title: Sklep Sveta z dne 28. maja 2001 o prenosu vzorcev nadzorovanih snovi

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0419

Uradni list L 150 , 06/06/2001 str. 0001 - 0003

		Sklep Svetaz dne 28. maja 2001o prenosu vzorcev nadzorovanih snovi(2001/419/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30, 31 in 34 (2)(c) Pogodbe,ob upoštevanju pobude Kraljevine Švedske,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Boj proti nedovoljeni proizvodnji in trgovanju s prepovedanimi drogami je zadeva skupnega pomena za organe odkrivanja in pregona ter pravosodne organe v državah članicah.(2) Možnost zakonitega prenosa vzorcev zaseženih nadzorovanih snovi med organi držav članic za namene odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj ali za kriminalistično-tehnične analize vzorcev bi povečala učinkovitost boja proti nedovoljeni proizvodnji in trgovanju s prepovedanimi drogami.(3) Trenutno ne obstajajo nobeni pravno zavezujoči predpisi, ki bi urejali prenos vzorcev zaseženih nadzorovanih snovi med organi držav članic. Zato naj bi se oblikoval sistem na ravni Evropske unije, ki bo omogočal zakonit prenos tovrstnih vzorcev. Ta sistem naj bi se uporabljal za vse oblike prenosa vzorcev zaseženih nadzorovanih snovi med državami članicami. Prenos naj bi temeljil na sporazumu med državo članico pošiljateljico in državo članico prejemnico.(4) Prenos naj bi se izvedel na način, ki je varen in ki zagotavlja, da prenesenih vzorcev ni mogoče zlorabiti –SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Vzpostavitev sistema za prenos vzorcev1. Ta sklep vzpostavlja sistem za prenos vzorcev nadzorovanih snovi med državami članicami.2. Prenos vzorcev nadzorovanih snovi (v nadaljnjem besedilu "vzorci") se šteje za zakonitega v vseh državah članicah, kadar se izvaja skladno s tem sklepom.Člen 2Opredelitve pojmovZa namene tega sklepa pomenijo nadzorovane snovi:(a) katero koli snov, naravno ali sintetično, navedeno v seznamih I ali II Enotne konvencije Združenih narodov o mamilih iz leta 1961 in v tej Konvenciji, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1972;(b) katero koli snov, navedeno v revidiranih seznamih I, II, III in IV Konvencije Združenih narodov o psihotropnih snoveh iz leta 1971;(c) katero koli snov, ki je predmet nadzornih ukrepov v skladu s členom 5(1) Skupnega programa ukrepov 97/396/PNZ z dne 16. junija 1997 o izmenjavi informacij, ocenjevanju tveganja in nadzoru nad novimi sintetičnimi drogami [2].Člen 3Nacionalne kontaktne točke1. Vsaka država članica določi nacionalno kontaktno točko za namene izvajanja tega sklepa.2. Informacije v zvezi z imenovanimi nacionalnimi kontaktnimi točkami, vključno z naknadnimi spremembami, se pošlje Generalnemu sekretariatu Sveta, ki informacijo objavi v Uradnem listu.3. Nacionalne kontaktne točke so, kjer je to primerno glede na druge ustrezne nacionalne organe, edini pristojni organi za odobritev prenosa vzorcev v skladu s tem sklepom, ne glede na ustrezne določbe glede medsebojne pravne pomoči v kazenskih zadevah.Člen 4Sporazum o prenosu vzorcev in potrditvi prejema1. Nacionalna kontaktna točka države članice, ki namerava poslati vzorec, in nacionalna kontaktna točka države članice, ki naj bi prejela vzorec, se dogovorita o transportu, preden se izvrši prenos. V ta namen se uporabi Obrazec za prenos vzorcev, ki je določen v prilogi.2. Kadar prenos vzorca vključuje transport preko ozemlja druge države članice (v nadaljnjem besedilu: "tranzitna država članica"), nacionalna kontaktna točka države članice pošiljateljici obvesti o načrtovanem transportu nacionalno kontaktno točko take tranzitne države članice. V ta namen vsaka tranzitna država članica pred začetkom prenosa prejme izvod pravilno izpolnjenega Obrazca za prenos vzorcev.3. Država članica prejemnica državi članici pošiljateljici potrdi prejem vzorca.Člen 5Načini transporta1. Transport vzorcev se opravi na varen način.2. Za varne se štejejo naslednji transportni načini:(a) transport po uradniku države članice pošiljateljice ali prejemnice;(b) transport po kurirju;(c) transport po diplomatski pošti;(d) transport po priporočeni (hitri) pošti.3. Pravilno izpolnjen Obrazec za prenos vzorcev iz člena 4 spremlja vzorec skozi celotno trajanja transporta.4. Organi vključenih držav članic ne smejo ovirati ali zadrževati transporta, ki mu je priložen pravilno izpolnjen Obrazec za prenos vzorcev, razen če imajo pomisleke glede zakonitosti izvršitve transporta. V primeru dvoma glede pravnega statusa Obrazca za prenos vzorcev, nacionalna kontaktna točka države članice, ki zadržuje transport, brez odlašanja stopi v stik z nacionalnimi kontaktnimi točkami držav članic, ki so odgovorne za izpolnitev Obrazca za prenos vzorcev, da bi razjasnila zadevo.5. Če je bil za način transporta izbran transport preko uradnika države članice pošiljateljice ali prejemnice, ta uradnik ne sme nositi uniforme. Prav tako on ali ona ne sme izvajati operativnih nalog v zvezi s transportom, razen če bi bilo to v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in dogovorjeno med državo članico pošiljateljico, tranzitno državo članico in državo članico prejemnico. Kadar se potuje z letalom, se uporabljajo samo letalske družbe, ki so registrirane v eni izmed držav članic.Člen 6Količina vzorca in njegova uporaba1. Vzorec ne sme preseči količine, ki se šteje za potrebno za namen odkrivanja in pregona ter za sodne namene ali za analizo vzorcev.2. Država članica pošiljateljica in prejemnica se dogovorita glede uporabe vzorca v državi članici prejemnici, pri čemer se razume, da se vzorci lahko uporabijo za odkrivanje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj ali za kriminalistično-tehnično analizo vzorcev.Člen 7Ocena1. Ta sklep se oceni v Svetu po najmanj dveh in največ petih letih po njegovem začetku veljavnosti.2. Za namen ocenjevanja hrani nacionalna kontaktna točka vsake države članice pošiljateljice v svojih arhivih izvod vsakega Obrazca za prenos vzorcev, ki je bil izdan v vsaj zadnjih petih letih.Člen 8Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati 1. julija 2001.V Bruslju, 28. maja 2001Za SvetPredsednikT. Bodström[1] Mnenje, podano 4. maja 2001 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[2] UL L 167, 25.6.1997, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2011/213/EU: Sklep Sveta z dne 9. marca 2011 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju

text:
               6.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/1

         SKLEP SVETA
   z dne 9. marca 2011
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju
   (2011/213/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 Pogodbe v povezavi s točko (v) člena 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju.

               (2)

               Predstavniki obeh pogodbenic so v Bruslju dne 30. novembra 2009 podpisali Sporazum, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (3)

               Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba skleniti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Komisija sprejme stališče Unije v Skupnem odboru, ustanovljenem s členom 6(1) Sporazuma, ob upoštevanju morebitnih sprememb Sporazuma v skladu s členom 13(5) Sporazuma.
   Člen 3
   Predsednik Sveta poda v imenu Unije uradno obvestilo iz člena 13(1) Sporazuma, in naslednje uradno obvestilo japonski vladi:

      „Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in od tega dneva naprej izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Sporazuma vsa sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘.“

   Člen 4
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 9. marca 2011

            Za Svet

            Predsednik

         CSÉFALVAY Z.

      SPORAZUM
      med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju
      EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) in
      VLADA JAPONSKE
      STA SE –
      V ŽELJI, da se še naprej spodbujajo tesni in prijateljski odnosi med Japonsko in Skupnostjo, ter ob zavedanju hitrega razvoja znanstvenih spoznanj in njihovega pozitivnega prispevka k spodbujanju dvostranskega in mednarodnega sodelovanja,
      V ŽELJI, da se razširi obseg znanstvenega in tehnološkega sodelovanja na več področjih skupnega interesa z oblikovanjem produktivnega partnerstva v miroljubne namene in obojestransko korist,
      V PREPRIČANJU, da bosta tako sodelovanje in uporaba rezultatov tega sodelovanja prispevala h gospodarskemu in družbenemu razvoju Japonske in Skupnosti,
      V ŽELJI, da vzpostavita uradni okvir za izvajanje splošnih dejavnosti sodelovanja, ki bodo okrepile znanstveno in tehnološko sodelovanje med pogodbenicama –
      DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      Člen 1
      1.   Pogodbenici spodbujata, razvijata in omogočata dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma na področjih znanosti in tehnologije v miroljubne namene.
      2.   Dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma se izvajajo na podlagi naslednjih načel:

                  (a)

                  obojestranski in enakovredni prispevki in koristi;

                  (b)

                  vzajemni dostop do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter zmogljivosti za gostujoče raziskovalce;

                  (c)

                  pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;

                  (d)

                  spodbujanje družbe temelječe na znanju v korist gospodarskega in družbenega razvoja Japonske in Skupnosti.

            Člen 2
      1.   Dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma zajemajo neposredne in posredne dejavnosti sodelovanja.
      2.   V tem sporazumu:

                  (a)

                  izraz „pogodbenici“ pomeni Vlado Japonske in Skupnost;

                  (b)

                  izraz „neposredne dejavnosti sodelovanja“ pomeni dejavnosti sodelovanja med pogodbenicama ali njunimi agencijami;

                  (c)

                  izraz „posredne dejavnosti sodelovanja“ pomeni dejavnosti sodelovanja med osebami z Japonske in iz Skupnosti, ki se izvajajo na podlagi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov;

                  (d)

                  izraz „raziskovalni in razvojni programi in projekti“ pomeni okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost, ali raziskovalne in razvojne programe in projekte s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije;

                  (e)

                  izraz „osebe“ pomeni:

                              (i)

                              v zvezi z Japonsko vsakega državljana Japonske ali pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo Japonske; in

                              (ii)

                              v zvezi s Skupnostjo vsakega državljana držav članic Skupnosti ali vsako pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic Skupnosti ali zakonodajo Skupnosti;

                  (f)

                  izraz „agencije“ pomeni:

                              (i)

                              v zvezi z Japonsko njene vladne agencije; in

                              (ii)

                              v zvezi s Skupnostjo Evropsko komisijo;

                  (g)

                  izraz „uradne institucije“ pomeni uradne institucije, katerih proračune in poslovne načrte odobrijo pristojni ministri Vlade Japonske ter katerih raziskovalni in razvojni programi in projekti s konkurenčnim sistemom financiranja so z njihovim soglasjem vključeni v navedene programe in projekte za posredne dejavnosti sodelovanja;

                  (h)

                  izraz „pravice intelektualne lastnine“ pomeni „intelektualno lastnino“ iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.

            Člen 3
      1.   Oblike neposrednih dejavnosti sodelovanja lahko vključujejo:

                  (a)

                  različne oblike sestankov, vključno s sestanki strokovnjakov, ki so namenjeni razpravam in izmenjavi informacij o znanstvenih in tehnoloških vidikih splošnih ali posebnih tem ter opredelitvi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov, ki se lahko uspešno izvajajo na podlagi sodelovanja;

                  (b)

                  izmenjavo informacij o dejavnostih, politikah, praksah, zakonih in drugih predpisih v zvezi z raziskavami in razvojem;

                  (c)

                  obiske in izmenjavo znanstvenikov, tehničnega osebja ali drugih strokovnjakov v zvezi s temami na splošnih ali posebnih področjih;

                  (d)

                  izvajanje vseh drugih oblik dejavnosti sodelovanja, ki jih lahko opredeli, predlaga ali določi Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje iz člena 6 tega sporazuma.

            2.   Za razvoj posrednih dejavnosti sodelovanja lahko vsaka oseba iz pogodbenice sodeluje v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja druga pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice ter prilogama I in II k temu sporazumu.
      Člen 4
      O podrobnostih in postopkih posamezne dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma se lahko dogovorita pogodbenici, njune agencije ali uradne institucije, ki so vključene v zadevno dejavnost sodelovanja.
      Člen 5
      V zvezi z neposrednimi dejavnostmi sodelovanja na podlagi tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica ali njene agencije s soglasjem druge pogodbenice ali njenih agencij dovoli sodelovanje raziskovalcev in organizacij iz vseh sektorjev raziskovalne stroke, vključno z zasebnim sektorjem, če je to primerno.
      Člen 6
      1.   Da se zagotovi učinkovito izvajanje tega sporazuma, pogodbenici ustanovita Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor). Skupnemu odboru sopredsedujejo uradniki japonskega Ministrstva za zunanje zadeve in Evropske komisije.
      2.   Funkcije Skupnega odbora so:

                  (a)

                  izmenjava informacij in stališč o vprašanjih znanstvene in tehnološke politike;

                  (b)

                  opredeljevanje in predlaganje dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ter odločanje o njih;

                  (c)

                  pregled in obravnava dosežkov dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;

                  (d)

                  zagotavljanje nasvetov in spodbujanje pogodbenic v zvezi z izvajanjem tega sporazuma;

                  (e)

                  redno pregledovanje vzajemnega dostopa do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter dogovorov glede gostujočih raziskovalcev ter proučevanje konkretnih ukrepov za izboljšanje tega dostopa in zagotavljanje uresničevanja načela vzajemnosti iz člena 1 tega sporazuma.

            3.   Odločitve Skupnega odbora se sprejmejo na podlagi soglasja.
      4.   Skupni odbor se sestane, kadar to ustreza obema pogodbenicama, in sicer po možnosti vsaj enkrat na dve leti.
      5.   Vlada Japonske in Skupnost izmenično organizirata sestanke Skupnega odbora, razen če se dogovorita drugače.
      6.   Pri sestanku Skupnega odbora potne stroške in stroške nastanitve udeležencev krije pogodbenica, s katero so povezani. Vse druge stroške, povezane s sestankom Skupnega odbora, krije pogodbenica gostiteljica.
      7.   Skupni odbor bo sprejel notranji poslovnik.
      8.   Skupni odbor lahko odločitve sprejema po diplomatski poti, kadar ne zaseda.
      Člen 7
      Izvajanje tega sporazuma je odvisno od razpoložljivosti odobrenih sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice.
      Člen 8
      1.   Nelastniške znanstvene in tehnološke informacije, ki so rezultat neposrednih dejavnosti sodelovanja, lahko vsaka pogodbenica da na voljo javnosti po običajnih poteh in v skladu z običajnimi postopki sodelujočih agencij.
      2.   Pravice intelektualne lastnine in nerazkrite informacije, ki so rezultat dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, so bile med njimi predstavljene ali pridobljene, se obravnavajo v skladu z določbami Priloge II k temu sporazumu.
      Člen 9
      Vsaka pogodbenica si prizadeva, da v okviru svojih zakonov in drugih predpisov osebam, ki izvajajo dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, zagotovi vse mogoče zmogljivosti, da olajša prosti pretok in bivanje raziskovalcev, ki sodelujejo v teh dejavnostih sodelovanja, ter vstop gradiva, podatkov ali opreme, ki se uporabljajo v teh dejavnostih sodelovanja, na njeno ozemlje in izstop z njega.
      Člen 10
      Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti iz obstoječih in prihodnjih sporazumov o sodelovanju med pogodbenicama ali med Vlado Japonske in vlado katere koli države članice Skupnosti.
      Člen 11
      Vsa vprašanja ali spori, povezani z razlago ali izvajanjem tega sporazuma, se rešujejo z medsebojnim posvetovanjem pogodbenic.
      Člen 12
      Prilogi I in II k temu sporazumu sta sestavni del tega sporazuma.
      Člen 13
      1.   Ta sporazum začne veljati na dan, ko pogodbenici izmenjata diplomatski noti, s katerima se obvestita, da sta zaključili svoje notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega sporazuma.
      2.   Ta sporazum velja pet let in ostane v veljavi, razen če ga ena od pogodbenic odpove ob koncu začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje s pisnim obvestilom drugi pogodbenici vsaj šest mesecev pred nameravano odpovedjo tega sporazuma.
      3.   Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na izvajanje dejavnosti sodelovanja, ki so se začele na podlagi tega sporazuma in ob njegovem prenehanju še niso v celoti zaključene, ali na katere koli posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo II k temu sporazumu.
      4.   Vsaka pogodbenica lahko vsakih pet let ovrednoti učinek tega sporazuma in dejavnosti na podlagi tega sporazuma, pri čemer pogodbenica, ki to stori, obvesti drugo pogodbenico o rezultatih vrednotenja. Vsaka pogodbenica si bo prizadevala olajšati vrednotenje, ki ga izvaja druga pogodbenica.
      5.   Ta sporazum se lahko s soglasjem pogodbenic spremeni z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati pod enakimi pogoji, kot so navedeni v odstavku 1 zgoraj, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.
      Ta sporazum in prilogi I in II k temu sporazumu so sestavljeni v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem, in japonskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru različnih razlag japonsko in angleško besedilo prevladata nad besedili ostalih jezikov.

         V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih za to ustrezno pooblastili Vlada Japonske in Evropska skupnost, podpisali ta sporazum.
         V Bruslju, dne tridesetega novembra 2009

               Za Evropsko skupnost

               Za Vlado Japonske

         PRILOGA I

            POGOJI ZA SODELOVANJE OSEB V RAZISKOVALNIH IN RAZVOJNIH PROGRAMIH IN PROJEKTIH

                     I.

                     Kadar na podlagi tega sporazuma pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije sklenejo pogodbo o raziskovalnih in razvojnih programih in projektih z osebo iz druge pogodbenice, si druga pogodbenica na zahtevo prizadeva zagotoviti kakršno koli primerno in izvedljivo pomoč, ki bi jo lahko prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije potrebovale ali bi jim koristila pri neprekinjenem izvajanju take pogodbe.

                     II.

                     Osebe z Japonske lahko sodelujejo pri okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost. Tako sodelovanje oseb z Japonske je v skladu s pravili o sodelovanju pri okvirnem programu ter širjenju in izvajanju tega programa.

                     III.

                     Osebe iz Skupnosti lahko sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije na področjih znanosti in tehnologije ter so podobni programom in projektom iz okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Tako sodelovanje oseb iz Skupnosti je v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske ter ustreznimi pravili o sodelovanju pri posameznem programu ali projektu ter širjenju in izvajanju posameznega programa ali projekta.

         PRILOGA II

            PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE IN NERAZKRITE INFORMACIJE

         I.   Pravice intelektualne lastnine pogodbenic v neposrednih dejavnostih sodelovanja

                     1.

                     Za pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, razen za avtorske in sorodne pravice iz odstavka 3 spodaj, se uporabljajo naslednja pravila:

                                 (a)

                                 pravice intelektualne lastnine so v lasti pogodbenice ali njenih agencij, ki ustvarijo intelektualno lastnino. Kadar je intelektualna lastnina rezultat skupnega prizadevanja, se pogodbenici ali njune agencije posvetujejo in dogovorijo o lastništvu ali dodelitvi pravic intelektualne lastnine ob upoštevanju deležev prizadevanja pogodbenic ali njunih agencij;

                                 (b)

                                 pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. V primeru patentov in uporabnih modelov se to dovoljenje izda brezplačno. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega pododstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.

                     2.

                     Pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, nastalih med neposrednimi dejavnostmi sodelovanja, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega odstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.

                     3.

                     Za avtorske in sorodne pravice pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:

                                 (a)

                                 kadar pogodbenica ali njene agencije objavijo znanstvene in tehnične podatke, informacije ter rezultate, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, v revijah, člankih, poročilih, knjigah, na video posnetkih in elektronskih napravah za shranjevanje, si pogodbenica prizadeva, da za drugo pogodbenico pridobi neizključno, nepreklicno in brezplačno dovoljenje v vseh državah, kjer je na voljo zaščita avtorskih pravic, za prevajanje, kopiranje, prirejanje, prenašanje in javno razširjanje takih del;

                                 (b)

                                 vsi javno distribuirani izvodi avtorskega dela na podlagi določb pododstavka (a) zgoraj navajajo ime(-na) avtorja(-ev) dela, razen če avtor(-ji) izrecno ne odkloni(-jo) objave svojega imena. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

               II.   Nerazkrite informacije v neposrednih dejavnostih sodelovanja

         Za nerazkrite informacije pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:

                     1.

                     Pri sporočanju informacij, potrebnih za izvajanje neposrednih dejavnosti sodelovanja, drugi pogodbenici ali njenim agencijam vsaka pogodbenica opredeli informacije, ki jih ne želi razkriti.

                     2.

                     Pogodbenica ali njene agencije, ki prejmejo nerazkrite informacije, lahko na lastno odgovornost take nerazkrite informacije sporočijo svojim agencijam ali notranjemu osebju ali zaposlenim v agencijah, če je to potrebno, da se navedenim agencijam ali osebam omogoči opravljanje njihovega dela pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma.

                     3.

                     S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice ali njenih agencij, ki posredujejo nerazkrite informacije, lahko druga pogodbenica ali njene agencije take nerazkrite informacije razširjajo širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku 2 zgoraj. Pogodbenici ali njune agencije sodelujejo pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za tako širše razširjanje, vsaka pogodbenica pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njeni zakoni in drugi predpisi.

                     4.

                     Informacije, pridobljene na seminarjih in drugih sestankih, ter informacije, ki so rezultat napotitev osebja in uporabe zmogljivosti, pripravljenih na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupne, kadar je prejemnik takšnih nerazkritih ali drugih zaupnih ali privilegiranih informacij v skladu z odstavkom 1 zgoraj v času, ko so mu take informacije sporočene, seznanjen z zaupnostjo sporočenih informacij, ter se obravnavajo, kot je navedeno v odstavkih 2 in 3 zgoraj.

                     5.

                     Če pogodbenica ugotovi, da ne bo mogla izpolnjevati omejitev in pogojev razširjanja iz odstavkov 2, 3 in 4 zgoraj, ali če utemeljeno pričakuje, da jih ne bo mogla izpolnjevati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti.

               III.   Pravice intelektualne lastnine oseb v posrednih dejavnostih sodelovanja

         Vsaka pogodbenica zagotovi, da so pravice intelektualne lastnine oseb druge pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, ter s tem povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, ki so zavezujoče za Vlado Japonske in Skupnost ali vse njene države članice, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter Pariškim aktom Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del z dne 24. julija 1971 in Stockholmskim aktom Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 14. julija 1967.


title: 2007/187/ES: Sklep Sveta z dne 22. marca 2007 o imenovanju dveh nemških članov in dveh nemških nadomestnih članov Odbora regij

text:
               28.3.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 87/12

      SKLEP SVETA

   z dne 22. marca 2007
   o imenovanju dveh nemških članov in dveh nemških nadomestnih članov Odbora regij
   (2007/187/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nemške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi odstopa g. SINNERJA in zaradi izteka mandata g. HOLTERJA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij. Po imenovanju ge. MÜLLER za članico se je sprostilo eno mesto nadomestnega člana Odbora regij. Zaradi odstopa ge. BRETSCHNEIDER se je sprostilo še drugo mesto nadomestnega člana –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           ga. Emilia MÜLLER, ki zamenja g. SINNERJA,

                           —

                           ga. Uta-Maria KUDER, Justizministerin des Landes Mecklenburg-Vorpommern, ki zamenja g. HOLTERJA;

                     ter

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           g. Edmund STOIBER, Ministerpräsident des Freistaates Bayern, ki zamenja go. MÜLLER,

                           —

                           g. Detlef MÜLLER, Mitglied des Landtages von Mecklenburg-Vorpommern, ki zamenja go. BRETSCHNEIDER.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 22. marca 2007

            Za Svet

            Predsednik

         W. TIEFENSEE

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep predstavnikov vlad držav članic Evropske gospodarske skupnosti, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 18. decembra 1978 o odpravi nekaterih poštnih pristojbin za predložitev carini

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41979D0008

Uradni list L 006 , 10/01/1979 str. 0026 - 0026 finska posebna izdaja: poglavje 9 zvezek 1 str. 0079  grška posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 7 str. 0031  švedska posebna izdaja: poglavje 9 zvezek 1 str. 0079  španska posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 5 str. 0139  portugalska posebna izdaja poglavje 02 zvezek 5 str. 0139

		Skleppredstavnikov vlad držav članic Evropske gospodarske skupnosti, ki so se sestali v okviru Svetaz dne 18. decembra 1978o odpravi nekaterih poštnih pristojbin za predložitev carini(79/8/EGS)PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,ker je Komisija predložila predloge in sta Evropski parlament in Ekonomsko-socialni odbor dala svoje mnenje o tej zadevi;ker bi se bilo treba približati cilju dejanskega prostega gibanja blaga, od katerega imajo evropski državljani neposredne koristi,SO SKLENILI:Člen 1Za pošiljke blaga iz države članice, ki so pri uvozu izvzete plačila prometnih davkov in trošarin, se ne bodo več zaračunavale pristojbine za predložitev carini.Člen 2Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, kolikor hitro mogoče, a najpozneje do 1. julija 1979.V Bruslju, 18. decembra 1978PredsednikH.-D. Genscher--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije 2009/724/PNZ z dne 17. septembra 2009 o določitvi datuma za dokončanje migracije s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

text:
               30.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 257/41

      SKLEP KOMISIJE 2009/724/PNZ
   z dne 17. septembra 2009
   o določitvi datuma za dokončanje migracije s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/839/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (1) in zlasti člena 11(2) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 11(2) Sklepa 2008/839/PNZ določa, da države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, z uporabo začasne strukture za migracijo ter ob podpori Francije in Komisije migrirajo z N.SIS na N.SIS II najpozneje do 30. septembra 2009. Ta datum se lahko po potrebi spremeni po postopku, določenem v členu 17(2) navedenega sklepa.

               (2)

               Težave, ugotovljene med preskušanjem SIS II, so povzročile zamude pri izvajanju dejavnosti iz Sklepa 2008/839/PNZ. V sklepih Sveta z dne 26. in 27. februarja 2009 je navedeno, da glede na čas, ki je potreben za razrešitev odprtih vprašanj, rok za migracijo s SIS 1+ na SIS II, določen za september 2009, ni več realističen.

               (3)

               Glede na zamudo pri migraciji s SIS 1+ na SIS II je treba novi datum za dokončanje migracije določiti tako, da sovpada s prenehanjem veljavnosti Sklepa 2008/839/PNZ, tako da se lahko dejavnosti za začetek delovanja SIS II do takrat nadaljujejo.

               (4)

               Združeno Kraljestvo sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter v skladu s členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2).

               (5)

               Irska sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi EU in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter v skladu s členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3).

               (6)

               Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (4), kar spada v področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (5) o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma.

               (7)

               Kar zadeva Švico, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/149/PNZ (6) o sklenitvi Sporazuma v imenu Evropske unije.

               (8)

               Kar zadeva Lihtenštajn, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar spada v področje iz točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/262/PNZ z dne 28. februarja 2008 o podpisu v imenu Evropske unije ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7).

               (9)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 67(1) Sklepa Sveta 2007/533/PNZ (8) in navedenega v členu 17(1) Sklepa 2008/839/PNZ –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Države članice, ki sodelujejo v SIS 1+, z uporabo začasne strukture za migracijo ter ob podpori Francije in Komisije dokončajo migracijo z N.SIS na N.SIS II do datuma prenehanja veljavnosti Sklepa 2008/839/PNZ.

      V Bruslju, 17. septembra 2009

            Za Komisijo

         Jacques BARROT

            Podpredsednik

      (1)  UL L 299, 8.11.2008, str. 43.

      (2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

      (5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (6)  UL L 53, 27.2.2008, str. 50.

      (7)  UL L 83, 26.3.2008, str. 5.

      (8)  UL L 205, 7.8.2007, str. 63.


title: Sklep Sveta 2012/421/SZVP z dne 23. julija 2012 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/61

         SKLEP SVETA 2012/421/SZVP
   z dne 23. julija 2012
   v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija EU), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov za preprečevanje širjenja tega orožja.

               (2)

               Unija dejavno izvaja to Strategijo EU in ukrepe iz Poglavja III te strategije, zlasti tiste ukrepe, ki so povezani z okrepitvijo, izvajanjem in splošno uporabo Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (v nadaljnjem besedilu: BTWC).

               (3)

               Svet je 27. februarja 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/184/SZVP (1) v podporo BTWC v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki je prenehal veljati 26. avgusta 2007. Po sprejetju Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP je k BTWC pristopilo še sedem držav, ki so tako postale države pogodbenice.

               (4)

               Svet je 20. marca 2006 sprejel Akcijski načrtu EU glede biološkega in toksičnega orožja, ki dopolnjuje Skupni ukrep 2006/184/SZVP v podporo BTWC (2). V akcijskih načrtih je bilo določeno, da je treba učinkovito uporabljati ukrepe za krepitev zaupanja in mehanizem generalnega sekretarja Združenih narodov (ZN) za preiskovanje morebitne uporabe biološkega orožja.

               (5)

               Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/858/SZVP (3) v podporo BTWC v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Po sprejetju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP so k BTWC pristopile še tri države, več držav pa je prejelo pomoč strokovnjakov Unije.

               (6)

               Na šesti konferenci za pregled BTWC je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi enote za podporo izvajanju s petletnim mandatom (2007–2011) v okviru Urada ZN za razoroževanje v Ženevi, da bi zagotovili upravno podporo za srečanja, dogovorjena na šesti pregledni konferenci, podporo celovitemu izvajanju in splošni uporabi BTWC ter izmenjavo v zvezi z ukrepi za krepitev zaupanja.

               (7)

               Svet je 18. julija 2011 sprejel Sklep 2011/429/SZVP (4) o stališču Evropske unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu BTWC.

               (8)

               Na sedmi konferenci za pregled BTWC je bila sprejeta odločitev, da se mandat enote za podporo izvajanju podaljša še za obdobje petih let (2012–2016), njene naloge pa razširijo na izvajanje sklepa o ustanovitvi in upravljanju zbirke podatkov o prošnjah za pomoč in ponudbah pomoči ter pospeševanje s tem povezane izmenjave informacij med državami pogodbenicami, po potrebi pa tudi na podporo državam pogodbenicam pri izvajanju sklepov in priporočil sedme konference za pregled BTWC.

               (9)

               Komisiji bi bilo treba poveriti nadzor pravilnega izvajanja financiranja iz sredstev Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za namene takojšnje in praktične uporabe nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje Evropska unija podpira BTWC z naslednjimi cilji:

               —

               spodbujanje splošne uporabe BTWC,

               —

               podpora izvajanju BTWC, vključno s predložitvijo ukrepov za krepitev zaupanja s strani držav pogodbenic,

               —

               podpora izvajanju programa v obdobju med zasedanji (2012–2015), da bi izboljšali izvajanje in učinkovitost BTWC.

         2.   Ukrepom iz Strategije EU ustrezajo tisti projekti, katerih namen je:

               —

               ozaveščanje v zvezi z izvajanjem BTWC, intenzivnejše regionalne razprave o temah, obravnavanih v obdobju med zasedanji, in njihova uporaba ter podpora ključnim regionalnim akterjem pri opredeljevanju potreb in zahtev za izvajanje na nacionalni ravni,

               —

               pomoč tako državam pogodbenicam kot državam, ki niso pogodbenice BTWC, da bi zagotovili, da države pogodbenice prenesejo svoje mednarodne obveznosti v nacionalno zakonodajo in upravne ukrepe, in vzpostavili dobre odnose med vsemi nacionalnimi interesnimi skupinami. Pomoč vključuje podporo državam pogodbenicam pri vzpostavljanju procesa ukrepov za krepitev zaupanja na nacionalni ravni in določanju nacionalnih točk za stike. Pomoč državam, ki niso pogodbenice BTWC, vključuje podporo pri pristopu k ali ratifikaciji BTWC,

               —

               podpora pri razvoju različnih orodij in dejavnosti, ki bodo pomagala državam pogodbenicam pri izvajanju na nacionalni ravni, med drugim tudi pri predložitvi ukrepov za krepitev zaupanja, omogočala predstavnikom držav pogodbenic dejavno sodelovanje v mednarodnem procesu BTWC in izboljšala seznanjenost držav pogodbenic z razpoložljivo mednarodno podporo.

         Navedeni projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Tehnično izvedbo dejavnosti iz člena 1 se poveri Uradu ZN za razoroževanje. Urad ZN za razoroževanje svojo nalogo opravlja pod odgovornostjo VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore z Uradom ZN za razoroževanje.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 1 700 000 EUR.
   2.   Odhodki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z Uradom ZN za razoroževanje sklene sporazum o financiranju. V sporazumu je določeno, da Urad ZN za razoroževanje zagotovi prepoznavnost prispevka Unije.
   4.   Po začetku veljavnosti tega sklepa si Komisija prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 takoj, ko je to mogoče. Če ima Komisija v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma.
   Člen 4
   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu v rednih poročilih, ki jih pripravi Urad ZN za razoroževanje. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po dnevu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po dnevu sprejetja tega sklepa, če sporazum o financiranju v tem času ni sklenjen.

      V Bruslju, 23. julija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 65, 7.3.2006, str. 51.

      (2)  UL C 57, 9.3.2006, str. 1.

      (3)  UL L 302, 13.11.2008, str. 29.

      (4)  UL L 188, 19.7.2011, str. 42.

      PRILOGA
      1.   SPLOŠNI OKVIR
      Ta sklep, ki temelji na uspešnem izvajanju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP, je operativni politični instrument za uresničevanje ciljev iz Sklepa 2011/429/SZVP, obravnava pa predvsem tiste vidike, o katerih je bilo doseženo soglasje na sedmi pregledni konferenci, kakor je navedeno v sklepnem dokumentu.
      Ta sklep temelji na naslednjih načelih:

                  (a)

                  kar najboljša uporaba izkušenj, pridobljenih s Skupnim ukrepom 2008/858/SZVP;

                  (b)

                  preučevanje posebnih potreb držav pogodbenic BTWC in držav, ki niso njene pogodbenice, v zvezi z boljšim izvajanjem in splošno uporabo BTWC;

                  (c)

                  spodbujanje lokalnega in regionalnega prevzemanja odgovornosti za projekte, da bi zagotovili njihovo dolgoročno vzdržnost ter vzpostavili partnerstvo med Unijo in tretjimi stranmi v okviru BTWC;

                  (d)

                  usmerjanje v dejavnosti, ki prinašajo konkretne rezultate in/ali prispevajo k temu, da se čim prej razvije skupno razumevanje, pomembno za pregled BTWC v letu 2016;

                  (e)

                  podpora predsedujočemu na sejah držav pogodbenic in najboljša možna izraba mandata enote za podporo izvajanju, kot je bil dogovorjen na šesti pregledni konferenci ter podaljšan in razširjen na sedmi pregledni konferenci.

            2.   PROJEKTI
      2.1   Projekt 1: Regionalne delavnice za boljšo ozaveščenost in opredelitev potreb
      2.1.1   Namen projekta
      Izboljšati ozaveščenost zadevnih nacionalnih uradnikov in strokovnjakov glede različnih vidikov izvajanja BTWC (vključno z ukrepi za krepitev zaupanja), razpravljati o temah, obravnavanih v obdobju med zasedanji, in njihovi uporabi v regionalnem okviru, opredeliti ključno osebje, nacionalne potrebe in zahteve ter potencialne države prejemnice razširjene pomoči za izvajanje na nacionalni ravni (glej projekt 2) z organizacijo regionalnih delavnic na podlagi izkušenj in stikov, pridobljenih pri izvajanju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP.
      Ta projekt bo podpiral izvajanje sklepov in priporočil sedme pregledne konference v zvezi s členom IV BTWC (zlasti odstavkov 13 in 14 končne izjave) in program v obdobju med zasedanji 2012–2015.
      2.1.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Večja zavezanost BTWC v vseh geografskih regijah.

                  (b)

                  Boljše razumevanje BTWC med zadevnimi nacionalnimi organi in/ali okrepitev podregionalnega povezovanja v mreže v zvezi z BTWC, da bi spodbujali pristop k BTWC in njeno izvajanje.

                  (c)

                  Opredelitev potreb za intenzivnejše regionalne in nacionalne dejavnosti za izvajanje BTWC.

                  (d)

                  Spodbujanje ustanavljanja nacionalnih in regionalnih združenj za biološko varnost in pristopa k takšnim organizacijam ter podpora temu.

                  (e)

                  Prošnje za razširjeno pomoč v okviru projekta 2.

            2.1.3   Opis in izvajanje projekta
      Organizirane bodo največ štiri regionalne ali podregionalne delavnice, kjer je primerno v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter usklajeno s programom v obdobju med zasedanji konference o BTWC 2012–2015.
      Na delavnice bodo povabljene države pogodbenice in države, ki niso pogodbenice BTWC, ter zadevne mednarodne in regionalne organizacije, nacionalna in regionalna združenja za biološko varnost, akademski strokovnjaki in nevladne organizacije (NVO).
      Regije ali podregije, v katerih bodo organizirane delavnice, bodo izbrane na podlagi meril, kot so predhodne dejavnosti v okviru skupnih ukrepov 2006/184/SZVP in 2008/858/SZVP ter Skupnega stališča Sveta 2006/242/SZVP (1), druge dejavnosti Unije (vključno v okviru projekta „centri odličnosti“), dejavnosti drugih izvajalcev pomoči ter ocenjene potrebe in interesi za intenzivnejše izvajanje procesov BTWC v regijah.
      Delavnice bodo namenjene vzpostavljanju stikov ter pridobivanju informacij o programu razširjene pomoči in razpoložljivih podpornih dejavnostih.
      2.2   Projekt 2: Programi razširjene pomoči za izvajanje na nacionalni ravni
      2.2.1   Namen projekta
      Spodbujati splošno spoštovanje BTWC in okrepiti nacionalne zmogljivosti za izvajanje v BTWC določenih obveznosti, vključno s predložitvijo ukrepov za krepitev zaupanja, z zakonodajo ter upravnimi in izvršilnimi ukrepi, ozaveščanjem, kodeksom ravnanja, standardi na področju biološke varnosti in biološke zaščite ter vzpostavitvijo različnih načinov za usklajevanje na nacionalni ravni s programi razširjene pomoči.
      2.2.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Večje število držav pogodbenic BTWC.

                  (b)

                  Prostovoljno izvajanje BTWC s strani držav že pred pristopom k BTWC.

                  (c)

                  Sprejetje ustreznih zakonodajnih ali upravnih ukrepov, med drugim tudi kazenskopravnih predpisov, ki vključujejo celotno področje prepovedi in preventivnih ukrepov, določenih v BTWC in natančneje opredeljenih v okviru sedme pregledne konference.

                  (d)

                  Učinkovito izvajanje in izvrševanje, da bi preprečili kršitve BTWC in predpisali kazni v primeru kršitev.

                  (e)

                  Vzpostavitev ali okrepitev nacionalnih mehanizmov za zbiranje zahtevanih informacij in letnih predložitev ukrepov za krepitev zaupanja, da bi povečali število držav pogodbenic, ki sodelujejo pri izmenjavi ukrepov za krepitev zaupanja.

                  (f)

                  Boljše usklajevanje in povezovanje v mreže vseh interesnih skupin, udeleženih v procesu BTWC, vključno z nacionalnimi in regionalnimi združenji za biološko varnost in zasebnim sektorjem, da bi spodbujali učinkovito izvajanje.

                  (g)

                  Spodbujanje izvajanja programov ozaveščanja, kodeksov ravnanja ter standardov na področju biološke varnosti in biološke zaščite.

            2.2.3   Opis projekta
      Na sedmi pregledni konferenci je bilo ponovno potrjeno, da bi z uzakonitvijo in izvajanjem potrebnih nacionalnih ukrepov lahko izboljšali učinkovitost BTWC. Države članice so bile na konferenci pozvane, da sprejmejo zakonodajne, upravne, sodne in druge ukrepe za intenzivnejše izvajanje BTWC na nacionalni ravni ter zagotovijo varnost in zaščito pred mikrobnimi in drugimi biološkimi dejavniki ali toksini. Na tej konferenci je bilo poudarjeno, da je treba zagotoviti izmenjavo informacij med državami pogodbenicami preko ukrepov za krepitev zaupanja in povečati število držav pogodbenic, ki sodelujejo pri ukrepih za krepitev zaupanja. Na tej konferenci je bilo doseženo je bilo soglasje o tem, da so za spodbujanje splošne uporabe BTWC potrebna dodatna usklajena prizadevanja držav pogodbenic v okviru dvostranskih, regionalnih in večstranskih dejavnosti.
      Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP, bodo zagotovljeni programi razširjene pomoči za izvajanje na nacionalni ravni za največ osem držav, ki bodo ocenjene kot primerne na regionalnih delavnicah v okviru projekta 1.
      Posamezen program se bo izvajal približno 12 mesecev in bo vključeval sodelovanje delegacij EU v državah upravičenkah in po potrebi regionalnih uradov ZN za razoroževanje ter bo vseboval:

                  —

                  začetno nacionalno delavnico, na kateri bodo sodelovale vse zadevne nacionalne agencije in interesne skupine; na tej delavnici bodo predstavljeni različni koncepti BTWC, opredeljeni motivirani in zanesljivi lokalni partnerji ter izvedena začetna ocena potreb in prednostnih nalog,

                  —

                  razvoj strukturiranega načrta za izvajanje pomoči (akcijski načrt), prilagojenega državi upravičenki, ki bo vključeval obiske in/ali delavnice različnih izvajalcev pomoči ves čas trajanja programa, pa tudi usposabljanje v državah članicah EU ali drugod,

                  —

                  izvajanje akcijskega načrta z izvajalci, kot so Interpol, WHO, VERTIC, države članice EU, enota za podporo izvajanju BTWC in akademske institucije, ki izvajajo posamezne dejavnosti pomoči (npr. priprava zakonodaje, usposabljanje na področju biološke varnosti in biološke zaščite, priprava ukrepov za krepitev zaupanja, usposabljanje uslužbencev policije, ozaveščanje znanstvenikov, načrtovanje odzivanja v izrednih razmerah itd.),

                  —

                  zaključna delavnica ob koncu dejavnosti, kjer bodo zbrane vse informacije, agencije bodo poročale o svojih dejavnosti in napredku, ocenjene pa bodo tudi morebitne potrebe za dodatno ali nadaljnjo pomoč,

                  —

                  da bi podprli splošno uporabo BTWC, bi lahko, kjer je primerno, zagotovili programe razširjene pomoči za izvajanje na nacionalni ravni za države, ki niso pogodbenice BTWC; v katerem primeru bo pristop k BTWC vključen v akcijski načrt, dogovorjen z državo prejemnico,

                  —

                  da bi zagotovili učinkovito in plodno pomoč, bo v okviru projekta 2 organizirana delavnica EU za strokovnjake EU, ki pomagajo državam upravičenkam, namenjena pa bo razpravi o najboljših praksah in ustreznih pripravah na dejavnosti pomoči.

            2.3   Projekt 3: Orodja omogočanja in dejavnosti
      2.3.1   Namen projekta
      Zagotoviti različna orodja in dejavnosti, ki bodo omogočala in podpirala učinkovito nacionalno izvajanje BTWC, vključno s predložitvijo ukrepov za krepitev zaupanja.
      2.3.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Priročnik za izvajanje na nacionalni ravni.

                  (b)

                  Revidirani priročnik v zvezi z ukrepi za krepitev zaupanja.

                  (c)

                  Sistem za elektronsko predložitev ukrepov za krepitev zaupanja.

                  (d)

                  Intenzivnejše sodelovanje držav v razvoju pri izvajanju programa v obdobju med zasedanji konference o BTWC.

                  (e)

                  Izboljšanje zmogljivosti mehanizma generalnega sekretarja ZN za preiskovanje domnevne uporabe biološkega in toksičnega orožja.

            2.3.3   Opis projekta
      Na sedmi pregledni konferenci je bilo odločeno, da bo intenzivnejše izvajanje na nacionalni ravni stalna točka dnevnega reda programa v obdobju med zasedanji 2012–2015. Vprašanja, ki jih bo treba obravnavati, vključujejo posebne ukrepe za popolno in celovito izvajanje BTWC, zlasti členov III in IV, ter načinov in sredstev za intenzivnejše izvajanje na nacionalni ravni ter boljšo izmenjavo najboljših praks in izkušenj.
      Na sedmi pregledni konferenci je bilo odločeno, da se sprejme revidirani obrazec za predložitev ukrepov za krepitev zaupanja. Prav tako je bilo odločeno, da bo enota za podporo izvajanju v sodelovanju z državami pogodbenicami preučila in pripravila možnosti za elektronsko predložitev ukrepov za krepitev zaupanja.
      Na sedmi pregledni konferenci so se tudi nadaljevale razprave in bile sprejete odločitve v zvezi s posebnimi ukrepi za podporo in intenzivnejše sodelovanje držav pogodbenic v razvoju na srečanjih v okviru programa v obdobju med zasedanji.
      Na sedmi pregledni konferenci so potekale razprave o mehanizmu generalnega sekretarja ZN za preiskovanje domnevne uporabe kemičnega in biološkega orožja. Koristno bi bilo, da bi spodbujali njegovo uporabo, vključno tudi na specializiranih tečajih za usposabljanje strokovnjakov.
      Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP, in kot nadaljevanje zaključenih in/ali potekajočih dejavnosti bodo izvedeni naslednji ukrepi:

                  (a)

                  priprava obsežne dokumentacije (priročnika za izvajanje), ki bo vključevala pregled obveznosti držav pogodbenic BTWC ter zajemala nacionalne ukrepe za polno in celovito izvajanje BTWC. Priročnik bo oblikovan kot „komplet orodij“ za izvajanje ukrepov in bo vključeval tudi primere najboljših praks ter upošteval razlike med nacionalnimi postopki. Med pripravo priročnika bodo izvedena posvetovanja s strokovnjaki iz držav članic EU, držav pogodbenic BTWC, zadevnih mednarodnih organizacij in nevladnega sektorja, ki se ukvarja z izvajanjem BTWC. Priročnik bo izdan v vseh uradnih jezikih ZN. Za celotno usklajevanje priprave priročnika bo odgovoren Urad ZN za razoroževanje;

                  (b)

                  revizija in nadaljnji razvoj priročnika v zvezi z ukrepi za krepitev zaupanja, pripravljenega na podlagi Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP, v skladu z odločitvijo, sprejeto na sedmi pregledni konferenci;

                  (c)

                  oblikovanje in vzdrževanje elektronskega orodja za predložitev ukrepov za krepitev zaupanja ter njihova obdelava in razširjanje (elektronska oprema za ukrepe za krepitev zaupanja);

                  (d)

                  nadaljnji razvoj spletne strani enote za podporo izvajanju ter z njo povezanih informacijskih in komunikacijskih orodij;

                  (e)

                  sponzoriranje udeležbe strokovnjakov iz največ desetih držav v razvoju v programu v obdobju med zasedanji konference o BTWC;

                  (f)

                  organizacija mednarodne vaje v zvezi z mehanizmom generalnega sekretarja ZN za preiskovanje domnevne uporabe biološkega orožja, vključno s sponzoriranjem sodelovanja strokovnjakov.

            3.   POSTOPKOVNI VIDIKI, USKLAJEVANJE
      Projekti se bodo izvajali na pobudo usmerjevalnega odbora z namenom določiti postopke in načine sodelovanja. Usmerjevalni odbor bo redno in vsaj enkrat na šest mesecev, pregledoval izvajanje projektov, med drugim tudi z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev.
      V usmerjevalnem odboru bodo predstavniki VP in Urada ZN za razoroževanje.
      Države pogodbenice, ki niso države članice EU, bodo vse zahtevke za pomoč in sodelovanje v skladu s tem sklepom naslovile na Urad ZN za razoroževanje. Urad ZN za razoroževanje bo te zahtevke na primeren način preučil in ocenil ter usmerjevalnemu odboru predložil priporočila. Usmerjevalni odbor bo preučil zahtevke za pomoč ter akcijske načrte in njihovo izvajanje. Na predlog VP in ob upoštevanju izidov razprav v usmerjevalnem odboru, bo končno odločitev o državah upravičenkah sprejel VP po posvetovanju s pristojnimi delovnimi skupinami Sveta.
      Da se s strani držav upravičenk zagotovi močno prevzemanje odgovornosti za ukrepe, ki jih je začela izvajati EU, in da bi zagotovili vzdržnost teh ukrepov, je predvideno, da se – vedno, kadar je to potrebno in mogoče – od izbranih upravičenk zahteva, da pripravijo akcijske načrte, v katerih med drugim navedejo časovni načrt za izvajanje financiranih dejavnosti (vključno s tistimi, ki so financirane preko nacionalnih sredstev), obseg in trajanje projekta ter glavne interesne skupine. Pri pripravah teh akcijskih načrtov, kot je primerno, sodelujejo Urad ZN za razoroževanje in države članice EU. Projekti se bodo izvajali v skladu z akcijskimi načrti.
      4.   POROČANJE IN OCENA
      Urad UN za razoroževanje bo VP predložil redna šest-mesečna poročila o napredku pri izvajanju projektov. Poleg tega bo treba predložiti poročila o posameznih dejavnostih pomoči v okviru vzpostavljenih akcijskih načrtov za države upravičenke. Poročila bodo poslana pristojni delovni skupini Sveta, ki bo ocenila napredek, na splošno ovrednotila projekte in določila morebitne nadaljnje ukrepe.
      Države pogodbenice BTWC bodo vedno, kadar bo to mogoče, obveščene o izvajanju projektov, vključno z elektronskimi sredstvi.
      5.   SODELOVANJE STROKOVNJAKOV IZ DRŽAV ČLANIC EU
      Za uspešno izvajanje tega sklepa je potrebno dejavno sodelovanje strokovnjakov iz držav članic EU. Urad UN za razoroževanje se bo spodbujalo, da te strokovnjake vključi. Stroški njihovih službenih potovanj, povezanih z izvajanjem projektov, se bodo krili na podlagi tega sklepa.
      Pričakuje se, da bodo predvideni obiski za zagotavljanje pomoči (kot je pravna pomoč, pomoč pri ukrepih za krepitev zaupanja) običajno vključevali skupino največ treh strokovnjakov za največ pet dni.
      6.   TRAJANJE
      Izvajanje projektov naj bi skupaj trajalo 24 mesecev.
      7.   UPRAVIČENKE
      Upravičenke do pomoči v zvezi s spodbujanjem splošne uporabe so države, ki niso pogodbenice BTWC (tako države podpisnice kot države, ki niso podpisnice).
      Upravičenci izvajanja dejavnosti na nacionalni ravni so tako države pogodbenice in države, ki niso pogodbenice BTWC, pa tudi reprezentativna nacionalna in regionalna združenja za biološko varnost, zasebni sektor, akademski strokovnjaki in NVO.
      Upravičenci ukrepov v zvezi z izvajanjem so države pogodbenice BTWC.
      8.   PREDSTAVNIKI TRETJIH STRANI
      Da bi spodbujali prevzemanje odgovornosti za projekte na regionalni ravni in zagotovili trajnost projektov, se bo na podlagi tega sklepa financiralo sodelovanje strokovnjakov, ki niso iz EU, vključno s strokovnjaki iz ustreznih regionalnih in mednarodnih organizacij. Financirano bo sodelovanje Urada ZN za razoroževanje na delavnicah o BTWC. Lahko se financira sodelovanje predsedujočega na sejah držav pogodbenic BTWC, odločitev o tem pa se sprejme za vsak posamezen primer posebej.
      9.   IZVAJALEC – VPRAŠANJA GLEDE OSEBJA
      Glede na to, da izpolnjevanje nalog, predvidenih za Urad ZN za razoroževanje, ni predvideno v proračunu, bo potrebno dodatno osebje.

         (1)  UL L 88, 25.3.2006, str. 65.


title: Sklep Sveta z dne 18. marca 1991 glede priglasitve uporabe Mednarodnega sporazuma iz leta 1989 o juti in proizvodih iz jute s strani Skupnosti

text:
Avis juridique important

|

31991D0152

Official Journal L 075 , 21/03/1991 P. 0056 - 0056 Finnish special edition: Chapter 11 Volume 16 P. 0246  Swedish special edition: Chapter 11 Volume 16 P. 0246

Sklep Svetaz dne 18. marca 1991glede priglasitve uporabe Mednarodnega sporazuma iz leta 1989 o juti in proizvodih iz jute s strani Skupnosti(91/152/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 113 in 116 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker so Skupnost in njene države članice 20. decembra 1990 podpisale Mednarodni sporazum iz leta 1989 o juti in proizvodih iz jute [1];ker so vse države članice izkazale namero, da bodo Sporazum uporabljale;ker bi morale Skupnost in njene države članice generalnemu sekretarju Organizacije Združenih narodov priglasiti namero, da bodo uporabljale Sporazum,SKLENIL:Člen 1Skupnost in njene države članice po zaključku potrebnih notranjih postopkov priglasijo generalnemu sekretarju Organizacije Združenih narodov namero, da bodo kot članice uvoznice uporabljale Mednarodni sporazum o juti in proizvodih iz jute (1989), ko bo začel veljati v skladu s členom 40(3).Člen 2Ta sklep daje pravico predsedniku Sveta, da imenuje osebe, pooblaščene za deponiranje uradnega obvestila v imenu Evropske gospodarske skupnosti.V Bruslju, 18. marca 1991Za SvetPredsednikJ.-C. Juncker[1] UL L 29, 4.2.1991, str. 4.


title: 2006/457/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne  21. februarja 2005  o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

text:
               6.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/21

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 21. februarja 2005
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   (2006/457/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE
   IN KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2) in členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133 in 181a v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu iz leta 2003 in zlasti člena 2(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji je bil v imenu Evropskih skupnosti in njunih držav članic podpisan 27. aprila 2004.

               (2)

               Od 1. maja 2004 do začetka veljavnosti se je Protokol začasno uporabljal.

               (3)

               Protokol je treba odobriti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti pošlje uradno obvestilo iz člena 4 Protokola. Predsednik Komisije istočasno pošlje to uradno obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Luxemburgu, 21. februarja 2005.

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

            Za Komisijo

            Predsednik

         J. M. BARROSO

      (1)  UL C 174 E, 14.7.2005, str. 44

      (2)  Glej stran 17 tega Uradnega lista.


               12.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 308/8

         Sklep visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko
   z dne 8. decembra 2011
   glede pravil v zvezi z varstvom podatkov
   2012/C 308/07
   VISOKA PREDSTAVNICA –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (2010/427/EU) (v nadaljnjem besedilu: Sklep Sveta o ESZD) in zlasti člena 11(3) Sklepa –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   ODDELEK 1

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Vsebina in področje uporabe
   Ta sklep določa izvedbena pravila za Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (v nadaljnjem besedilu: Uredba) v zvezi z Evropsko službo za zunanje delovanje (v nadaljnjem besedilu: ESZD), v skladu s členom 24(8) Uredbe.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu in brez poseganja v opredelitve pojmov iz Uredbe:

               (a)

               „upravljavec“ pomeni ESZD, njene izvršne direktorje, direktorje ali vodje služb enake velikosti ali funkcije, kot tudi vodje delegacij Unije, ki sami ali skupaj z drugimi določajo namene in načine obdelave osebnih podatkov;

               (b)

               „koordinator za varstvo podatkov“ pomeni člana osebja ESZD (AD), ki je imenovan za usklajevanje in pomoč pri zadevah v zvezi z varstvom podatkov na ravni direktoratov ali služb enake velikosti ali funkcije, kakor tudi v delegacijah Unije, če je to potrebno;

               (c)

               „obdelovalec“ pomeni člana osebja ESZD ali pogodbene izvajalce, ki jim upravljavec zaupa obdelavo podatkov;

               (d)

               „osebje ESZD“ v skladu s členom 6 Sklepa Sveta o ESZD pomeni uradnike in druge uslužbence Evropske unije, ki delajo za ESZD, vključno z osebjem diplomatskih služb držav članic, ki so imenovani za začasne uslužbence, ter napotene nacionalne strokovnjake s specialističnim znanjem.

         ODDELEK 2

      URADNA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV

   Člen 3
   Imenovanje in pravni položaj uradne osebe za varstvo podatkov
   1.   Operativni direktor izbere in imenuje uradno osebo za varstvo podatkov v skladu s členom 24(2) Uredbe ter jo registrira pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP). Uradna oseba za varstvo podatkov je neposredno povezana z operativnim direktorjem.
   2.   Mandat uradne osebe za varstvo podatkov traja pet let in se lahko enkrat podaljša.
   3.   Uradna oseba za varstvo podatkov pri izvajanju svojih nalog ravna neodvisno in sodeluje z ENVP. Predvsem uradna oseba za varstvo podatkov ne sme prejeti s strani organa za imenovanja ESZD ali kogar koli drugega nobenih navodil glede notranje uporabe določb Uredbe in tega sklepa ter njenega sodelovanja z ENVP. Uradna oseba za varstvo podatkov se redno udeležuje usposabljanj o varstvu podatkov. Operativni direktor v ta namen sprejme potrebne ukrepe.
   4.   Operativni direktor vsako leto oceni uspešnost opravljanja nalog in dolžnosti uradne osebe za varstvo podatkov, predvsem na podlagi letnega poročila uradne osebe za varstvo podatkov, in sicer, če je to ustrezno, po posvetovanju z ENVP. Uradna oseba za varstvo podatkov je lahko razrešena s položaja samo s privolitvijo ENVP, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njenih dolžnosti.
   5.   Brez poseganja v postopek, predviden za imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov, se uradno osebo za varstvo podatkov obvesti o vseh stikih z zunanjimi osebami v zvezi z uporabo Uredbe in tega sklepa, predvsem glede sodelovanja z ENVP.
   6.   Brez poseganja v zadevne določbe Uredbe za uradno osebo za varstvo podatkov in njeno osebje veljajo pravila in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropske unije.
   Člen 4
   Dolžnosti
   Uradna oseba za varstvo podatkov:

               (a)

               zagotavlja, da so upravljavci, koordinatorji za varstvo podatkov in posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, seznanjeni s svojimi pravicami in dolžnostmi v skladu z Uredbo in tem sklepom, ter da obdelovanje podatkov ne škodi pravicam in svoboščinam posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Pri opravljanju svoje naloge sestavi informativne obrazce in obrazce za priglasitev, se posvetuje z zainteresiranimi strankami in na splošno osvešča o vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov;

               (b)

               odgovarja na zahteve ENVP in na področju svoje pristojnosti sodeluje z ENVP na zahtevo le-tega ali na lastno pobudo;

               (c)

               na neodvisen način zagotavlja notranjo uporabo določb Uredbe in tega sklepa v ESZD;

               (d)

               vodi katalog vseh postopkov obdelave, ki jih izvaja ESZD, in zagotavlja dostop do njega kateri koli osebi neposredno ali posredno prek ENVP, v skladu s členoma 14 in 15; ta katalog se lahko vodi tudi v elektronski obliki;

               (e)

               obvešča ENVP o postopkih obdelave, ki verjetno pomenijo določeno tveganje, navedeno v členu 27(2) Uredbe.

         Člen 5
   Naloge
   1.   Poleg dolžnosti, ki jih mora izpolniti, kot je določeno v členu 4, uradna oseba za varstvo podatkov:

               (a)

               deluje kot svetovalec organa za imenovanja ESZD in upravljavcev o zadevah v zvezi z uporabo Uredbe in tega sklepa. Organ za imenovanja, zadevni upravljavci in obdelovalci, kadrovski odbor in kateri koli član osebja ESZD se lahko brez zatekanja k uradnim potem posvetujejo z uradno osebo za varstvo podatkov o vseh zadevah v zvezi z razlago ali uporabo Uredbe in tega sklepa;

               (b)

               na lastno pobudo ali na pobudo organa za imenovanja, upravljavcev, obdelovalcev, kadrovskega odbora ali katerega koli člana osebja ESZD preiskuje zadeve in dogodke, ki se neposredno nanašajo na njene naloge in za katere izve, ter poroča organu za imenovanja ali osebi, ki je naročila preiskavo. Če se zdi primerno, je treba o tem obvestiti vse druge zadevne osebe. Če je pritožnik posameznik ali v primeru, da pritožnik zastopa posameznika, mora uradna oseba za varstvo podatkov, kolikor je to mogoče, zagotoviti zaupnost zahteve, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nedvoumno privoli v drugačno obravnavanje zahteve;

               (c)

               pri opravljanju svojih nalog sodeluje z uradnimi osebami za varstvo podatkov iz drugih institucij, organov, uradov in agencij Evropske unije, zlasti pri izmenjavi izkušenj in najboljše prakse;

               (d)

               zastopa visokega predstavnika ali ESZD, kot je ustrezno, v vseh zadevah, povezanih z varstvom podatkov, na mednarodni ravni, ne da bi to vplivalo na določbe Pogodb, zlasti člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               (e)

               predloži letno poročilo o svojih dejavnostih visokemu predstavniku in ga da na razpolago osebju ESZD.

         2.   Brez poseganja v člen 4(b), člen 5(1)(b) in (c) ter člen 15 uradna oseba za varstvo podatkov in njeno osebje ne objavljajo informacij ali dokumentov, ki jih pridobijo v času opravljanja svojih dolžnosti in nalog.
   Člen 6
   Pooblastila
   Uradna oseba za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog in dolžnosti:

               (a)

               ima ves čas dostop do podatkov, ki so predmet postopkov obdelave, in do vseh pisarn, namestitev za obdelavo podatkov in prenosnikov podatkov;

               (b)

               lahko zahteva pravna mnenja pravne službe ESZD;

               (c)

               lahko zaprosi za storitve zunanjih strokovnjakov za informacijsko tehnologijo na podlagi predhodnega soglasja odredbodajalca v skladu s finančno uredbo (Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002) in njenimi izvedbenimi pravili;

               (d)

               lahko, brez poseganja v naloge in pooblastila ENVP, predlaga upravne ukrepe in izdaja splošna priporočila o ustrezni uporabi Uredbe in tega sklepa;

               (e)

               v posebnih primerih lahko hierarhiji ESZD in/ali vsem drugim zadevnim osebam izda morebitno drugo priporočilo za praktično izboljšanje varstva podatkov;

               (f)

               lahko opozori organ za imenovanja ESZD o morebitnem neizpolnjevanju obveznosti iz Uredbe in tega sklepa s strani člana osebja ter predlaga upravno preiskavo, ki se sproži zaradi morebitne uporabe člena 49 Uredbe.

         Člen 7
   Viri
   Uradni osebi za varstvo podatkov se zagotovijo ustrezno osebje in viri, potrebni za opravljanje njenih dolžnosti in nalog.
   ODDELEK 3

      PRAVICE IN DOLŽNOSTI SUBJEKTOV NA PODROČJU VARSTVA PODATKOV

   Člen 8
   Organ za imenovanja
   1.   V primeru pritožbe v smislu člena 90 kadrovskih predpisov v zvezi s kršitvijo Uredbe ali tega sklepa se organ za imenovanja posvetuje z uradno osebo za varstvo podatkov, ki mora predložiti svoje mnenje v pisni obliki najpozneje v petnajstih dneh po prejetju zahtevka. Če v tem času uradna oseba za varstvo podatkov ne predloži svojega mnenja organu za imenovanja, to ni več potrebno. Organ za imenovanja ni vezan na mnenje uradne osebe za varstvo podatkov.
   2.   Uradna oseba za varstvo podatkov je obveščena vsakič, ko se obravnava zadeva, ki ima ali bi lahko imela zvezo z varstvom podatkov.
   Člen 9
   Upravljavci
   1.   Upravljavci so odgovorni za zagotovitev, da so vsi postopki obdelave, ki so pod njihovim nadzorom, v skladu z Uredbo in določbami tega sklepa. Če je to potrebno, lahko obdelavo podatkov zaupajo uslužbencem ESZD, ki delajo v okviru svojih pristojnosti, ali pogodbenim izvajalcem, v skladu s členom 23 Uredbe.
   2.   Zlasti pa upravljavci:

               (a)

               vnaprej obvestijo uradno osebo za varstvo podatkov o vsakem postopku obdelave ali nizu takih postopkov, ki so namenjeni enemu samemu cilju ali več povezanim ciljem, in o vsaki bistveni spremembi obstoječega postopka obdelave;

               (b)

               pomagajo uradni osebi za varstvo podatkov in ENVP pri opravljanju njunih dolžnosti, predvsem s posredovanjem informacij v odgovor na njune zahteve najpozneje v tridesetih dneh;

               (c)

               sodelujejo s koordinatorji za varstvo podatkov za vzpostavitev seznama obstoječih postopkov obdelave osebnih podatkov;

               (d)

               izvedejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe ter dajo ustrezna navodila obdelovalcem, da bi zagotovili zaupnost obdelave in raven varnosti, primerno tveganju, ki ga pomeni obdelava;

               (e)

               se po potrebi posvetujejo z uradno osebo za varstvo podatkov glede skladnosti postopkov obdelave z Uredbo in tem sklepom, zlasti ko utemeljeno domnevajo, da nekateri postopki obdelave niso skladni s členi 4 do 10 Uredbe. Z uradno osebo za varstvo podatkov in/ali notranjimi strokovnjaki za varnost informacijske tehnologije se lahko posvetujejo tudi o vprašanjih v zvezi z zaupnostjo postopkov obdelave in o varnostnih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 22 Uredbe.

         Člen 10
   Koordinatorji
   1.   Vsak izvršni direktor, direktor, vodja službe enake velikosti ali funkcije ali vodja delegacije Unije po potrebi imenuje koordinatorja za varstvo podatkov, ki deluje v okviru njegovih pristojnosti.
   Koordinator za varstvo podatkov brez poseganja v pristojnosti uradne osebe za varstvo podatkov:

               (a)

               pomaga pri vodenju seznama vseh obstoječih obdelav osebnih podatkov in sodeluje z uradno osebo za varstvo podatkov za vzpostavitev in posodabljanje seznama obstoječih postopkov obdelave osebnih podatkov;

               (b)

               pomaga pri določanju zadevnih upravljavcev in obdelovalcev;

               (c)

               ima pravico, da od upravljavcev, obdelovalcev in osebja ESZD pridobi ustrezne in potrebne informacije za opravljanje svojih upravnih nalog. To ne vključuje pravice dostopa do osebnih podatkov, obdelanih v pristojnosti upravljavca;

               (d)

               potrjuje priglasitve podjetij v zvezi z vrstami ali kategorijami postopkov obdelave uradni osebi za varstvo podatkov.

         2.   Koordinatorji za varstvo podatkov brez poseganja v pristojnosti upravljavcev:

               (a)

               pomagajo upravljavcem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti;

               (b)

               kjer je to primerno, olajšajo komuniciranje med uradno osebo za varstvo podatkov in upravljavci.

         Člen 11
   Osebje ESZD
   1.   Celotno osebje ESZD prispeva k uporabi pravil o zaupnosti in varnosti pri obdelavi osebnih podatkov, kot je določeno v členih 21 in 22 Uredbe. Noben član osebja ESZD, ki ima dostop do osebnih podatkov, teh ne sme obdelovati brez navodil upravljavca, razen če tega ne zahteva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Unije.
   2.   Vsak član osebja ESZD lahko vloži pritožbo pri ENVP v zvezi z domnevno kršitvijo določb Uredbe ali tega sklepa, ki urejajo obdelavo osebnih podatkov, brez ukrepanja po uradni poti, kakor določajo pravila, ki jih določi ENVP.
   Člen 12
   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki
   1.   Glede pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da so v skladu s členoma 11 in 12 Uredbe ustrezno obveščeni o vsakršni obdelavi osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje, se lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obrnejo na upravljavce, da uveljavijo svoje pravice v skladu s členi 13 do 19 Uredbe, kakor določa oddelek 5 tega sklepa.
   2.   Brez vpliva na katero koli pravno sredstvo lahko vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vloži pritožbo pri ENVP, če meni, da so bile kršene njegove pravice iz Uredbe ali tega sklepa kot posledica obdelave njegovih osebnih podatkov s strani upravljavcev, kakor določajo pravila, ki jih določi ENVP.
   3.   Zaradi pritožbe, vložene pri ENVP, ali zaradi zadeve, predložene uradni osebi za varstvo podatkov, ki očita kršitev določb Uredbe, ne sme utrpeti škode noben posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki.
   ODDELEK 4

      KATALOG PRIGLAŠENIH POSTOPKOV OBDELAVE

   Člen 13
   Postopek priglasitve
   1.   Upravljavci obvestijo uradno osebo za varstvo podatkov o vsakem postopku obdelave osebnih podatkov z obrazcem za priglasitev, dostopnim na intranetni strani ESZD in delegacij Unije (pod zavihkom „varstvo podatkov“). Uradno obvestilo se posreduje uradni osebi za varstvo podatkov v elektronski obliki. V desetih delovnih dneh se uradni osebi za varstvo podatkov v pisnem sporočilu pošlje potrdilno uradno obvestilo. Ko uradna oseba za varstvo podatkov prejme potrdilno uradno obvestilo, ga objavi v katalogu.
   2.   Uradno obvestilo zajema vse informacije, navedene v členu 25(2) Uredbe. O vsaki spremembi, ki vpliva na te informacije, je treba takoj uradno obvestiti uradno osebo za varstvo podatkov.
   3.   Nadaljnja pravila in postopki v zvezi s postopkom priglasitve, ki jih morajo upoštevati upravljavci, so del splošnih priporočil, ki jih izda uradna oseba za varstvo podatkov.
   Člen 14
   Vsebina in namen kataloga
   1.   Uradna oseba za varstvo podatkov vodi katalog postopkov obdelave osebnih podatkov, ki se sestavi na podlagi uradnih obvestil, prejetih s strani upravljavcev.
   2.   Katalog vsebuje vsaj tiste informacije, ki so navedene v členu 25(2)(a) do (g) Uredbe. Vendar so lahko informacije, ki jih uradna oseba za varstvo podatkov vnese v katalog, izjemoma omejene, ko je treba zaščititi varnost določenega postopka obdelave.
   3.   Katalog je zbirka postopkov obdelave osebnih podatkov, ki jih izvaja ESZD. Dostopen je posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, da se olajša uveljavljanje njihovih pravic, določenih v členih 13 do 19 Uredbe in v tem sklepu.
   Člen 15
   Dostop do kataloga
   1.   Uradna oseba za varstvo podatkov sprejme ustrezne ukrepe, ki zagotavljajo, da ima vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, dostop do kataloga bodisi neposredno ali posredno prek ENVP. Zlasti pa uradna oseba za varstvo podatkov zagotavlja informacije in pomoč posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, glede tega, kako in kje se lahko vložijo vloge za dostop do kataloga.
   2.   Razen v primeru, da je zagotovljen spletni dostop, se vloge za dostop do kataloga vložijo v kakršni koli pisni obliki, vključno z elektronsko obliko, v enem od jezikov iz člena 342 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in sicer na dovolj natančen način, ki uradni osebi za varstvo podatkov omogoča, da opredeli zadevne postopke obdelave. Potrdilo o prejetju se brez odlašanja pošlje vložniku.
   3.   Če vloga ni dovolj natančna, uradna oseba za varstvo podatkov prosi vložnika, da pojasni vlogo, in mu pri tem pomaga. V primeru, da vloga zadeva veliko število postopkov obdelave, se lahko uradna oseba za varstvo podatkov neuradno posvetuje z vložnikom z namenom poiskati pravično rešitev.
   4.   Kateri koli posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko od uradne osebe za varstvo podatkov zahteva kopijo informacij, ki so na voljo v katalogu o katerem koli priglašenem postopku obdelave.
   ODDELEK 5

      POSTOPEK ZA UVELJAVLJANJE PRAVIC POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

   Člen 16
   Splošne določbe
   1.   Pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, določene v tem oddelku, lahko uveljavljajo samo zadevni posamezniki ali se lahko izjemoma uveljavljajo v njihovem imenu z ustreznim pooblastilom. Zahtevki se pisno naslovijo na zadevnega upravljavca, en izvod se naslovi na uradno osebo za varstvo podatkov. Po potrebi uradna oseba za varstvo podatkov pomaga posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri določanju zadevnega upravljavca. Uradna oseba za varstvo podatkov zagotovi posebne obrazce. Upravljavci odobrijo zahtevek samo, če je bil obrazec v celoti izpolnjen in je bila istovetnost vložnika ustrezno preverjena. Uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je brezplačno.
   2.   Zadevni upravljavec pošlje vložniku potrdilo o prejemu v petih delovnih dneh od evidentiranja vloge. Če ni drugače določeno, upravljavec odgovori na zahtevek najpozneje v petnajstih delovnih dneh od evidentiranja zahtevka in mu bodisi ugodi ali pisno navede razloge za delno ali popolno zavrnitev, zlasti v primerih, ko vložnik ni obravnavan kot posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki.
   3.   V primeru nepravilnosti ali očitne zlorabe s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri uveljavljanju njegovih pravic in v primeru domneve o nezakonitosti obdelave s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se mora upravljavec o zahtevku posvetovati z uradno osebo za varstvo podatkov in/ali napotiti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, k uradni osebi za varstvo podatkov, ki bo odločila o upravičenosti zahtevka in ustreznih nadaljnjih ukrepih.
   4.   Kateri koli posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, se v zvezi z uveljavljanjem svojih pravic v določenem primeru lahko posvetuje z uradno osebo za varstvo podatkov. Brez vpliva na kakršna koli pravna sredstva lahko vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vloži pritožbo pri ENVP, če meni, da so bile kršene njegove pravice iz Uredbe kot posledica obdelave njegovih osebnih podatkov.
   Člen 17
   Pravica do dostopa
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico od upravljavcev neomejeno pridobiti kadar koli v roku treh mesecev od prejema zahtevka informacije iz točk (a) do (d) člena 13 Uredbe, bodisi z vpogledom v podatke na kraju samem bodisi s prejemom izvoda, vključno, kjer je to primerno, z izvodom v elektronski obliki, v skladu z željo vložnika.
   Člen 18
   Pravica do popravka
   V vsakem zahtevku posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, za popravek netočnih ali nepopolnih osebnih podatkov se opredelijo zadevni podatki in potrebni popravek. Upravljavec to stori brez odlašanja.
   Člen 19
   Pravica blokiranja
   Zadevni upravljavec brez odlašanja obravnava vsak zahtevek za blokiranje podatkov v skladu s členom 15 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in razlogi za njihovo blokiranje. Posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki je zahteval blokiranje, upravljavec pred deblokiranjem podatkov obvesti o tem.
   Člen 20
   Pravica do izbrisa
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko zahteva od upravljavcev, da se v primeru nezakonite obdelave brez odlašanja izbrišejo podatki, zlasti v primeru kršitve določb iz členov 4 do 10 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in podajo razlogi ali dokazi o nezakonitosti obdelave. Pri avtomatiziranih zbirkah se izbris načeloma zagotovi z vsemi ustreznimi tehničnimi sredstvi, kar izključi možnost kakršne koli nadaljnje obdelave izbrisanih podatkov. Če izbris iz tehničnih razlogov ni mogoč, zadevni upravljavec po posvetovanju z uradno osebo za varstvo podatkov in zainteresirano osebo nemudoma blokira takšne podatke.
   Člen 21
   Uradno obvestilo tretjim osebam
   V primeru kakršnega koli popravka, blokiranja ali izbrisa zaradi zahtevka s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima ta posameznik pravico doseči pri upravljavcih uradno obvestilo tretjim osebam, ki so jim bili posredovani njegovi osebni podatki, razen če se to izkaže za nemogoče ali če vključuje nesorazmerne napore.
   Člen 22
   Pravica do ugovora
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ugovarja obdelavi podatkov, ki se nanašajo nanj, in posredovanju ali uporabi njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 18 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in podajo razlogi, ki utemeljujejo zahtevek. Kadar je ugovor utemeljen, zadevna obdelava ne vključuje več teh podatkov.
   Člen 23
   Avtomatizirane posamezne odločitve
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da se o njem ne sprejemajo avtomatizirane posamezne odločitve v smislu člena 19 Uredbe, razen če je odločitev izrecno odobrena skladno z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije ali z odločitvijo ENVP, ki zaščiti zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V vsakem primeru ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, možnost, da vnaprej izrazi svoje stališče in se posvetuje z uradno osebo za varstvo podatkov.
   Člen 24
   Izjeme in omejitve
   1.   Kolikor zakoniti razlogi, kakor so določeni v členu 20 Uredbe, to izrecno utemeljujejo, lahko upravljavci omejijo pravice iz členov 17 do 21 tega sklepa. Razen če so omejitve nujno potrebne, se zadevni upravljavec najprej posvetuje z uradno osebo za varstvo podatkov, katere mnenje ne zavezuje ESZD. Upravljavec brez odlašanja odgovori na zahtevke v zvezi z uporabo izjem ali omejitev pri uveljavljanju pravic in utemelji to odločitev.
   2.   Vsak zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko zahteva od ENVP, da uporabi člen 47(1)(c) Uredbe.
   ODDELEK 6

      PREISKOVALNI POSTOPEK

   Člen 25
   Praktične podrobnosti
   1.   Zahtevki za kakršne koli preiskave se naslovijo na uradno osebo za varstvo podatkov v pisni obliki na posebnem obrazcu, ki je na voljo pri uradni osebi za varstvo podatkov. V primeru očitne zlorabe pravice do zahteve za preiskavo, na primer, če je isti posameznik šele pred kratkim vložil identičen zahtevek, uradna oseba za varstvo podatkov ni obvezana poročati prosilcu.
   2.   V petnajstih dneh po prejemu pošlje uradna oseba za varstvo podatkov potrdilo o prejemu organu za imenovanja ali osebi, ki je naročila preiskavo, in preveri, ali je treba zahtevek obravnavati kot zaupen.
   3.   Uradna oseba za varstvo podatkov zahteva od upravljavca, ki je odgovoren za zadevni postopek obdelave podatkov, pisno izjavo o zadevi. Upravljavec poda svoj odgovor uradni osebi za varstvo podatkov v roku petnajstih dni. Uradna oseba za varstvo podatkov lahko zahteva dodatne informacije od drugih služb ESZD, kot je na primer oddelek ESZD za varnost in varovanje tajnosti podatkov (Infosec). Po potrebi lahko zahteva mnenje pravne službe ESZD o zadevi. Uradni osebi za varstvo podatkov se informacije ali mnenje zagotovijo v roku tridesetih dni.
   4.   Uradna oseba za varstvo podatkov poroča organu za imenovanja in osebi, ki je vložila zahtevek, najpozneje tri mesece po prejemu zahtevka.
   ODDELEK 7

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 26
   V primeru morebitnih neskladnosti med določbami tega sklepa in Uredbe prevlada Uredba.
   Člen 27
   Osebju ESZD mora biti omogočen dostop do tega sklepa po ustrezni poti, zlasti z objavo na intranetni strani ESZD in delegacij Unije (pod zavihkom „varstvo podatkov“).
   Člen 28
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. decembra 2011

            Visoka predstavnica

         C. ASHTON


title: Sklep Sveta (EU) 2017/1753 z dne 14. septembra 2017 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

text:
               26.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/5

         SKLEP SVETA (EU) 2017/1753
   z dne 14. septembra 2017
   o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Mauro D'ATTIS je bil 21. aprila 2016 in 17. oktobra 2016 s sklepoma Sveta (EU) 2016/643 (4) in (EU) 2016/1860 (5) ponovno imenovan za člana.

               (2)

               Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Mauro D'ATTIS (Consigliere del Comune di Brindisi (BR)), se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Benedetta BRIGHENTI (Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)), se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (sprememba mandata),

                     in

               (b)

               za nadomestno članico:

                           —

                           Benedetta BRIGHENTI, Consigliere comunale del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) (sprememba mandata).

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. septembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2016/643 z dne 21. aprila 2016 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 108, 23.4.2016, str. 35).

      (5)  Sklep Sveta (EU) 2016/1860 z dne 17. oktobra 2016 o imenovanju dveh članov in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 284, 20.10.2016, str. 31).


title: Sklep Sveta z dne 13. decembra 2004 o imenovanju članov Svetovalnega odbora Agencije za oskrbo Euratom

text:
               22.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 98/1

      SKLEP SVETA

   z dne 13. decembra 2004
   o imenovanju članov Svetovalnega odbora Agencije za oskrbo Euratom
   (2005/C 98/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter zlasti drugega in tretjega odstavka člena 54 Pogodbe,
   ob upoštevanju člena X statuta Agencije za oskrbo Euratom (1),
   ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 14. junija 1999 o imenovanju članov Svetovalnega odbora Agencije za oskrbo Euratom (2),
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Treba je imenovati člane odbora za obdobje do 28. marca 2005, upoštevajoč predloge za imenovanje, ki so jih podale vlade držav članic, ki do zdaj niso bile zastopane —
   SKLENIL:
   Edini člen
   Za člane Svetovalnega odbora Agencije za oskrbo Euratom so imenovane naslednje osebe:

               Ciper(1 mesto)

               g. Panicos DEMETRIADES

               Češka(3 mesta)

               g. Miroslav ŠEDINA

               g. Zdeněk HUBÁČEK

               g. Vladimír HLAVINKA

               Estonija(1 mesto)

               ga. Merle LUST

               Madžarska(3 mesta)

               g. Zoltán HORVÁTH

               g. Ákos PETŐ

               ga. Ágnes SZÉL

               Latvija(1 mesto)

               g. Andrejs SALMIŅŠ

               Litva(1 mesto)

               g. Donaldas JASULAITIS

               Poljska (5 mest)

               g. Stefan CHWASZCZEWSKI

               ga. Katarzyna HINCZ

               g. Jacek Tadeusz KANIEWSKI

               g. Grzegorz KRZYSZTOSZEK

               g. Wladyslaw SIKORA

               Slovenija(1 mesto)

               g. Ivo NOVAK

               Slovaška(2 mesti)

               g. Michal DURANKO

               g. Eduard ĎURČEK

      V Bruslju, 13. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B.R. BOT

      (1)  UL 27, 6.12.1958, str. 534/58. Statut, kakor je bil nazadnje spremenjen z odstavkom 1(c), A. Splošno, poglavje 12 Energetika, Priloga II, Akta o pristopu (UL L 236, 23.9.2003, str. 586).

      (2)  UL C 186, 2.7.1999, str. 1.