title: Sklep Evropske centralne banke z dne 18. decembra 2003 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB/2003/17)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0017(01)

Uradni list L 009 , 15/01/2004 str. 0027 - 0028

		Sklep Evropske centralne bankez dne 18. decembra 2003o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke(ECB/2003/17)(2004/43/ES)SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti členov 29.3 in 29.4 Statuta,ob upoštevanju sodelovanja Razširjenega sveta Evropske centralne banke (ECB) v skladu s četrto alineo člena 47.2 Statuta,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sklep ECB/1998/13 z dne 1. decembra 1998 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke [1] je z veljavo od 1. junija 1998 dalje nacionalnim centralnim bankam (NCB) določil ponderje v ključu za vpis kapitala ECB (v nadaljevanju: ponderji v kapitalskem ključu oziroma kapitalski ključ).(2) Člen 29.3 Statuta zahteva, da se ponderji v kapitalskem ključu usklajujejo vsakih pet let po ustanovitvi Evropskega sistema centralnih bank po analogiji z določbami iz člena 29.1 Statuta. Spremenjeni kapitalski ključ se uporablja od prvega dne v letu, ki sledi letu, v katerem se opravi uskladitev.(3) V skladu s Sklepom Sveta 2003/517/ES z dne 15. julija 2003 o statističnih podatkih, ki se uporabijo za uskladitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke [2], je Evropska komisija poslala ECB statistične podatke, ki se uporabijo pri določanju usklajenega kapitalskega ključa.(4) Morebitni čisti dobiček ali izguba ECB v poslovnem letu 2003 se razporedi in razdeli na podlagi člena 33.1(b) in člena 33.2 Statuta ter v skladu s ponderji v kapitalskem ključu, ki veljajo na 31. december 2003. Enako velja za razporeditev denarnih prihodkov NCB na podlagi člena 32.1 Statuta, razdelitev prihodka ECB od izdajanja bankovcev, obrestovanje terjatev NCB, ki ustrezajo sredstvom deviznih rezerv, prenesenim na ECB, in obrestovanje saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku -SKLENIL:Člen 1ZaokroževanjeČe Evropska komisija pošlje popravljene statistične podatke, ki se uporabijo pri uskladitvi kapitalskega ključa, in vsota številk ne znaša 100 %, se razlika izravna: (i) če je vsota številk manjša od 100 %, s prištevanjem 0,0001 odstotne točke k najmanjšemu deležu oziroma najmanjšim deležem v naraščajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %, ali (ii) če vsota številk presega 100 %, z odštevanjem 0,0001 odstotne točke v padajočem zaporedju od največjega deleža oziroma največjih deležev, dokler ni doseženo natančno 100 %.Člen 2Ponderji v kapitalskem ključuPonderji, določeni za vsako nacionalno centralno banko v kapitalskem ključu iz člena 29 Statuta, so od 1. januarja 2004 dalje naslednji:- Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |- Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |- Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |- Bank of Greece | 2,1614 % |- Banco de España | 8,7801 % |- Banque de France | 16,5175 % |- Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |- Banca d'Italia | 14,5726 % |- Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |- De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |- Österreichische Nationalbank | 2,3019 % |- Banco de Portugal | 2,0129 % |- Suomen Pankki | 1,4298 % |- Sveriges Riksbank | 2,6636 % |- Bank of England | 15,9764 % |Člen 3Končne in prehodne določbe1. Sklep ECB/1998/13 se s tem sklepom razveljavi z veljavnostjo od 1. januarja 2004 dalje.2. Vsak morebitni čisti dobiček ali izguba ECB, denarni prihodek NCB, prihodek ECB od izdajanja bankovcev, obrestovanje terjatev NCB, ki ustrezajo sredstvom deviznih rezerv, prenesenim na ECB, in obrestovanje saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, ki se nanašajo na poslovno leto 2003, se razporedijo in razdelijo v skladu s ponderji v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo na 31. december 2003.3. Ta sklep začne veljati 19. decembra 2003.4. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Frankfurtu na Majni, 18. decembra 2003Za Svet ECBJean-Claude Trichet[1] UL L 125, 19.5.1999, str. 33.[2] UL L 181, 19.7.2003, str. 43.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 27. marca 2014 o priznanju organizacije Bureau Veritas Certification Holding SAS kot nadzorne organizacije v skladu z Uredbo (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

text:
               8.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 103/9

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 27. marca 2014
   o priznanju organizacije Bureau Veritas Certification Holding SAS kot nadzorne organizacije v skladu z Uredbo (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode
   (2014/C 103/06)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (1) ter zlasti člena 8(3) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska komisija je 21. decembra 2012 prejela prošnjo za priznanje organizacije Bureau Veritas Certification Holding SAS z izjavo, da namerava v vseh državah članicah delovati kot nadzorna organizacija.

               (2)

               Prosilec je 22. januarja 2013 predložil dopolnitev prošnje.

               (3)

               V skladu s členom 2(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 363/2012 z dne 23. februarja 2012 o postopkovnih pravilih za priznanje nadzornih organizacij in njihov preklic iz Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (2) je Evropska komisija 9. julija 2013 prošnjo poslala zadevnim državam članicam, da bi se o njej posvetovale. Komisija v zakonskem roku enega meseca ni prejela nobenih pripomb.

               (4)

               Sestanek usmerjevalne skupine Komisije, ki je bila ustanovljena posebej za ocenjevanje prošenj za priznanje nadzornih organizacij, je potekal 12. septembra 2013 v Bruslju, kjer je prosilec osebno predložil svojo prošnjo.

               (5)

               V skladu s členom 3 Uredbe (EU) št. 363/2012 je Komisija v elektronskem sporočilu z dne 19. oktobra 2013 od prosilca zahtevala dodatne informacije.

               (6)

               Prosilec je 25. oktobra 2013 predložil zahtevane dodatne informacije in pojasnila.

               (7)

               Na podlagi dokumentov, ki jih je predložil prosilec, je usmerjevalna skupina 19. decembra 2013 ugotovila, da prošnja izpolnjuje zahteve iz člena 8(2) Uredbe (EU) št. 995/2010 in da Komisija prosilca lahko prizna kot nadzorno organizacijo.

               (8)

               Evropska komisija je na podlagi vseh predloženih dokumentarnih dokazil ocenila, ali prosilec izpolnjuje zahteve iz člena 8(2) Uredbe (EU) št. 995/2010, in ugotovila, da Bureau Veritas Certification Holding SAS, 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, Francija, Id. št: 775 690 621 R.C.S. Nanterre, izpolnjuje zahteve iz člena 8(2) Uredbe (EU) št. 995/2010 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Bureau Veritas Certification Holding SAS, 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine, Francija, Id. št: 775 690 621 R.C.S. Nanterre, se prizna kot nadzorna organizacija v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 995/2010.
   Člen 2
   Generalni direktor Generalnega direktorata za okolje mora zagotoviti, da so prosilec in pristojni organi v vseh državah članicah obveščeni o tem sklepu in da se ta nemudoma objavi na spletišču Komisije.

      V Bruslju, 27. marca 2014

            Za Komisijo

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

      (2)  UL L 115, 27.4.2012, str. 12.


title: 2005/116/ES: Sklep Komisije z dne 8. februarja 2005 o nadaljevanju leta 2004 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega materiala Hosta Tratt. v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES v letu 2005

text:
               9.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 36/10

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 8. februarja 2005
   o nadaljevanju leta 2004 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega materiala Hosta Tratt. v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES v letu 2005
   (2005/116/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (1),
   ob upoštevanju Odločbe Komisije 2003/865/ES z dne 11. decembra 2003 o ureditvi primerjalnih poskusov in testov Skupnosti, ki se izvajajo za razmnoževalni material vrst Pelargonium l'Hérit. in Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch in Rosa L. v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES (2), in zlasti člena 3 Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Odločbo 2003/865/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranje, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 98/56/ES za Hosta Tratt v letih 2004 in 2005.

               (2)

               Testiranje in poskuse, izvajane leta 2004, je treba nadaljevati v letu 2005 –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Skupnostni primerjalni poskusi in testiranje razmnoževalnega materiala Hosta Tratt, ki so se začeli leta 2004, se nadaljujejo v letu 2005 v skladu z Odločbo 2003/865/ES.

      V Bruslju, 8. februarja 2005

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 226, 13.8.1998, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 23).

      (2)  UL L 325, 12.12.2003, str. 62.


title: 2006/188/ES: Sklep Sveta z dne  21. februarja 2006  o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko, s katerim se na Dansko razširjajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države, in Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema  Eurodac  za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije

text:
               8.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 66/37

         SKLEP SVETA
   z dne 21. februarja 2006
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko, s katerim se na Dansko razširjajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države, in Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije
   (2006/188/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Skupnosti izpogajala sporazumu med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o razširitvi določb uredb Sveta (ES) št. 343/2003 (2) in (ES) št. 2725/2000 (3) na Dansko.

               (2)

               Sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan dne 13. marca 2005, s pridržkom njegove poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta z dne 13. junija 2005.

               (3)

               Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (4)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi EU in Pogodbi ES, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa ter je ta sklep ne zavezuje in se zanjo ne uporablja.

               (5)

               Ta sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko, s katerim se na Dansko razširjajo določbe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države, in Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije, se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člena 10(2) Sporazuma (4).
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 21. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         K. GASTINGER

      (1)  Mnenje podano dne 13.12.2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

      (3)  UL L 316, 15.12.2000, str. 1.

      (4)  The date of entry into force of the Agreement shall be the first day of the second month following notification by the contracting parties.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 66/38

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   na eni strani in
   KRALJEVINA DANSKA, v nadaljnjem besedilu „Danska“,
   na drugi strani
   STA SE –
   OB SKLICEVANJU na sodelovanje Danske v Konvenciji o določanju države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v eni od držav članic Evropskih skupnosti, podpisani v Dublinu 15. junija 1990, v nadaljnjem besedilu „Dublinska konvencija“;
   OB SKLICEVANJU na člen 12 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem;
   OB UPOŠTEVANJU, da Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države, v nadaljnjem besedilu „Uredba Dublin II“, nadomešča Dublinsko konvencijo;
   OB ZAVEDANJU, da je bila 2. septembra 2003 sprejeta Uredba Komisije (ES) št. 1560/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) No 343/2003 o določitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države;
   OB UPOŠTEVANJU pomena Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije, v nadaljnjem besedilu „Uredba Eurodac“ (na Uredbo Eurodac in Uredbo Dublin II se v nadaljnjem besedilu sklicuje kot na „Uredbi“);
   OB ZAVEDANJU, da je Svet dne 28. februarja 2002 sprejel Uredbo (ES) št. 407/2002 o pravilih za izvedbo Uredbe Eurodac;
   OB SKLICEVANJU na Protokol o stališču Danske, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Protokol o stališču Danske“), na podlagi katerega Uredba Dublin II in Uredba Eurodac za Dansko nista zavezujoči in se v njej ne uporabljata;
   V ŽELJI, da bi se določbe Uredb, njune bodoče spremembe in izvedbeni ukrepi v zvezi z njima po mednarodnem pravu uporabljali za odnose med Skupnostjo in Dansko, ki je država članica s posebnim položajem glede naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;
   OB POUDARJANJU pomembnosti ustreznega usklajevanja med Skupnostjo in Dansko glede pogajanj in sklenitve mednarodnih sporazumov, ki lahko vplivajo na področje uporabe Uredb ali ga spremenijo;
   OB POUDARJANJU, da bi si morala Danska prizadevati, da bi pristopila k mednarodnim sporazumom, ki jih je sklenila Skupnost, v primeru, da je sodelovanje Danske v takih sporazumih pomembno zaradi skladne uporabe Uredb in tega sporazuma;
   IZJAVLJAJOČ, da bi moralo biti Sodišče Evropskih skupnosti pristojno, da bi zagotovilo enotno uporabo in razlago tega sporazuma, vključno z določbami Uredb in katerih koli izvedbenih ukrepov Skupnosti, ki so del tega sporazuma;
   OB SKLICEVANJU na pristojnost, ki jo Sodišču Evropskih skupnosti podeljuje člen 68(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, da odloča o predhodnih vprašanjih glede veljavnosti in razlage aktov institucij Skupnosti, ki temeljijo na naslovu IV Pogodbe, vključno z veljavnostjo in razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba ne bo zavezujoča za Dansko in se v njej ne bo uporabljala, kot to izhaja iz Protokola o stališču Danske;
   OB UPOŠTEVANJU, da bi moralo biti Sodišče Evropskih skupnosti pod enakimi pogoji pristojno za odločanje o predhodnih vprašanjih glede veljavnosti in razlage tega sporazuma, ki jih predloži dansko sodišče, in da bi morala torej danska sodišča v zvezi z razlago Uredb in njunih izvedbenih ukrepov zaprositi za predhodno odločanje pod enakimi pogoji kot sodišča drugih držav članic;
   OB SKLICEVANJU na to, da lahko na podlagi člena 68(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Svet Evropske unije, Evropska komisija in države članice zaprosijo Sodišče Evropskih skupnosti, da odloči o vprašanju razlage aktov institucij Skupnosti na podlagi naslova IV Pogodbe, vključno z razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba ne bo zavezujoča za Dansko in se v njej ne bo uporabljala, kot to izhaja iz Protokola o stališču Danske;
   OB UPOŠTEVANJU, da bi morali dati Danski možnost, da v zvezi z Uredbama in njunimi izvedbenimi ukrepi pod enakimi pogoji kot druge države članice zaprosi Sodišče Evropskih skupnosti za odločanje o vprašanjih razlage tega sporazuma;
   OB POUDARJANJU, da bi morala danska sodišča po danskem pravu, kadar razlagajo ta sporazum, vključno z določbami Uredb in katerih koli izvedbenih ukrepov, ki so del tega sporazuma, glede določb Uredb in katerih koli izvedbenih ukrepov Skupnosti ustrezno upoštevati sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti in sodišč držav članic Evropskih skupnosti;
   OB UPOŠTEVANJU, da bi moralo biti omogočeno, da se Sodišče Evropskih skupnosti zaprosi za odločanje o vprašanjih v zvezi s spoštovanjem obveznosti iz tega sporazuma, v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopek pred Sodiščem;
   KER v skladu s členom 300(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sporazum zavezuje države članice, je ustrezno, da se Danska lahko v primeru nespoštovanja s strani ene od držav članic obrne na Komisijo kot varuha Pogodbe;
   OB UPOŠTEVANJU, da Danska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Danske ne nosi finančnih posledic ukrepov, ki za Dansko niso zavezujoči in se v njej ne uporabljajo, razen administrativnih stroškov, in da je treba zato določiti prispevek Danske k operativnim stroškom, povezanim z vzpostavitvijo in delovanjem centralne enote v skladu s členom 3 „Uredbe Eurodac“;
   OB POUDARJANJU, da bo odnose glede določb Uredbe Dublin II in Uredbe Eurodac med Islandijo in Norveško na eni strani ter Dansko na drugi strani uredil protokol v skladu s členom 12 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil vložene v državi članici, na Islandiji ali na Norveškem;
   V ŽELJI, da Evropska skupnost, Islandija in Norveška vsebino tega protokola določijo s soglasjem Danske in vzporedno s tem sporazumom –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Cilj
   1.   Cilj tega sporazuma je uporaba določb Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države („Uredba Dublin II“), Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije („Uredba Eurodac“) in njunih izvedbenih ukrepov za odnose med Skupnostjo in Dansko v skladu s členom 2(1) in (2).
   2.   Cilj pogodbenic je doseganje enotne uporabe in razlage določb Uredb in njunih izvedbenih ukrepov v vseh državah članicah.
   3.   Določbe členov 3(1), 4(1) in 5(1) tega sporazuma izhajajo iz Protokola o stališču Danske.
   Člen 2
   Uredba Dublin II in Uredba Eurodac
   1.   Določbe Uredbe Dublin II, ki je priložena temu sporazumu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 27(2) Uredbe Dublin II, ter – v zvezi z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi po začetku veljavnosti tega sporazuma – prenesene s strani Danske kot to izhaja iz člena 4 tega sporazuma, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Skupnostjo in Dansko.
   2.   Določbe Uredbe Eurodac, ki je priložena temu sporazumu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi členov 22 ali 23(2) Uredbe Eurodac, ter – v zvezi z izvedbenimi ukrepi, sprejetimi po začetku veljavnosti tega sporazuma – prenesene s strani Danske kot to izhaja iz člena 4 tega sporazuma, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Skupnostjo in Dansko.
   3.   Namesto datuma iz člena 29 Uredbe Dublin II in člena 27 Uredbe Eurodac se uporablja datum začetka veljavnosti tega sporazuma.
   Člen 3
   Spremembe Uredbe Dublin II in Uredbe Eurodac
   1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju sprememb Uredbe Dublin II in Uredbe Eurodac in te spremembe za Dansko niso zavezujoče in se v njej ne uporabljajo.
   2.   Kadar koli se sprejmejo spremembe Uredb, Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi, ali bo prenesla vsebino teh sprememb ali ne. Uradno obvestilo se opravi ob sprejetju sprememb ali v 30 dneh po sprejetju.
   3.   Če se Danska odloči, da bo prenesla vsebino sprememb, v uradnem obvestilu navede, ali se lahko prenos opravi z upravnimi ukrepi ali je potrebna odobritev parlamenta.
   4.   Če se v uradnem obvestilu navede, da je možen prenos z upravnimi ukrepi, je treba v uradnem obvestilu navesti tudi, da vsi potrebni upravni ukrepi začnejo veljati na dan začetka veljavnosti sprememb Uredb ali na dan uradnega obvestila, kar nastopi kasneje.
   5.   Če se v uradnem obvestilu navede, da je za prenos na Danskem potrebna odobritev parlamenta, se uporabljajo naslednja pravila:

               (a)

               zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati na dan začetka veljavnosti sprememb Uredb ali v 6 mesecih po uradnem obvestilu, kar nastopi kasneje;

               (b)

               če zakonodajni ukrepi na Danskem ne začnejo veljati na dan, ko začnejo veljati spremembe Uredb, Danska, kolikor je to skladno z njenim nacionalnim pravom, začasno uporablja vsebino sprememb;

               (c)

               Danska Komisijo uradno obvesti o datumu, ko začnejo veljati ukrepi o prenosu, in o kakršnih koli posebnih ukrepih, sprejetih v zvezi z začasno uporabo.

         6.   Dansko uradno obvestilo o prenosu vsebine sprememb na Danskem v skladu z odstavkoma 4 ali 5 ustvari med Dansko in Skupnostjo vzajemne obveznosti po mednarodnem pravu. Spremembe Uredb se nato štejejo za spremembe tega sporazuma in se štejejo za priložene le-temu.
   7.   V primeru, da:

               (a)

               Danska poda uradno obvestilo, da ne bo prenesla vsebine sprememb; ali

               (b)

               Danska ne opravi uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2; ali

               (c)

               zakonodajni ukrepi na Danskem ne začnejo veljati v rokih iz odstavka 5,

         se šteje, da je ta sporazum prenehal veljati, razen če se pogodbenici v 90 dneh ne odločita drugače, ali če v situaciji pod (c), zakonodajni ukrepi na Danskem v tem roku začnejo veljati. Prenehanje veljavnosti začne učinkovati 3 mesece po izteku 90-dnevnega roka.
   8.   Prenehanje veljavnosti Sporazuma po odstavku 7 ne vpliva na prošnje, vložene v skladu z Uredbo Dublin II pred datumom prenehanja veljavnosti Sporazuma.
   Člen 4
   Izvedbeni ukrepi
   1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju mnenj odbora iz člena 27(2) Uredbe Dublin II in člena 23(2) Uredbe Eurodac ali pri sprejemanju izvedbenih ukrepov na podlagi člena 22 Uredbe Eurodac. Izvedbeni ukrepi na podlagi člena 27(2) Uredbe Dublin II ali na podlagi člena 23(2) Uredbe Eurodac ter izvedbeni ukrepi na podlagi člena 22 Uredbe Eurodac za Dansko niso zavezujoči in se v njej ne uporabljajo.
   2.   Kadar koli se sprejmejo izvedbeni ukrepi na podlagi člena 27(2) Uredbe Dublin II in izvedbeni ukrepi na podlagi člena 22 ali 23(2) Uredbe Eurodac, se ti posredujejo Danski. Danska Komisijo uradno obvesti o svoji odločitvi, ali bo izvedla vsebino izvedbenih ukrepov ali ne. Uradno obvestilo se opravi po prejemu izvedbenih ukrepov ali v 30 dneh po njem.
   3.   V uradnem obvestilu se navede, da vsi potrebni upravni ukrepi na Danskem začnejo veljati na dan začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov ali na dan uradnega obvestila, kar nastopi kasneje.
   4.   V Danskem uradnem obvestilu se navede, da prenosu vsebine izvedbenih ukrepov na Danskem, med Dansko in Skupnostjo ustvari vzajemne obveznosti po mednarodnem pravu. Izvedbeni ukrepi se nato štejejo za sestavni del tega sporazuma.
   5.   V primeru, da:

               (a)

               Danska poda uradno obvestilo, da ne bo prenesla vsebine izvedbenih ukrepov; ali

               (b)

               Danska ne opravi uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2,

         se šteje, da je ta sporazum prenehal veljati, razen če se pogodbenici v 90 dneh ne odločita drugače. Prenehanje veljavnosti začne učinkovati 3 mesece po izteku 90-dnevnega roka.
   6.   Prenehanje veljavnosti Sporazuma po odstavku 5 ne vpliva na prošnje, vložene v skladu z Uredbo Dublin II pred datumom prenehanja veljavnosti Sporazuma.
   7.   Če je za prenos v izjemnih primerih na Danskem potrebna odobritev parlamenta, se v danskem uradnem obvestilu iz odstavka 2 to navede in se uporabljajo določbe člena 3(5) do (8).
   Člen 5
   Mednarodni sporazumi, ki vplivajo na Uredbo Dublin II in Uredbo Eurodac
   1.   Mednarodni sporazumi, ki jih sklene Skupnost na podlagi pravil Uredbe Dublin II in Uredbe Eurodac, za Dansko niso zavezujoči in se v njej ne uporabljajo.
   2.   Danska se vzdrži sklepanja mednarodnih sporazumov, ki lahko vplivajo ali spremenijo področje uporabe Uredb, priloženih temu sporazumu, in ki bi urejali določanje odgovornosti za obravnavanje prošenj za azil ali ukrepe v zvezi s primerjavo prstnih odtisov državljanov tretjih držav, ki jih zajema Uredba Eurodac, razen če to stori v soglasju s Skupnostjo in se predvidi zadovoljive ureditve za razmerje med tem sporazumom in zadevnim mednarodnim sporazumom.
   3.   Danska bo, ko se bo pogajala o sklenitvi mednarodnih sporazumov, ki lahko vplivajo ali spremenijo področje uporabe Uredb, priloženih temu sporazumu, svoje stališče uskladila s Skupnostjo in se vzdržala kakršnih koli dejanj, ki bi ogrozila cilje stališča Skupnosti v okviru njenih pristojnosti v takih pogajanjih.
   Člen 6
   Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi z razlago Sporazuma
   1.   Kadar se v postopku, ki teče pred danskim sodiščem, postavi vprašanje o veljavnosti ali razlagi tega sporazuma, to sodišče, kadar koli bi v enakih okoliščinah sodišče druge države članice Evropske unije v zvezi z Uredbo Dublin II in Uredbo Eurodac ter njunimi izvedbenimi ukrepi iz člena 2(1) in (2) to moralo storiti, zaprosi Sodišče, da o tem odloči.
   2.   Ko sodišča na Danskem po danskem pravu razlagajo ta sporazum, ustrezno upoštevajo sodno prakso Sodišča v zvezi z določbami Uredbe Dublin II in Uredbe Eurodac ter njunih izvedbenih ukrepov.
   3.   Tako kot Svet, Komisija in katera koli država članica lahko tudi Danska Sodišče zaprosi da odloči o vprašanju razlage tega sporazuma. Take odločitve sodišča se ne uporabljajo za sodbe sodišč držav članic, ki so že postale res iudicata.
   4.   Danska lahko Sodišču predloži ugotovitve v zadevah, v katerih mu je sodišče države članice v predhodno odločanje predložilo vprašanje v zvezi z razlago katere koli določbe, na katero se sklicuje člen 2(1) in (2).
   5.   Uporabljata se Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in njegov poslovnik.
   6.   Če se določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti glede odločanja Sodišča spremenijo tako, da to vpliva na odločanje v zvezi z Uredbo Dublin II in Uredbo Eurodac, lahko Danska uradno obvesti Komisijo, da teh sprememb za ta sporazum ne bo uporabljala. Uradno obvestilo se opravi ob začetku veljavnosti sprememb ali v 60 dneh po njem.
   V tem primeru se šteje, da je sporazum prenehal veljati. Prenehanje veljavnosti začne učinkovati 3 mesece po uradnem obvestilu.
   7.   Prenehanje veljavnosti Sporazuma po odstavku 6 ne vpliva na prošnje, vložene v skladu z Uredbo Dublin II pred datumom prenehanja veljavnosti Sporazuma.
   Člen 7
   Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s spoštovanjem Sporazuma
   1.   Komisija lahko proti Danski pred Sodiščem vloži tožbe v zvezi z nespoštovanjem katere koli obveznosti po tem sporazumu.
   2.   Danska se lahko Komisiji pritoži v zvezi z nespoštovanjem obveznosti iz tega sporazuma s strani države članice.
   3.   Uporabljajo se ustrezne določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopek pred Sodiščem, ter Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in njegov poslovnik.
   Člen 8
   Teritorialna uporaba
   Ta sporazum se uporablja na ozemljih iz člena 299 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter v skladu s členom 26 Uredbe Dublin II in členom 26 Uredbe Eurodac.
   Člen 9
   Finančni prispevki v zvezi z Eurodacom
   Kar zadeva administrativne in operativne stroške, povezane z namestitvijo in delovanjem centralne enote Eurodaca, Danska k letnemu proračunu EU prispeva letni znesek, izračunan na podlagi dodeljenih proračunskih sredstev v ta namen in v skladu z odstotkom danskega bruto domačega proizvoda v razmerju do celotnega bruto domačega proizvoda vseh sodelujočih držav.
   Ta določba se uporablja od leta povezave Danske na centralno enoto.
   Prispevek Danske k začetni namestitvi centralne enote se odmeri v višini pavšalnega zneska, ki ustreza prispevku k splošnemu proračunu Evropske unije, ki je bil vrnjen Danski zaradi njenega začetnega nesodelovanja v Uredbi Eurodac.
   Člen 10
   Prenehanje veljavnosti Sporazuma
   1.   Ta sporazum preneha veljati, če Danska uradno obvesti druge države članice, da se v skladu s členom 7 Protokola o stališču Danske ne želi več sklicevati na določbe dela I tega protokola.
   2.   Ta sporazum lahko katera koli od pogodbenic odpove z uradnim obvestilom. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po datumu takega obvestila.
   3.   Odpoved Sporazuma po odstavkih 1 in 2 ne vpliva na prošnje, vložene v skladu z Uredbo Dublin II pred datumom odpovedi Sporazuma.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   1.   Sporazum pogodbenici sprejmeta v skladu z lastnimi postopki.
   2.   Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po uradnem obvestilu pogodbenic o zaključku lastnih postopkov, potrebnih v ta namen.
   Člen 12
   Verodostojnost besedil
   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
   PRILOGA
   UREDBA SVETA (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države.
   UREDBA SVETA (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije.


title: Odločba Nadzornega organa EFTA št. 39/04/COL z dne 17. marca 2004 o dvainštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 25A: pregled smernic o državni regionalni pomoči za obdobje po 1. januarju 2007

text:
               1.9.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 226/12

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 39/04/COL
   z dne 17. marca 2004
   o dvainštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 25A: pregled smernic o državni regionalni pomoči za obdobje po 1. januarju 2007
   NADZORNI ORGAN EFTA JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami EFTA o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2) ter zlasti člena 24, člena 5(2)(b) in člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu (3),
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzoru in sodišču Nadzorni organ EFTA uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzoru in sodišču Nadzorni organ EFTA izdaja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzoru in sodišču ali če Nadzorni organ EFTA meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4) ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ EFTA (5),
   KER je 8. maja 2003 Komisija Evropskih skupnosti (od tu dalje Komisija ES) objavila sporočilo o pregledu smernic o državni regionalni pomoči za obdobje po 1. januarju 2007 (6),
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči za države EFTA v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ EFTA po posvetovanju s Komisijo ES sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Komisija ES,
   PO POSVETOVANJU s Komisijo ES,
   OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ EFTA o tej temi posvetoval z državami EFTA na večstranskem sestanku dne 3. februarja 2004 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremeni z dodatkom novega Poglavja 25A „Pregled smernic o državni regionalni pomoči za obdobje po 1. januarju 2007“. Novo Poglavje 25A se nahaja v Prilogi I te odločbe.

               2.

               Države EFTA se obvestijo s pismom, ki vsebuje izvod te odločbe.

               3.

               Komisija ES se obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP.

               4.

               Ta odločba se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

               5.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 17. marca 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

         Hannes HAFSTEIN

            Predsednik

         Einar M. BULL

            Član Kolegija

      (1)  V nadaljevanju Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljevanju Sporazum o nadzoru in sodišču.

      (3)  Protokol 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, ki so ga države EFTA spremenile 10. decembra 2001. Spremembe so začele veljati 28. avgusta 2003.

      (4)  V nadaljevanju Smernice o državni pomoči.

      (5)  Sprva objavljena v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in v Dopolnilu EGP št. 32 istega dne, kakor so bila nazadnje spremenjena z Odločbo Kolegija št. 15/04/COL z dne 18. februarja 2004, ki še ni objavljena.

      (6)  Sporočilo Komisije – Pregled smernic o državni regionalni pomoči v obdobju po 1. januarju 2007 (UL C 110, 8.5.2003, str. 24).

      PRILOGA

         „25A.   PREGLED SMERNIC O DRŽAVNI REGIONALNI POMOČI ZA OBDOBJE PO 1. JANUARJU 2007

                     1.

                     Nadzorni organ EFTA (v nadaljevanju Organ) je objavil smernice o državni regionalni pomoči aprila 1999 (1).

                     2.

                     Na podlagi smernic je Organ odobril zemljevide subvencioniranih območij držav članic EFTA za obdobje med letoma 2000 in 2006 ter številne sheme regionalne pomoči, ki naj bi se iztekle ob koncu tega obdobja.

                     3.

                     Te smernice so bile sprejete za neomejeno obdobje. Toda smernice določajo, da jih mora Organ v obdobju petih let po uveljavitvi pregledati.

                     4.

                     Organ je to preverjanje izvedel in zaključil, da se revizija smernic ne zdi potrebna.

                     5.

                     Vendar se je Organ odločil, da bo to revizijo izpeljal pravočasno, da omogoči državam EFTA in Organu dovolj časa še pred koncem leta 2006 za oblikovanje, obveščanje o in sprejemanje zemljevidov subvencioniranih območij za obdobje po 1. januarju 2007.

         (1)  Odločba Kolegija št. 316/98/COL z dne 4. novembra 1998 (UL L 111, 29.4.1999, str. 46) in Dopolnilo EGP št. 18.“


title: 2012/309/EU: Sklep Sveta z dne 10. maja 2012 o imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2016 v Španiji in na Poljskem

text:
               15.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 154/11

         SKLEP SVETA
   z dne 10. maja 2012
   o imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2016 v Španiji in na Poljskem
   (2012/309/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (1), in zlasti člena 9(3) Sklepa,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju poročila izbirnega sveta iz junija 2011 o izbirnem postopku za evropski prestolnici kulture v Španiji in na Poljskem,
   ob upoštevanju naslednjega:
   ob upoštevanju, da so v celoti izpolnjena merila iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za „evropski prestolnici kulture za leto 2016“ se imenujeta Donostia-San Sebastián (Španija) in Wrocław (Poljska).
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 10. maja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         U. ELBÆK

      (1)  UL L 304, 3.11.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 15. decembra 2014 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Nemčijo

text:
               17.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 453/2

         SKLEP SVETA
   z dne 15. decembra 2014
   o imenovanju člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Nemčijo
   (2014/C 453/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               1.

               Svet je s sklepoma z dne 2. decembra 2013 (2) in 12. junija 2014 (3) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 7. novembra 2016.

               2.

               Organizacija delavcev Evropska konfederacija sindikatov (ETUC) je za prosto mesto (po)dala predlog za imenovanje –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za obdobje do 7. novembra 2016 se za člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu imenuje:
   II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Članica

               Nemčija

               Sonja KÖNIG

         Člen 2
   Svet bo člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani, imenoval pozneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 15. decembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         M. MARTINA

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (UL C 360, 10.12.2013, str. 8).

      (3)  Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Litvo in Malto (UL C 182, 14.6.2014, str. 14); Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Francijo (UL C 186, 18.6.2014, str. 5).


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 357/15/COL z dne 23. septembra 2015 o zaključku formalnega postopka preiskave državne pomoči v korist družbe Sandefjord Fotball AS (Norveška) [2016/906]

text:
               9.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 152/59

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 357/15/COL
   z dne 23. septembra 2015
   o zaključku formalnega postopka preiskave državne pomoči v korist družbe Sandefjord Fotball AS (Norveška) [2016/906]
   NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –
   ob upoštevanju sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,
   ob upoštevanju sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti člena 24 Sporazuma,
   ob upoštevanju Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3), zlasti člena 7(3) dela II Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA

   1.   Postopek

               (1)

               Po prejemu pritožb in informacij o trgu je nadzorni organ 31. oktobra 2013 obvestil norveške organe o domnevni državni pomoči pri financiranju novega nogometnega stadiona v Sandefjordu (dokument št. 686574). V istem dopisu je nadzorni organ zahteval informacije o domnevnem ukrepu pomoči, ki so jih norveški organi predložili 29. novembra 2013 (dokument št. 691773 in dokument št. 691774).

               (2)

               Nadzorni organ je 16. januarja 2014 od norveških organov zahteval dodatne informacije (dokument št. 694963), ki so bile predložene 14. februarja 2014 (dokument št. 699518).

               (3)

               Nadzorni organ se je na podlagi razpoložljivih informacij odločil, da 22. oktobra 2014 sprejme Odločbo št. 444/14/COL o začetku formalnega postopka preiskave pomoči v korist Sandefjord Fotball AS in norveške organe pozval, naj predložijo pripombe. Odločba je bila 15. januarja 2015 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in je pozivala tretje osebe, naj predložijo svoje pripombe v enem mesecu od dneva objave.

               (4)

               Norveškim organom je bilo odobreno podaljšanje roka za predložitev pripomb, in sicer do 23. decembra 2014, ko so norveški organi pripombe tudi predložili (dokumenti od št. 733899 do št. 733901). Nadzorni organ ni prejel nobenih dodatnih pripomb.

         2.   Upravičenka – družba Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Nogometni klub Sandefjord Fotball je društvo, ki je bilo ustanovljeno leta 1998 na podlagi sporazuma o sodelovanju med dvema največjima nogometnima kluboma v Sandefjordu, in sicer klubom Sandefjord Ballklubb ter IL Runar. Cilj sodelovanja je bil ustvariti profesionalno nogometno ekipo v Sandefjordu, ki bi se uvrstila v norveško prvo ligo.

               (6)

               V okviru Sandefjord Fotball AS, družbe z omejeno odgovornostjo, deluje profesionalna (v nadaljnjem besedilu: prva ekipa) (1). Sodelovanje med klubom Sandefjord Fotball in družbo Sandefjord Fotball AS temelji na zahtevah norveške nogometne zveze. V okviru kluba delujeta tudi amaterska ekipa in mladinska nogometna ekipa. Klub organizira tudi poletne nogometne šole in regionalna nogometna tekmovanja za mlade amaterske igralce.

         3.   Opis ukrepa

   3.1
         Ozadje

               (7)

               Do leta 2007 je prva ekipa kluba Sandefjord Fotball za vadbo in tekme uporabljala stadion v lasti občine v Bugårdsparkenu. Vendar ta stadion ni bil v skladu z zahtevami norveške nogometne zveze za klube, ki igrajo v najvišji ligi. Ocenjeno je bilo, da naj bi nadgradnja obstoječega stadiona stala približno 40 milijonov NOK, ki jih občina Sandefjord ni bila pripravljena vložiti.

         3.2
         Gradnja novega stadiona

               (8)

               Leta 2005 je med občino Sandefjord in družbo Sandefjord Fotball AS potekala razprava o možnosti izgradnje novega stadiona. Občina se je strinjala, da bo zagotovila potrebno zemljišče, družba Sandefjord Fotball AS pa naj bi financirala in upravljala stadion.

               (9)

               Občina je pridobila več zemljiških parcel v območju Pindsle v skupni vrednosti približno 3,7 milijonov NOK. Zemljišče je bilo v tistem času kmetijska parcela. V odločbi občine z dne 6. septembra 2005 o dovoljenju za pridobitev je bilo predvideno, da se namembnost zemljišča spremeni v zemljišče za poslovno uporabo in odredi gradnja stadiona. V novem prostorskem načrtu je bilo zemljišče razdeljeno na dva dela: zemljiška parcela št. 152/96 je bila določena za večnamenski stadion in za poslovno uporabo, parcela št. 152/97 pa za poslovno uporabo. S sporazumom z dne 28. novembra 2006 sta bili obe zemljiški parceli preneseni na dve hčerinski družbi v popolni lasti družbe Sandefjord Fotball AS: zemljiška parcela št. 152/96 je prešla v last Sandefjord Fotball Stadion AS, zemljiška parcela št. 152/97 pa v last Sandefjord Fotball Næring AS.

               (10)

               V skladu s sporazumom je družba Sandefjord Fotball AS prevzela financiranje izgradnje stadiona. Stroški gradnje so bili ocenjeni na 110 milijonov NOK. Družba Sandefjord Fotball AS naj bi prispevala 70 milijonov NOK iz lastnih sredstev in od zunanjih vlagateljev, iz prodaje imenskih pravic itd. ter vzela posojilo za preostalih 40 milijonov NOK. Sandefjord Fotball AS bi prispevek delno poravnala s prodajo zemljišča, namenjenega poslovni uporabi (zemljiška parcela št. 152/97), družbi Pindsle Property AS.

               (11)

               Sporazum je poleg izgradnje stadiona vključeval tudi več dodatnih obveznosti. Družba Sandefjord Fotball AS se je strinjala, da bo uredila ceste na območju stadiona in krila stroške zaradi neuporabe starega stadiona, vključno s popravili.

               (12)

               Kmalu po podpisu sporazuma je družba Pindsle Property AS pridobila delnice v družbi Sandefjord Fotball Næring AS, ki je imela v lasti zemljiško parcelo št. 152/97, v vrednosti 40 milijonov NOK. Pred prodajo družba ni bila vrednotena.

               (13)

               Novi stadion je bil dokončan julija 2007, skupni stroški gradnje pa so znašali 110 milijonov NOK (2). Poleg nogometnega igrišča in tribun vsebuje tudi več drugih objektov, vključno z atletsko stezo, centrom za fitnes in sejnimi sobami. Ti objekti se brezplačno oddajajo drugim (večinoma amaterskim športnim) organizacijam.

         3.3
         Nadaljnja prodaja stadiona

               (14)

               Leta 2009 se je družba Sandefjord Fotball AS znašla v finančnih težavah. Družba se je odločila zbrati sredstva s prodajo družbe Sandefjord Fotball Stadion AS (ki je imela v lasti stadion in sosednje nepremičnine na zemljiški parceli št. 152/96) družbi Pindsle Property AS. V skladu z norveško zakonodajo je morala v tem primeru vrednotenje družbe opraviti tretja oseba, saj je več posameznikov hkrati bilo tako član upravnega odbora kot delničar obeh družb, Sandefjord Fotball AS in Pindsle Property AS.

               (15)

               V strokovnem poročilu z dne 6. aprila 2009 je bila vrednost družbe Sandefjord Fotball Stadion AS ocenjena med 14 in 16 milijonov NOK. Družba je bila 9. junija 2009 prodana za 15 milijonov NOK.

         4.   Odločba o začetku postopka

               (16)

               Nadzorni organ je 22. oktobra 2014 izdal Odločbo št. 444/14/COL o začetku formalnega postopka preiskave v korist družbe Sandefjord Fotball AS.

               (17)

               V tej odločbi je nadzorni organ sprejel predhodno ugotovitev, da je prenos zemljišča na Sandefjord Fotball AS pomenil državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ je zlasti menil, da je bil prenos izveden pod tržno vrednostjo tako za zemljiško parcelo št. 152/96 (namenjeno večnamenskemu stadionu in poslovni uporabi) kot za zemljiško parcelo št. 152/97 (namenjeno poslovni uporabi).

               (18)

               Ker norveški organi niso predložili nobenih argumentov v zvezi z oceno združljivosti, je nadzorni organ podvomil, ali se ukrep lahko razglasi za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP

         5.   Pripombe norveških organov

               (19)

               Norveški organi so pripombe na odločbo o začetku postopka predložili v dopisu z dne 23. decembra 2014 (dokumenti od št. 733899 do št. 733901).

         5.1
         Transakcija ne vključuje državne pomoči

               (20)

               Norveški organi v svojih pripombah trdijo, da prenos zemljišča z občine Sandefjord na družbo Sandefjord Fotball AS ne pomeni državne pomoči, saj domnevna upravičenka ni imela nobenih ugodnosti.

               (21)

               Norveški organi zlasti trdijo, da je bila tržna vrednost zadevnega zemljišča v času transakcije negativna in v zvezi s tem so predložili vrednotenje strokovnjaka z dne 5. februarja 2014. Vrednost zemljišča je bila domnevno negativna predvsem zato, ker je transakcija zemljišča na družbo Sandefjord Fotball AS vključevala obveznost (glede na pogoje prenosa zemljišča in v skladu s pravili za določanje namembnosti zemljišča), da družba zgradi nogometni stadion in ker so stroški izgradnje stadiona presegali vrednost zemljišča.

               (22)

               Po navedbah norveških organov bi se obveznost izgradnje stadiona lahko veljavno naložila kot „posebna obveznost“ v skladu s točko 2.2(c) dela V smernic nadzornega organa o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov (v nadaljnjem besedilu: smernice za prodajo zemljišč) (3).

         5.2
         Vsak znesek pomoči bi bil zelo omejen

               (23)

               Norveški organi v zvezi z zneskom domnevne državne pomoči trdijo, da bi bila tudi, če bi nadzorni organ ugotovil, da je imelo zadevno zemljišče pozitivno tržno vrednost, ta vrednost nizka.

               (24)

               Norveški organi pojasnjujejo, da so kmetijska zemljišča na Norveškem pod posebno zaščito. Njihova prodaja in/ali sprememba namembnosti je pod strogim nadzorom regionalnih kmetijskih odborov. V primeru zadevnega zemljišča je pristojni kmetijski odbor sprejel predlog za spremembo namembnosti zemljišča samo na podlagi cilja v javnem interesu, da se zgradi stadion. Izvajalec projekta ne bi mogel pridobiti zemljišča, ki bi bilo namenjeno izključno poslovni uporabi. Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu se pri prenosu zemljišča torej ne more uporabljati. Norveški organi zato menijo, da bi moralo tržno vrednotenje temeljiti na cenah kmetijskih zemljišč, saj je bila taka uporaba zemljišča edina realna alternativa.

               (25)

               Nasprotno pa norveški organi glede vrednosti zemljišča, namenjenega poslovni uporabi (zemljiška parcela št. 152/97), trdijo, da je Pindsle Property AS, družba, ki je kupila Sandefjord Fotball Næring AS za 40 milijonov NOK, plačala višjo ceno od tržne. To so podprli s sklicevanjem na poročilo o vrednotenju (Priloga 11 k dokumentu št. 699518), v katerem je bilo ugotovljeno, da je tržna vrednost zemljiške parcele št. 152/97 znašala približno 15 milijonov NOK (4). Vrednotenje temelji na povprečni ceni za zemljišče, ki je bilo v času transakcije v območju Pindsle namenjeno poslovni uporabi.

               (26)

               Poleg tega norveški organi trdijo, da je treba pri izračunu zneska pomoči v vsakem primeru izvesti številne odbitke. Ti odbitki so posledica nekaterih obveznosti družbe Sandefjord Fotball AS v korist občine v skladu s sporazumom z dne 28. novembra 2006: (i) 2,6 milijona NOK za prenovo starega stadiona; (ii) 400 000 NOK za zamenjavo reflektorjev na starem stadionu; (iii) 1,5 milijona NOK za izgradnjo javne pešpoti; in (iv) 5 milijonov NOK za izgradnjo krožišča ter prehoda za pešce. Ta sporazum je torej predvidel, da bo družba Sandefjord Fotball AS za zagotovitev storitev občini imela stroške v višini 9,5 milijona NOK (po takratnih ocenah) (5).

         5.3
         Vsako morebitno državno pomoč bi bilo treba razglasiti za združljivo

               (27)

               Norveški organi trdijo, da bi bilo treba v primeru, da bi nadzorni organ v sporni transakciji ugotovil element državne pomoči, tako pomoč razglasiti za združljivo z delovanjem sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) sporazuma EGP.

               (28)

               Norveški organi poudarjajo, da je spodbujanje športa, vključno z gradnjo športne infrastrukture, cilj skupnega interesa. Poleg tega trdijo, da je državna pomoč nujen in ustrezen instrument v tem primeru.

               (29)

               Norveški organi zlasti pojasnjujejo, da je bil v Sandefjordu nov stadion potreben. Poudarjajo visoko zasedenost obstoječega občinskega stadiona, ki so ga v tistem času uporabljali klub Sandefjord Fotball in druge ekipe. Poleg tega je prva ekipa kluba Sandefjord Fotball (ki je delovala na podlagi začasne izjeme) potrebovala sodobnejši stadion, da bi lahko izpolnjevala zahteve za izdajo dovoljenja norveške nogometne zveze, ki bi ji omogočilo, da se obdrži v najvišji norveški ligi.

               (30)

               Občina Sandefjord je preučila možnosti za nadgradnjo obstoječega stadiona, ki pa ne bi povečala njegovih kapacitet. Gradnja novega stadiona bi po drugi strani rešila težave s kapacitetami in pridobivanjem licence, poleg tega bi bilo s tem zagotovljeno nogometno središče za celotni okraj Vestfold. Kot je razvidno iz spodnje preglednice, novi stadion uporabljajo različni klubi. Poleg tega je bil stari občinski stadion prenovljen (prenovo je financirala družba Sandefjord Fotball AS) in ga v celoti uporabljajo lokalni športni klubi (atletski in nogometni), šole in splošna javnost. To nadalje kaže, da je bila izgradnja novega stadiona v Sandefjordu nujna in da je državna pomoč primerna. Poleg tega bi za nadgradnjo obstoječega stadiona občina morala vložiti približno 40 milijonov NOK, brez možnosti pridobitve sredstev iz zasebnih virov.

               (31)

               Norveški organi tudi trdijo, da bi bila vsakršna pomoč sorazmerna. Predvsem poudarjajo, da je večino naložbenih stroškov za novi stadion krila družba Sandefjord Fotball AS, ki je najvišji možni znesek stroškov za izgradnjo prispevala iz lastnih sredstev in bančnih posojil. Ta lastni prispevek je zagotovil, da je bil znesek finančne pomoči čim možen.

               (32)

               Norveški organi poudarjajo tudi negospodarske družabne in amaterske športne dejavnosti, ki jih je omogočila izgradnja stadiona. Obstoječi občinski stadion je zdaj v celoti na voljo za amaterske športe. Poleg tega se na novem stadionu redno izvajajo številne amaterske športne in družabne dejavnosti, vključno s šolskimi prireditvami.

               (33)

               Za ponazoritev tega dejstva so norveški organi predložili naslednjo razpredelnico, ki povzema letno zasedenost stadiona s strani različnih uporabnikov za obdobje od leta 2007 do 2014:

                           Klub

                           Dejavnosti

                           Število ur na leto

                           Plačilo

                           Prva ekipa Sandefjord Fotball

                           20 tekem (april–oktober/november) 100 ur
                           trening april–oktober/november 2 uri × 5 × 16 = 160 ur (6)

                           260

                           Da

                           Mladinska ekipa Sandefjord Fotball in rezervne ekipe

                           trening in tekme maj–september

                           60

                           Da

                           Partnerski klubi

                           trening in tekme maj–september

                           30

                           Ne

                           Partnerski klubi

                           Prostori za tečaje in konference, praznovanja, forum za trenerje in managerje, predavanja

                           30

                           Ne

                           Sandar IL (športni klub)

                           Zaključne tekme prvenstva Sandar v starostnih kategorijah od 14 do 19 let, vključno z otvoritveno slovesnostjo (in uporaba prostorov z omaricami)

                           25

                           Ne

                           Vestfold Fotballkrets (okrajna nogometna zveza)

                           Dejavnosti za ekipe v Sandefjordu in preostalem okraju v starostnih kategorijah od 14 do 16 let, vključno z vadbo in tekmami, tečaji in izobraževanji za trenerje.

                           30

                           Ne

                           Sandefjord Fotball Bredde (šport za otroke in mladostnike), amaterski turnirji

                           Uprava kluba uporablja prostore za tečaje in konference. Med poletnimi, jesenskimi in velikonočnimi počitnicami se na nogometnem igrišču izvaja šola nogometa za otroke od 6 do 12 leta starosti. Amaterski turnirji (prvenstva za podjetja).

                           90

                           Ne

               (34)

               Poleg tega med tednom več okoliških šol in atletskih klubov uporablja atletsko stezo. Na stadionu se izvajajo tudi dnevi dejavnosti, ki jih organizirajo šole.

               (35)

               Stadion se torej več kot 50-odstotno uporablja za neprofesionalne namene. Glavna omejitev za dodatno povečanje uporabe stadiona v neprofesionalne namene je odpornost igrišča z naravno travo (7). Profesionalna ekipa lahko prednostno uporablja stadion, tako da rezervira igrišče za domače tekme in ima prednostni dostop za treninge. Notranje prostore (npr. prostore z omaricami in pisarne) lahko vse organizacije uporabljajo vse leto.

               (36)

               Kot je razvidno iz zgornje tabele, večina neprofesionalnih uporabnikov stadiona ne plačuje najemnine. Prva ekipa po drugi strani plačuje letno najemnino v višini 3 milijonov NOK in dodatnih 20 % od prodaje vstopnic. Norveški organi menijo, da ta znesek ustreza tržni ceni najemnine, saj primerljive ekipe plačujejo najemnino v višini od 2 000 do 5 000 NOK na uro, kar je skupno manj kot 3 milijone NOK letno. Norveški organi zato menijo, da prva ekipa kluba Sandefjord Fotball ne uživa nobenih ugodnosti pri plačevanju najemnine za uporabo stadiona v primerjavi s svojimi konkurenti.

               (37)

               Poleg tega norveški organi poudarjajo, da bi bil kakršen koli vpliv na trgovino in konkurenco zelo omejen zaradi lokalnega značaja kluba. Vstopnice za domače tekme se na splošno prodajajo samo lokalno in navijačem gostujočih ekip. Prihodki od prodaje na prodajnih okencih med tekmami nihajo med 600 000 NOK in 1 milijonom NOK letno. Kar zadeva prodajo izdelkov z zaščitnim znakom, je trg omejen predvsem na navijače v okrožju Vestfold. Med klubi ni konkurence v zvezi s temi izdelki. Ime arene je bilo prodano spletni trgovini za elektroniko Komplett.no s sedežem v Sandefjordu. V areni oglašujejo samo lokalna podjetja.

               (38)

               Tudi kar zadeva trg za prestop igralcev je vpliv na trgovino in konkurenco omejen. Sandefjord Fotball AS trguje z igralci v zelo omejenem obsegu in samo z drugimi norveškimi klubi. Na primer, med leti 2011 in 2013 je s trgovanjem z igralci zaslužili zgolj 1,35 milijona NOK in imel 860 000 NOK stroškov.

               (39)

               Norveški organi v zvezi s televizijskimi pravicami pojasnjujejo, da jih centralno upravlja norveška nogometna zveza. Delež prihodkov kluba je odvisen od njegove razvrstitve v dveh najpomembnejših norveških ligah. Ker zunaj Norveške ni pravega zanimanja za norveško nogometno ligo, te televizijske pravice nimajo nobenega dejanskega učinka na trgovino in konkurenco.

         II.   OCENA

   1.   Obstoj državne pomoči

               (40)

               Člen 61(1) Sporazuma EEA določa: „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

               (41)

               Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, podjetju zagotavlja selektivno gospodarsko prednost ter bi lahko vplival na trgovino med pogodbenicami in izkrivljal konkurenco.

         1.1
         Državna sredstva

               (42)

               Ukrep pomeni državno pomoč, če ga dodeli država oziroma je dodeljen iz državnih sredstev. Pojem države se ne nanaša samo na centralno vlado, temveč zajema vse ravni državne uprave (vključno z občinami) in javna podjetja (8).

               (43)

               Občina Sandefjord je pridobila zadevno zemljišče in ga nato prenesla na dve hčerinski družbi družbe Sandefjord Fotball AS. Nadzorni organ zato ugotavlja, da prenos zemljišča vključuje državna sredstva.

         1.2
         Podjetje

               (44)

               V skladu z ustaljeno sodno prakso so podjetja subjekti, ki opravljajo gospodarsko dejavnost ne glede na njihov pravni status in način financiranja (9). Gospodarske dejavnosti so dejavnosti, ki na trgu ponujajo blago ali storitve (10).

               (45)

               Sandefjord Fotball AS je profesionalni nogometni klub, ki deluje kot zasebna družba. Dejaven je na različnih trgih, vključno s trgom za prestop nogometnih igralcev ter na trgih za prodajo vstopnic, televizijske pravice, spominske artikle kluba in sponzorstvo.

               (46)

               Nadzorni organ zato ugotavlja, da Sandefjord Fotball AS pomeni podjetje v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

         1.3
         Gospodarska prednost

               (47)

               Prenos zemljišča na podjetje lahko zagotovi gospodarsko prednost, zlasti če se izvede po ceni, ki je nižja od tržne.

               (48)

               Transakcija, pri kateri se prenesejo državna sredstva, ne pomeni državne pomoči, kadar se izvede v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, ki podjetju ne zagotavljajo prednosti (11). To je znano kot preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu.

         1.3.1   Prenos zemljiške parcele št. 152/96

               (49)

               Zemljiška parcela št. 152/96 je bila v času prenosa na Sandefjord Fotball AS določena za gradnjo nogometnega stadiona in poslovno uporabo. Za pridobitev gradbenega dovoljenja mora zato gradnja na zemljiški parceli vključevati stadion. Glede na to, da so stroški gradnje stadiona prekoračili morebitno vrednost zemljišča, norveški organi trdijo, da je bila tržna cena za zemljiško parcelo št. 152/96 enaka nič oziroma je bila negativna.

               (50)

               Nadzorni organ ugotavlja, da lahko obveznosti glede namembnosti zemljišča vplivajo na njegovo tržno ceno. Vendar pa obveznost izgradnje nogometnega stadiona ne more zmanjšati tržne cene na nič, zlasti v primeru transakcije, ki je namenjena pomoči nogometnemu klubu pri gradnji novega stadiona (12).

               (51)

               V nadaljevanju se nadzorni organ sklicuje na točko 2.2(d) Smernic za prodajo zemljišč, ki določajo, da načeloma „tržna vrednost ne sme biti postavljena pod osnovne (13) stroške za obdobje vsaj treh let po nakupu, razen če je neodvisni cenilec posebej opredelil splošen upad tržnih cen za zemljišča in objekte na upoštevanem trgu.“ V zadevnem primeru je občina Sandefjord pridobila zemljišče, ki je bilo nato razdeljeno na zemljiški parceli št. 152/96 in št. 152/97, za 3,7 milijona NOK. Nadzorni organ ugotavlja, da je bil prenos zemljišča na Sandefjord Fotball AS izveden po ceni, ki je bila nižja od stroškov, ki jih je imela občina z njegovo pridobitvijo.

               (52)

               Na podlagi zgoraj navedenega nadzorni organ ugotavlja, da je prenos zemljiške parcele št. 152/96 na Sandefjord Fotball AS zagotovil gospodarsko prednost tej družbi.

         1.3.2   Prenos zemljiške parcele št. 152/97

               (53)

               Zemljiška parcela št. 152/97 je bila ob prenosu na Sandefjord Fotball AS določena za poslovno uporabo. Norveški organi trdijo, da bi bilo treba prenos zemljiške parcele št. 152/97 oceniti v okviru pogodbe z dne 28. novembra 2006, ki nogometni klub obvezuje predvsem, da v zameno za zemljišče zgradi stadion. Ker so ocenjeni stroški gradnje stadiona presegli vrednost zemljišča, prenos ni mogel povzročiti gospodarske prednosti.

               (54)

               Nadzorni organ ugotavlja, da je zemljiška parcela št. 152/97 namenjena poslovni uporabi. V skladu s pravili prostorskega načrtovanja torej ni obveznosti za gradnjo stadiona na tem zemljišču. Prav tako ni obstajala nobena zavezujoča omejitev v času prenosa zemljišča na Sandefjord Fotball AS, ki bi izhajala iz njegovega predhodnega statusa kmetijskega zemljišča. Samo pogodba z dne 28. novembra 2006 obvezuje Sandefjord Fotball AS, da uredi in financira izgradnjo stadiona. To je edini pravni instrument, ki določa, da se zemljiška parcela št. 152/97 proda za namene financiranja dela gradnje.

               (55)

               Nadzorni organ meni, da udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki prodaja zemljišče, ne bi določil takšnih pogojev za gradnjo ali financiranje stadiona. Nadzorni organ zato ne more sprejeti trditve, da bi bilo treba pri oceni, ali obstaja gospodarska prednost, upoštevati pogodbeno vez med prenosom zemljiške parcele št. 152/97 na družbo Sandefjord Fotball AS in gradnjo stadiona.

               (56)

               Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da je družba Sandefjord Fotball AS kmalu po prenosu prodala svoje delnice v družbi Sandefjord Fotball Næring AS, ki je imela v lasti zemljiško parcelo št. 152/97, družbi Pindsle Property AS za 40 milijonov NOK. Ta prodaja kaže, da je zadevno zemljišče imelo gospodarsko vrednost.

               (57)

               Na podlagi navedenega nadzorni organ ugotavlja, da je prenos zemljiške parcele št. 152/97 na Sandefjord Fotball AS zagotovil gospodarsko prednost tej družbi.

         1.4
         Selektivnost

               (58)

               Domnevna državna pomoč izhaja iz transakcije med občino Sandefjord in družbo Sandefjord Fotball AS. V skladu s členom 61 Sporazuma EGP je to selektiven ukrep, saj se nanaša samo na eno določeno podjetje.

         1.5
         Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

               (59)

               V skladu s sodno prakso o vplivu na trgovino in izkrivljanju konkurence nadzornemu organu „ni treba dokazati dejanskega vpliva odobrene pomoči na trgovino […] niti dejanskega izkrivljanja konkurence, ampak mora le preučiti, ali taka pomoč lahko vpliva na trgovino in na izkrivljanje konkurence“ (14).

               (60)

               Že dejstvo, da pomoč krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo v trgovini znotraj EGP, zadostuje za sklep, da ukrep lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (15).

               (61)

               Leta 2006 je prva ekipa kluba Sandefjord Fotball igrala v najvišji norveški ligi z možnostjo uvrstitve na evropska tekmovanja. Profesionalni nogometni klubi so poleg udeležbe na nogometnih tekmovanjih vključeni tudi v več drugih gospodarskih dejavnostih, kot so trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijske pravice. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu lahko zato krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav EGP. Družba Sandefjord Fotball AS je bila v tistem času dejavna na trgu za prestop igralcev (in je še vedno) z možnostjo kupovanja igralcev iz drugih držav EGP.

               (62)

               Nadzorni organ zato ugotavlja, da bi ta ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

         1.6
         Sklepna ugotovitev glede obstoja pomoči

               (63)

               Na podlagi zgornjih ugotovitev nadzorni organ meni, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

         1.7
         Znesek pomoči

               (64)

               Glede zemljiške parcele št. 152/96 nadzorni organ priznava, da obveznost glede namembnosti zemljišča, vključno z gradnjo stadiona, zmanjša vrednost zemljišča (16). Vendar kot je razloženo v uvodni izjavi 50 zgoraj, tržne cene enake nič v tem primeru ni mogoče upravičiti. Na podlagi točke 2.2(d) Smernic Nadzornega organa za prodajo zemljišč bi morala občina Sandefjord prodati zemljišče vsaj po ceni, ki bi krila njene stroške pridobitve zemljišča. Na podlagi tega Nadzorni organ meni, da je znesek pomoči za to zemljiško parcelo znašal 1,9 milijonov NOK (17).

               (65)

               Glede zemljiške parcele št. 152/97 nadzorni organ ugotavlja, da je družba Sandefjord Fotball AS kmalu po prenosu prodala svoje delnice v družbi Sandefjord Fotball Næring AS, ki je imela v lasti zemljiško parcelo št. 152/97, družbi Pindsle Property AS za 40 milijonov NOK. Pindsle Property AS je zasebna družba in v času transakcije ni bila del iste skupine kot Sandefjord Fotball AS. Prodaja se je torej izvedla med dvema neodvisnima družbama (18). Nadzorni organ ni prejel nobenega prepričljivega dokaza, da ta transakcija ni bila izvedena po tržni ceni. Zato nadzorni organ meni, da je to najboljši razpoložljivi pokazatelj tržne vrednosti za zemljiško parcelo št. 152/97.

               (66)

               Na podlagi zgoraj navedenega nadzorni organ ugotavlja, da je skupna tržna vrednost zemljišča, prenesenega na Sandefjord Fotball AS, v času transakcije znašala 41,9 milijona NOK. Vendar je v skladu s sporazumom z dne 28. novembra 2006 družba Sandefjord Fotball AS prevzela tudi več obveznosti za izvedbo del v imenu občine Sandefjord. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 26 zgoraj je v času sklenitve sporazuma skupni strošek teh obveznosti znašal 9,5 milijona NOK. Norveški organi so pojasnili, da bi v odsotnosti pogojev sporazuma ta dela izvedla občina. V skladu s tem se nadzorni organ strinja, da bi bilo treba njihov skupni strošek (kot je bil predviden v času sporazuma) odšteti od zneska pomoči.

               (67)

               Nadzorni organ zato meni, da je skupna pomoč, dodeljena družbi Sandefjord Fotball AS, znašala 32,4 milijona NOK.

         2.   Postopkovne zahteve

               (68)

               V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 „mora biti nadzorni organ Efte o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obveščen dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe […]. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“

               (69)

               Nadzorni organ ni bil predhodno obveščen o prenosu zadevnega zemljišča. Zato nadzorni organ ugotavlja, da norveški organi niso izpolnili svojih obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

         3   Združljivost

               (70)

               V skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP se lahko pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij obravnava kot združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, kadar ne vpliva negativno na trgovinske pogoje v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

               (71)

               Nadzorni organ ugotavlja, da še ni izdal nobenih smernic o državni pomoči za gradnjo športne infrastrukture. Ta ukrep bo zato ocenjen neposredno na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

               (72)

               Ob upoštevanju prakse iz obdobja, ko je bila pomoč odobrena, se ocena Nadzornega organa opravi na podlagi naslednjih ugotovitev:

                           —

                           Ali je ukrep pomoči namenjen natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa?

                           —

                           Ali je pomoč oblikovana tako, da zagotavlja cilj skupnega interesa, tj. ali predlagana pomoč obravnava nedelovanje trga ali drugi cilj? Zlasti:

                                       —

                                       Ali je državna pomoč ustrezen instrument?

                                       —

                                       Ali obstaja spodbujevalni učinek, tj. ali pomoč spremeni ravnanje podjetij?

                                       —

                                       Ali je ukrep pomoči sorazmeren, tj. ali bi bila lahko enaka sprememba v ravnanju dosežena z manj pomoči?

                           —

                           Ali sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino omejena, tako da je splošno ravnovesje pozitivno?

               (73)

               Odgovori na zgornja vprašanja bodo obravnavani v naslednjih odstavkih.

         3.1
         Cilj skupnega interesa

               (74)

               Nadzorni organ najprej ugotavlja, da spodbujanje športa v Sporazumu EGP ni neposredno omenjeno kot skupni cilj. Vendar se lahko spodbujanje športa šteje kot del spodbujanja izobraževanja, usposabljanja ter mladinske in socialne politike. Cilj EGP je tesnejše sodelovanje na teh področjih, kakor je določeno zlasti v členu 1 in členu 78 Sporazuma EGP. Načini tesnejšega sodelovanja so podrobneje opredeljeni v Protokolu 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. Člen 4 tega protokola z naslovom „Izobraževanje, usposabljanje, mladina in šport“ na primer predvideva sodelovanje pogodbenic v okviru evropskega leta izobraževanja s športom 2004. To kaže na tesno povezavo med spodbujanjem športa in cilji, določenimi v Sporazumu EGP.

               (75)

               Ta razlaga je skladna s pristopom Evropske komisije (v nadaljnjem besedilu: Komisija). V okviru Evropske unije je spodbujanje športa izrecno navedeno v členu 165 PDEU, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo. Vendar je Komisija tudi pred Lizbonsko pogodbo priznavala posebno vlogo, ki jo ima v zvezi z zdravjem, izobraževanjem, socialno vključenostjo in kulturo šport v evropski družbi, ta pa temelji na prostovoljnih strukturah. Od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe se spodbujanje športa priznava tudi kot prispevek k splošnim ciljem strategije Evropa 2020 z izboljšanjem zaposljivosti in mobilnosti, zlasti z ukrepi za spodbujanje socialne vključenosti v športu in s pomočjo športa, izobraževanja in usposabljanja.

               (76)

               Glede na zgoraj navedeno nadzorni organ ugotavlja, da spodbujanje izobraževanja, usposabljanja in razvoja mladih prek športa predstavlja cilj skupnega interesa. Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da se pri financiranju športne infrastrukture lahko uporabijo tudi ugodnosti iz uredbe o splošnih skupinskih izjemah, če so izpolnjeni določeni pogoji. To dodatno dokazuje, da je spodbujanje športa, vključno z gradnjo športne infrastrukture, cilj skupnega interesa.

         3.2
         Primeren instrument

               (77)

               Da bi bilo mogoče oceniti, ali je državna pomoč učinkovita za doseganje zadanega cilja skupnega interesa, mora nadzorni organ najprej prepoznati in opredeliti težavo, ki jo je treba rešiti. Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, ko lahko pomoč zagotovi pomembno izboljšavo, ki je trg sam ne more doseči. Poleg tega mora biti predlagani ukrep pomoči ustrezen instrument za obravnavo zadanega cilja skupnega interesa.

               (78)

               Znano je, da na norveškem trgu ni pravega interesa za nogometne stadione, kar se kaže v obliki pomanjkanja komercialnih naložb v stadione, ki iz strukturnih razlogov poslujejo z izgubo, saj njihovi prihodki ne zadostujejo za kritje stroškov naložb (19).

               (79)

               Poleg tega so norveški organi dokazali, da je bil v Sandefjordu nov stadion resnično potreben. V času ukrepa je imel namreč obstoječi občinski stadion težave s prezasedenostjo, poleg tega pa ni več izpolnjeval zahtev norveške nogometne zveze za izdajo dovoljenja. Končno, ker infrastruktura stadiona ne zagotavlja dobička, je bila državna pomoč za izvedbo naložbe potrebna.

               (80)

               Na podlagi tega nadzorni organ ugotavlja, da je bila državna pomoč ustrezen instrument.

         3.3
         Spodbujevalni učinek

               (81)

               Nadzorni organ lahko državno pomoč razglasi za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP samo, če ima spodbujevalni učinek. Do spodbujevalnega učinka pride, kadar upravičenec zaradi pomoči spremeni svoje ravnanje, tako da še dodatno prispeva k opredeljenemu cilju skupnega interesa, pri čemer brez pomoči do te spremembe ne bi prišlo.

               (82)

               Nadzorni organ najprej ugotavlja, da se gradnja stadiona ni začela pred prenosom zadevnega zemljišča.

               (83)

               Poleg tega informacije, ki so jih predložili norveški organi, kažejo, da družba Sandefjord Fotball AS ne bi mogla financirati izgradnje stadiona brez državne pomoči, saj ni imela finančnih sredstev niti si ni mogla sposoditi dovolj sredstev za kritje primanjkljaja. Že lastni finančni prispevek k izgradnji stadiona je bil na meji njenih zmožnosti (20).

               (84)

               Na podlagi zgoraj navedenega nadzorni organ ugotavlja, da je ukrep pomoči imel spodbujevalni učinek.

         3.4
         Sorazmernost

               (85)

               Državna pomoč se šteje za sorazmerno, če je znesek pomoči omejen na najmanjšo vrednost, ki je potrebna za dosego opredeljenega cilja skupnega interesa. Nadzorni organ se pri oceni sorazmernosti na splošno opira na pojma upravičenih stroškov in največje intenzivnosti pomoči.

               (86)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi 67 zgoraj, znaša znesek pomoči, ki je bila dodeljena družbi Sandefjord Fotball AS, 32,4 milijona NOK. Za oceno intenzivnosti pomoči je treba ta znesek obravnavati v povezavi z upravičenimi naložbenimi stroški. Nadzorni organ meni, da stroški, ki jih je imela družba Sandefjord Fotball AS v imenu občine Sandefjord in so bili odšteti od zneska pomoči (glej uvodno izjavo 66 zgoraj), ne morejo biti del upravičenih stroškov. Celotne stroške naložbe, 110 milijonov NOK, je treba zato zmanjšati za 9,5 milijona NOK. Upravičeni stroški naložbe tako znašajo 100,5 milijona NOK, ustrezna intenzivnost pomoči pa je torej 32 %. Nadzorni organ ugotavlja, da je ta intenzivnost pomoči dokaj nizka in da je preostanek naložbe financirala upravičenka, družba Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Vendar je treba intenzivnost pomoči oceniti tudi ob upoštevanju družbenih koristi, ki jih prinaša infrastruktura stadiona. Kakor je navedeno v oddelku I5.3 zgoraj, stadion uporablja veliko uporabnikov za različne neprofesionalne namene, vključno z amaterskimi športnimi ekipami in šolami. Ta uporaba za negospodarske namene skupaj predstavlja več kot 50 % celotne uporabe stadiona.

               (88)

               Poleg tega nadzorni organ ugotavlja, da infrastruktura stadiona do neke mere zagotavlja večnamensko uporabo, saj nogometno igrišče združuje z atletsko stezo, centrom za fitnes in številnimi drugimi notranjimi površinami. To povečuje možnosti za uporabo stadiona za negospodarske namene. Nazadnje nadzorni organ ugotavlja, da prva ekipa plačuje najemnino za uporabo stadiona po tržni ceni (glej tudi oddelek II3.5 spodaj), medtem ko imajo amaterski klubi in drugi nekomercialni uporabniki prost vstop. To še dodatno poudarja socialni prispevek stadiona za skupnost.

               (89)

               Na podlagi zgoraj navedenega nadzorni organ ugotavlja, da je ukrep pomoči sorazmeren.

         3.5
         Odsotnost nedovoljenega izkrivljanja konkurence in trgovine

               (90)

               Da je pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, morajo biti negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med pogodbenicami omejeni in manjši od pozitivnih učinkov v smislu prispevka k cilju skupnega interesa.

               (91)

               Nadzorni organ najprej ugotavlja, da ima stadion, financiran z zadevno državno pomočjo, predvsem lokalno in regionalno razsežnost. Infrastruktura ni namenjena privabljanju mednarodnih dogodkov niti ni namenjena obsežni uporabi s strani komercialnih uporabnikov, razen prve ekipe kluba Sandefjord Fotball.

               (92)

               Prva ekipa plačuje najemnino za uporabo stadiona. Sedanji najemni pogoji temeljijo na pogajanjih z zasebnimi lastniki stadiona. Zato obstaja domneva, da najemnina ustreza tržnim pogojem. To potrjuje tudi primerjava podatkov o običajni višini najemnine za stadion, ki jo plačujejo drugi klubi in so jih predložili norveški organi (glej uvodno izjavo 36 zgoraj).

               (93)

               Nadzorni organ ugotavlja tudi, da je intenzivnost pomoči nizka in ustrezni prispevek družbe Sandefjord Fotball AS v naložbene stroške še dodatno zmanjša tveganje izkrivljanja konkurence.

               (94)

               Nazadnje imajo gospodarske dejavnosti, ki jih opravlja Sandefjord Fotball AS, zaradi lokalnega značaja kluba zelo omejen vpliv na trgovino in konkurenco znotraj EGP. Prodaja vstopnic, trženje, sponzorstvo in oglaševalske dejavnosti so namenjeni predvsem lokalni skupnosti in okraju Vestfold. Dejavnosti kluba na trgu za prestop igralcev so tudi zelo omejene in osredotočene na Norveško. Družba Sandefjord Fotball AS nima nobenega neposrednega vpliva na trženje televizijskih pravic, ki jih centralno upravlja norveška nogometna zveza, in v vsakem primeru prejme zelo omejen znesek prihodkov od njih.

               (95)

               Nadzorni organ zato ugotavlja, da je vsako morebitno izkrivljanje konkurence in trgovine, ki bi ga povzročila pomoč, omejeno.

         3.6
         Izravnava in sklepne ugotovitve

               (96)

               Glede na zgoraj navedeno oceno je nadzorni organ pretehtal pozitivne in negativne učinke priglašenega ukrepa. Nadzorni organ ugotavlja, da izkrivljanje konkurence zaradi ukrepa pomoči ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

         4.   Sklepna ugotovitev

               (97)

               Na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, je nadzorni organ sklenil, da prenos zemljišča pomeni pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Nadzorni organ je sklenil, da je ta pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.–

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Državna pomoč, dodeljena v korist družbe Sandefjord Fotball AS, je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) tega Sporazuma.
   Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.
   Člen 3
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 23. septembra 2015.

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Članica kolegija

      (1)  Dodatne informacije o upravičencu so na voljo v Odločbi št. 444/14/COL.

      (2)  Norveški organi so potrdili, da je začetna naložba znašala 110 milijonov NOK. Vendar je klub pozneje investiral še dodatnih 17 milijonov NOK v dodatke in opremo, delo pa so večinoma opravili člani kluba (v nadaljnjem besedilu: dugnadsarbeid).

      (3)  Smernice nadzornega organa o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih organov, ki so bile sprejete 17. novembra 1999. Dostopno na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Na podlagi ocene poročila o vrednotenju znaša skupna vrednost zemljiških parcel št. 152/96 in št. 152/97 31 milijonov NOK. Vrednost 15 milijonov NOK je bila določena s porazdelitvijo te ocene glede na velikost obeh zemljiških parcel.

      (5)  Končni stroški so znašali 12 milijonov NOK, pri čemer je dodatne stroške plačala družba Pindsle Property AS.

      (6)  Pozimi prva ekipa trenira na igrišču z umetno travo, vendar uporablja omarice in druge notranje prostore na stadionu.

      (7)  Načrtovana je namestitev igrišča z umetno travo, s čimer bi se lahko povečala uporaba igrišča.

      (8)  Člen 2 Direktive Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17), ki je vključen v točko 1a Priloge XV k Sporazumu EGP.

      (9)  Sodba v zadevi Höfner in Elser proti Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, odstavki 21–22; sodba v zadevi Pavlov in drugi, združene zadeve od C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428; in sodba v zadevi Private Barnehagers Landsforbund proti Nadzornemu organu Efte, E-5/07, Poročilo Sodišča Efte za leto 2008, str. 61, odstavek 78.

      (10)  Sodba v zadevi Ministero dell'Economia e delle Finanze proti Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, odstavek 108.

      (11)  Sodba v zadevi SFEI in drugi, C-39/94, EU:C:1996:285, odstavki 60–61.

      (12)  V tem smislu se nadzorni organ sklicuje tudi na točko 2.2(c) Smernic za prodajo zemljišč, ki v zvezi z izvajanjem vrednotenja določajo „… obveznosti, katerih izpolnitev bi bila vsaj deloma v kupčevem interesu, se morajo ovrednotiti ob upoštevanju naslednjega dejstva“.

      (13)  Tj. stroški pridobitve, ki jih ima zadevni javni organ.

      (14)  Sodba v zadevi Italija proti Komisiji, C-372/97, EU:C:2004:234, odstavek 44.

      (15)  Sodba v zadevi Philip Morris Holland BV proti Komisiji, C-730/79, EU:C:1980:209, odstavki 11–12; sodba v zadevi Fesil ASA in Finnfjord Smelteverk AS proti Nadzornemu organu Efte, združene zadeve E-5/04, E-6/04, E-7/04, Poročilo Sodišča Efte za leto 2005, str. 117, odstavek 94 ter sodba v zadevi Libert in drugi, združeni zadevi C-197/11 in C-203/11, EU:C:2013:288, odstavki 76–78.

      (16)  Glej tudi Odločitev št. 225/15/COL z dne 10. junija 2015 o nevložitvi ugovora zoper pomoč v obliki prenosa zemljišča na Vålerenga Fotball, odstavek 31.

      (17)  Občina Sandefjord je pridobila zemljišče, ki je bilo nato razdeljeno na zemljiški parceli št. 152/96 in št. 152/97, vredni 3,7 milijona NOK. Vrednost 1,9 milijona NOK je bila določena s porazdelitvijo tega zneska glede na velikost dveh parcel.

      (18)  To še dodatno dokazuje odsotnost vrednotenja neodvisnega strokovnjaka, ki je v skladu z norveško zakonodajo o gospodarskih družbah potrebno pri transakcijah med družbami v isti skupini.

      (19)  Glej tudi Odločitev št. 225/15/COL z dne 10. junija 2015 o nevložitvi ugovora zoper pomoč v obliki prenosa zemljišča na Vålerenga Fotball, uvodna izjava 65.

      (20)  Glej zlasti informacije v dokumentu št. 699518, str. 29.


title: 2014/16/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/1/2014 z dne 14. januarja 2014 o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

text:
               18.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/13

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUBAM LIBYA/1/2014
   z dne 14. januarja 2014
   o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)
   (2014/16/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) in zlasti člena 10(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

               (2)

               V sklepih Evropskega sveta iz Göteborga z dne 15. in 16. junija 2001 so bila določena vodilna načela in pravila za sodelovanje tretjih držav pri policijskih misijah. Svet je 10. decembra 2002 odobril dokument z naslovom „Posvetovanja in modalitete v zvezi s sodelovanjem držav nečlanic EU pri operacijah civilnega kriznega upravljanja EU“, v katerem so podrobno določena pravila za sodelovanje tretjih držav pri operacijah civilnega kriznega upravljanja, vključno z ustanovitvijo odbora prispevajočih držav.

               (3)

               Odbor prispevajočih držav bi moral biti forum za razpravo o vseh problemih pri upravljanju misije EUBAM Libya s prispevajočimi tretjimi državami. PVO, ki misijo politično nadzoruje in strateško usmerja, bi moral upoštevati stališča, ki ji izrazi odbor prispevajočih držav –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ustanovitev ter naloge in pristojnosti
   1.   Ustanovi se odbor prispevajočih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).
   2.   Naloge in pristojnosti odbora prispevajočih držav so določene v dokumentu „Posvetovanja in modalitete v zvezi s sodelovanjem držav nečlanic EU pri operacijah civilnega kriznega upravljanja EU“.
   Člen 2
   Sestava
   1.   Člani odbora prispevajočih držav so:

               —

               predstavniki vseh držav članic in

               —

               predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v misiji EUBAM Libya in k njej prispevajo.

         2.   Sestankov odbora prispevajočih držav se lahko udeleži tudi predstavnik Komisije.
   Člen 3
   Obveščanje s strani vodje misije
   Vodja misije redno obvešča odbor prispevajočih držav.
   Člen 4
   Predsedovanje
   Odboru prispevajočih držav predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali njegov predstavnik.
   Člen 5
   Sestanki
   1.   Sestanke odbora prispevajočih držav redno sklicuje njegov predsednik. Po potrebi se lahko na pobudo predsednika ali na zahtevo člana odbora skličejo nujni sestanki.
   2.   Predsednik vnaprej razpošlje začasni dnevni red in dokumente, ki se nanašajo na sestanek. Predsednik je odgovoren za obveščanje PVO o rezultatih razprav odbora prispevajočih držav.
   Člen 6
   Zaupnost
   1.   Za sestanke in delo odbora prispevajočih držav se v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 (2) uporabljajo varnostni predpisi Sveta. Zlasti predstavniki v odboru prispevajočih držav morajo biti ustrezno varnostno preverjeni.
   2.   Za posvetovanja v odboru prispevajočih držav velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če odbor prispevajočih držav soglasno odloči drugače.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. januarja 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2025 z dne 26. oktobra 2015 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije

text:
               13.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 297/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2025
   z dne 26. oktobra 2015
   o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/575 (1) je bil Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani (2) o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan v imenu Unije dne 17. marca 2015.

               (2)

               Namen Protokola je določiti finančna in tehnična pravila, ki bi Republiki Tuniziji omogočila sodelovanje v določenih programih Unije. Horizontalni okvir, vzpostavljen s Protokolom, določa ukrep gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, ki dovoljuje dostop do pomoči, zlasti finančne pomoči, ki jo bo Unija zagotavljala na podlagi navedenih programov Unije. Navedeni okvir se uporablja samo za tiste programe Unije, pri katerih je v ustreznih ustanovnih pravnih aktih predvidena možnost sodelovanja Republike Tunizije. Sklenitev Protokola zato ne pomeni tudi izvajanja pooblastil v okviru različnih sektorskih politik, opredeljenih v programih, ta pooblastila se izvajajo ob vzpostavljanju programov.

               (3)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije se odobri v imenu Unije (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 10 Protokola (4).
   Člen 3
   Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije določi posebne pogoje glede sodelovanja Republike Tunizije v vsakem posameznem programu Unije, vključno s finančnim prispevkom, ki ga je treba plačati. Komisija redno obvešča pristojno delovno skupino Sveta.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/575 z dne 17. decembra 2014 o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Tunizijo o splošnih načelih za sodelovanje Republike Tunizije v programih Unije, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 96, 11.4.2015, str. 1).

      (2)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

      (3)  Protokol je bil objavljen v UL L 96, 11.4.2015, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.