title: Sklep Sveta z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0750

Uradni list L 303 , 02/12/2000 str. 0023 - 0028

		Sklep Svetaz dne 27. novembra 2000o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006)(2000/750/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE —ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 13 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom [2],po posvetovanju z Odborom regij [3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Evropska unija temelji na načelih svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter vladavine prava, na načelih, ki so skupna vsem državam članicam. V skladu s členom 6(2) Pogodbe o Evropski uniji bi morala Unija spoštovati kot splošna načela prava Skupnosti temeljne pravice, ki jih jamči Evropska konvencija za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin in kakršne izhajajo iz ustavnih tradicij, skupnih državam članicam.(2) Evropski parlament je odločno in večkrat pozval Evropsko unijo, naj razvije in okrepi svojo politiko na področju enakega obravnavanja in enakih možnosti v zvezi z vsemi vrstami diskriminacije.(3) Evropska unija zavrača vse teorije, s katerimi se skuša dokazovati obstoj ločenih človeških ras. Uporaba termina "rasno poreklo" v tem sklepu ne implicira sprejemanja takih teorij.(4) Pri izvajanju tega programa si bo Skupnost v skladu s Pogodbo prizadevala odpraviti neenakosti in uveljaviti enakost med moškimi in ženskami, zlasti zato, ker so ženske pogosto žrtve hkratne raznovrstne diskriminacije.(5) Različnih oblik diskriminacije ni mogoče razvrščati po pomembnosti: vse so enako nesprejemljive. Program je namenjen tako izmenjavi dobre prakse med državami članicami kot tudi razvijanju novih praks in politike boja proti diskriminaciji, vključno s hkratno raznovrstno diskriminacijo. Ta sklep lahko pomaga pri vzpostavitvi celovite strategije boja proti vsem oblikam diskriminacije zaradi različnih okoliščin, strategije, ki bi jo bilo odslej treba razvijati vzporedno.(6) Izkušnje z ukrepi, ki se jih izvaja na ravni Skupnosti, zlasti na področju enakosti med spoloma, kažejo, da je za boj proti diskriminaciji v praksi potrebno kombiniranje ukrepov, zlasti zakonodajnih instrumentov in konkretnih akcij, ki se med seboj dopolnjujejo. Podoben nauk je mogoče izvleči iz izkušenj, pridobljenih v boju proti diskriminaciji zaradi rasnega in etničnega porekla ter zaradi hendikepiranosti.(7) Ta program bi moral zajeti vse vrste diskriminacije, razen diskriminacije zaradi spola, s katero se ukvarjajo posebni ukrepi Skupnosti. Diskriminacija, ki temelji na različnih okoliščinah, ima lahko podobne značilnosti in se je proti njej mogoče bojevati na podobne načine. Izkušnje, pridobljene v mnogih letih boja proti nekaterim vrstam diskriminacije, vključno z diskriminacijo zaradi spola, je mogoče koristno uporabiti v boju proti diskriminaciji, ki temelji na kakšnih drugih okoliščinah. Vendar pa je pomembno, da se upoštevajo posebnosti različnih oblik diskriminacije. Upoštevati bi bilo torej treba posebne potrebe hendikepiranih oseb, kar zadeva dostopnost ukrepov in rezultatov.(8) Program bi moral biti dostopen vsem javnim in/ali zasebnim telesom in institucijam, udeleženim v boju proti diskriminaciji. S tem v zvezi je treba upoštevati izkušnje in zmogljivosti tako lokalnih kot nacionalnih nevladnih organizacij.(9) Mnoge nevladne organizacije na evropski ravni imajo izkušnje in strokovno znanje, kar zadeva boj proti diskriminaciji in zastopanje ljudi, izpostavljenih diskriminaciji, na evropski ravni. Zaradi tega lahko pomembno prispevajo k boljšemu razumevanju različnih oblik in učinkov diskriminacije in zagotovijo, da so pri oblikovanju, uresničevanju in nadaljevanju tega programa upoštevane izkušnje diskriminaciji izpostavljenih ljudi. V preteklosti je Skupnost zagotavljala temeljno financiranje za različne organizacije, dejavne na področju diskriminacije. Temeljno financiranje učinkovitih nevladnih organizacij je lahko zelo koristno v boju proti diskriminaciji.(10) Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke uresničevanja pooblastil za izvajanje, podeljenih Komisiji [4].(11) Da bi se dodana vrednost ukrepanja Skupnosti okrepila, bi morala Komisija v sodelovanju z državami članicami na vseh ravneh zagotoviti skladnost in dopolnjevanje ukrepov, ki se izvajajo na podlagi tega sklepa in drugih upoštevnih politik, instrumentov in dejavnosti Skupnosti, zlasti tistih na področju izobraževanja in usposabljanja ter enakih možnosti moških in žensk v okviru Evropskega socialnega sklada ter tistih, ki so namenjeni uveljavljanju socialne vključenosti. Prav tako bi bilo treba zagotoviti skladnost in dopolnjevanje z upoštevanimi dejavnostmi Evropskega centra za spremljanje in nadzorovanje rasizma in ksenofobije.(12) Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum o EGP) predvideva več sodelovanja na socialnem področju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (EFTA/EGP) na drugi strani. Med drugim bi bilo treba poskrbeti za odprtost tega programa za udeležbo držav kandidatk srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji, določenimi v njihovih evropskih sporazumih, dodatnih protokolih in odločitvah pridružitvenih svetov, ter Cipra, Malte in Turčije, financirano iz dodatnih odobrenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, ki jih je treba dogovoriti s temi državami.(13) Referenčni znesek financiranja v smislu točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo [5] za celotno trajanje programa je naveden v tem sklepu, ne da bi to vplivalo na pooblastila organov za proračun, kot jih opredeljuje Pogodba.(14) Komisija in države članice bi si morale prizadevati, da bi zagotovile, da bodo vsa besedila, smernice in javni razpisi, objavljeni na podlagi tega programa, napisani v jasnem, preprostem in razumljivem jeziku.(15) Upoštevana bi morala biti potreba, da se tam, kjer je primerno, predvidi posebna pomoč, da se ljudem omogoči premagovanje ovir za njihovo sodelovanje v tem programu.(16) Za to, da bi bil ukrep Skupnosti uspešen, ga je treba spremljati in nadzorovati ter ocenjevati rezultate glede na zastavljene cilje.(17) V skladu z načelom subsidiarnosti, ki ga opredeljuje člen 5 Pogodbe, ciljev predlaganega ukrepa, kar zadeva prispevek Skupnosti v boju proti diskriminaciji, ne morejo v zadostni meri doseči države članice, med drugim zaradi potrebe po večstranskem partnerstvu, izmenjavi informacij na meddržavni ravni in širjenju dobre prakse po vsej Skupnosti. Skladno z načelom sorazmernosti, opredeljenim v omenjenem členu, ta sklep ne presega tistega, kar je za doseganje tega cilja nujno —SKLENIL:Člen 1Določitev programaS tem sklepom se določi akcijski program Skupnosti (v nadaljevanju: program) za spodbujanje ukrepov za boj proti neposredni ali posredni diskriminaciji zaradi rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, hendikepiranosti, starosti ali spolne usmerjenosti, za obdobje od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2006.Člen 2CiljiTa program v mejah pooblastil Skupnosti podpira in dopolnjuje prizadevanja na ravni Skupnosti in v državah članicah za spodbujanje ukrepov za preprečevanje in boj proti diskriminaciji zaradi ene ali kombinacije več raznovrstnih okoliščin, ob upoštevanju, kjer je primerno, prihodnjih ukrepov na zakonodajnem področju. Ima naslednje cilje:(a) izboljšati razumevanje z diskriminacijo povezanih problemov s tem, da se izboljša poznavanje tega pojava in da se ocenjuje učinkovitost politik in praks;(b) razvijati zmožnost učinkovitega preprečevanja in obravnavanja diskriminacije, zlasti s krepitvijo sposobnosti organizacij za ukrepanje in s podpiranjem izmenjevanja informacij in dobre prakse ter s povezovanjem v mreže na evropski ravni, pri čemer se upoštevajo posebnosti različnih oblik diskriminacije;(c) uveljavljati in razširjati vrednote in prakse, ki so podlaga za boj proti diskriminaciji, med drugim tudi s kampanjami za ozaveščanje o problemu.Člen 3Ukrepi Skupnosti1. Za doseganje ciljev iz člena 2 je v naddržavnem okviru mogoče izvajati naslednje ukrepe:(a) analiziranje z diskriminacijo povezanih dejavnikov, tudi s pomočjo raziskav in z določitvijo kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov in standardov, v skladu z domačo zakonodajo in prakso, ter z evalvacijo učinkovitosti in vplivov protidiskriminacijske zakonodaje in prakse ter učinkovito razširjanje rezultatov;(b) meddržavno sodelovanje in uveljavljanje povezovanja partnerjev, dejavnih na področju preprečevanja in boja proti diskriminaciji, vključno z nevladnimi organizacijami, v mreže na evropski ravni;(c) ozaveščanje, zlasti tako, ki ima za cilj poudarjanje evropske razsežnosti boja proti diskriminaciji in širjenje rezultatov tega programa v javnosti, zlasti v obliki sporočil, publikacij, kampanj in manifestacij.2. Načini izvajanja ukrepov Skupnosti iz odstavka 1 so navedeni v prilogi.Člen 4Izvajanje programa in sodelovanje z državami članicami1. Komisija(a) zagotavlja izvajanje ukrepov Skupnosti na podlagi tega programa v skladu s prilogo;(b) redno izmenjuje stališča na evropski ravni s predstavniki nevladnih organizacij in socialnih partnerjev o obliki, uresničevanju in nadaljevanju programa in usmeritvah z njim povezanih politik. V ta namen Komisija poskrbi, da so nevladnim organizacijam in socialnim partnerjem na voljo ustrezne informacije. Komisija o izmenjanih stališčih obvesti odbor, ustanovljen na podlagi člena 6.2. Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme ustrezne ukrepe za:(a) spodbujanje, da se programa udeležujejo vse zainteresirane strani, vključno z nevladnimi organizacijami vseh velikosti;(b) spodbujanje dejavnega partnerstva in dialoga med partnerji, ki sodelujejo pri tem programu, med drugim s spodbujanjem povezanega in usklajenega pristopa v boju proti diskriminaciji;(c) zagotavljanje, da se rezultati ukrepov v okviru tega programa razširjajo;(d) zagotovitev dostopnih informacij ter ustrezne publicitete in nadaljevanja ukrepov, ki jih podpira ta program.Člen 5Ukrepi za izvajanje programa1. Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa v zvezi z v nadaljevanju omenjenimi zadevami, se sprejme v skladu z upravljalnimi postopki iz člena 6(2):(a) splošne smernice za izvajanje programa;(b) letni načrt dela za izvajanje ukrepov programa, vključno z možnostjo, da se programske teme spreminja ali dopolnjuje;(c) finančna podpora, ki jo zagotovi Skupnost;(d) letni finančni načrt in razrez sredstev za posamezne ukrepe programa;(e) določitev, kako se izbira ukrepe in organizacije, ki jih podpira Skupnost, in osnutek seznama ukrepov in organizacij, ki jih za tako podporo predlaga Komisija;(f) merila za spremljanje in nadzorovanje ter evalvacijo programa, zlasti njegovih učinkov glede na vložena sredstva, ter način razširjanja in prenašanja rezultatov.2. Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa v zvezi z vsemi drugimi zadevami, se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 6(3).Člen 6Odbor1. Komisiji pomaga odbor.2. Kadar se navaja ta odstavek, se uporablja člene od 4 do 7 Sklepa 1999/468/ES.Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi na dva meseca.3. Kadar se navaja ta odstavek, se uporablja člene od 3 do 7 Sklepa 1999/468/ES.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 7Sodelovanje z drugimi odboriDa bi zagotovila skladnost in dopolnjevanje ukrepov tega programa z drugimi ukrepi iz člena 8, Komisija redno obvešča odbor o drugih ukrepih Skupnosti, ki prispevajo k boju proti diskriminaciji. Če je primerno, Komisija vzpostavi redno in strukturirano sodelovanje med tem odborom in odbori za spremljanje, ustanovljenimi za druge zadevne politike, instrumente in ukrepe.Člen 8Skladnost in dopolnjevanje1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotavlja globalno skladnost z drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti z vzpostavitvijo ustreznih mehanizmov za koordiniranje ukrepov programa z upoštevnimi dejavnostmi v zvezi z raziskovanjem, zaposlovanjem, enakostjo moških in žensk, socialno vključenostjo, kulturo, izobraževanjem, usposabljanjem in politiko mladih na področju zunanjih odnosov Skupnosti.2. Komisija in države članice zagotavljajo skladnost in dopolnjevanje med ukrepi, ki se izvajajo na podlagi tega programa, in drugimi upoštevnimi ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti tistimi na podlagi strukturnih skladov in pobude Skupnosti Equal.3. Države članice si prizadevajo po najboljših močeh zagotoviti skladnost in dopolnjevanje med ukrepi na podlagi tega programa in tistimi, ki se jih izvaja na državni, regionalni ali lokalni ravni.Člen 9Udeležba držav EFTA/EGP, pridruženih držav srednje in vzhodne Evrope, Cipra, Malte in TurčijeProgram je odprt za udeležbo:(a) držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu o EGP;(b) držav kandidatk srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji, določenimi v evropskih sporazumih, dodatnih protokolih in odločitvah pridružitvenih svetov;(c) Cipra, Malte in Turčije, financirano iz dodatnih odobrenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, ki jih je treba dogovoriti s temi državami.Člen 10Financiranje1. Določi se, da referenčni znesek financiranja za izvajanje programa za obdobje 2001 do 2006 znaša 98,4 milijone evrov.2. Letna odobrena proračunska sredstva odobri organ za izvajanje proračuna v mejah finančne projekcije.Člen 11Spremljanje in nadzorovanje ter evalvacija1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno spremlja in nadzoruje program v skladu s postopki iz člena 6(2) ali 6(3).2. Evalvacijo programa opravi Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov. S to evalvacijo se ocenjuje pomen, učinkovitost in razmerje med učinki in vloženimi sredstvi izvedenih ukrepov, kar zadeva cilje iz člena 2. Preuči se tudi učinek programa kot celote.Z evalvacijo se bo preučilo tudi, kako se dopolnjujejo ukrepi na podlagi tega programa in druge upoštevne politike, instrumenti in ukrepi Skupnosti.3. Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij evalvacijsko poročilo o izvajanju tega programa do decembra 2005.Člen 12Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 27. novembra 2000Za SvetPredsednikÉ. Guigou[1] Mnenje z dne 5. oktobra 2000 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[2] UL C 204, 18.7.2000, str. 82.[3] UL C 226, 8.8.2000, str. 1.[4] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[5] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGAPODATKI ZA IZVAJANJE PROGRAMAI. Področja dejavnostiProgram lahko, v mejah pristojnosti, ki so prenesene na Skupnost s Pogodbo, poteka na naslednjih področjih:(a) nediskriminacija v okviru in s strani javne uprave;(b) nediskriminacija v okviru in s strani medijev;(c) enakopravna udeležba pri sprejemanju političnih, gospodarskih in socialnih odločitev;(d) enaka dostopnost in preskrba z javno dostopnimi dobrinami in storitvami, tudi na področjih stanovanjske preskrbe, javnega prevoza, kulture, prostočasnih dejavnosti in športa;(e) učinkovito spremljanje in nadzorovanje diskriminacije, vključno z raznovrstno hkratno diskriminacijo;(f) učinkovito razširjanje informacij o pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije;(g) integriranje protidiskriminatornih politik in praks na drugih področjih.V vseh ukrepih programa se bo spoštovalo integriranje načela enakosti spolov.Pri izvajanju programa se Komisija lahko v obojestransko korist Komisije in upravičencev pri identificiranju, pripravi, upravljanju, spremljanju in nadzorovanju, revidiranju in kontroli programa ali projektov posluži tehnične in/ali upravne pomoči.Prav tako lahko Komisija izvaja raziskave, organizira srečanja strokovnjakov, vodi informativne kampanje in izdaja publikacije, neposredno povezane s cilji tega programa.II. Dostop do programaTa program je pod pogoji in načini, določenimi v tej prilogi, dostopen za javna in/ali zasebna telesa in institucije, udeležene v boju proti diskriminaciji, zlasti:(a) države članice;(b) lokalne in regionalne organe oblasti;(c) organe za uveljavljanje enakega obravnavanja;(d) socialne partnerje;(e) nevladne organizacije;(f) univerze in raziskovalne inštitute;(g) nacionalne urade za statistiko;(h) medije.III. DejavnostiSklop 1 — Analiziranje in evalvacijaPodpirati je mogoče naslednje ukrepe:1. razvijanje in razširjanje primerljivih statističnih nizov o razsežnostih diskriminacije v Skupnosti v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami;2. razvijanje in razširjanje metodologij in kazalnikov za evalvacijo učinkovitosti protidiskriminacijske politike in prakse (preverjanje s primerjanjem z zakonsko določenimi standardi) v skladu z nacionalno zakonodajo in praksami;3. analiziranje protidiskriminacijske zakonodaje in prakse na podlagi letnih poročil, da bi ocenili njihovo učinkovitost in razširjali pridobljene informacije;4. tematske študije v okviru prednostnih tem programa, v katerih se primerja in med seboj sooča koncepte boja proti diskriminaciji na podlagi posameznih okoliščin kot tudi proti diskriminaciji v celoti.Pri izvajanju tega sklopa bo Komisija zagotavljala zlasti skladnost in dopolnjevanje z dejavnostmi Evropskega centra za spremljanje in nadzorovanje rasizma in ksenofobije, okvirnega programa Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in demonstracije ter statističnega programa Skupnosti.Sklop 2 — Izboljševanje usposobljenostiZa izboljševanje usposobljenosti in učinkovitosti ciljnih akterjev, dejavnih v boju proti diskriminaciji na področjih, na katera se nanaša ta program, je mogoče podpirati naslednje ukrepe:1. dejavnosti meddržavne izmenjave, v katerih so udeleženi akterji iz najmanj treh držav članic, kjer gre za prenos informacij, pridobljenih znanj in dobre prakse. Te dejavnosti so med drugim lahko primerjava učinkovitosti postopkov, metod in pripomočkov, povezanih z izbranimi temami, medsebojna izmenjava in uporaba dobre prakse, izmenjava osebja, skupno razvijanje izdelkov, postopkov, strategije in metodologije, prilagajanje metod, pripomočkov in postopkov, prepoznanih za dobro prakso, različnim kontekstom in/ali skupno razširjanje rezultatov, informacijskega gradiva ter organiziranje manifestacij. V postopku izbiranja vlog za financiranje v okviru tega programa se upošteva raznovrstnost diskriminacije;2. temeljno financiranje za upoštevne nevladne organizacije na evropski ravni, ki imajo izkušnje z bojevanjem proti diskriminaciji in z zagovorništvom ljudi, izpostavljenih diskriminaciji, da bi se spodbujal razvoj celovitega in usklajenega pristopa v boju proti diskriminaciji.Temeljno financiranje bo omejeno na 90 % stroškov, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev podpore.V postopkih za izbiro takih organizacij se lahko upošteva različno in raznovrstno naravo skupin, ki se soočajo z diskriminacijo.Sklop 3 — OzaveščanjePodpirati je mogoče naslednje ukrepe:1. organiziranje konferenc, seminarjev in manifestacij na evropski ravni;2. seminarji, ki jih organizirajo države članice v podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti na področju nediskriminacije, ter poudarjanje evropske razsežnosti manifestacij, organiziranih na državni ravni;3. organiziranje medijskih kampanj in manifestacij na evropski ravni v podporo meddržavni izmenjavi informacij ter identificiranju in razširjanju dobre prakse, vključno s podeljevanjem priznanj za uspešne akcije v okviru sklopa 2, da bi okrepili vidnost boja proti diskriminaciji;4. objavljanje gradiv za razširjanje rezultatov programa, med drugim s postavitvijo spletne strani, ki objavlja primere dobre prakse in je forum za izmenjavo idej ter podatkovna baza potencialnih partnerjev pri dejavnostih, ki vključujejo meddržavno izmenjavo.IV. Postopek zaprošanja za podporoSklop 1 : ta sklop se izvaja zlasti na podlagi javnih razpisov. Pri sodelovanju z nacionalnimi uradi za statistiko se uporablja postopke Eurostata.Sklop 2 : Točki 1 in 2 sklopa 2 se bo izvajalo kot odziv na poziv za zbiranje predlogov, predloženih Komisiji.Sklop 3 : ta sklop se bo na splošno izvajalo kot odziv na javne razpise. Toda dejavnosti v okviru točk 2 in 3 sklopa 3 je mogoče financirati kot odgovor na prošnje za finančno pomoč, ki jih dajo na primer države članice.--------------------------------------------------


title: Sklep št. 50/2002/ES Evropskega parlamenta In Sveta z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0050

Uradni list L 010 , 12/01/2002 str. 0001 - 0007

		Sklep št. 50/2002/ES Evropskega parlamenta In Svetaz dne 7. decembra 2001o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenostiEVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti drugega in tretjega pododstavka člena 137(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe [4] in glede na skupno besedilo, ki ga je odobril Spravni odbor 18. septembra 2001,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 2 Pogodbe je del nalog Skupnosti, da spodbuja visoko stopnjo zaposlovanja in socialne zaščite, dviguje življenjski standard in kakovost življenja v Skupnosti ter gospodarsko in socialno kohezijo.(2) V skladu s členom 136 Pogodbe je cilj Skupnosti in držav članic ob upoštevanju temeljnih političnih načel, kakršna določajo Evropska socialna listina, podpisana v Torinu 18. oktobra 1961, revidirana Socialna listina Sveta Evrope (1996), zlasti člen 30 o pravici do zaščite pred revščino in socialno izključenostjo, in Listina Skupnosti o temeljnih pravicah delavcev iz leta 1989, ob upoštevanju pravic in načel, ki jih priznava Listina temeljnih pravic Evropske unije [5], ki so jo 7. decembra 2000 skupno razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija, boj proti izključitvi.(3) V Priporočilu 92/441/EGS [6] Svet priporoča, naj države članice priznajo osnovno pravico osebe do zadostnih sredstev in socialne pomoči za način življenja, ki je združljiv s človeškim dostojanstvom. V Priporočilu 92/442/EGS [7] Svet priporoča, da države članice zagotovijo raven sredstev v skladu z ohranjanjem človekovega dostojanstva. V svojih Sklepih z dne 17. decembra 1999 [8] se je Svet zavezal, da bo podpiral socialno vključenost kot enega izmed ciljev za posodobitev in izboljšavo sistemov socialne zaščite.(4) Evropski parlament, Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij so pozvali Skupnost, naj okrepi svoje sodelovanje pri prizadevanju držav članic za preprečevanje in boj proti socialni izključenosti.(5) V Sporočilu Komisije z dne 1. marca 2000 "Graditev Evrope brez izključenosti" je opisan problem socialne izključenosti in revščine ter odzivi obstoječe politike v državah članicah in na ravni Skupnosti, na tej podlagi pa je dana nova spodbuda za sodelovanje Evropske unije na tem področju.(6) Evropski svet je v Lizboni 23. in 24. marca 2000 kot bistvenega pomena za splošno strategijo Unije dodal spodbujanje socialne vključenosti za dosego svojega strateškega cilja v naslednjem desetletju, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju in je sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo.(7) Navedeni Evropski svet v Lizboni je ob ugotovitvi, da je število ljudi, ki živijo v Uniji pod pragom revščine in v socialni izključenosti, nesprejemljivo, menil, da je treba sprejeti ukrepe za odločilen vpliv na izkoreninjenje revščine z določitvijo ustreznih ciljev. S temi cilji se je strinjal Evropski svet v Nici 7., 8. in 9. decembra 2000.(8) Navedeni Svet v Lizboni je še priznal, da nova družba, ki temelji na znanju, ponuja možnosti za zmanjšanje socialne izključenosti z ustvarjanjem gospodarskih danosti za večjo blaginjo z visoko stopnjo rasti in zaposlovanja ter z odpiranjem novih načinov sodelovanja v družbi. Hkrati to pomeni tveganje za vedno večjo vrzel med tistimi, ki imajo dostop do novega znanja, in tistimi, ki so izključeni. Prišel je do spoznanja, da je treba politike usmerjati k preprečevanju tega tveganja in k povečevanju novih možnosti, zaposlitev pa je najboljša zaščita pred socialno izključenostjo.(9) Evropski svet se je tudi strinjal, da bi morale politike za boj proti socialni izključenosti temeljiti na odprti metodi koordinacije, ki povezuje nacionalne načrte ukrepov in pobudo Komisije za sodelovanje.(10) Ta pobuda Komisije, ki je sestavljena iz predloga za večletni program ukrepov, zasnovan za spodbujanje sodelovanja med državami članicami, bi morala imeti za cilj izboljšanje znanja, razvoj izmenjave informacij in najboljših praks ter oceno izkušenj, da bi se povečali učinkovitost in zmogljivost politik za boj proti izključenosti.(11) Izdelava usklajenih raziskav in analiz ter študija skupno dogovorjenih kvalitativnih in kvantitativnih kazalcev bo osnova za razvoj odprte metode koordinacije.(12) Boj proti socialni izključenosti in revščini zahteva, da se vsem omogoči sodelovanje v kakovostni zaposlitvi in dostop do vseh virov, pravic, blaga in storitev.(13) Ukrepi za boj proti socialni izključenosti bi morali omogočiti vsakemu posamezniku, da se sam preživlja s plačano zaposlitvijo ali na kak drug način in da se vključi v družbo.(14) Odbor za socialno zaščito, ustanovljen s Sklepom Sveta 2000/436/ES [9], da bi pospešil sodelovanje med državami članicami pri politikah socialne zaščite, prispeva k razvoju in sistematičnemu spremljanju ukrepov za posodobitev socialne zaščite in spodbujanje socialnega združevanja v skladu s sklepi Predsedstva Evropskega sveta, ki se je sestal v Lizboni 23. in 24. marca 2000 in v Feiri 19. in 20. junija 2000.(15) Veliko nevladnih organizacij na raznih ravneh (lokalni, regionalni, nacionalni in evropski) ima izkušnje in strokovno znanje v boju proti socialni izključenosti ter pri delovanju na evropski ravni kot zagovorniki ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti. Lokalne in regionalne oblasti imajo prav tako izkušnje in znanje s tega področja. Nevladne organizacije, socialni partnerji ter lokalni in regionalni organi oblasti lahko torej znatno prispevajo k razumevanju različnih oblik in posledic socialne izključenosti na evropski ravni ter zagotavljajo, da oblikovanje in izvajanje ter spremljanje programa upošteva izkušnje ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti.(16) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki predpisuje postopke za izvajanje izvršilnih upravičenj, podeljenih Komisiji [10].(17) Da bi povečali dodano vrednost ukrepov Skupnosti, je treba, da Komisija v sodelovanju z državami članicami na vseh ravneh zagotovi skladnost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, ter vseh drugih ustreznih instrumentov, politik in ukrepov Skupnosti, posebno tistih v sklopu strukturnih skladov.(18) Posebno pozornost je treba posvetiti socialni izključenosti glede na prihodnjo širitev Unije.(19) Sporazum o evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGS) omogoča večje sodelovanje na socialnem področju med Evropsko skupnostjo in državami članicami ter tudi z državami Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki sodelujejo v evropskem gospodarskem prostoru (države EFTA/EGP). Treba je zagotoviti, da je ta program odprt za sodelovanje držav prosilk iz Srednje in Vzhodne Evrope, v skladu s pogoji, ki jih predpisujejo evropski sporazumi, njihovi dodatni protokoli in sklepi ustreznih pridružitvenih svetov, pa tudi za Ciper, Malto in Turčijo, ki jih financirajo dodatna dodeljena proračunska sredstva v skladu s postopki, o katerih se je treba sporazumeti s temi državami.(20) Pri izvajanju tega programa bo posebno pomembno delo, ki ga izvajajo druge mednarodne organizacije, zlasti Organizacija združenih narodov, Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj, Mednarodna organizacija dela in Svet Evrope.(21) Ta sklep za celotno trajanje programa določa finančni okvir, na katerega se lahko organ, pristojen za proračun, med letnim proračunskim postopkom v osnovi sklicuje, in sicer v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [11]. Znesek finančnega okvira, ki je predlagan za program, je v skladu s trenutnim finančnim predvidevanjem.(22) Spol je bistveno vprašanje, ki ima velik vpliv na posledice in vzroke izključenosti. Poleg tega je v skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe odprava neenakosti in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami del nalog Skupnosti, ki naj bi bil eden od ciljev v vseh njenih dejavnostih.(23) Pomembno je, da se nadzoruje in ovrednoti izvajanje programa za zagotovitev dosege zastavljenih ciljev.(24) Ker ciljev predlaganih ukrepov v zvezi s prispevkom Skupnosti v boju proti socialni izključenosti države članice ne morejo zadovoljivo doseči tudi zaradi potreb po večstranskem partnerstvu, nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobre prakse v celotni Skupnosti, in so torej ti zaradi obsega in posledic predlaganih ukrepov bolje dosegljivi na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor določa člen 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kakor je opredeljeno v navedenem členu, ta Sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev —SKLENILA:Člen 1Uvedba programaProgram ukrepov Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami v boju proti socialni izključenosti, v nadaljevanju "program", se sprejme za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006.Člen 2Načela1. Program je del odprte metode koordinacije med državami članicami, ki naj bi odločilno pripomogel k odpravi socialne izključenosti in revščine z določitvijo ustreznih ciljev na ravni Skupnosti in z izvajanjem nacionalnih načrtov ukrepov.2. Program in nacionalni načrti ukrepov prispevajo k boljšemu razumevanju socialne izključenosti, poenotenju boja proti izključenosti v politikah in ukrepih držav članic in Skupnosti ter k razvoju prednostnih ukrepov, ki jih države članice izberejo v skladu s svojim posebnim položajem.3. Pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju dejavnosti v skladu s programom se upoštevajo izkušnje držav članic na vseh vključenih ravneh in izkušnje ljudi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti in revščini, ter izkušnje socialnih partnerjev, nevladnih in prostovoljnih organizacij, organov, ki zagotavljajo socialne storitve, in drugih udeležencev, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti in revščini.Člen 3CiljiV smislu odprte metode usklajevanja, ki jo opredeljuje člen 2(1), program podpira sodelovanje, ki Skupnosti in državam članicam omogoča, da povečajo učinkovitost in uspešnost politik za boj proti socialni izključenosti tako, da:(a) izboljšajo razumevanje socialne izključenosti in revščine, zlasti z uporabo primerjalnih kazalcev;(b) organizirajo postopek izmenjave o politikah, ki se izvajajo, in spodbujajo vzajemno učenje, med drugim v okviru nacionalnih načrtov ukrepov, zlasti z uporabo primerjalnih kazalcev;(c) razvijajo sposobnost udeležencev, da se učinkovito lotijo socialne izključenosti in revščine ter spodbujajo inovativne pristope, zlasti z vzpostavljanjem mrež na evropski ravni in s spodbujanjem dialoga z vsemi vključenimi stranmi, tudi na nacionalni in regionalni ravni.Člen 4Ukrepi Skupnosti1. Za dosego ciljev, ki jih določa člen 3, se lahko v nadnacionalnem okviru izvajajo naslednji ukrepi Skupnosti:(a) analiza značilnosti, vzrokov, procesov in trendov socialne izključenosti, vključno z zbiranjem statističnih podatkov o različnih oblikah socialne izključenosti, da se ti podatki lahko primerjajo, študijo kvalitativnih in kvantitativnih kazalcev, razvojem skupnih metodologij in tematskimi študijami;(b) izmenjava informacij in najboljša praksa, ki spodbuja razvoj kvantitativnih in kvalitativnih kazalcev, ki temeljijo na teh ciljih, o katerih sta se dogovorila Evropski parlament in Svet, ocenjevalnih meril in primerjav ter nadzora, ovrednotenja in pregleda strokovnjaka;(c) spodbujanje dialoga med različnimi udeleženci in podpora za ustrezno vzpostavljanje mrež na evropski ravni med organizacijami, ki so dejavne v boju proti revščini in socialni izključenosti, zlasti med nevladnimi organizacijami.2. Dogovori za izvajanje ukrepov Skupnosti, navedeni v odstavku 1, so dani v Prilogi.Člen 5Izvajanje in sodelovanje z državami članicami1. Komisija:(a) zagotavlja izvajanje ukrepov Skupnosti, ki jih zajema program;(b) redno izmenjuje stališča s predstavniki nevladnih organizacij in socialnimi partnerji na evropski ravni o oblikovanju in izvajanju ter spremljanju programa in o sorodnih usmeritvah politik. V ta namen daje Komisija nevladnim organizacijam in socialnim partnerjem na voljo koristne informacije. Komisija o teh stališčih obvešča odbor, ustanovljen v skladu s členom 8;(c) spodbuja dejavno partnerstvo in dialog med vsemi partnerji, ki so vključeni v program, da se omogoči povezan in usklajen način boja proti socialni izključenosti in revščini.2. Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za:(a) spodbujanje vključevanja vseh strani v program;(b) zagotovitev razširjanja rezultatov ukrepov Skupnosti, sprejetih v okviru programa;(c) zagotovitev ustreznih informacij, javnega obveščanja in spremljanja v zvezi z ukrepi Skupnosti, ki jih podpira program.Člen 6Financiranje1. S tem sklepom se za finančni okvir izvajanja programa v obdobju, ki ga navaja člen 1, določi 75 milijonov EUR, ki vključuje tehnične in upravne izdatke.2. Letna odobrena proračunska sredstva, vključno s tistimi, ki se nanašajo na človeške vire, odobri organ, pristojen za proračun, v mejah finančnega predvidevanja.Člen 7Izvedbeni ukrepi1. Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu z upravnim postopkom iz člena 8(2):(a) letno izvajanje ukrepov Skupnosti iz programa in letni načrt dela;(b) razdelitev sredstev med različne dele programa;(c) ureditve za izbiro dejavnosti in organizacij v podporo Skupnosti;(d) merila za oceno programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na stroškovno učinkovitost ter ureditve za razširjanje in prenašanje rezultatov.2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse druge zadeve, se sprejmejo v skladu s postopkom svetovanja, ki ga navaja člen 8(3).Člen 8Odbor1. Komisiji pomaga odbor.2. Ob sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.Obdobje, ki ga predpisuje člen 4(3) Sklepa 1999/468/ES, se določi za dva meseca.3. Ob sklicevanju na ta odstavek veljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 9Sodelovanje z drugimi odbori in povezave z Odborom za socialno zaščito1. Da se zagotovi skladnost in komplementarnost tega programa z drugimi ukrepi, ki jih navaja člen 10, Komisija odbor redno obvešča o drugih ukrepih Skupnosti, ki prispevajo k boju proti socialni izključenosti. Če je ustrezno, Komisija uvede redno in strukturirano sodelovanje med tem odborom in nadzornimi odbori, ki se ustanovijo za druge pomembne politike, instrumente in ukrepe.2. Komisija uvede potrebne povezave z Odborom za socialno zaščito v okviru ukrepov Skupnosti, ki jih navaja ta sklep.Člen 10Skladnost in komplementarnost1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi splošno skladnost z drugimi pomembnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, predvsem z uvedbo ustreznih mehanizmov za usklajevanje dejavnosti iz tega programa z ustreznimi dejavnostmi, ki se nanašajo na raziskovalne, zaposlitvene, gospodarske, industrijske in podjetniške politike, nediskriminacijo, priseljevanje, enakost med ženskami in moškimi, socialno zaščito, izobraževanje, usposabljanje in politiko mladih, zdravje ter na področje širitve in zunanjih odnosov Skupnosti.2. Države članice si na vse načine prizadevajo, da zagotovijo skladnost in komplementarnost med dejavnostmi v skladu s tem programom in tistimi, ki se izvajajo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.3. Komisija in države članice zagotovijo skladnost in komplementarnost med ukrepi, sprejetimi v skladu s tem programom, ukrepi, sprejetimi na področju zaposlovanja, in z ukrepi Skupnosti na področju strukturnih skladov, zlasti pobudo Skupnosti EQUAL.Člen 11Sodelovanje držav EFTA/EGP, pridruženih držav Srednje in Vzhodne Evrope, Cipra, Malte in TurčijeTa program je odprt za sodelovanje:- držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, ki jih uvaja Sporazum EGP;- pridruženih držav Srednje in Vzhodne Evrope v skladu s pogoji, ki jih uvajajo evropski sporazumi, njihovi dodatni protokoli in sklepi ustreznih pridružitvenih svetov;- Cipra, Malte in Turčije, ki se financirajo iz dodatnih dodeljenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, dogovorjenimi z vsako državo.Člen 12Nadzor in ocena1. Komisija redno nadzoruje ta program v sodelovanju z državami članicami v skladu s postopkom iz člena 8(2).2. Komisija poroča o splošni skladnosti politik s socialno kohezijo, vključno z napredkom, ki je bil dosežen v skladu s tem programom, v svojem letnem zbirnem poročilu za pomladansko zasedanje Evropskega sveta, o katerem Evropski parlament pravočasno da svoje mnenje.3. Program oceni Komisija do konca tretjega leta in ob koncu programa s pomočjo neodvisnih strokovnjakov. Ta ocena bo ovrednotila pomembnost, učinkovitost in stroškovno učinkovitost dejavnosti, ki se izvajajo v zvezi s cilji iz člena 3. Prav tako bo preučila vpliv programa kot celote. Ocena bo tudi preučila komplementarnost med ukrepi po tem programu in tistimi, ki se sprejmejo v skladu z drugimi pomembnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti.4. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži končno poročilo o izvajanju programa do 31. decembra 2006.Člen 13Začetek veljavnostiSklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 7. decembra 2001Za Evropski parlamentPredsednicaN. FontaineZa SvetPredsednikI. Durant[1] UL C 337 E, 28.11.2000, str. 130 inUL C 96 E, 27.3.2001, str. 229.[2] UL C 14, 16.1.2001, str. 69.[3] UL C 144, 16.5.2001, str. 52.[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2000 (UL C 223, 8.8.2001, str. 284), Skupno stališče Sveta z dne 12. februarja 2001 (UL C 93, 23.3.2001, str. 11) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2001. Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2001 in Sklep Sveta z dne 21. novembra 2001.[5] UL C 364, 18.12.2000, str. 1.[6] UL L 245, 26.8.1992, str. 46.[7] UL L 245, 26.8.1992, str. 49.[8] UL C 8, 12.1.2000, str. 7.[9] UL L 172, 12.7.2000, str. 26.[10] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[11] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGANAPOTKI ZA IZVAJANJE PROGRAMA1. Področja ukrepovZa doseganje ciljev iz člena 3 in izvajanje ukrepov Skupnosti iz člena 4 se lahko v nadnacionalnem okviru izvajajo naslednji ukrepi:Področje 1:Analiza značilnosti, procesov, vzrokov in trendov socialne izključenostiZa boljše razumevanje pojava socialne izključenosti se lahko podprejo naslednji ukrepi:1.1 študije in sestanki o razvoju skupnih metodologij za merjenje in razumevanje socialne izključenosti in revščine, njunega obsega, značilnosti, procesov, vzrokov in trendov ter tehnična posvetovanja o kazalcih;1.2 zbiranje in razširjanje statistik o različnih vrstah socialne izključenosti v državah članicah in na ravni Skupnosti za učinkovito primerjanje takih podatkov. Ta ukrep bi moral podpirati sodelovanje med državnimi statističnimi uradi in Komisijo ter izboljšati vire statističnega sklicevanja na ravni Skupnosti in njihov prispevek k analizi socialne izključenosti in revščine;1.3 spodbujanje inovativnih pristopov, razvoj tematskih študij, da bi pripomogli k razumevanju socialne izključenosti, da bi se lotili skupnih vprašanj v povezavi z razvojem politike v državah članicah, vključno z vprašanji, ki nastajajo v zvezi z družbo, temelječo na znanju.Pomembno je upoštevati izkušnje oseb, ki se spopadajo s socialno izključenostjo in revščino, ter uporabiti vse ustrezne vire informacij o socialni izključenosti in revščini, vključno s tistimi iz nevladnih organizacij.Pri analizi socialne izključenosti in revščine bo posebna pozornost namenjena njuni večplastnosti in različnim položajem teh socialnih skupin, vključno z revščino otrok, ter območjem, ki so izpostavljena tveganju socialne izključenosti.Področje 2:Politično sodelovanje ter izmenjava informacij in najboljših praksDa bi spodbujali sodelovanje politik in vzajemno učenje v okviru nacionalnih načrtov ukrepov, se lahko podpirajo naslednje nadnacionalne dejavnosti:2.1 nadnacionalne izmenjave informacij in dobrih praks ter spodbujanje pregledov strokovnjaka s sestanki/delavnicami/seminarji o primerjavah ali o politikah in praksah ter druge oblike izmenjave informacij, kakršne so skupen razvoj strategij in skupno širjenje informacij, obiski na terenu in izmenjave osebja itd., ki se organizirajo na pobudo katere koli države članice in/ali drugih ključnih udeležencev ob dejavnem vključevanju držav članic ali evropskih organizacij. To področje prav tako podpira nadnacionalne izmenjave informacij med državnimi opazovalci ali podobnimi priznanimi organi;2.2 delo strokovnjakov in tehnične študije v povezavi z razvojem kazalcev in primerjav, vključno v zvezi z družbo, ki temelji na znanju;2.3 letno poročilo o socialni izključenosti, ki bi predstavilo stanje v zvezi z izvedenimi ukrepi, zlasti z nacionalnimi načrti ukrepov, v glavnih politikah in na področjih, povezanih z bojem proti revščini in socialni izključenosti.Ob upoštevanju, da je socialna izključenost večrazsežnostni pojav, je treba posebno pozornost nameniti ustreznemu razvoju politik o socialni zaščiti, zaposlovanju, izobraževanju in usposabljanju, zdravju in stanovanjski politiki.Področje 3:Sodelovanje različnih udeležencev in podpora vzpostavljanju mreže na evropski ravniZa spodbujanje dialoga z vsemi zadevnimi udeleženci se lahko podpirajo naslednji ukrepi:3.1 temeljno financiranje za ključne evropske mreže, ki so vključene v boj proti revščini in socialni izključenosti; za temeljno financiranje velja zgornja meja 90 % izdatkov, ki izpolnjujejo pogoje za podporo. Ta prag se lahko doseže samo v izjemnih okoliščinah;3.2 vsakoletna konferenca Evropske unije z okroglo mizo o socialni izključenosti. Konferenca bi se organizirala v tesnem sodelovanju s Predsedstvom Sveta Evropske unije in se pripravila v posvetu z vsemi zadevnimi akterji, med drugim s socialnimi partnerji, predstavniki nevladnih organizacij z izkušnjami na tem področju in predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta, Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij.2. Dostop do programaV skladu s pogoji in dogovori za izvajanje, navedenimi v tej Prilogi, je dostop do tega programa odprt za vse javne in/ali zasebne institucije, akterje in ustanove, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti, zlasti:(a) države članice;(b) lokalne in regionalne organe;(c) organe, ki so odgovorni za boj proti socialni izključenosti;(d) socialne partnerje;(e) organe, ki zagotavljajo socialne storitve;(f) nevladne organizacije;(g) univerze in raziskovalne inštitute;(h) državne statistične urade;(i) javna občila.3. Splošni premislekiProgram upošteva rezultate pripravljalnih ukrepov in dejavnosti na podlagi drugih pomembnih politik, instrumentov in ukrepov Skupnosti.Pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in oceni dejavnosti v skladu s programom se upoštevajo izkušnje ljudi, ki so prizadeti zaradi revščine in socialne izključenosti, ter socialnih partnerjev, nevladnih organizacij in drugih organov, ki so vključeni v boj proti socialni izključenosti in revščini. V vseh svojih dejavnostih bo program spoštoval vključevanje načela enakosti spolov.4. Metoda predložitve vlog za dodelitev podporePodročje 1: | Ukrepi, ki jih zajema to področje, se bodo v glavnem izvajali prek javnih razpisov. Za sodelovanju z državnimi statističnimi uradi se bodo uporabljali postopki Eurostata. |Področje 2: | Ukrepi, ki jih vsebuje področje 2.1, se bodo najprej izvajali kot odgovor na vsakoletno zbiranje predlogov (nekatere politične sestanke/seminarje lahko organizira neposredno Komisija). Predlogi bodo morali vključevati organe, akterje in ustanove iz najmanj treh držav članic, ki jih lahko Komisiji predložijo države članice in/ali drugi ključni akterji z aktivno vključitvijo držav članic, ali evropske organizacije. Področji 2.2 in 2.3 zahtevata posebne javne razpise. |Področje 3: | V skladu s področjem 3.1 se lahko zagotavlja podpora evropskim mrežam, izpolnjujočim merila, ki jih je Komisija uvedla v skladu s postopkom, navedenim v členu 8(2). Področju 3.2 se lahko zagotovi podpora kot odgovor na zahteve držav članic za subvencije. |5. Izvajanje dejavnostiDejavnosti, ki se bodo opravljale, se lahko financirajo iz pogodb o delu, ki temeljijo na javnih razpisih, ali iz subvencij za skupno financiranje z drugimi viri. V zadnjem primeru raven finančne pomoči Komisije praviloma ne sme preseči 80 % izdatkov, ki jih je dejansko imel prejemnik.Pri izvajanju programa Komisija lahko zahteva dodatna sredstva, vključno s pomočjo strokovnjakov. O teh zadevah se Komisija odloči v okviru stalnega ocenjevanja dodeljevanja sredstev.Pri izvajanju programa lahko Komisija uporabi tehnično in/ali upravno pomoč (opredelitev, priprave, vodenje, nadzorovanje, revizija in kontrola) zaradi skupnega interesa Komisije in prejemnikov.Komisija lahko opravlja tudi dejavnosti informiranja, javnega obveščanja in širjenja. Opravlja lahko tudi ocenjevalne študije in organizira seminarje, delavnice in druga srečanja strokovnjakov.Pri opravljanju dejavnosti se bodo v celoti spoštovala načela varstva podatkov.--------------------------------------------------


title: Sklep št. 1926/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013)   (Besedilo velja za EGP)

text:
               30.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 404/39

      SKLEP št. 1926/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 18. decembra 2006
   o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 153 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupnost lahko z ukrepi na področju varstva potrošnikov prispeva k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov.

               (2)

               Zato je primerno, da se uvede program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike, ki bo nadomestil Sklep št. 20/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (4). Ta sklep bi bilo zato treba razveljaviti.

               (3)

               Vključevanje interesov potrošnikov v vse politike Skupnosti v skladu s členom 153 Pogodbe bi bilo treba obravnavati kot prednostno nalogo skupaj s cilji potrošniške politike iz tega programa. Usklajevanje z drugimi politikami in programi Skupnosti je ključni del pri zagotavljanju, da se interesi potrošnikov v celoti upoštevajo pri drugih politikah. Da bi spodbudili sinergije in se izognili podvajanju, bi morali drugi skladi in programi Skupnosti omogočiti finančno podporo za vključevanje interesov potrošnikov na ustreznih področjih.

               (4)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5).

               (5)

               V splošnem evropskem interesu je, da so vidiki zdravja ter varnosti storitev in neprehrambenih proizvodov ter ekonomski in pravni interesi državljanov kakor tudi interesi potrošnikov pri razvijanju standardov za proizvode in storitve zastopani na ravni Skupnosti. Glede na posebno naravo zadevnih organizacij pri obnovitvi podpore Skupnosti za delovanje takšnih organizacij ne bi smelo veljati načelo postopnega zmanjševanja obsega pomoči Skupnosti.

               (6)

               Primerno je, da se omogoči prehod med tem programom in programom, ki ga nadomešča, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov in ocene uspešnosti predhodnega programa in področij, ki jim je treba nameniti več pozornosti. Od 1. januarja 2014 bi morala sredstva za tehnično in administrativno pomoč pokrivati, če bo to potrebno, izdatke povezane z upravljanjem ukrepov, ki še ne bodo končani do konca leta 2013.

               (7)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

               (8)

               Pri izvajanju zadevnega programa bi bilo treba upoštevati dejstvo, da notranji trg ne bo pravilno deloval, če so potrošniki v nekaterih državah članicah slabše zaščiteni kot v drugih. Zato bi se moral program osredotočiti zlasti na varstvo in ozaveščenost potrošnikov v državah članicah, ki so pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, da bi zagotovili enake pogoje za vse države članice.

               (9)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „Sporazum EGP“) opredeljuje sodelovanje na področju varstva potrošnikov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „države EFTA/EGP“), na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da bi moralo biti sodelovanje v programu dostopno drugim državam, zlasti sosedskim državam Evropske unije in državam, ki so zaprosile za članstvo, državam kandidatkam ali državam pristopnicam k članstvu v Evropski uniji.

               (10)

               V okviru izvajanja programa bi bilo treba spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki pri njem niso udeležene, in upoštevati vse zadevne sporazume med temi državami in Skupnostjo.

               (11)

               Pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v skladu s programom, bi bilo treba redno spremljati in ocenjevati, kar lahko izvajajo tudi neodvisni zunanji ocenjevalci. Za ocenjevanje potrošniške politike bi bilo treba oblikovati čimbolj merljive cilje in razviti kazalnike.

               (12)

               Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi čezmejne narave zadevnih vprašanj ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi večjega potenciala ukrepov Skupnosti za učinkovito in dejansko varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev —

         SKLENILA:
   Člen 1
   Uvedba programa
   Uvede se program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike za obdobje od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2013, v nadaljnjem besedilu „program“.
   Člen 2
   Namen in cilji
   1.   Cilj programa je dopolnjevanje, podpiranje in spremljanje politik držav članic ter prispevanje k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov kakor tudi spodbujanje njihovih pravic do obveščenosti, do izobraževanja ter do samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov.
   2.   Cilj iz odstavka 1 se skuša doseči s pomočjo naslednjih ciljev:

               (a)

               zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem strokovnih podlag, izboljšanjem posvetovanja s potrošniki in izboljšanjem zastopanja interesov potrošnikov;

               (b)

               zagotoviti učinkovito uporabo predpisov o varstvu potrošnikov, zlasti s sodelovanjem pri izvrševanju zakonodaje, obveščanju, izobraževanju in pravnem varstvu.

         V skladu s prednostnimi nalogami iz letnega delovnega načrta iz člena 7(2)(a) se ti cilji dosežejo s pomočjo kombinacije ukrepov in instrumentov s seznama iz Priloge I.
   Člen 3
   Financiranje
   1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2013 so 156 800 000 EUR.
   2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
   Člen 4
   Finančni prispevki
   1.   Finančni prispevki Skupnosti ne presegajo naslednjih ravni:

               (a)

               50 % stroškov za ukrepe, ki jih skupaj financirajo Skupnost in ena ali več držav članic, ali pa Skupnost in pristojni organi tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, razen v primerih ukrepov izredne koristnosti, kjer prispevek Skupnosti za njihove stroške ne sme presegati 70 %;

               (b)

               85 % stroškov za ukrepe, namenjene razvijanju integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov;

               (c)

               50 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij,

               (d)

               95 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za proizvode in storitve na ravni Skupnosti.

         2.   Finančni prispevki Skupnosti so lahko v obliki:

               (a)

               štipendij za mobilnost posameznih učiteljev ali študentov v okviru integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov. Upravljanje s temi štipendijami se lahko zaupa nacionalnim agencijam Erasmus programa za vseživljenjsko učenje;

               (b)

               potnih stroškov in dnevnic za izmenjavo uradnikov, pristojnih za izvrševanje zakonodaje.

         3.   Merila za presojo, ali ukrepi predstavljajo izredno koristnost iz člena 1(a), se vnaprej določijo v letnem delovnem načrtu. Ukrepe izredne koristnosti koristijo zlasti potrošniki iz držav članic, ki so k Evropski Uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu.
   4.   Obnova finančnih prispevkov iz odstavkov 1(c) in 1(d) je izvzeta iz načela postopnega zmanjševanja.
   5.   Za namene odstavkov 1 in 2 se lahko finančni prispevki Skupnosti dodelijo tudi kot pavšalni zneski ali pavšalno financiranje, če to ustreza naravi zadevnih ukrepov, kakor so opredeljeni v letnem delovnem načrtu. V primeru pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja se ne uporabljajo odstotne omejitve iz odstavka 1, čeprav se sofinanciranje še vedno zahteva.
   Člen 5
   Upravičenci
   Razredi upravičencev, ki so upravičeni do finančnih prispevkov iz člena 4, so določeni v Prilogi II.
   Člen 6
   Administrativna in tehnična pomoč
   1.   Dodeljena finančna sredstva za ta program lahko vključujejo tudi stroške za dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so nujne za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, predvsem za študije, sestanke, ukrepe informiranja in objav, stroške, povezane z mrežami IT za izmenjavo informacij, in vse ostale stroške administrativne in tehnične pomoči, s katerimi se sooči Komisija pri upravljanju programa.
   2.   Dodeljena finančna sredstva za ta program lahko pokrivajo tudi izdatke za tehnično in administrativno pomoč, potrebne za zagotavljanje prehoda med tem programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom št. 20/2004/ES. Da bi omogočili upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2013, se po potrebi lahko za pokritje teh izdatkov zagotovijo ustrezna sredstva v proračunu po letu 2013.
   Člen 7
   Izvajanje
   1.   Za izvajanje programa je odgovorna Komisija.
   Ukrepi za uresničevanje namenov in ciljev iz člena 2 uporabljajo vse ustrezne in razpoložljive metode izvajanja, ki predvsem vključujejo neposredno ali posredno izvajanje s strani Komisije na centralizirani osnovi.
   2.   Postopek iz člena 10(2) se uporablja za sprejetje:

               (a)

               letnega delovnega načrta za izvajanje programa, ki določa:

                           —

                           prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev;

                           —

                           merila za izbiro in dodelitev ter merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti;

                           —

                           podatek o pavšalnih zneskih in pavšalnem financiranju, in

                           —

                           načrtovani časovni razpored javnih razpisov, skupnih ukrepov in razpisov za zbiranje predlogov.

               (b)

               način izvajanja ukrepov iz člena 4(1)(a), vključno z merili za izbiro in dodelitev.

         3.   Komisija obvesti odbor iz člena 10 o ukrepih, sprejetih za izvajanje programa.
   Člen 8
   Sodelovanje tretjih držav
   Pri programu lahko sodelujejo:

               (a)

               države EFTA/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma o EGP;

               (b)

               tretje države, zlasti države za katere se uporablja Evropska sosedska politika, države, ki so zaprosile za članstvo, države kandidatke ali države pristopnice k članstvu v Evropski uniji in države Zahodnega Balkana, ki so vključene v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki vzpostavljajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti.

         Člen 9
   Spremljanje, ocenjevanje in razširjanje rezultatov
   1.   Komisija ob tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja izvajanje ukrepov programa glede na njegove cilje. Komisija o tem poroča odboru iz člena 10 in obvešča Evropski parlament ter Svet.
   2.   Države članice na zahtevo Komisije njej predložijo podatke o izvajanju in učinkih programa.
   3.   Komisija zagotovi, da se program oceni tri leta po njegovem začetku in po njegovem zaključku. Komisija rezultate tega ocenjevanja skupaj s svojimi pripombami posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
   Komisija da na razpolago javnosti rezultate ukrepov, izvedenih v skladu s tem sklepom.
   Člen 10
   Postopek v odboru
   1.   Komisiji pomaga odbor.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 11
   Razveljavitev
   Sklep št. 20/2004/ES se razveljavi.
   Člen 12
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2006.

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednik

         J.-E. ENESTAM

      (1)  UL C 88, 11.4.2006, str. 1.

      (2)  UL C 192, 16.8.2006, str. 8.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 14. novembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (4)  UL L 5, 9.1.2004, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

      (5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      PRILOGA I
      UKREPI IN INSTRUMENTI IZ ČLENA 2
      Cilj I
      Zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem podatkovnih baz, z izboljšanjem posvetovanja s potrošniki in zastopanja interesov potrošnikov.
      Ukrep 1
      Zbiranje, izmenjava in analiza podatkov in informacij, ki omogočajo oblikovanje strokovnih podlag za razvoj potrošniške politike in za vključevanje potrošniških interesov v druge politike Skupnosti, ki vključuje:

                  1.1.

                  Spremljanje in ocenjevanje razvoja trga, ki vpliva na ekonomske in druge interese potrošnikov, vključno s študijami, raziskavami cen, raziskavami sprememb v strukturi trgov, mnenjskimi raziskavami potrošnikov in podjetij, zbiranjem in analizami pritožb potrošnikov in podatkov o čezmejni trgovini med podjetji in potrošniki in o čezmejnih trgih.

                  1.2.

                  Razvoj in vzdrževanje podatkovnih baz.

                  1.3.

                  Zbiranje in analiza statističnih in drugih relevantnih podatkov; njihov statistični del se po potrebi izdela z uporabo statističnega programa Skupnosti.

            Ukrep 2
      Zbiranje, izmenjava, analiza podatkov in informacij ter razvijanje orodij za ocenjevanje, ki omogočajo izdelavo strokovnih podlag o varnosti potrošniških proizvodov in storitev, vključno z izpostavljenostjo potrošnikov kemikalijam, ki se sproščajo iz proizvodov, tveganjih in poškodbah povezanih z določenimi potrošniškimi proizvodi in storitvami ter tehnično analizo opozorilnih obvestil.
      Ukrep 3
      Podpiranje znanstvenega mnenja in ocen tveganja, vključno z nalogami neodvisnih znanstvenih odborov, ustanovljenih s Sklepom Komisije 2004/210/ES z dne 3. marca 2005 o ustanovitvi znanstvenih odborov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja (1).
      Ukrep 4
      Priprava zakonodajnih in drugih regulativnih pobud in pospeševanje soregulativnih in samoregulativnih pobud, ki vključuje:

                  4.1.

                  Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z regulativno ureditvijo in njenim vplivom.

                  4.2.

                  Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oblikovanjem politike o varnosti proizvodov in storitev ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov.

                  4.3.

                  Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oceno potrebe po varnostnih standardih in izdelavi mandatov za standardizacijo proizvodov in storitev.

                  4.4.

                  Seminarje, konference, delavnice ter srečanja predstavnikov zainteresiranih strani in strokovnjakov.

            Ukrep 5
      Finančni prispevki za delovanje evropskih potrošniških organizacij.
      Ukrep 6
      Finančni prispevki za delovanje evropskih potrošniških organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za proizvode in storitve na ravni Skupnosti.
      Ukrep 7
      Krepitev zmogljivosti regionalnih, nacionalnih in evropskih potrošniških organizacij, predvsem z usposabljanjem ter izmenjavo najboljših praks in znanj med zaposlenimi, še zlasti v potrošniških organizacijah v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali po tem datumu.
      Cilj II
      Zagotoviti učinkovito uporabo predpisov s področja varstva potrošnikov, zlasti s sodelovanjem na področjih izvrševanja zakonodaje, obveščanja, izobraževanja in pravnega varstva.
      Ukrep 8
      Ukrepi za učinkovitejšo uporabo zakonodaje Skupnosti s področja varstva potrošnikov, predvsem Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (2) in Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (3), ki vključujejo:

                  8.1.

                  Ukrepe za boljše usklajevanje spremljanja in izvrševanja ter boljše sodelovanje med pristojnimi organi, vključno z razvijanjem in vzdrževanjem orodij IT (npr. podatkovnih baz, informacijskih in komunikacijskih sistemov) ter organizacijo seminarjev, konferenc, delavnic in srečanj zainteresiranih strani ter strokovnjakov za izvrševanje zakonodaje, izmenjavo in usposabljanjem uradnikov, pristojnih za izvrševanje, pa tudi članov sodstva.

                  8.2.

                  Spremljanje in ocenjevanje varnosti neprehrambenih proizvodov in storitev, vključno z okrepitvijo in razširitvijo obsega in delovanja sistema hitrega obveščanja RAPEX, ob upoštevanju razvoja na področju izmenjave podatkov pri nadzoru trga ter nadaljnjega razvoja mreže za varnost potrošniških proizvodov, kot je to določeno v Direktivi 2001/95/ES.

                  8.3.

                  Skupne ukrepe spremljanja in izvrševanja zakonodaje ter druge ukrepe v okviru upravnega sodelovanja na in sodelovanja pri izvrševanju zakonodaje.

                  8.4.

                  Ukrepe za upravno sodelovanje in sodelovanje pri izvrševanju zakonodaje s tretjimi državami, ki niso udeležene v programu.

            Ukrep 9
      Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, za spremljanje in ocenjevanje prenosa, izvajanja in izvrševanja zakonodaje o varstvu potrošnikov s strani držav članic, predvsem Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) in Uredbe (ES) št. 2006/2004. To vključuje tudi razvijanje in vzdrževanje javno dostopnih in uporabniku prijaznih podatkovnih baz, ki se nanašajo na izvajanje zakonodaje Skupnosti o varstvu potrošnikov.
      Ukrep 10
      Ukrepi na področju obveščanja, svetovanja in pravnega varstva, med njimi tudi:

                  10.1.

                  Spremljanje delovanja sistemov za alternativno reševanje sporov in ocenitev njihovih učinkov.

                  10.2.

                  Finančni prispevki za skupne ukrepe z javnimi ali neprofitnimi telesi, ki tvorijo mrežo Skupnosti, ki zagotavljajo informacije in pomoč potrošnikom, da bi jim pomagali pri uveljavljanju njihovih pravic in dostopu do primernega reševanja sporov (Mreža Evropskih potrošniških centrov).

                  10.3.

                  Ukrepi za izboljšanje komunikacije z državljani EU na področju varstva potrošnikov, zlasti v državah članicah, ki so k Evropski unije pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, kar vključuje tudi publikacije o vprašanjih, ki zadevajo potrošniško politiko, zagotavljanje informacij na spletu in kampanje obveščanja o ukrepih na področju varstva in pravic potrošnikov.

            Ukrep 11
      Ukrepi na področju izobraževanja potrošnikov, tudi:

                  11.1.

                  Posebni ukrepi, usmerjeni na mlade potrošnike, starejše potrošnike in ranljive skupine potrošnikov, ki so bistveno manj sposobni varovati svoje interese, in razvijanje interaktivnih orodij za izobraževanje potrošnikov.

                  11.2.

                  Finančni prispevki za razvoj integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov, vključno s programom štipendij, ki omogoča študij v drugi državi, ki traja največ šest mesecev.

         (1)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

         (2)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

         (3)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/29/ES (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

         (4)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

      PRILOGA II
      UPRAVIČENCI DO FINANČNIH PRISPEVKOV IZ ČLENA 4

                  1.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(a) se lahko dodelijo javnemu telesu ali neprofitnemu telesu, ki ga na podlagi preglednega postopka imenuje ali država članica ali zadevni pristojni organ in ga potrdi Komisija.

                  2.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(b) se lahko dodelijo visokošolskim izobraževalnim zavodom držav članic ali tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, kakor je opredeljeno v členu 2 Sklepa št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004-2008) (1).

                  3.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(a) se lahko dodelijo študentom in učiteljem, udeleženim v integriranih evropskih magistrskih študijih na področju varstva potrošnikov, ki so v skladu s členom 4(1)(b) upravičeni do sofinanciranja.

                  4.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(b) se lahko dodelijo uradnikom, pristojnim za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov iz Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2001/95/ES.

                  5.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(c) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:

                              (a)

                              so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov v Skupnosti;

                              (b)

                              so pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti v vsaj polovici držav članic, ki so zastopane prek nacionalnih potrošniških organizacij, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na regionalni ali nacionalni ravni; in

                              (c)

                              so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja.

                  6.

                  Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(d) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:

                              (a)

                              so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so zastopanje interesov potrošnikov v procesu standardizacije na ravni Skupnosti;

                              (b)

                              so v najmanj dveh tretjinah držav članic pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti:

                                          —

                                          prek teles, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo nacionalne potrošniške organizacije v državah članicah, ali

                                          —

                                          če teles iz prve alinee ni, prek nacionalnih potrošniških organizacij v državah članicah, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na nacionalni ravni;

                              (c)

                              so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja.

         (1)  UL L 345, 31.12.2003, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 4. marca 1996 o opozorilnem in nujnem postopku za porazdelitev bremen glede začasnega sprejema in bivanja razseljenih oseb

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0198

Uradni list L 063 , 13/03/1996 str. 0010 - 0011

		Sklep Svetaz dne 4. marca 1996o opozorilnem in nujnem postopku za porazdelitev bremen glede začasnega sprejema in bivanja razseljenih oseb(96/198/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena K.3(2)(a) Pogodbe,ob upoštevanju Resolucije Sveta z 25. septembra 1995 o porazdelitvi bremen glede začasnega sprejema in bivanja razseljenih oseb [1],ker se mora zgoraj navedena resolucija dopolniti, če naj se z njo opredeljena načela učinkovito uporabljajo ob nastopu kriznih razmer, ki zahtevajo takojšnje ukrepe;ker je v ta namen treba uvesti opozorilni in nujni postopek,SKLENIL:1. Začetek postopkaNa pobudo predsedstva, države članice ali Komisije se lahko skliče nujen sestanek Usklajevalnega odbora iz člena K.4, katerega članom svetujejo odgovorni v državah članicah za zadeve azila in priseljevanja, da se ugotovi, ali obstajajo razmere, ki zahtevajo skupne ukrepe Evropske unije za začasni sprejem in bivanje razseljenih oseb.Če so tovrstni ukrepi predvideni, morajo biti izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2 Resolucije Sveta z dne 25. septembra 1995.Redno in v vsakem primeru pred sestankom predsedstvo v sodelovanju s Komisijo glede na mnenje Visokega komisarja Združenih narodov za begunce in ob podpori Generalnega sekretariata Sveta pripravi poročilo o razmerah. Navedeno poročilo se pošlje državam članicam.2. Dnevni red sestankaDnevni red sestanka lahko zajema zlasti naslednje:- preučitev razmer in oceno obsega premika prebivalstva,- presojo primernosti nujne intervencije na ravni Evropske unije,- preučitev drugih možnosti, vključno z lokalnimi ukrepi,- sestavo urnika in postopnega načrta za zahteve v zvezi s predvidenim sprejemom,- navedbo s strani vsake države članice o številu oseb, ki bodo sprejete in kdaj bodo sprejete, skladno z odstavkom 4 resolucije Sveta z dne 25. septembra 1995,- usklajevanje z ukrepi Komisije na področju človekoljubne pomoči,- izmenjavo informacij z Visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in usklajevanje načrta sprejema,- usklajevanje s tretjimi državami.3. Odločitev o porazdelitvi bremenaGlede na rezultate postopkov sestanka zgoraj navedenega Usklajevalnega odbora se pripravi predlog za predložitev Svetu v odobritev.Če se v skladu z odstavkom 3 Resolucije Sveta z dne 25. septembra 1995 presodi, da je to potrebno, in če je potekel mesec, ne da bi Usklajevalni odbor dosegel soglasje, se lahko uporabijo določbe, določene s poslovnikom Sveta za nujne primere.4. Spremljanje položajaPodrobno ureditev za sprejem razseljenih oseb določi posamezna država članica.V času krize lahko zgoraj navedeni Usklajevalni odbor pogosto zaseda v časovnih presledkih, ki jih določi odbor sam in na podlagi odstavka 2 tega sklepa.V Bruslju, 4. marca 1996Za SvetPredsednikP. Baratta[1] UL C 262, 7.10.1995, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2012/465/EU: Sklep Komisije z dne 2. avgusta 2012 o prilagoditvi korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo od 1. avgusta 2010 , 1. septembra 2010 , 1. oktobra 2010 , 1. novembra 2010 , 1. decembra 2010 , 1. januarja 2011 , 1. februarja 2011 , 1. marca 2011 , 1. aprila 2011 , 1. maja 2011 in 1. junija 2011 za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretji državi

text:
               8.8.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 211/7

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 2. avgusta 2012
   o prilagoditvi korekcijskih koeficientov, ki se uporabljajo od 1. avgusta 2010, 1. septembra 2010, 1. oktobra 2010, 1. novembra 2010, 1. decembra 2010, 1. januarja 2011, 1. februarja 2011, 1. marca 2011, 1. aprila 2011, 1. maja 2011 in 1. junija 2011 za osebne prejemke uradnikov, začasnih uslužbencev in pogodbenih uslužbencev Evropske unije, ki delajo v tretji državi
   (2012/465/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 336 Pogodbe,
   ob upoštevanju kadrovskih predpisov Evropske unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), ter zlasti drugega odstavka člena 13 Priloge X h kadrovskim predpisom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo Sveta (EU) št. 964/2011 (2) so bili na podlagi prvega odstavka člena 13 Priloge X h kadrovskim predpisom določeni korekcijski koeficienti, ki se od 1. julija 2010 uporabljajo za osebne prejemke, ki se v valuti države zaposlitve izplačajo uradnikom, začasnim uslužbencem in pogodbenim uslužbencem Evropske unije, ki delajo v tretji državi.

               (2)

               V skladu z drugim odstavkom člena 13 Priloge X h kadrovskim predpisom bi bilo treba s 1. avgustom, 1. septembrom, 1. oktobrom, 1. novembrom in 1. decembrom 2010 ter 1. januarjem, 1. februarjem, 1. marcem, 1. aprilom, 1. majem in 1. junijem 2011 prilagoditi nekatere od teh korekcijskih koeficientov, ker se je po statističnih podatkih, ki so na voljo Komisiji, razlika med življenjskimi stroški, izmerjena na podlagi korekcijskega koeficienta in ustreznega menjalnega tečaja, v nekaterih tretjih državah povečala za več kot 5 % od zadnje določitve ali prilagoditve korekcijskih koeficientov –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Korekcijski koeficienti za osebne prejemke, ki se uradnikom, pogodbenim uslužbencem in začasnim uslužbencem Evropske unije, ki delajo v tretji državi, izplačujejo v valuti države zaposlitve, se prilagodijo za nekatere države, ki so navedene v Prilogi. Ta vsebuje 11 mesečnih razpredelnic, v katerih so navedene zadevne države in datumi začetka zaporedne uporabe za vsako od njih.
   Menjalni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh osebnih prejemkov, so določeni v skladu z izvedbenimi določbami finančne uredbe in ustrezajo različnim datumom iz prvega odstavka.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati prvi dan meseca, ki sledi mesecu objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 2. avgusta 2012

            Za Komisijo V imenu predsednika

         Catherine ASHTON

            Podpredsednica

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

      (2)  UL L 253, 29.9.2011, str. 1.

      PRILOGA

         AVGUST 2010

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – avgust 2010

                  Menjalni tečaj – avgust 2010 (1)

                  Korekcijski koeficienti – avgust 2010 (2)

                  Egipt

                  4,398

                  7,40935

                  59,4

                  Eritreja

                  18,83

                  19,7388

                  95,4

         SEPTEMBER 2010

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – september 2010

                  Menjalni tečaj – september 2010 (3)

                  Korekcijski koeficienti – september 2010 (4)

                  Eritreja

                  19,78

                  19,4388

                  101,8

                  Sudan

                  2,827

                  3,15356

                  89,6

                  Venezuela

                  4,516

                  5,45421

                  82,8

                  Zambija

                  5 270

                  6 297,45

                  83,7

         OKTOBER 2010

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – oktober 2010

                  Menjalni tečaj – oktober 2010 (5)

                  Korekcijski koeficienti – oktober 2010 (6)

                  Egipt

                  4,701

                  7,60410

                  61,8

                  Etiopija

                  16,15

                  22,2107

                  72,7

                  Haiti

                  50,97

                  55,0818

                  92,5

                  Paragvaj

                  3 677

                  6 399,74

                  57,5

                  Surinam

                  2,305

                  3,75000

                  61,5

                  Vzhodni Timor

                  1,274

                  1,36110

                  93,6

         NOVEMBER 2010

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – november 2010

                  Menjalni tečaj – november 2010 (7)

                  Korekcijski koeficienti – november 2010 (8)

                  Eritreja

                  21,80

                  21,4143

                  101,8

                  Gana

                  1,359

                  2,00225

                  67,9

                  Gvineja (Conakry)

                  5 200

                  8 493,73

                  61,2

                  Venezuela

                  4,745

                  5,95110

                  79,7

                  Zambija

                  5 547

                  6 444,62

                  86,1

         DECEMBER 2010

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – december 2010

                  Menjalni tečaj – december 2010 (9)

                  Korekcijski koeficienti – december 2010 (10)

                  Angola

                  144,4

                  127,091

                  113,6

                  Egipt

                  5,034

                  7,75680

                  64,9

                  Nepal

                  79,72

                  98,9700

                  80,5

                  Sierra Leone

                  5 458

                  5 730,45

                  95,2

                  Sudan

                  3,010

                  3,33921

                  90,1

         JANUAR 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – januar 2011

                  Menjalni tečaj – januar 2011 (11)

                  Korekcijski koeficienti – januar 2011 (12)

                  Eritreja

                  23,16

                  20,2338

                  114,5

                  Gana

                  1,427

                  1,87210

                  76,2

                  Pakistan

                  57,86

                  114,090

                  50,7

                  Sudan

                  3,186

                  3,48053

                  91,5

                  Zambija

                  5 852

                  6 178,44

                  94,7

         FEBRUAR 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – februar 2011

                  Menjalni tečaj – februar 2011 (13)

                  Korekcijski koeficienti – februar 2011 (14)

                  Armenija

                  397,0

                  497,460

                  79,8

                  Etiopija

                  17,59

                  22,7406

                  77,4

                  Gana

                  1,564

                  1,99590

                  78,4

                  Gvineja (Conakry)

                  5 487

                  8 205,25

                  66,9

                  Kosovo

                  0,6410

                  1,00000

                  64,1

                  Malavi

                  179,1

                  205,194

                  87,3

                  Mozambik

                  31,72

                  43,9700

                  72,1

                  Uzbekistan

                  1 151

                  2 263,30

                  50,9

                  Srbija

                  74,80

                  104,558

                  71,5

                  Surinam

                  2,454

                  4,59285

                  53,4

                  Tadžikistan

                  4,004

                  6,03651

                  66,3

                  Venezuela

                  4,984

                  5,88797

                  84,6

         MAREC 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – marec 2011

                  Menjalni tečaj – marec 2011 (15)

                  Korekcijski koeficienti – marec 2011 (16)

                  Saudova Arabija

                  3,427

                  5,09730

                  67,2

                  Belorusija

                  2 793

                  4 099,94

                  68,1

                  Haiti

                  47,71

                  55,5912

                  85,8

                  Liberija

                  1,398 USD

                  1,37620 USD

                  101,6

                  Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

                  1,898 USD

                  1,37620 USD

                  137,9

                  Vzhodni Timor

                  1,361 USD

                  1,37620 USD

                  98,9

         APRIL 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – april 2011

                  Menjalni tečaj – april 2011 (17)

                  Korekcijski koeficienti – april 2011 (18)

                  Azerbajdžan

                  1,151

                  1,11762

                  103,0

                  Barbados

                  3,130

                  2,83209

                  110,5

                  Rusija

                  43,08

                  40,2462

                  107,0

                  Surinam

                  2,609

                  4,57925

                  57,0

                  Ukrajina

                  8,031

                  11,2355

                  71,5

                  Vietnam

                  14 537

                  29 444,6

                  49,4

         MAJ 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – maj 2011

                  Menjalni tečaj – maj 2011 (19)

                  Korekcijski koeficienti – maj 2011 (20)

                  Argentina

                  3,496

                  6,03921

                  57,9

                  Belorusija

                  2 955

                  4 444,18

                  66,5

                  Etiopija

                  18,75

                  24,6099

                  76,2

                  Kenija

                  87,48

                  122,669

                  71,3

         JUNIJ 2011

                  Kraj zaposlitve

                  Ekonomske paritete – junij 2011

                  Menjalni tečaj – junij 2011 (21)

                  Korekcijski koeficienti – junij 2011 (22)

                  Gana

                  1,664

                  2,14365

                  77,6

                  Gvineja (Conakry)

                  5 787

                  9 426,41

                  61,4

                  Laos

                  9 103

                  11 273,5

                  80,7

                  Nikaragva

                  17,64

                  31,8675

                  55,4

                  Uzbekistan

                  1 212

                  2 428,78

                  49,9

                  Srbija

                  78,61

                  97,3302

                  80,8

                  Sudan

                  3,359

                  4,00271

                  83,9

                  Tajska

                  34,07

                  43,2870

                  78,7

                  Venezuela

                  5,380

                  6,12932

                  87,8

                  Jemen

                  213,9

                  305,135

                  70,1

         (1)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (2)  Bruselj = 100.

         (3)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (4)  Bruselj = 100.

         (5)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (6)  Bruselj = 100.

         (7)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (8)  Bruselj = 100.

         (9)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (10)  Bruselj = 100.

         (11)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (12)  Bruselj = 100.

         (13)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (14)  Bruselj = 100.

         (15)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (16)  Bruselj = 100.

         (17)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (18)  Bruselj = 100.

         (19)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (20)  Bruselj = 100.

         (21)  1 EUR = x enot v nacionalni valuti (USD za Kubo, Salvador, Ekvador, Liberijo, Panamo, Demokratično republiko Kongo, Vzhodni Timor).

         (22)  Bruselj = 100.


title: 2012/367/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 19. junija 2012 o spremembi Sklepa ECB/2007/5 o določitvi pravil za oddajo naročil (ECB/2012/10)

text:
               10.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 178/14

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 19. junija 2012
   o spremembi Sklepa ECB/2007/5 o določitvi pravil za oddajo naročil
   (ECB/2012/10)
   (2012/367/EU)
   IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti člena 11.6 Statuta,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 19 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mejne vrednosti za javne razpisne postopke, določene v Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (2) so bile spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1251/2011 z dne 30. novembra 2011 o spremembi direktiv 2004/17/ES, 2004/18/ES in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njihovih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil (3).

               (2)

               Kljub temu, da za Evropsko centralno banko (ECB) Direktiva 2004/18/ES ne velja, ECB namerava uporabiti iste mejne vrednosti za svoje javne razpisne postopke.

               (3)

               Sklep ECB/2007/5 dne 3. julija 2007 o določitvi pravil za oddajo naročil (4) je zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   Člen 4(3) Sklepa ECB/2007/5 se nadomesti z naslednjim:

      „3.   Veljajo naslednji zneski mejnih vrednosti:

                  (a)

                  200 000 EUR za naročila blaga in storitev;

                  (b)

                  5 000 000 EUR za naročila gradenj.“

   Člen 2
   Veljavnost
   1.   Ta sklep začne veljati 1. septembra 2012.
   2.   Razpisni postopki, ki so se začeli pred uveljavitvijo tega sklepa, se zaključijo v skladu z določbami Sklepa ECB/2007/5, ki so veljale na dan začetka razpisnega postopka. Za potrebe te določbe se šteje, da se je razpisni postopek začel na dan, ko je bilo obvestilo o naročilu poslano Uradnemu listu Evropske unije oziroma, kadar se tako obvestilo ne zahteva, na dan, ko je ECB povabila enega ali več dobaviteljev, da predložijo ponudbo.

      V Frankfurtu na Majni, 19. junija 2012

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.

      (2)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

      (3)  UL L 319, 2.12.2011, str. 43.

      (4)  UL L 184, 14.7.2007, str. 34.