 3, 4 in 5, za najmanj razvite države članice za omejeno obdobje, ki ne presega 10 let.

                     (11)

                     Če bi članice Svetovne trgovinske organizacije podprle podaljšanje prehodnega obdobja v skladu s členom 66(1) Sporazuma TRIPS za daljše obdobje ali brez časovne omejitve, Unija ne bi smela ovirati soglasja.

                     (12)

                     Zdi se, da prošnja najmanj razvitih držav članic za dodatno 12-letno obdobje izvzetja, računano od datuma, ko je država izključena iz kategorije najmanj razvitih držav članic, presega področje uporabe člena 66(1) Sporazuma TRIPS, saj se navedeni člen uporablja le za podaljšanje prehodnega obdobja za izvajanje nekaterih določb Sporazuma TRIPS s strani najmanj razvitih držav članic. Zato se prošnje za odobritev izvzetja za države članice, ki ne spadajo v kategorijo najmanj razvitih držav članic, v okviru Sklepa Sveta TRIPS v skladu s členom 66(1) Sporazuma TRIPS ne bi smelo podpreti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na uradnem sestanku Sveta Svetovne trgovinske organizacije za trgovinske vidike pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Svet TRIPS) 8. in 9. junija 2021, je:

                        (a)

                        od najmanj razvitih držav članic se ne zahteva, da uporabljajo določbe Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS), razen členov 3, 4 in 5, in sicer za omejeno obdobje, ki ne presega 10 let, ali do datuma, ko prenehajo biti najmanj razvite države, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;

                        (b)

                        če bi članice Svetovne trgovinske organizacije podprle podaljšanje prehodnega obdobja v skladu s členom 66(1) Sporazuma TRIPS za daljše obdobje brez časovne omejitve, Unija ne bo ovirala soglasja;

                        (c)

                        najmanj razvite države članice zagotovijo, da spremembe njihovih zakonov, predpisov in praks v dodatnem prehodnem obdobju ne privedejo do manjše skladnosti z določbami Sporazuma TRIPS. Če pa članice Svetovne trgovinske organizacije ne bi podprle takšne obveznosti najmanj razvitih držav članic, Unija ne bo ovirala soglasja;

                        (d)

                        prošnja najmanj razvitih držav članic za dodatno 12-letno obdobje izvzetja od datuma, ko je država članica izključena iz kategorije najmanj razvitih držav članic, se ne podpre, saj ne spada na področje uporabe člena 66(1) Sporazuma TRIPS.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 10. maja 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).


title: Sklep Enotnega odbora za reševanje (EU) 2021/789 z dne 31. marca 2021 o razrešnici glede izvrševanja proračuna in zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje (SRB) za proračunsko leto 2019 (SRB/PS/2021/03)

text:
               17.5.2021

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/15

      SKLEP ENOTNEGA ODBORA ZA REŠEVANJE (EU) 2021/789
      z dne 31. marca 2021
      o razrešnici glede izvrševanja proračuna in zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje (SRB) za proračunsko leto 2019 (SRB/PS/2021/03)
      ENOTNI ODBOR ZA REŠEVANJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1) ter zlasti členov 50(1)(b) in 63(8) Uredbe,
      ob upoštevanju členov 97, 98 in 99 finančne uredbe Enotnega odbora za reševanje z dne 17. januarja 2020,
      ob upoštevanju končnega zaključnega računa Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2019, kakor je bil sprejet 24. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: končni zaključni račun za leto 2019),
      ob upoštevanju letnega poročila Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2019, kakor je bil sprejet 20. maja 2020 s pisnim postopkom (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo za leto 2019),
      ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča o zaključnem računu Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2019 z odgovori Enotnega odbora za reševanje (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo Računskega sodišča za leto 2019),
      ob upoštevanju poročila o končnem zaključnem računu za leto 2019, vključno z revizijskimi mnenji revizijske družbe Mazars Réviseurs d’Enterprises z dne 15. junija 2020 (v nadaljnjem besedilu: revizijsko poročilo družbe Mazars za leto 2019),
      ob upoštevanju poročila Evropskega računskega sodišča (v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 806/2014) o vseh pogojnih obveznostih, nastalih zaradi opravljanja nalog Enotnega odbora za reševanje, Sveta ali Komisije v skladu z uredbo o enotnem mehanizmu za reševanje za proračunsko leto 2019 (v nadaljnjem besedilu: poročilo Računskega sodišča o pogojnih obveznostih za leto 2019),
      ob upoštevanju letnega poročila o notranji reviziji za leto 2019 z dne 19. decembra 2019, ki ga je Enotni odbor za reševanje predstavil in potrdil na plenarnem zasedanju 29. januarja 2020 (v nadaljnjem besedilu: letno poročilo o notranji reviziji za leto 2019) –
      SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

                  1.

                  podeli se razrešnica predsedniku Enotnega odbora za reševanje v zvezi z izvrševanjem proračuna Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2019;

                  2.

                  odobri se zaključni račun Enotnega odbora za reševanje za proračunsko leto 2019;

                  3.

                  navede svoje pripombe v predlogu spodaj;

                  4.

                  predsednika Enotnega odbora za reševanje pozove, naj o tem sklepu obvesti Svet, Komisijo in Računsko sodišče ter poskrbi za objavo tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije (serija L) in na spletišču Enotnega odbora za reševanje.

               Za Enotni odbor za reševanje

            dr. Thorsten PÖTZSCH

               član plenarnega zasedanja

         (1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.


title: Sklep (EU) 2021/798 predstavnikov vlad držav članic z dne 21. aprila 2021 o imenovanju dveh sodnikov in dveh generalnih pravobranilcev Sodišča

text:
                  19.5.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 176/3

         SKLEP (EU) 2021/798 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
         z dne 21. aprila 2021
         o imenovanju dveh sodnikov in dveh generalnih pravobranilcev Sodišča
         PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 253 in 255 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Mandati štirinajstih sodnikov in šestih generalnih pravobranilcev Sodišča potečejo 6. oktobra 2021.

                     (2)

                     Zato bi bilo treba opraviti imenovanja na ta mesta za obdobje od 7. oktobra 2021 do 6. oktobra 2027.

                     (3)

                     Za Eugena REGANA je bilo predlagano, da se mu mandat sodnika Sodišča obnovi.

                     (4)

                     Za Athanasiosa RANTOSA je bilo predlagano, da se mu mandat generalnega pravobranilca Sodišča obnovi.

                     (5)

                     Dimitrios GRATSIAS je bil predlagan za prvi mandat sodnika Sodišča.

                     (6)

                     Nicholas EMILIOU je bil predlagan za prvi mandat generalnega pravobranilca Sodišča.

                     (7)

                     Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal pozitivno mnenje o ustreznosti navedenih kandidatov za opravljanje nalog sodnika in generalnega pravobranilca Sodišča –

               SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za sodnika Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2021 do 6. oktobra 2027 imenujeta:

                        —

                        Eugene REGAN,

                        —

                        Dimitrios GRATSIAS.

            Člen 2
            Za generalna pravobranilca Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2021 do 6. oktobra 2027 imenujeta:

                        —

                        Athanasios RANTOS,

                        —

                        Nicholas EMILIOU.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, dne 21. aprila 2021

                  predsednik

                  N.BRITO


Odločba Komisije z dne 19/05/2021 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.10265 - HISENSE GROUP / SANDEN) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Sveta (EU) 2021/838 z dne 10. maja 2021 o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v pododboru za trgovino in trajnostni razvoj, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede določitve seznama strokovnjakov, ki so lahko izbrani kot člani skupine strokovnjakov v skladu s členom 301 Sporazuma

text:
                  26.5.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 185/25

         SKLEP SVETA (EU) 2021/838
         z dne 10. maja 2021
         o stališču, ki se v imenu Unije zastopa v pododboru za trgovino in trajnostni razvoj, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede določitve seznama strokovnjakov, ki so lahko izbrani kot člani skupine strokovnjakov v skladu s členom 301 Sporazuma
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. septembra 2017.

                     (2)

                     V skladu s členom 301(3) Sporazuma se pogodbenici dogovorita o seznamu vsaj 15 oseb s strokovnim znanjem o zadevah iz poglavja 13 naslova IV Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: poglavje 13), ki so lahko izbrane za člane skupine strokovnjakov v skladu s členom 301 Sporazuma.

                     (3)

                     Unija je predlagala imena petih strokovnjakov, Ukrajina pa je sporočila imena treh strokovnjakov. Ukrajina se je zavezala, da bo do 31. decembra 2021 sporočila imeni še dveh strokovnjakov. Pogodbenici sta se dogovorili o petih strokovnjakih, ki niso državljani nobene od pogodbenic in lahko predsedujejo skupini strokovnjakov v skladu s členom 301 Pogodbe.

                     (4)

                     Za zagotovitev učinkovitosti določb iz poglavja 13 je primerno, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v pododboru EU-Ukrajina za trgovino in trajnostni razvoj glede določitve seznama strokovnjakov, ki so lahko imenovani za člane skupine strokovnjakov v skladu s členom 301 Sporazuma –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v pododboru EU-Ukrajina za trgovino in trajnostni razvoj, ustanovljenem s Sporazumom o pridružitvi med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, glede določitve seznama strokovnjakov, ki so lahko izbrani kot člani skupine strokovnjakov v skladu s členom 301 Sporazuma, temelji na osnutku sklepa pododbora EU-Ukrajina za trgovino in trajnostni razvoj (2).

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 10. maja 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

            (2)  Glej dokument ST 7733/21 na http://register.consilium.europa.eu.


title: Sklep Sveta (EU) 2021/1746 z dne 28. septembra 2021 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banco de España

text:
                  4.10.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 350/3

         SKLEP SVETA (EU) 2021/1746
         z dne 28. septembra 2021
         o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Banco de España
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Protokola št. 4 o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,
         ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 16. julija 2021 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banco de España (ECB/2021/29) (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

                     (2)

                     Centralna banka Banco de España je leta 2018 za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta 2018 do 2020, z možnostjo podaljšanja mandata na poslovni leti 2021 in 2022, izbrala začasno združenje podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A.

                     (3)

                     Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banco de España, začasnega združenja podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A., se je v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/1518 (2) končal po reviziji za poslovno leto 2020.

                     (4)

                     Centralna banka Banco de España namerava podaljšati mandat začasnega združenja podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A. na poslovni leti 2021 in 2022. To podaljšanje je možno v skladu s pogodbenimi dogovori med centralno banko Banco de España in začasnim združenjem podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A.

                     (5)

                     Svet ECB je priporočil, da se začasno združenje podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A. imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Banco de España za poslovni leti 2021 in 2022.

                     (6)

                     Skladno s priporočilom Sveta ECB bi bilo zato treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (3) –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

                  „3.   Začasno združenje podjetij Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A. se odobri za zunanjega revizorja centralne banke Banco de España za poslovni leti 2021 in 2022.“.

            Člen 2
            Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

            V Bruslju, 28. septembra 2021

                  Za Svet

                  predsednica

               S. KUSTEC

            (1)  UL C 299, 27.7.2021, str. 2.

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2018/1518 z dne 9. oktobra 2018 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banco de España (UL L 256, 12.10.2018, str. 63).

            (3)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).


title: Sklep Sveta (EU) 2022/675 z dne 11. aprila 2022 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 57. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu

text:
                  25.4.2022

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 122/33

         SKLEP SVETA (EU) 2022/675
         z dne 11. aprila 2022
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 57. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Unija je h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (COTIF), pristopila s Sklepom Sveta 2013/103/EU (1).

                     (2)

                     V skladu s členom 6 COTIF mednarodni železniški promet in sprejem železniškega materiala v mednarodnem prometu urejajo pravila iz navedega člena, zlasti „Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga (RID)“, ki je Dodatek C k COTIF.

                     (3)

                     Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti, železnici ali celinskih plovnih poteh znotraj držav članic ali med njimi, pri čemer se sklicuje na RID.

                     (4)

                     Na podlagi člena 13(1), točka (d), in člena 33(5) COTIF lahko strokovni odbor za prevoz nevarnega blaga (v nadaljnjem besedilu: strokovni odbor RID) Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet (OTIF) sprejme spremembe Priloge k RID.

                     (5)

                     Strokovni odbor RID bo na svojem 57. zasedanju 24. maja 2022 sprejel spremembe za prilagoditev Priloge k RID tehničnemu in znanstvenemu napredku.

                     (6)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v strokovnem odboru RID, saj bodo spremembe RID za Unijo zavezujoče.

                     (7)

                     Cilj predvidenih sprememb je zagotoviti varen in učinkovit prevoz nevarnega blaga ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka v sektorju ter razvoja novih snovi in izdelkov, ki bi lahko predstavljali nevarnost med prevozom.

                     (8)

                     Predvidene spremembe veljajo za primerne za zagotavljanje varnega prevoza nevarnega blaga na stroškovno učinkovit način in se zato lahko podprejo.

                     (9)

                     Morda se bo potrebno sporazumeti o manjših spremembah dokumentov iz Priloge na tehnični ravni na 14. zasedanju stalne delovne skupine strokovnega odbora RID 23. maja 2022, vključno na podlagi priporočil skupnega sestanka strokovnega odbora RID in delovne skupine za prevoz nevarnega blaga v okviru Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 57. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga (v nadaljnjem besedilu: strokovni odbor RID) Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v okviru Konvencije o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999, je, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
            Predstavniki Unije v strokovnem odboru RID se lahko sporazumejo o manjših spremembah dokumentov iz Priloge brez nadaljnjega sklepa Sveta.

            Člen 2
            Sklepi strokovnega odbora RID se po sprejetju objavijo v Uradnem listu Evropske unije, vključno z navedbo datuma začetka veljavnosti.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 11. aprila 2022

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Sklep Sveta 2013/103/EU z dne 16. junija 2011 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet o pristopu Evropske unije h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (UL L 51, 23.2.2013, str. 1).

            (2)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

            PRILOGA

                        Predlog

                        Referenčni dokument

                        Zadeva

                        Opombe

                        Stališče EU

                        1.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/2

                        Uskladitev med Sporazumom o mednarodnem prevozu nevarnega blaga po cesti, sklenjenim v Ženevi 30. septembra 1957 (ADR), in RID, da se v vzorec poročila o nesreči vključijo nove vrste embalaže

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        2.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/3 in OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.3

                        Uskladitev med ADR in RID glede zahtev v zvezi s prikazanimi informacijami

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        3.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/4

                        Namestitev varnostnih ventilov na rezervoarje za vnetljive utekočinjene pline

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        4.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/5

                        Prečiščena besedila, ki so bila sprejeta na skupnem zasedanju v letih 2020 in 2021 ter s strani stalne delovne skupine strokovnega odbora RID novembra 2020

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        5.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/6

                        Uskladitev med ADR in RID, med drugim glede zasnove, konstrukcije ter začetnega pregleda in preizkusa tlačnih posod, ki niso odobrene s strani ZN in so zasnovane, konstruirane in preizkušene v skladu z referenčnimi standardi

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        6.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.4

                        Prehodni ukrep v zvezi s točko 6.8.2.4.6 (postopki, ki jih pristojni organ uporablja za odobritev strokovnjakov, izvajanje pregledov vagonov cistern in vzajemno priznavanje takih pregledov)

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                        7.

                        OTIF/RID/CE/GTP/2021/INF.11

                        Predlogi za prilagoditev poglavja 6.8 RID, da se upoštevajo zelo velike cisterne-zabojniki

                        Tehnično soglasje, doseženo v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID, o sprejetju besedila, kakor je bilo spremenjeno

                        Se strinja

                  Vsi navedeni dokumenti so na voljo na spletni strani OTIF (http://otif.org/en/?page_id=1119) in šteje se, da zajemajo spremembe, obravnavane v stalni delovni skupini strokovnega odbora RID novembra 2021 in upoštevane v Prilogi I k dokumentu OTIF/RID/CE/GTP/2021-A (Končno poročilo 13. zasedanja stalne delovne skupine strokovnega odbora RID – Ženeva/hibridno zasedanje, od 15. do 18. novembra 2021), prav tako na voljo na spletni strani OTIF (http://otif.org/en/?page_id=254).


title: Sklep Sveta (EU) 2022/1206 z dne 12. julija 2022 o pristopu Evropske unije h Konvenciji o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah

text:
                  14.7.2022

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 187/1

         SKLEP SVETA (EU) 2022/1206
         z dne 12. julija 2022
         o pristopu Evropske unije h Konvenciji o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 81(2), točka (a), in člena 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Konvencija o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je bila v okviru Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu sklenjena 2. julija 2019.

                     (2)

                     Namen Konvencije je z okrepljenim mednarodnim pravosodnim sodelovanjem spodbujati dostop do sodnega varstva po vsem svetu. Konvencija si zlasti prizadeva zmanjšati tveganja in stroške, povezane s čezmejnimi sodnimi postopki in reševanjem sporov, ter tako olajšati mednarodno trgovino, naložbe in mobilnost.

                     (3)

                     Unija je dejavno sodelovala v pogajanjih, ki so privedla do sprejetja Konvencije, in podpira njene cilje.

                     (4)

                     Državljani in podjetja v Uniji, ki želijo, da se sodna odločba, izdana v Uniji, prizna in izvrši v državi nečlanici Unije, se trenutno soočajo z razdrobljenim pravnim okoljem, saj ni celovitega mednarodnega okvira za priznavanje in izvrševanje tujih sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah. Z rastjo mednarodnih trgovinskih in naložbenih tokov se ta pravna tveganja za državljane in podjetja Unije povečujejo.

                     (5)

                     Te razmere bi bilo treba odpraviti s predvidljivim sistemom čezmejnega priznavanja in izvrševanja sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah. Te cilje je mogoče doseči le z uporabo sistema vzajemnega priznavanja in izvrševanja sodnih odločb med državami, kakršen je sistem, določen v Konvenciji. Obenem bi morala Konvencija omogočiti priznavanje in izvrševanje sodnih odločb tretjih držav v Uniji le, če se spoštujejo temeljna načela prava Unije.

                     (6)

                     Na podlagi člena 26 Konvencije lahko organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so pristojne za nekatere ali vse zadeve, ki jih ureja Konvencija – takšna organizacija je Unija –, podpišejo, sprejmejo ali odobrijo Konvencijo ali k njej pristopijo.

                     (7)

                     Na podlagi člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ima Unija izključno pristojnost za sklenitev mednarodnega sporazuma, kolikor lahko ta sklenitev vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe. Konvencija vpliva na zakonodajo Unije, zlasti na Uredbo (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Zato ima Unija izključno pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Konvencija.

                     (8)

                     Na podlagi člena 24(3) in člena 28 Konvencije je mogoče h Konvenciji pristopiti pred začetkom njene veljavnosti.

                     (9)

                     Unija bi morala zato pristopiti h Konvenciji.

                     (10)

                     Unija bi morala ob pristopu h Konvenciji v skladu s členom 27 Konvencije izjaviti, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Konvencija. Zato bi morala biti Konvencija zaradi pristopa Unije zavezujoča za države članice.

                     (11)

                     V Uredbi (EU) št. 1215/2012 je določeno, da so za zadeve, ki vključujejo nestanovanjske najeme/zakupe, izključno pristojna sodišča v državi članici, v kateri je nepremičnina. Konvencija za nestanovanjske najeme/zakupe ne vključuje takih pravil o izključni pristojnosti. Zato bi morala Unija ob pristopu h Konvenciji dati izjavo v skladu s členom 18 Konvencije, da Konvencije ne bo uporabljala za nestanovanjske najeme/zakupe nepremičnin, ki so v Uniji.

                     (12)

                     Irsko zavezuje Uredba (EU) št. 1215/2012, zato sodeluje pri sprejetju tega sklepa.

                     (13)

                     V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Pristop Evropske unije k Haaški konvencijo o priznavanju in izvrševanju tujih sodnih odločb v civilnih ali gospodarskih zadevah se odobri v imenu Unije (3).

            Člen 2
            Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira(-jo) listino o pristopu iz člena 24(4) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: listina).

            Člen 3
            Ob deponiranju listine Unija da naslednjo izjavo v skladu s členom 27(1) Konvencije:

               „Evropska unija v skladu s členom 27(1) Konvencije izjavlja, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja ta konvencija. Njene države članice ne bodo podpisale, ratificirale, sprejele ali odobrile Konvencije, vendar jih Konvencija zavezuje zaradi pristopa Evropske unije.
               Za namene te izjave izraz „Evropska unija“ v skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ne zajema Kraljevine Danske.“

            Člen 4
            Ob deponiranju listine Unija da naslednjo izjavo v skladu s členom 18 Konvencije v zvezi z nestanovanjskimi najemi/zakupi nepremičnin:

               „Evropska unija v skladu s členom 18 Konvencije izjavlja, da Konvencije ne bo uporabljala za nestanovanjske najeme/zakupe nepremičnin, ki so v Evropski uniji.“

            Člen 5
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja (4).

            V Bruslju, 12. julija 2022

                  Za Svet

                  predsednik

               Z. STANJURA

            (1)  Odobritev z dne 23. junija 2022 (še ni objavljena v Uradnem listu).

            (2)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

            (3)  Glej stran 4 tega Uradnega lista.

            (4)  Datum začetka veljavnosti Konvencije bo objavil generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.


title: Sklep Sveta (EU) 2022/1211 z dne 12. julija 2022 o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023

text:
                  14.7.2022

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 187/31

         SKLEP SVETA (EU) 2022/1211
         z dne 12. julija 2022
         o uvedbi eura na Hrvaškem 1. januarja 2023
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju poročila Evropske komisije (1),
         ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke (2),
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (3),
         ob upoštevanju razprave v Evropskem svetu,
         ob upoštevanju priporočila članov Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro (4),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Tretja faza ekonomske in monetarne unije (EMU) se je začela 1. januarja 1999. Svet je v sestavi voditeljev držav oziroma vlad 3. maja 1998 v Bruslju sklenil, da Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 1999 (5).

                     (2)

                     Svet je z Odločbo 2000/427/ES (6) sklenil, da Grčija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2001. Svet je z Odločbo 2006/495/ES (7) sklenil, da Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2007. Svet je z odločbama 2007/503/ES (8) in 2007/504/ES (9) sklenil, da Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2008. Svet je z Odločbo 2008/608/ES (10) sklenil, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Svet je s Sklepom 2010/416/EU (11) sklenil, da Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Svet je s Sklepom 2013/387/EU (12) sklenil, da Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Svet je s Sklepom 2014/509/EU (13) sklenil, da Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura.

                     (3)

                     V skladu s točko 1 Protokola št. 16 o nekaterih določbah v zvezi z Dansko, ki je priložen k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s sklepom, ki so ga decembra 1992 voditelji držav ali vlad sprejeli v Edinburgu, je Danska uradno obvestila Svet, da ne bo sodelovala v tretji fazi EMU. Danska ni zahtevala začetka postopka iz člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

                     (4)

                     Na podlagi Odločbe 98/317/ES je Švedska država članica z odstopanjem, v smislu člena 139(1) PDEU. V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (14) so Češka, Madžarska in Poljska države članice z odstopanjem, v smislu člena 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2005 (15) sta Bolgarija in Romunija državi članici z odstopanjem, v smislu člena 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2012 (16) je Hrvaška država članica z odstopanjem, v smislu člena 139(1) PDEU.

                     (5)

                     Evropska centralna banka (ECB) je bila ustanovljena 1. julija 1998. Evropski monetarni sistem je zamenjal mehanizem deviznega tečaja, katerega vzpostavitev je bila sprejeta z resolucijo Evropskega sveta z dne 16. junija 1997 o ustanovitvi mehanizma deviznega tečaja v tretji fazi EMU (ERM II) (17). Postopke, predvidene za ERM II, določa Sporazum z dne 16. marca 2006 med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic izven območja eura, ki določa operativne postopke za ERM II (18).

                     (6)

                     Člen 140(2) PDEU določa postopke za odpravljanje odstopanj zadevnih držav članic. Komisija in ECB najmanj enkrat vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem poročata Svetu v skladu s postopkom, določenim v členu 140(1) PDEU.

                     (7)

                     Nacionalna zakonodaja držav članic, vključno s statuti nacionalnih centralnih bank, se po potrebi prilagodi, da se zagotovi združljivost s členoma 130 in 131 PDEU in s Statutom Evropskega sistema centralnih bank ter Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB in ECB). Poročili Komisije in ECB vsebujeta podrobno oceno združljivosti zakonodaje Hrvaške s členoma 130 in 131 Pogodbe ter Statutom ESCB in ECB.

                     (8)

                     V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih priloženih PDEU merilo stabilnosti cen iz člena 140(1), prva alinea PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Za merilo glede stabilnosti cen se inflacija meri s harmoniziranimi indeksi cen življenjskih potrebščin, ki so določeni v Uredbi (EU) 2016/792 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državi članici meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih uporabili referenčno vrednost, izračunano tako, da se enostavni aritmetični sredini stopenj inflacije treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju do konca aprila 2022 je bila referenčna vrednost inflacije izračunana v višini 4,9 %, pri čemer so bile Francija, Finska in Grčija tri države članice z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 3,2 %, 3,3 % oziroma 3,6 %. Pri državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati je upravičeno izključiti države, katerih stopenj inflacije ne bi bilo mogoče obravnavati kot smiselnega referenčnega merila za druge države članice. Take države so bile v preteklosti opredeljene v letih 2004, 2010, 2013, 2014 in 2016. V sedanjih razmerah je pri državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati upravičeno izključiti Malto in Portugalsko – aprila 2022 je 12-mesečna povprečna stopnja inflacije na Malti znašala 2,1 %, na Portugalskem 2,6 %, v euroobmočju pa 4,4 %. Za izračun referenčne vrednosti se Malta in Portugalska nadomestita s Finsko in Grčijo, tj. državama članicama z naslednjo najnižjo povprečno stopnjo inflacije.

                     (9)

                     V skladu s členom 2 Protokola št. 13 merilo proračunskega stanja iz člena 140(1), druga alinea PDEU pomeni, da v času pregleda država članica ni predmet sklepa Sveta o čezmernem primanjkljaju za državo članico na podlagi člena 126(6) PDEU.

                     (10)

                     V skladu s členom 3 Protokola št. 13 merilo sodelovanja v mehanizmu deviznega tečaja evropskega monetarnega sistema iz člena 140(1), tretja alinea PDEU zahteva, da je država članica brez hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred pregledom upoštevala normalne meje nihanja, predvidene z mehanizmom deviznega tečaja evropskega monetarnega sistema. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja svoje valute glede na euro. ERM II od 1. januarja 1999 zagotavlja okvir za ocenjevanje izpolnjevanja merila deviznega tečaja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih preverili izpolnjevanje tega merila v dveletnem obdobju, ki se je izteklo 18. maja 2022.

                     (11)

                     V skladu s členom 4 Protokola št. 13 merilo konvergence obrestnih mer iz člena 140(1), četrta alinea PDEU pomeni, da ima država članica v enem letu pred pregledom povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne presega za več kakor dve odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen. Merilo za oceno konvergence obrestnih mer so bile primerljive obrestne mere za desetletne referenčne državne obveznice. Da bi se ocenilo izpolnjevanje merila obrestnih mer, je v poročilih Komisije in ECB upoštevana referenčna vrednost, izračunana tako, da se enostavnemu aritmetičnemu povprečju nominalnih dolgoročnih obrestnih mer treh držav članic z najboljšimi doseženimi rezultati glede stabilnosti cen prištejeta dve odstotni točki. Referenčna vrednost temelji na dolgoročnih obrestnih merah v Franciji (0,3 %), na Finskem (0,2 %) in v Grčiji (1,4 %), v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2022, pa je znašala 2,6 %.

                     (12)

                     V skladu s členom 5 Protokola št. 13 je podatke, uporabljene za ocenjevanje izpolnjevanja konvergenčnih meril, zagotovila Komisija. Proračunske podatke je Komisija zagotovila na podlagi poročil, ki so jih države članice predložile pred 1. aprilom 2022 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 (20).

                     (13)

                     Na podlagi poročil Komisije in ECB o napredku, ki ga je Hrvaška dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja EMU, je ugotovljeno, da je hrvaška nacionalna zakonodaja, vključno s statutom nacionalne centralne banke združljiva s členoma 130 in 131 Pogodbe ter s Statutom ESCB in ECB.

                     (14)

                     Na podlagi poročil Komisije in ECB o napredku, ki ga je Hrvaška dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja EMU, je glede izpolnjevanja konvergenčnih meril, ki so navedena v štirih alineah člena 140(1) PDEU, ugotovljeno naslednje: povprečna stopnja inflacije na Hrvaškem je v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2022, znašala 4,7 %, kar je pod referenčno vrednostjo in bo verjetno v prihodnjih mesecih tako tudi ostalo; Svet za Hrvaško ni sprejel sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja; Hrvaška je od 10. julija 2020 članica ERM II, devizni tečaj kune (HRK) pa v dveh letih pred to oceno ni bil izpostavljen hudim napetostim in Hrvaška ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja HRK glede na euro; in v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2022, je dolgoročna obrestna mera na Hrvaškem v povprečju znašala 0,8 odstotka, kar je precej pod referenčno vrednostjo.

                     (15)

                     Glede na oceno pravne združljivosti in izpolnjevanja konvergenčnih meril ter dodatnih dejavnikov Hrvaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Hrvaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Odstopanje iz člena 5 Akta o pristopu iz leta 2012 se odpravi z učinkom od 1. januarja 2023.

            Člen 2
            Ta sklep je naslovljen na države članice.

            V Bruslju, 12. julija 2022

                  Za Svet

                  predsednik

               Z. STANJURA

            (1)  Poročilo z dne 1. junija 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (2)  Poročilo z dne 1. junija 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (3)  Mnenje z dne 5. julija 2022 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (4)  UL C 238, 21.6.2022, str. 1.

            (5)  Odločba Sveta 98/317/ES z dne 3. maja 1998 v skladu s členom 109j(4) Pogodbe (UL L 139, 11.5.1998, str. 30).

            (6)  Odločba Sveta 2000/427/ES z dne 19. junija 2000 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute v Grčiji 1. januarja 2001 (UL L 167, 7.7.2000, str. 19).

            (7)  Odločba Sveta 2006/495/ES z dne 11. julija 2006 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute v Sloveniji 1. januarja 2007 (UL L 195, 15.7.2006, str. 25).

            (8)  Odločba Sveta 2007/503/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Cipru 1. januarja 2008 (UL L 186, 18.7.2007, str. 29).

            (9)  Odločba Sveta 2007/504/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Malti 1. januarja 2008 (UL L 186, 18.7.2007, str. 32).

            (10)  Odločba Sveta 2008/608/ES z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 (UL L 195, 24.7.2008, str. 24).

            (11)  Sklep Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (UL L 196, 28.7.2010, str. 24).

            (12)  Sklep Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (UL L 195, 18.7.2013, str. 24).

            (13)  Sklep Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (UL L 228, 31.7.2014, str. 29).

            (14)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

            (15)  UL L 157, 21.6.2005, str. 203.

            (16)  UL L 112, 24.4.2012, str. 21.

            (17)  UL C 236, 2.8.1997, str. 5.

            (18)  UL C 73, 25.3.2006, str. 21.

            (19)  Uredba (EU) 2016/792 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin in harmoniziranem indeksu cen stanovanjskih nepremičnin ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2494/95 (UL L 135, 24.5.2016, str. 11).

            (20)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2022/1212 z dne 12. julija 2022 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banco de Portugal

text:
                  14.7.2022

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 187/35

         SKLEP SVETA (EU) 2022/1212
         z dne 12. julija 2022
         o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banco de Portugal
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,
         ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 17. maja 2022 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banco de Portugal (ECB/2022/24) (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

                     (2)

                     Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banco de Portugal, družbe Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, S.A., je potekel po reviziji za poslovno leto 2021. Zato je treba imenovati zunanjega revizorja za poslovna leta od 2022 do 2026.

                     (3)

                     Centralna banka Banco de Portugal je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2022 do 2026 izbrala družbo PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.

                     (4)

                     Svet ECB je priporočil, da se za zunanjega revizorja Banco de Portugal za poslovna leta od 2022 do 2026 imenuje družba PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda.

                     (5)

                     Glede na priporočilo Sveta ECB bi bilo treba Sklep Sveta 1999/70/ES (2) ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se odstavek 10 nadomesti z naslednjim:

                  „10.   Družba PriceWaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. se odobri kot zunanji revizor Banco de Portugal za poslovna leta od 2022 do 2026.“

            Člen 2
            Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

            V Bruslju, 12. julija 2022

                  Za Svet

                  predsednik

               Z. STANJURA

            (1)  UL C 210, 25.5.2022, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).


title: Sklep Sveta z dne 12. julija 2022 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Italijo 2022/C 271/04

text:
                  14.7.2022

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 271/4

         SKLEP SVETA
         z dne 12. julija 2022
         o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za Italijo
         (2022/C 271/04)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
         ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je s Sklepom z dne 24. februarja 2022 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2022 do 28. februarja 2025.

                     (2)

                     Italijanska vlada je predlagala dodatne kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 28. februarja 2025 se imenujejo:

                        I.

                        PREDSTAVNIKI VLAD

                                    Država članica

                                    Člani

                                    Nadomestni člani

                                    Italija

                                    Antonio VALENTI

                                    Laura TOMASSINI

                        II.

                        PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

                                    Država članica

                                    Člani

                                    Nadomestni člani

                                    Italija

                                    Fabio DURANTE

                                    Cinzia FRASCHERI
                                    Susanna COSTA

                        III.

                        PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

                                    Država članica

                                    Člani

                                    Nadomestni člani

                                    Italija

                                    Fabiola LEUZZI

                                    Fabrizio MONACO
                                    Pier Paolo MASCIOCCHI

            Člen 2
            Svet bo še neimenovane člane in namestnike imenoval pozneje.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 12. julija 2022

                  Za Svet

                  predsednik

               Z. STANJURA

            (1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta z dne 24. februarja 2022 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (UL C 92, 25.2.2022, str. 1).