               23.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 434/156

         P7_TA(2012)0502
   Sprememba člena 123 Poslovnika o pisnih izjavah in člena 42 o zakonodajnih pobudah
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012 o spremembi členov 123 in 42 Poslovnika Evropskega parlamenta: pisne izjave in zakonodajne pobude (2011/2058(REG))
   (2015/C 434/20)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 11. novembra 2010,

               —

               ob upoštevanju študije svojega tematskega sektorja z naslovom „Pisne izjave v Evropskem parlamentu – Pregled postopka in učinka“ (PE 462.424),

               —

               ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0242/2012),

         Ob upoštevanju naslednjega:

               A.

               Parlament je z leti precej razširil svoja pooblastila in si zagotovil pomembna orodja, s katerimi lahko v postopkih odločanja v Evropski uniji izvaja svoj vpliv pri večini dejavnosti Unije;

               B.

               institucije, na katere je pisna izjava naslovljena, bi morale zagotoviti ustrezne ukrepe;

               C.

               pisne izjave koristno služijo za opozarjanje na zadeve, ki so pomembne za državljane Unije;

               D.

               pisne izjave se uporabljajo redno, vendar ne v velikem številu, samo majhen odstotek med njimi pa dobi zahtevano podporo večine poslancev Parlamenta;

               E.

               večina pisnih izjav po obdobju, ki ga določa Poslovnik, postane brezpredmetnih;

               F.

               večina sprejetih pisnih izjav je naslovljena na Komisijo, za katero velja, da je edina institucija, ki je odgovorila na opozorjene zadeve;

               G.

               ti odgovori se v večini primerov omejijo na to, da Komisija v njih ponovno opozori na dejavnosti, ki jih vodi, le v izjemnih primerih pa je vanje vključena specifična dejavnost, ki jo je spodbudila pisna izjava;

               H.

               glede na vse večje pravice Parlamenta in uvedbo evropske državljanske pobude se je pomen pisnih izjav spremenil, so pa še vedno lahko koristno sredstvo, ki poslancem omogoča, da pripomorejo k dvigu ozaveščenosti o vprašanjih, ki zadevajo javnost;

               I.

               pisne izjave imajo zelo omejen vpliv, tako glede načrtovanja kot tudi glede vpliva na sprejete odločitve v institucijah, in lahko zbujajo zavajajoč vtis o svoji učinkovitosti; če pa se pravilno uporabijo, so še vedno priljubljeno orodje za kampanje; za predloge, ki pozivajo k zakonodajnim ukrepom, bi bilo treba uporabiti člen 42(2), s čimer bi se poslancem dejansko dala možnost, da vplivajo na zakonodajo Unije in da predlog vključijo v delo parlamentarnih odborov;

               J.

               kakovost in tehtnost nekaterih pisnih izjav, še zlasti pa njihova usklajenost s pristojnostmi Unije, kot jih določa Naslov I Dela I Pogodbe o delovanju Evropske unije, včasih niso ravno navdušujoče; zato bi Parlament v naslednjem mandatu lahko analiziral vpliv novih določb Poslovnika o pisnih izjavah in proučil njihovo učinkovitost;

               1.

               se odloči spremeniti svoj poslovnik, kot sledi;

               2.

               meni, da bi morale institucije, na katere je naslovljena pisna izjava, obvestiti Parlament o nameravanih nadaljnjih ukrepih v treh mesecih po prejemu take izjave; poleg tega se namerava o tem načelu dogovoriti s Komisijo na naslednjih pogajanjih o reviziji okvirnega sporazuma o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo;

               3.

               opozarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

               4.

               pozdravlja sklep predsedstva, da omeji obsežno oglaševanje pisnih izjav in s tem omogoči nemoten dostop poslancev do sejne dvorane;

               5.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

      Sprememba 6

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 42 – odstavka 2 in 3

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

               2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije.

               2.   Vsak poslanec lahko na podlagi pravice do pobude Parlamenta v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije vloži predlog za akt Unije.
                     Predlog lahko skupaj vloži do deset poslancev. V predlogu se navede njegova pravna podlaga, lahko pa se mu priloži obrazložitev, dolga največ 150 besed.

               3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
                     ga pošlje v obravnavo pristojnemu
                   odboru. Pred takšnim posredovanjem odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo. Odbor sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
                     pripravljavca
                   predloga.

               3.   Predlog se vloži pri predsedniku, ki
                     preveri, ali so izpolnjene pravne zahteve
                  .
                     Predsednik lahko predlog posreduje
                   odboru
                     , pristojnemu za preverjanje pravne podlage, ki o tem izda mnenje
                  .
                     Če predsednik izjavi, da je predlog sprejemljiv, to oznani na plenarnem zasedanju in ga posreduje pristojnemu odboru.

               Pred takšnim posredovanjem
                     pristojnemu
                   odboru se predlog prevede v tiste uradne jezike, za katere predsednik odbora meni, da so potrebni za kratko obravnavo.

               Odbor
                     lahko predsedniku priporoči, naj se predlog da na voljo za podpis vsem poslancem pod pogoji in v rokih iz člena 123(1a), (2) in (5).

                     Kadar odbor sklene, da bo Parlamentu predložil predlog v skladu s postopkom iz člena 48, se
                   ime
                     avtorja
                   predloga navede v naslovu poročila.

                     Kadar predlog podpiše večina poslancev Parlamenta, se šteje, da je konferenca predsednikov odobrila poročilo o predlogu. Odbor pripravi poročilo v skladu s členom 48, potem ko pripravljavci predloga predstavijo svoj predlog odboru.

                     Kadar se za predlog ne zbirajo dodatni podpisi ali ga ne podpiše večina poslancev Parlamenta, pristojni odbor
                   sprejme sklep o nadaljnjem postopku v roku treh mesecev po posredovanju in po zaslišanju
                     pripravljavcev
                   predloga.

               Ime
                     pripravljavcev
                   predloga se navede v naslovu poročila.

      Sprememba 1

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 123 – odstavek 1

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

               1.
                     Do pet
                   poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
                     in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih. Vsako posamezno izjavo
                   odobri
                     predsednik.
                   Pisne izjave se
                     natisnejo
                   v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in
                     se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

               1.
                     Najmanj deset
                   poslancev
                     iz najmanj treh političnih skupin
                   lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo
                     izključno
                   v zvezi z zadevo, ki spada v okvir prisojnosti Evropske unije
                     . Vsebina pisne izjave

                     ne sme presegati oblike izjave
                  .
                     Zlasti ne sme pozivati k zakonodajnim ukrepom, vsebovati odločitev o zadevah, za katere so v tem poslovniku določeni posebni postopki in pristojnosti, ali obravnavati vprašanja, o katerem v Parlamentu poteka kak postopek.

                     1a.

                     Nadaljnji postopek se
                   odobri
                     z obrazloženo odločitvijo predsednika v skladu z odstavkom 1 in za vsak primer posebej.
                   Pisne izjave se
                     objavijo
                   v uradnih jezikih
                     na spletišču Parlamenta
                   in
                     se elektronsko
                   razdelijo
                     vsem poslancem.
                   Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v
                     elektronski
                   register. Ta je javen in
                     dostopen prek spletišča Parlamenta. Pisne izjave v fizični obliki s podpisi hrani tudi predsednik.

      Sprememba 2

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 123 – odstavek 2

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

               2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.

               2.   Vsak poslanec lahko podpiše izjavo, zabeleženo v registru.
                     Podpis se lahko umakne kadar koli pred pretekom treh mesecev od vpisa izjave v register. V primeru umika zadevni poslanec izjave ne sme ponovno podpisati.

      Sprememba 7

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 123 – odstavek 3

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

               3.   Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
                     in objavi imena
                   podpisnikov v zapisniku,
                     izjavo pa objavi kot sprejeto besedilo.

               3.   Kadar izjavo
                     po preteku treh mesecev od njenega vpisa v register
                   podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament
                     . Izjava se z imeni
                   podpisnikov
                     objavi
                   v zapisniku
                     in Parlamenta ne zavezuje
                  .

      Sprememba 4

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 123 – odstavek 4 a (novo)

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

                     4a.

                     Kadar institucije, na katere je naslovljena sprejeta izjava, v treh mesecih od prejema izjave ne obvestijo Parlamenta o načrtovanih nadaljnjih ukrepih, se zadeva na zahtevo enega od avtorjev izjave uvrsti na dnevni red naslednjega zasedanja pristojnega odbora.

      Sprememba 5

      Poslovnik Evropskega parlamenta

      Člen 123 – odstavek 5

                  Veljavno besedilo

                  Sprememba

               5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno.

               5.   Pisna izjava, ki je bila v registru več kot tri mesece in je ni podpisala najmanj polovica poslancev, se šteje za brezpredmetno
                     brez možnosti za podaljšanje trimesečnega obdobja
                  .


title: Sklep Sveta 2009/906/SZVP z dne 8. decembra 2009 o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)

text:
               9.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/22

      SKLEP SVETA 2009/906/SZVP
   z dne 8. decembra 2009
   o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28 in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 19. novembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/749/SZVP o policijski misiji Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH) (1). Ta skupni ukrep preneha veljati 31. decembra 2009.

               (2)

               Struktura poveljevanja in nadzora EUPM ne bi smela vplivati na pogodbene odgovornosti vodje EUPM v primerjavi s Komisijo glede izvrševanja proračuna EUPM.

               (3)

               Za EUPM bi bilo treba aktivirati stalno dežurstvo.

               (4)

               EUPM bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Misija
   1.   Policijska misija Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini (BiH), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2002/210/SZVP (2), se nadaljuje po 1. januarju 2010.
   2.   EUPM deluje v skladu s cilji misije, določenimi v členu 2, in opravlja ključne naloge, določene v členu 3.
   Člen 2
   Naloge misije
   V okviru širšega pristopa k zagotavljanju pravne države v BiH in v regiji EUPM sicer obdrži nekatere zmogljivosti na področju reforme policije in odgovornosti, vendar je zlasti usmerjena v podporo boja zadevnih organov pregona BiH proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter je predvsem osredotočena na organe pregona na državni ravni, izboljšanje medsebojne povezave med policijo in tožilstvom ter na regionalno in mednarodno sodelovanje.
   EUPM operativno svetuje posebnemu predstavniku Evropske unije (PPEU) in ga tako podpira pri njegovi vlogi. EUPM s svojim delom in preko svoje mreže v državi prispeva k celotnim prizadevanjem, da se zagotovi celovita obveščenost EU o dogajanjih v BiH.
   EUPM deluje skladno s splošnimi cilji iz Priloge 11 Splošnega okvirnega sporazuma za mir v Bosni in Hercegovini, njen cilj pa podpirajo instrumenti Evropske skupnosti.
   Člen 3
   Glavne naloge misije
   Da bi dosegli cilje misije, so glavne naloge EUPM naslednje:

               1.

               okrepiti operativno in skupno zmogljivost organov pregona v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji;

               2.

               s sistematskim pristopom zagotoviti pomoč in podporo pri načrtovanju in izvajanju preiskav v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji;

               3.

               pomagati pri razvoju kazensko-preiskovalnih zmogljivosti in jih spodbujati;

               4.

               izboljšati sodelovanje med policijo in tožilstvom;

               5.

               okrepiti sodelovanje med policijo in sistemom izvrševanja kazenskih sankcij;

               6.

               prispevati k zagotavljanju ustrezne ravni odgovornosti.

         Člen 4
   Struktura misije
   1.   Struktura EUPM je naslednja:

               (a)

               glavni sedež v Sarajevu z vodjem misije in osebjem, določenim v operativnem načrtu (OPLAN);

               (b)

               štirje regionalni uradi v Sarajevu, Banja Luki, Mostarju in Tuzli;

               (c)

               razvrstitev v sestave ustreznih organov pregona v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji na višji upravni ravni in po potrebi na drugih ključnih ravneh (državna agencija za preiskave in zaščito, obmejna policija, organ za neposredne obdavčitve, direktorat za policijsko usklajevanje, urad državnega tožilca)

         2.   Ti elementi se še podrobneje opredelijo v OPLAN. Svet potrdi koncept operacij (CONOPS) in OPLAN.
   Člen 5
   Poveljnik civilne operacije
   1.   Direktor civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC) je tudi poveljnik civilne operacije za EUPM.
   2.   Poveljnik civilne operacije, ki je pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom Političnega in varnostnega odbora (PVO) in splošno podrejen visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP), izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo EUPM na strateški ravni.
   3.   Poveljnik civilne operacije zagotavlja ustrezno in učinkovito izvajanje odločitev Sveta in odločitev PVO, vključno z dajanjem potrebnih strateških navodil vodji misije ter zagotavljanjem svetovanja in tehnične podpore vodji misije.
   4.   Vsi dodeljeni člani osebja ostajajo so še naprej pod polnim poveljstvom nacionalnih organov države članice, ki jih je dodelila, ali oziroma zadevne institucije EU. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor (OPCON) nad svojim osebjem, skupinami in enotami na poveljnika civilne operacije.
   5.   Poveljnik civilne operacije je v celoti odgovoren za zagotavljanje, da se skrbno ravnanje EU ustrezno izvaja.
   6.   Poveljnik civilne operacije in PPEU se po potrebi medsebojno posvetujeta.
   Člen 6
   Vodja misije
   1.   Vodja misije nosi odgovornost ter izvršuje poveljevanje in nadzor nad EUMP na območju operacije.
   2.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad osebjem, skupinami in enotami iz sodelujočih držav, kot jih dodeli poveljnik civilne operacije, odgovoren pa je tudi za upravljanje in logistiko, kar vključuje sredstva, vire in informacije, ki so dani na razpolago EUMP.
   3.   Vodja misije izdaja navodila celotnemu osebju EUPM za učinkovito izvajanje EUPM na območju operacije, pri čemer prevzame usklajevanje in vsakodnevno upravljanje misije ter sledi navodilom na strateški ravni poveljnika civilne operacije.
   4.   Vodja misije je odgovoren za izvrševanje proračuna EUPM. V ta namen vodja misije podpiše pogodbo z Komisijo.
   5.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem. Za dodeljeno osebje disciplinske ukrepe izvršuje pristojni nacionalni organ ali organ EU.
   6.   Vodja misije predstavlja EUPM na območju operacij in zagotavlja njeno ustrezno prepoznavnost.
   7.   Vodja misije se po potrebi usklajuje z drugimi akterji EU na terenu. Brez poseganja v strukturo poveljevanja vodja misije od PPEU prejema lokalne politične smernice.
   Člen 7
   Osebje EUPM
   1.   Število in pristojnosti osebja EUPM so v skladu z nalogami misije, določenimi v členu 2, ključnimi nalogami misije, določenimi v členu 3 in strukturo, določeno v členu 4.
   2.   EUPM sestavlja predvsem osebje, ki ga dodelijo države članice ali institucije EU. Vsaka država članica ali institucija EU krije stroške osebja, ki ga je dodelila, tudi stroške potovanja do kraja premestitve in nazaj, plače, zdravstveno zavarovanje ter nadomestila, z izjemo ustreznih dnevnic, ter nadomestila za težke razmere in tveganje.
   3.   EUPM lahko po potrebi pogodbeno zaposli tudi mednarodno civilno osebje in lokalno osebje, če potrebnih nalog ne more opraviti osebje, ki so ga dodelile države članice. Izjemoma se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar ni na voljo primernih vlog iz držav članic, po potrebi pogodbeno zaposlijo državljani sodelujočih tretjih držav.
   4.   Vse osebje spoštuje minimalne varnostne operativne standarde, specifične za misijo, ter varnostni načrt misije, ki podpira varnostno politiko EU na tem področju. Glede varovanja tajnih informacij EU, ki so jim zaupane pri opravljanju njihovih nalog, osebje spoštuje varnostna načela in minimalne standarde, določene v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: predpisi Sveta o varovanju tajnosti).
   Člen 8
   Status misije in osebja EUPM
   1.   Sprejmejo se potrebni ukrepi glede podaljšanja Sporazuma med EU in BiH z dne 4. oktobra 2002 o dejavnostih EUPM v BiH za obdobje trajanja EUPM.
   2.   Država ali institucija EU, ki je dodelila člana osebja, je odgovorna, da se odzove na pritožbe v zvezi z dodelitvijo, ki jih vložijo člani osebja ali pa se nanašajo nanje. Zadevna država ali institucija EU je odgovorna za vložitev morebitne tožbe zoper dodeljeno osebo.
   3.   Pogoji zaposlitve ter pravice in obveznosti mednarodnega in lokalnega civilnega osebja se določijo v pogodbah med vodjo misije in člani osebja.
   Člen 9
   Struktura poveljevanja
   1.   EUPM ima kot operacija kriznega upravljanja enotno strukturo poveljevanja.
   2.   PVO v okviru odgovornosti Sveta zagotavlja politični nadzor in strateško vodstvo EUPM.
   3.   Poveljnik civilne operacije je, pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom PVO ter splošno podrejen VP, poveljnik EUPM na strateški ravni, ki v tej vlogi vodji misije izdaja navodila ter mu svetuje in zagotavlja tehnično podporo.
   4.   Poveljnik civilne operacije poroča Svetu prek VP.
   5.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad EUPM na območju operacije in je neposredno odgovoren poveljniku civilne operacije.
   Člen 10
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO v okviru odgovornosti Sveta izvršuje politični nadzor in strateško vodi EUPM. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe. To pooblastilo vključuje pristojnost za imenovanje vodje misije na predlog VP ter za spreminjanje CONOPS in OPLAN. Za odločanje v zvezi s cilji in prenehanjem EUPM je še naprej pristojen Svet.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   PVO redno in po potrebi prejema poročila poveljnika civilne operacije in vodje misije o zadevah v okviru njune pristojnosti.
   Člen 11
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo Unije pri odločanju in v njen enotni institucionalni okvir so k sodelovanju pri EUPM lahko povabljene tudi tretje države, če prevzamejo stroške z njihove strani dodeljenega osebja, vključno s plačami, zavarovanjem za vsa tveganja, dnevnicami in potnimi stroški za pot v BiH in nazaj, ter ustrezno prispevajo h kritju tekočih stroškov EUPM.
   2.   Tretje države, ki prispevajo k EUPM, imajo enake pravice in dolžnosti glede vsakodnevnega upravljanja EUPM kakor države članice.
   3.   Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov in za ustanovitev odbora prispevajočih držav.
   4.   Podrobna pravila glede sodelovanja tretjih držav se določijo v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 37 Pogodbe. VP se lahko pogaja o takih sporazumih. Če EU in tretja država skleneta sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah EU za krizno upravljanje, se v okviru misije uporabljajo določbe takega sporazuma.
   Člen 12
   Finančna ureditev
   1.   Referenčni finančni znesek za leto 2010 za kritje odhodkov, povezanih z EUPM, znaša 14 100 000 EUR.
   2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki Skupnosti, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije. V skladu s Finančno uredbo lahko vodja misije sklepa tehnične dogovore z državami članicami, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji za zagotavljanje opreme, storitev in prostorov za EUPM. Vodja misije je odgovoren za upravljanje skladišča rabljene opreme, ki se tudi lahko uporablja v primeru nujnih potreb pri razporeditvi v okviru EVOP. Državljani sodelujočih tretjih držav in državljani države gostiteljice se lahko prijavljajo na javne razpise za sklenitev pogodb.
   3.   Vodja misije o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe, izčrpno poroča Komisiji, ki ga nadzira.
   4.   Finančna ureditev upošteva operativne zahteve EUPM, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih skupin.
   5.   Odhodki, v zvezi z EUPM, so upravičeni od 1. januarja 2010.
   Člen 13
   Varnost
   1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za EUPM ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členoma 5 in 9, pri tem pa se usklajuje z Varnostnim uradom generalnega sekretariata Sveta.
   2.   Vodja misije je odgovoren za varnost EUPM in zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki se uporabljajo za EUPM, v skladu s politiko EU v zvezi z varnostjo osebja, napotenega v operativni vlogi izven EU v skladu z naslovom V Pogodbe in s tem povezanimi instrumenti.
   3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki bo poročal vodji misije in bo vzdrževal tesne delovne stike z Varnostnim uradom generalnega sekretariata Sveta.
   4.   Vodja misije v štirih regionalnih uradih, kjer bo EUPM nameščena, imenuje področne uradnike za varnost, ki so pod vodstvom SMSO odgovorni za vsakodnevno upravljanje vseh varnostnih vidikov ustreznih elementov EUPM.
   5.   Osebje EUPM pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Osebju se na območju operacije prav tako zagotovi redno osvežitveno usposabljanje, ki ga organizira SMSO.
   Člen 14
   Usklajevanje
   1.   Brez poseganja v strukturo poveljevanja vodja misije deluje v tesni povezavi z delegacijo EU v BiH, da se zagotovi skladnost ukrepanja EU v podporo BiH.
   2.   Vodja misije tesno sodeluje z vodji misij EU v BiH.
   3.   Vodja misije sodeluje z drugimi mednarodnimi akterji, navzočimi v državi, zlasti z OVSE, Svetom Evrope in Mednarodnim programom za pomoč pri usposabljanju na področju kazenskih preiskav (ICITAP).
   Člen 15
   Posredovanje tajnih informacij
   1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, če je ustrezno in če je to v skladu s potrebami EUPM, v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti posreduje tajne informacije in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, ki so bili pripravljeni za namene EUPM.
   2.   V primeru posebne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščen, da v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti posreduje državi gostiteljici tajne informacije in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, ki so bili pripravljeni za namene EUPM. V vseh drugih primerih se takšne informacije in dokumenti državi gostiteljici razkrijejo po ustreznih postopkih sodelovanja države gostiteljice z EU.
   3.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, posreduje vse netajne dokumente EU v zvezi z razpravami Sveta o EUPM, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (4) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
   Člen 16
   Pregled misije
   V skladu z ocenjevalnimi merili iz CONOPS in OPLAN se s postopkom preverjanja vsakih šest mesecev po potrebi izvedejo potrebne prilagoditve dejavnosti EUPM.
   Člen 17
   Stalno dežurstvo
   Za EUPM se aktivira stalno dežurstvo.
   Člen 18
   Začetek veljavnosti in trajanje
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Uporablja se od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2011. O proračunu za leto 2011 Svet odloča ločeno.
   Člen 19
   Objava
   1.   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   2.   Sklepi PVO v skladu s členom 10(1) o imenovanju vodje misije se prav tako objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         C. BILDT

      (1)  UL L 303, 21.11.2007, str. 40.

      (2)  UL L 70, 13.3.2002, str. 1.

      (3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (4)  Sklep Sveta 2006/683/ES, Euratom z dne 15. septembra 2006 o sprejetju poslovnika Sveta (UL L 285, 16.10.2006, str. 47).


title: Sklep Sveta z dne 28. maja 2001 o zaključku izmenjave pisem v imenu Evropske skupnosti o skupnem dogovoru o pristopu Republike Koreje k skupnemu dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na področju inteligentnih proizvodnih sistemov med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Norveško in Švico

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0421

Uradni list L 151 , 07/06/2001 str. 0034 - 0034

		Sklep Svetaz dne 28. maja 2001o zaključku izmenjave pisem v imenu Evropske skupnosti o skupnem dogovoru o pristopu Republike Koreje k skupnemu dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih na področju inteligentnih proizvodnih sistemov med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Norveško in Švico(2001/421/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 170 Pogodbe, v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbeob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) mednarodno sodelovanje na področju inteligentnih proizvodnih sistemov bo okrepilo znanstvene in tehnološke osnove Skupnosti v industriji in bo prispevalo h konkurenčnosti industrije Skupnosti.(2) zaključena je bila izmenjava pisem med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Norveško in Švico [2] o skupnem dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju inteligentnih proizvodnih sistemov (IPS), kot je opredeljeno v priloženem obsegu pooblastil IPS.(3) Obseg pooblastil IPS v poglavju IX navaja določbe za sprejetje novih članic.(4) Republika Koreja je zaprosila za članstvo v IPS v skladu s poglavjem IX obsega pooblastil IPS.(5) Republika Koreja je ravnala v skladu z obsegom pooblastil IPS in prispevki Republike Koreje v okviru IPS so omogočili vzpostavitev pozitivnega profila regijske udeležbe, Mednarodni usmerjevalni odbor IPS pa je 12. novembra 1999 priporočil, naj ima Republika Koreja zastopstvo v Mednarodnem usmerjevalnem odboru IPS –SKLENIL:Člen 1Potrdi se izmenjava pisem v imenu Skupnosti o skupnem dogovoru o pristopu Republike Koreje k skupnemu dogovoru o načelih mednarodnega sodelovanja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju inteligentnih proizvodnih sistemov (IPS) med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado, Norveško in Švico.Besedilo izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da določi osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis izmenjave pisem, ki zavezuje Skupnost.V Bruslju, 28. maja 2001Za SvetPredsednikT. Östros[1] Mnenje, z dne 3. aprila 2001 (še neobjavljeno v Uradnem listu)[2] UL L 161, 18.6.1997, str. 2.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2006/1000/SZVP z dne 11. decembra 2006 o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju

text:
               22.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 367/77

      SKLEP SVETA 2006/1000/SZVP
   z dne 11. decembra 2006
   o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa 2002/589/SZVP (1) z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter predvsem členov 6 in 7 Skupnega ukrepa, v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklepa Sveta 2001/200/SZVP (2) in 2003/543/SZVP (3) sta prispevala k boju proti nenadzorovanemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki sta ogrozila mir in varnost ter omejila možnosti trajnostnega razvoja, med drugim v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju, s pomočjo Centra Združenih narodov za mir, razorožitev in razvoj v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju (UN-LiREC) s sedežem v Limi, ki deluje v imenu Službe Združenih narodov za razorožitev (DDA).

               (2)

               Finančni prispevek Evropske unije je bil od leta 2001 učinkovit pri zagotavljanju usposabljanja za zaposlene v organih kazenskega pregona ter člane Parlamenta v regiji in njihove svetovalce o zakonodaji, povezani s strelnim orožjem, razvoju podatkovnih baz, dejavnostih uničevanja orožja in upravljanju zalog orožja. UN-LiREC in DDA sta za dokončanje teh dejavnosti Evropsko unijo zaprosila za nadaljnjo in zadnjo pomoč.

               (3)

               Evropska unija namerava torej zaključiti finančno podporo dejavnostim UN-LiREC. To bi moral biti zadnji prispevek Evropske unije k tem dejavnostim –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Evropska unija zaključi svoj prispevek k UN-LiREC za boj proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega orožja v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju.
   2.   Za namene odstavka 1 Evropska unija pomaga UN-LiREC pri:

               (a)

               podpiranju nacionalne odgovornosti za dejavnosti, povezane z Akcijskim programom Združenih narodov iz leta 2001 za preprečevanje, boj in odpravljanje nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v vseh oblikah;

               (b)

               povezovanju teh dejavnosti s podobnimi pobudami držav članic; in

               (c)

               razvijanju učnega gradiva, ki temelji na najboljših praksah, za druge svetovne regije, kot sta npr. Afrika in Jugovzhodna Evropa.

         Podroben opis dejavnosti je naveden v Prilogi.
   3.   Ustrezna vidljivost prispevka Evropske unije k dejavnostim iz Priloge, vključno z ustreznimi ukrepi UN-LiREC, se zagotovi v skladu z načini, predvidenimi v tem sklepu.
   Člen 2
   1.   Referenčna finančna vsota namenjena doseganju ciljev iz člena 1 znaša 700 000 EUR.
   2.   Komisija za namen tega sklepa sklene sporazum o financiranju z DDA, v imenu katerega deluje UN-LiREC, o pogojih za uporabo prispevka Evropske unije, ki bo dodeljen v obliki subvencije. V sporazumu o financiranju se predvidi, da UN-LiREC/DDA ustrezno poročata in zagotovita vidljivost finančnega prispevka Evropske unije za projekt v skladu z njegovim obsegom.
   3.   Komisija nadzira pravilno izvajanje prispevka Evropske unije. V ta namen se Komisiji zaupata nadzor in vrednotenje finančnih vidikov izvajanja tega sklepa.
   4.   Za upravljanje odhodkov, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije in so določeni v odstavku 1, se uporabljajo postopki in pravila Skupnosti za proračunske zadeve, z izjemo, da nobeno pred-financiranje ne ostane lastnina Skupnosti. Upravljanje se izvaja v skladu z določbami Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi z dne 29. aprila 2003.
   Člen 3
   1.   Predsedstvo je ob pomoči generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za SZVP odgovorno za izvajanje tega sklepa in o tem poroča Svetu. Komisija je v celoti vključena v te naloge ter zagotavlja zlasti informacije o izvajanju finančnih vidikov.
   2.   Komisija predloži redna poročila zadevnim telesom Sveta v skladu s členom 2(2). Te informacije bodo temeljile predvsem na rednih poročilih, ki jih priskrbi UN-LiREC/DDA na podlagi pogodbenega razmerja s Komisijo, kot je predvideno v členu 2(2).
   Člen 4
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Veljati preneha 12 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 2(2).
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 11. decembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         E. TUOMIOJA

      (1)  UL L 191, 19.7.2002, str. 1.

      (2)  UL L 72, 14.3.2001, str. 1.

      (3)  UL L 185, 24.7.2003, str. 59.

      PRILOGA
      Usposabljanje inštruktorjev in projekt podatkovne baze, tretja faza
      Tretja in končna faza UN-LiREC projekta je sestavljena iz dveh glavnih sklopov dejavnosti. Prvi je povezan z nadaljevanjem tekočih dejavnosti, medtem ko drugi sklop vključuje uporabo dejavnosti, ki jih je razvil UN-LiREC, pri sorodnih dejavnostih v Evropi v podporo politiki EU v Jugovzhodni Evropi in drugih svetovnih regijah kot je Afrika.
      Prvi sklop dejavnosti
      1.   Usposabljanje inštruktorjev

                  1.1

                  Podpiranje nacionalnega usposabljanja o preiskovalnih tehnikah s pomočjo uradnikov iz organov kazenskega pregona, ki so se predhodno usposabljali v okviru UN-LiREC;

                  1.2

                  podpiranje razvoja Regionalnega izobraževalnega centra za javno varnost, ki ga je ustanovila Brazilija in je namenjen usklajevanju prihodnjih regionalnih dejavnosti usposabljanja; in

                  1.3

                  izvajanje nadaljnjega usposabljanja o obveščevalnih podatkih in mednarodnem sodelovanju.

            2.   Podatkovne baze v zvezi s strelnim orožjem

                  2.1

                  Nadaljnji razvoj podatkovnih baz sistema upravljanja orožja malega kalibra in lahkega orožja (SALSA); in

                  2.2

                  vključevanje SALSA v druge podatkovne baze organov kazenskega pregona v regiji.

            3.   Pobuda parlamentarne izmenjave

                  3.1

                  Nadaljevanje usposabljanja za člane Parlamenta v regiji; in

                  3.2

                  tehnična podpora zakonodajni reformi na področju strelnega orožja.

            4.   Uničevanje orožja in upravljanje zalog orožja

                  4.1

                  Nadaljevanje del za podporo uničevanju orožja in upravljanju zalog orožja; in

                  4.2

                  podpora nacionalnim programom uničevanja.

            Drugi sklop dejavnosti
      Povezava dejavnosti, usmerjenih na Latinsko Ameriko in Karibsko otočje, z dejavnostmi, ki se nanašajo na Evropo, ter prenos znanja in izkušenj za zagotavljanje sinergij med Latinsko Ameriko in Karibskim otočjem ter ostalimi svetovnimi regijami:

                  1.

                  Ocena evropske zakonodaje na področju strelnega orožja in evropskega kodeksa ravnanja, da bi opredelili izkušnje s ciljem izboljšanja zakonodaje v Latinski Ameriki in na Karibskem otočju: predlagano sodelovanje z Evropskim parlamentom.

                  2.

                  Razširitev in prilagoditev sistema podatkovne baze SALSA, da bi vključeval izmenjavo informacij z državami članicami ter bi bilo tako olajšano usklajevanje in sodelovanje med regijama: predlagano sodelovanje z drugimi organi, ki se ukvarjajo z nedovoljenim prekupčevanjem s strelnim orožjem, kot so nacionalni organi kazenskega pregona in EUROPOL.

                  3.

                  Prilagoditev učnega gradiva, ki ga je razvil UN-LiREC, potrebam in možnostim držav in drugih svetovnih regij, da bi se tako povečale pridobljene izkušnje.

                  4.

                  Ocena stanja izvajanja in opredelitev možnosti za sinergije v priporočilih voditeljev držav in vlad iz Latinske Amerike, Karibskega otočja in Evrope v zvezi s vprašanjem strelnega orožja na vrhovnih srečanjih v Riu de Janeiru, Madridu in Mehiki, zlasti z deklaracijami vrhov v zvezi z navedenimi dejavnostmi.

            Dejavnosti se bodo zaključile z uvedbo skupnega poveljniškega mesta (CCP) – regionalnega operativnega centra Regionalnega izobraževalnega centra za javno varnost v Braziliji – za usklajevanje usposabljanja, povezanega s strelnim orožjem, in drugih dejavnosti z delom okoli 3 000 uradnikov v 33 državah. Celotni učni paket bo do konca leta 2007 prenesen iz UN-LiREC v CCP in druge posamezne države, da bi se s tem povečala nacionalna odgovornost. CCP bo služil tudi kot središče za povezavo te mreže organov kazenskega pregona z drugimi regijami.


title: 2012/451/EU: Sklep Sveta z dne 24. julija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

text:
               1.8.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 205/1

         SKLEP SVETA
   z dne 24. julija 2012
   o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP
   (2012/451/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

               (2)

               V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP odloči spremeniti med drugim Prilogo XX k Sporazumu EGP.

               (3)

               Priloga XX k Sporazumu EGP vsebuje določbe in ureditve v zvezi z okoljem.

               (4)

               Primerno je, da se Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (3) vključi v Sporazum EGP.

               (5)

               Primerno je, da se Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (4), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 1210/2011 z dne 23. novembra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki bodo prodane na dražbi pred letom 2013 (5), vključi v Sporazum EGP. Prav tako pa je tudi primerno, da se v Sporazum EGP vključijo drugi akti Komisije, ki so bili sprejeti v skladu z Direktivo 2003/87/ES (6).

               (6)

               Nekatere prilagoditve bi bilo treba izvesti v zvezi z Direktivo 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES, in Uredbo (EU) št. 1031/2010; upravičuje jih širitev sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami na države EGP-EFTA.

               (7)

               Prilogo XX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

               (8)

               Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP o predlagani spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 24. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

      (3)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

      (4)  UL L 302, 18.11.2010, str. 1.

      (5)  UL L 308, 24.11.2011, str. 2.

      (6)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

      OSNUTEK
      SKLEPA št. …/2012 SKUPNEGA ODBORA EGP
      z dne
      o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), in zlasti člena 98 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Priloga XX k Sporazumu EGP je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … (1).

                  (2)

                  Uredbo Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2) je treba vključiti v Sporazum.

                  (3)

                  Uredbo Komisije (EU) št. 550/2011 z dne 7. junija 2011 o določanju nekaterih omejitev glede uporabe mednarodnih dobropisov iz projektov v zvezi z industrijskimi plini, skladno z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (4)

                  Uredbo Komisije (EU) št. 1210/2011 z dne 23. novembra 2011 o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 zlasti zaradi določitve količine pravic do emisije toplogrednih plinov, ki bodo prodane na dražbi pred letom 2013 (4), je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (5)

                  Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (5) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (6)

                  Sklep Komisije 2010/2/EU z dne 24. decembra 2009 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2
                      (6), je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (7)

                  Sklep Komisije 2010/345/EU z dne 8. junija 2010 o spremembi Odločbe 2007/589/ES glede vključitve smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz zajemanja, transporta in geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida (7) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (8)

                  Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (9)

                  Sklep Komisije 2011/278/EU z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (10)

                  Sklep Komisije 2011/540/EU z dne 18. avgusta 2011 o spremembi Odločbe 2007/589/ES glede vključitve smernic za spremljanje in poročanje o emisijah toplogrednih plinov iz novih dejavnosti in plinov (10) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (11)

                  Sklep Komisije 2011/745/EU z dne 11. novembra 2011 o spremembi sklepov 2010/2/EU in 2011/278/EU v zvezi s sektorji in deli sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2
                      (11), je treba vključiti v Sporazum EGP.

                  (12)

                  Ta sklep Skupnega odbora ne vpliva na neodvisnost pogodbenic v zvezi z mednarodnimi pogajanji o podnebnih spremembah, zlasti v smislu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola ali katerega koli drugega mednarodnega sporazuma o spremembi podnebja, razen glede vidikov, ki so pomembni za sistem EU za trgovanje z emisijami (EU ETS) in so vključeni v Sporazum EGP. Vendar bodo države Efte ustrezno upoštevale zaveze, ki izhajajo iz Sporazuma EGP. Vsaka država Efte je odgovorna za izvajanje politik in ukrepov, potrebnih za izpolnjevanje svojih mednarodnih zavez, ki izhajajo iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, Kjotskega protokola in katerega koli drugega mednarodnega sporazuma v zvezi s spremembo podnebja.

                  (13)

                  Sodelovanje držav Efte v sistemu EU za trgovanje z emisijami ne posega v sodelovanje teh držav v kakršnem koli prožnem instrumentu za omejitev emisij.

                  (14)

                  Razširitev sistema na naprave v državah Efte pomeni povečanje skupne količine pravic v sistemu EU za trgovanje z emisijami kot celote na podlagi členov 9 in 9a Direktive 2003/87/ES (12). Države Efte zagotavljajo v delu A Dodatka k navedeni direktivi ustrezne številke, da Komisiji omogočajo določitev povprečne letne skupne količine pravic za celoten EGP.

                  (15)

                  Komisija bo države Efte obveščala o pogajanjih in sklepanju sporazumov s tretjimi državami, kakor to določa člen 11a Direktive 2003/87/ES, ter o morebitnem vplivu na uporabo potrjenih zmanjšanj emisij.

                  (16)

                  Ko bo sklenjen sporazum v skladu s členom 11a ali 25 Direktive 2003/87/ES, države Efte in njeni operaterji ne bodo več diskriminirani v primerjavi z državami članicami EU in njihovimi operaterji.

                  (17)

                  Komisija bo države Efte obveščala o izvajanju člena 24a(1) Direktive 2003/87/ES ter morebitnem vplivu na količino pravic v sistemu EU za trgovanje z emisijami.

                  (18)

                  Države Efte v celoti podpirajo povečevanje količine pravic, dodeljenih s prodajo na dražbi, v sistemu EU za trgovanje z emisijami, z namenom, da se leta 2027 pravice ne bodo več dodeljevale brezplačno. Cilj držav Efte je vedno bil povečanje odstotka pravic, ki se dodelijo proti plačilu. Države članice znova poudarjajo prilagoditev (e), kakor je določena v točki 2 člena 1 Sklepa Skupnega odbora EGP št. 146/2007 (13), ki vključuje Direktivo 2003/87/ES v Sporazum EGP.

                  (19)

                  Države Efte bodo uporabile skupni dražbeni sistem, določen v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 1031/2010, ter določile nadzornika dražbe, izbranega v skladu s členom 24 navedene uredbe, za nadzor prodaje svojih pravic na dražbi. Ker države Efte ne sodelujejo v skupnem ukrepu, jim ni treba izpolniti nobenih posebnih nalog v okviru postopkov za oddajo naročil v zvezi z določitvijo skupnih dražbenih sistemov ter nadzornika dražbe. Ko bodo ti določeni, si bo vsaka država Efte prizadevala, da z njimi sklene pogodbo. Komisija bo, kolikor je mogoče, poskrbela, da bodo dražbeni sistemi sklenili pogodbo z državo Efte, za katero se smiselno uporabljajo enaki pogoji, predvideni za sodelujoče države članice EU v pogodbah, ki so nastale na podlagi skupnih postopkov za oddajo naročil, pod pogojem, da države Efte združijo svoje pravice, prodane na dražbi, s pravicami sodelujočih držav članic EU. Za nadzornika dražbe bo Komisija, kolikor je mogoče, poskrbela, da bo ta sklenil pogodbo z državami Efte, za katere se smiselno uporabljajo enaki pogoji, predvideni za sodelujoče države članice EU ali nesodelujoče države članice EU, glede na to, ali se države Efte odločijo, da bodo združile svoje pravice, prodane na dražbi, s pravicami sodelujočih držav članic EU, ali ne.

                  (20)

                  Proračunske zadeve niso del Sporazuma EGP. Pogajanja o finančnih prispevkih držav Efte državam članicam EU se izvajajo prek finančnih mehanizmov EGP. Uporaba določb Direktive 2003/87/ES v zvezi s temi vprašanji in uporaba meril za razdelitev določenega odstotka skupne količine pravic, ki bodo prodane na dražbi, med nekatere države članice EU v skladu s točkami (b) in (c) člena 10(2) ter prilog IIa in IIb Direktive 2003/87/ES zato ne posega v področje uporabe Sporazuma EGP.

                  (21)

                  Nadzorni organ Efte se bo s Komisijo uskladil pri izvajanju katerih koli nalog v povezavi z državami Efte, za katere je Komisija odgovorna v zvezi z državami članicami EU v skladu z Direktivo 2003/87/ES, Uredbo (ES) št. 2216/2004, Odločbo 2007/589/ES in Odločbo 2006/780/ES. Te naloge med drugim vključujejo ocenjevanje nacionalnih izvedbenih ukrepov iz člena 11 Direktive 2003/87/ES in vsakršno uporabo za enostransko vključitev dodatnih dejavnosti in plinov iz člena 24 navedene direktive –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Priloga XX k Sporazumu EGP se spremeni:

                  1.

                  v točki 21al (Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:

                              „—

                                 32009 L 0029: Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 63).“;

                  2.

                  prilagoditve v točki 21al (Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se nadomestijo z naslednjim:
                  „V tem sporazumu veljajo določbe Direktive z naslednjimi prilagoditvami:

                              (a)

                              brez poseganja Skupnega odbora EGP v prihodnji razvoj je treba opozoriti, da naslednja akta Skupnosti nista vključena v ta sporazum:

                                          (i)

                                          Odločba Sveta 2002/358/ES z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti (14);

                                          (ii)

                                          Odločba št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (15);

                              (b)

                              v času vključitve Direktive v Sporazum se na ozemlju Lihtenštajna ne opravljajo nobene letalske dejavnosti, kakor so določene v Direktivi. Lihtenštajn bo spoštoval Direktivo, ko se bodo na njegovem ozemlju začele opravljati zadevne letalske dejavnosti;

                              (c)

                              v členu 3c(4) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚Skupni odbor EGP v skladu s postopki iz Sporazuma na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Nadzorni organ Efte v sodelovanju z Eurocontrolom, sprejme odločitev o zgodovinskih emisijah iz letalstva za celoten EGP, pri čemer ustrezne podatke glede letov znotraj ozemelj držav Efte in med njimi ter letov med državami Efte in tretjimi državami doda podatkom iz sklepa Komisije ob njegovi vključitvi v Sporazum EGP.‘;

                              (d)

                              v členu 3d(4) se črta drugi pododstavek;

                              (e)

                              v členu 3e(2) in členu 3f(4) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚Države Efte prejete vloge do istega datuma predložijo Nadzornemu organu Efte, ki jih nemudoma pošlje Komisiji.‘;

                              (f)

                              v členu 3e(3) se dodata naslednja pododstavka:
                              ‚Skupni odbor EGP v skladu s postopki iz Sporazuma na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Nadzorni organ Efte v sodelovanju z Eurocontrolom, sprejme odločitev o skupni količini pravic za celoten EGP, številu pravic za dražbo, številu pravic v posebni rezervi ter številu pravic, ki se dodelijo brezplačno, pri čemer ustrezne podatke glede letov znotraj ozemelj držav Efte in med njimi ter letov med državami Efte in tretjimi državami doda podatkom iz sklepa Komisije ob njegovi vključitvi v Sporazum EGP.
                              Komisija določi referenčna merila za celoten EGP. V postopku odločanja Komisija tesno sodeluje z Nadzornim organom Efte. Izračun in objava podatkov, ki ju države Efte opravijo v skladu s členom 3e(4), sledita sklepu Skupnega odbora EGP o vključitvi sklepa Komisije v Sporazum EGP.‘;

                              (g)

                              v členu 3f(5) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚Komisija določi referenčna merila za celoten EGP. V postopku odločanja Komisija tesno sodeluje z Nadzornim organom Efte. Izračun in objava podatkov, ki ju države Efte opravijo v skladu s členom 3f(7), sledita sklepu Skupnega odbora EGP o vključitvi sklepa Komisije v Sporazum EGP.‘;

                              (h)

                              v členu 9 se vstavijo naslednji odstavki:
                              ‚Povečanje povprečne skupne letne količine pravic v sistemu EU za trgovanje z emisijami zaradi razširitve sistema z vključitvijo Lihtenštajna in Norveške v skladu z odstavkom 1 je v skladu z odločitvijo Nadzornega organa Efte glede njunih nacionalnih načrtov razdelitve pravic za obdobje 2008–2012.
                              Povečanje povprečne skupne letne količine pravic v sistem EU za trgovanje z emisijami zaradi razširitve sistema z vključitvijo Islandije v skladu z odstavkom 1 ustreza 23 934 tonam ekvivalenta CO2.
                              V zvezi z državami Efte so podatki, ki jih je treba upoštevati za izračun količine pravic za celoten EGP, ki bodo izdane od leta 2013 v skladu s tem členom, določeni v delu A Dodatka.‘;

                              (i)

                              v členu 9a(1) se doda naslednji stavek:
                              ‚Povprečna letna količina pravic za Norveško, izdanih za naprave iz tega odstavka, je 878 850.‘;

                              (j)

                              v členu 9a(2) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚V zvezi z napravami v državah Efte, ki izvajajo dejavnosti iz Priloge I in so vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013, povprečne letne emisije v obdobju poročanja za prilagoditev znašajo:
                              Islandija: 1 862 571 ton ekvivalenta CO2.
                              Lihtenštajn: 0 ton ekvivalenta CO2.
                              Norveška: 5 269 254 ton ekvivalenta CO2.‘;

                              (k)

                              za členom 9a(4) se dodajo naslednji odstavki:
                              ‚5.   V zvezi z državami Efte so podatki, ki jih je treba upoštevati za prilagoditev količine pravic za celoten EGP, ki bodo izdane od leta 2013 v skladu s tem členom, določeni v delu A Dodatka.
                              6.   Komisija izračuna in prilagodi letno količino pravic za celoten EGP, ki bodo izdane od leta 2013 v skladu s členom 9 in tem členom, da bi vključila podatke držav Efte, kakor so določeni v delu A Dodatka. Komisija objavi prilagojene količine pravic za celoten EGP za leto 2013 in naprej.‘;

                              (l)

                              v členu 10(2) se doda naslednji odstavek:
                              ‚Za namene točke (a) v zvezi z Lihtenštajnom in Norveško se njuna deleža izračunata na podlagi naslednjih emisij:
                              Lihtenštajn: 20 943 ton ekvivalenta CO2.
                              Norveška: 18 635 669 ton ekvivalenta CO2.
                              V zvezi z Islandijo se delež iz točke (a) izračuna na podlagi 36 196 ton ekvivalenta CO2, popravljenim z 899 645 ton ekvivalenta CO2, kar predstavlja delež preverjenih emisij za leto 2005 iz naprav, ki izvajajo dejavnosti iz Priloge I, vključene v sistem Skupnosti šele od leta 2013. Delež Islandije se torej izračuna na podlagi 935 841 ton ekvivalenta CO2.‘;

                              (m)

                              člen 10(3) se ne uporablja v državah Efte;

                              (n)

                              za petim pododstavkom člena 11a(8) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚V zvezi z državami Efte so podatki, ki jih je treba upoštevati za izračun zmanjšanja za celoten EGP v skladu s petim pododstavkom, določeni v delu B Dodatka.‘;

                              (o)

                              drugi stavek v členu 16(3) se nadomesti z:
                              ‚Države Efte zagotovijo kazni za presežene emisije, ki so enake kaznim v državah članicah EU.‘;

                              (p)

                              za členom 16(12) se vstavi naslednji odstavek:
                              ‚13.   Države Efte morebitne zahteve v skladu s členom 16(5) in (10) predložijo Nadzornemu organu Efte, ki jih nemudoma pošlje Komisiji.‘;

                              (q)

                              v členu 18a(1) se doda naslednji pododstavek:
                              ‚Prerazporeditev operaterjev zrakoplovov državam Efte se bo izvedla v letu 2011, po tem, ko bodo operaterji izpolnili svoje obveznosti za leto 2010. Začetna država članica upravljavka lahko sprejme drugačen časovni razpored za prerazporeditev operaterjev zrakoplovov, prvotno dodeljenih državi članici na podlagi meril iz točke (b) tega odstavka, in sicer na podlagi izrecne prošnje, ki jo operater vloži v šestih mesecih od datuma, ko je Komisija sprejela seznam operaterjev za celoten EGP iz točke (b) člena 18a(3). V tem primeru se prerazporeditev izvede najpozneje leta 2020 za obdobje trgovanja, ki se začne leta 2021.‘;

                              (r)

                              v točki (b) člena 18a(3) se za besedami ‚operaterji zrakoplovov‘ vstavijo besede ‚za celoten EGP‘;

                              (s)

                              v členu 18b se doda naslednji pododstavek:
                              ‚Pri opravljanju svojih nalog iz Direktive lahko države članice Efte in Nadzorni organ Efte zaprosijo za pomoč Eurocontrol ali drugo ustrezno organizacijo in z njo v ta namen sklenejo ustrezne sporazume.‘;

                              (t)

                              členu 20 se doda naslednji odstavek:
                              ‚4.   izdaja, prenos in preklic pravic, ki zadevajo države Efte, njihove operaterje in operaterje zrakoplovov, ki jih upravljajo, se registrirajo v neodvisno evidenco transakcij iz odstavka 1.
                              Centralni administrator je pristojen za opravljanje nalog iz odstavkov 1 do 3 v zvezi z državami Efte, njihovimi operaterji ali operaterji zrakoplovov, ki jih upravljajo.‘;

                              (u)

                              členu 25 se doda naslednji odstavek:
                              ‚3.   Pravice sistema Skupnosti vključujejo pravice, ki so jih države Efte ali njihovi operaterji izdali ali s katerimi so trgovali v skladu s sistemom Skupnosti. Ko bo Skupnost sklenila sporazume iz tega člena, ne bo več razlikovanja med takimi pravicami.
                              Komisija bo države Efte zgodaj obveščala o pogajanjih in sklepanju sporazumov ali nezavezujočih ureditev v skladu s tem členom.‘;

                              (v)

                              države Efte, ki sodelujejo v sistemu EU za trgovanje z emisijami, bodo zagotavljale informacije v skladu z zadevnimi zahtevami iz prvega pododstavka člena 30(3), medtem ko za njih ne bodo veljale zahteve za poročanje iz drugega pododstavka;

                              (w)

                              za Prilogo V se doda naslednje:

                                 „DODATEK

                                    DEL A

                                    Podatki držav Efte, pomembni za izračun in prilagoditev količine pravic za celoten EGP, ki bodo izdane od leta 2013 v skladu s členoma 9 in 9a Direktive 2003/87/ES

                                 1.   Podatki držav Efte v skladu s členom 9

                                 Za določitev teh podatkov se uporablja linearni faktor 1,74 %.

                                    Islandija

                                 Ti podatki temeljijo na povprečnih letnih preverjenih emisijah od leta 2005 do leta 2010 iz dejavnosti, ki so v obdobju 2008–2012 načeloma spadale v okvir Direktive 2003/87/ES, in ustrezajo 23 934 pravicam.

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             22 684

                                             2014

                                             22 268

                                             2015

                                             21 851

                                             2016

                                             21 435

                                             2017

                                             21 018

                                             2018

                                             20 602

                                             2019

                                             20 186

                                             2020

                                             19 769

                                    Lihtenštajn

                                 Ti podatki temeljijo na povprečni skupni letni količini pravic za Lihtenštajn za obdobje 2008–2012, ki znaša 17 943 pravic, kot je določeno v nacionalnem načrtu za razdelitev pravic Lihtenštajna.

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             17 006

                                             2014

                                             16 694

                                             2015

                                             16 382

                                             2016

                                             16 070

                                             2017

                                             15 758

                                             2018

                                             15 445

                                             2019

                                             15 133

                                             2020

                                             14 821

                                    Norveška

                                 Ti podatki temeljijo na povprečni skupni letni količini pravic za Norveško za obdobje 2008–2012, ki znaša 14 255 268 pravic, kot je določeno v nacionalnem načrtu za razdelitev pravic Norveške.

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             13 511 143

                                             2014

                                             13 263 101

                                             2015

                                             13 015 060

                                             2016

                                             12 767 018

                                             2017

                                             12 518 976

                                             2018

                                             12 270 935

                                             2019

                                             12 022 893

                                             2020

                                             11 774 851

                                       2.   Podatki držav Efte v skladu s členom 9a(1)

                                 Za določitev teh podatkov se uporablja linearni faktor 1,74 %.

                                    Norveška

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             832 974

                                             2014

                                             817 682

                                             2015

                                             802 390

                                             2016

                                             787 098

                                             2017

                                             771 806

                                             2018

                                             756 514

                                             2019

                                             741 222

                                             2020

                                             725 930

                                       3.   Podatki držav Efte v skladu s členom 9a(2)

                                 Za določitev teh podatkov se uporablja linearni faktor 1,74 %.

                                    Islandija

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             1 732 936

                                             2014

                                             1 700 527

                                             2015

                                             1 668 119

                                             2016

                                             1 635 710

                                             2017

                                             1 603 301

                                             2018

                                             1 570 892

                                             2019

                                             1 538 484

                                             2020

                                             1 506 075

                                    Norveška

                                             Leto

                                             Količina pravic

                                             2013

                                             4 994 199

                                             2014

                                             4 902 514

                                             2015

                                             4 810 829

                                             2016

                                             4 719 144

                                             2017

                                             4 627 459

                                             2018

                                             4 535 774

                                             2019

                                             4 444 089

                                             2020

                                             4 352 404

                                    DEL B

                                    Podatki držav Efte, pomembni za izračun zmanjšanja za celoten EGP v skladu s petim pododstavkom člena 11a(8)

                                             Emisije leta 2005 iz obstoječih sektorjev
                                             (v tonah ekvivalenta CO2)

                                             Emisije leta 2005 iz novih sektorjev, vključenih od leta 2013
                                             (v tonah ekvivalenta CO2)

                                             Islandija

                                             36 196

                                             899 645

                                             Lihtenštajn

                                             18 121

                                             0

                                             Norveška

                                             19 730 000

                                             6 140 000“

                                       “

                  3.

                  za točko 21al (Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavijo naslednje točke:

                              „21ala.

                                 32010 R 1031: Uredba Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (UL L 302, 18.11.2010, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

                                          —

                                             32011 R 1210: Uredba Komisije (EU) št. 1210/2011 z dne 23. novembra 2011 (UL L 308, 24.11.2011, str. 2).

                                    V tem sporazumu veljajo določbe Uredbe v skladu z naslednjimi prilagoditvami:

                                          (a)

                                          prvi stavek člena 22(7) se glasi, kot sledi:
                                          ‚Države Efte sporočijo identiteto dražitelja in njegove kontaktne podatke Nadzornemu organu Efte, ki bo informacije poslal Komisiji.‘;

                                          (b)

                                          v členu 24(2) se doda naslednji stavek:
                                          ‚Države Efte po skupnem postopku za oddajo naročil, ki ga izvedejo Komisija in države članice, določijo nadzornika dražbe za nadzor vseh dražbenih postopkov. V členu 25(1), (2), (3), (4) in (5) izraz ‚države članice‘ vključuje tudi države Efte.‘;

                                          (c)

                                          v členu 26(1) in (2) se doda naslednji pododstavek:
                                          ‚Države Efte sklenejo pogodbo z dražbenim sistemom, ki ga določijo skupaj Komisija in sodelujoče države članice EU za dražbo svojega deleža pravic, ki je temu namenjen, kadar se države Efte odločijo, da bodo združile svoje pravice, prodane na dražbi, s pravicami držav članic EU, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.‘;

                                          (d)

                                          v členu 27(1) in členu 28(1) se doda naslednji stavek:
                                          ‚Brez poseganja v ureditve iz pogodbe, ki bo sklenjena med državami Efte in dražbenim sistemom, lahko dražbeni sistem, določen po skupnem postopku za oddajo naročil med Komisijo in državami članicami, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, zagotavlja zgoraj navedene storitve tudi državam Efte.‘;

                                          (e)

                                          členi 30 do 32 se ne uporabljajo za države Efte, pod pogojem, da so sklenile pogodbe z dražbenimi sistemi, določenimi v skladu s členom 26 in v skladu s prilagoditvijo (c) zgoraj;

                                          (f)

                                          v členu 52(3) se dodata naslednja pododstavka:
                                          ‚Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, določenim v skladu s členom 26(1) ali (2) in s katerim so države Efte sklenile pogodbo, se porazdeli med države članice, ki sodelujejo v skupnem ukrepu, in države Efte v skladu z njihovimi deleži skupne količine pravic, prodanih na dražbi prek zadevnega dražbenega sistema, pod pogojem, da bodo države Efte združile svoje pravice, prodane na dražbi, s pravicami držav članic EU, ki sodelujejo v skupnem ukrepu.
                                          Delež stroškov nadzornika dražbe, povezan z dražbenim sistemom, določenim v skladu s členom 30(1) ali (2) in s katerim so države Efte sklenile pogodbo, vključno s stroški kakršnih koli poročil, zahtevanih v skladu s členom 25(4), krije zadevna država Efte na enak način kot države članice EU, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu.‘.

                              21alb.

                                 32010 D 0002: Sklep Komisije 2010/2/EU z dne 24. decembra 2009 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2 (UL L 1, 5.1.2010, str. 10), kakor je bil spremenjen z:

                                          —

                                             32011 D 0745: Sklep Komisije 2011/745/EU z dne 11. novembra 2011 (UL L 299, 17.11.2011, str. 9).

                              21alc.

                                 32011 D 0278: Sklep Komisije 2011/278/EU z dne 27. aprila 2011 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 130, 17.5.2011, str. 1), kakor je bil spremenjen z:

                                          —

                                             32011 D 0745: Sklep Komisije 2011/745/EU z dne 11. novembra 2011 (UL L 299, 17.11.2011, str. 9).

                              21ald.

                                 32010 D 0670: Sklep Komisije 2010/670/EU z dne 3. novembra 2010 o merilih in ukrepih za financiranje komercialnih demonstracijskih projektov, katerih cilj je okoljsko varno zajemanje in geološko shranjevanje CO2, ter demonstracijskih projektov inovativnih tehnologij obnovljive energije v skladu s sistemom za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji, vzpostavljenim z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 290, 6.11.2010. str. 39).

                              21ale.

                                 32011 R 0550: Uredba Komisije (EU) št. 550/2011 z dne 7. junija 2011 o določanju nekaterih omejitev glede uporabe mednarodnih dobropisov iz projektov v zvezi z industrijskimi plini, skladno z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 8.6.2011, str. 1).“;

                  4.

                  v točki 21am (Odločba Komisije 2007/589/ES) se dodajo naslednje alinee:

                              „—

                                 32010 D 0345: Sklep Komisije 2010/345/EU z dne 8. junija 2010 (UL L 155, 22.6.2010, str. 34),

                              —

                                 32011 D 0540: Sklep Komisije 2011/540/EU z dne 18. avgusta 2011 (UL L 244, 21.9.2011, str. 1).“.

            Člen 2
      Besedila uredb (EU) št. 1031/2010, (EU) št. 550/2011 in (EU) št. 1210/2011, Direktive 2009/29/ES ter sklepov 2010/2/EU, 2010/345/EU, 2010/670/EU, 2011/278/EU, 2011/540/EU in 2011/745/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
      Člen 3
      Ta sklep začne veljati … ali dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP, pri čemer se upošteva poznejši datum (16).
      Člen 4
      Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V …, …

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

               Sekretarja Skupnega odbora EGP

         (1)  UL L…

         (2)  UL L 302, 18.11.2010, str. 1.

         (3)  UL L 149, 8.6.2011, str. 1.

         (4)  UL L 308, 24.11.2011, str. 2.

         (5)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

         (6)  UL L 1, 5.1.2010, str. 10.

         (7)  UL L 155, 22.6.2010, str. 34.

         (8)  UL L 290, 6.11.2010, str. 39.

         (9)  UL L 130, 17.5.2011, str. 1.

         (10)  UL L 244, 21.9.2011, str. 1.

         (11)  UL L 299, 17.11.2011, str. 9.

         (12)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

         (13)  UL L 100, 10.4.2008, str. 92.

         (14)  UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

         (15)  UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

         (16)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]


title: 2005/132/ES: Odločba Komisije z dne 16. februarja 2005 o razveljavitvi Odločbe Komisije 2000/137/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi z uvozom nekaterih določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skupnost

text:
               17.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/44

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 16. februarja 2005
   o razveljavitvi Odločbe Komisije 2000/137/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi z uvozom nekaterih določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skupnost
   (2005/132/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 8 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   PREDHODNI POSTOPEK

               (1)

               Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (2), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2000/137/ES (3) sprejela zaveze, ki so jih ponudili izvozniki iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2002/669/ES sprejela prostovoljni umik skupne zaveze ukrajinskih proizvajalcev.

               (2)

               Po zahtevi, ki jo je vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi Evropske unije, je Komisija v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (4) uvedla vmesni pregled trenutnih protidampinških dajatev, vključno z obliko ukrepa.

         B.   UMIK SPREJETJA ZAVEZE

               (3)

               Svet je z Uredbo (ES) št. 258/2005 (5) zaključil pregled.

               (4)

               V skladu z navedbami v uvodni izjavi (137) Uredbe (ES) št. 258/2005 in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi strankami zaveza v svoji sedanji obliki ni več ustrezna. Na tej osnovi in tudi v skladu z ustreznimi klavzulami zadevne zaveze, ki pooblašča Komisijo, da enostransko umakne sprejetje zaveze, se je Komisija odločila, da umakne sprejetje zaveze.

               (5)

               Komisija je obvestila hrvaško podjetje Mechel Željezara Ltd. decembra 2004, da predlaga umik sprejetja sedanje zaveze. Po tem razkritju je hrvaška vlada obvestila Komisijo, da je bilo podjetje, ki je bilo edini proizvajalec zadevnega proizvoda na Hrvaškem, likvidirano in da je ustavilo proizvodnjo spomladi 2004. Tudi zato se zaveza šteje za neveljavno.

         C.   RAZVELJAVITEV ODLOČBE 2000/137/ES

               (6)

               Glede na navedeno je treba razveljaviti Odločbo Komisije 2000/137/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2002/669/ES.

               (7)

               Vzporedno s to odločbo je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 na ravni države uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške v Skupnost –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Odločba Komisije 2000/137/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije 2002/669/ES, se s to odločbo razveljavi.
   Člen 2
   Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 16. februarja 2005

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

      (2)  UL L 45, 17.2.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002 (UL L 228, 24.8.2002, str. 8).

      (3)  UL L 46, 18.2.2000, str. 34. Sklep, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2002/669/ES (UL L 228, 24.8.2002, str. 20).

      (4)  UL C 288, 23.11.2002, str. 11.

      (5)  Glej stran 7 tega Uradnega lista.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/768 z dne 18. julija 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               4.5.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/768
   z dne 18. julija 2016
   o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 25. junija 2001. Sporazum je začel veljati 1. junija 2004.

               (2)

               Republika Hrvaška je 1. julija 2013 postala država članica Evropske unije.

               (3)

               V skladu s členom 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu odobri s protokolom k Sporazumu, ki ga skleneta Svet, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in Arabska republika Egipt.

               (4)

               Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Arabsko republiko Egipt. Pogajanja so bila uspešno zaključena s parafiranjem Protokola v Bruslju 29. oktobra 2015.

               (5)

               Člen 8(3) Protokola določa njegovo začasno uporabo pred njegovim začetkom veljavnosti.

               (6)

               Protokol bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove sklenitve, in ga začasno uporabljati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Arabsko republiko Egipt na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Evropske unije in njenih držav članic.
   Člen 3
   Protokol se v skladu s členom 8(3) Protokola začasno uporablja z učinkom od 1. julija 2013 do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. julija 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.