title: 2012/530/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUPOL RD Congo/1/2012 z dne 25. septembra 2012 o podaljšanju mandata vodje misije EUPOL RD Congo

text:
               29.9.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 264/13

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPOL RD CONGO/1/2012
   z dne 25. septembra 2012
   o podaljšanju mandata vodje misije EUPOL RD Congo
   (2012/530/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/576/SZVP z dne 23. septembra 2010 o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) (1) in zlasti člena 10(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 10(1) Sklepa 2010/576/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) pooblaščen, da v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe sprejema ustrezne odločitve v zvezi s političnim nadzorom in strateškim vodenjem misije EUPOL RD Congo. Zlasti je pooblaščen, da na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik) imenuje vodjo misije.

               (2)

               PVO je na predlog visokega predstavnika 8. oktobra 2010 na podlagi Sklepa EUPOL RD CONGO/1/2010 (2) imenoval glavnega načelnika Jean-Paula RIKIRJA za vodjo misije EUPOL RD Congo z učinkom od 1. oktobra 2010.

               (3)

               PVO je na predlog visokega predstavnika 16. septembra 2011 na podlagi Sklepa EUPOL RD CONGO/1/2011 (3), podaljšal mandat glavnega načelnika Jean-Paula RIKIRJA za vodjo misije EUPOL RD Congo do 30. septembra 2012.

               (4)

               Svet je 24. septembra 2012 sprejel Sklep 2012/514/SZVP (4) o podaljšanju misije EUPOL RD Congo do 30. septembra 2013.

               (5)

               Visoki predstavnik je 12. septembra 2012 predlagal podaljšanje mandata glavnega načelnika Jean-Paula RIKIRJA kot vodje misije EUPOL RD Congo do 30. septembra 2013 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat glavnega načelnika Jean-Paula RIKIRJA kot vodje policijske misije Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) se podaljša do 30. septembra 2013.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. septembra 2012

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 254, 29.9.2010, str. 33.

      (2)  UL L 266, 9.10.2010, str. 60.

      (3)  UL L 245, 22.9.2011, p. 21.

      (4)  UL L 257, 25.9.2012, str. 16.


title: Sklep Sveta z dne 19. aprila 2004 o spremembi člena 29(1) Poslovnika Sodišča Evropskih skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0405

Uradni list L 132 , 29/04/2004 str. 0002 - 0002

		Sklep Svetaz dne 19. aprila 2004o spremembi člena 29(1) Poslovnika Sodišča Evropskih skupnosti(2004/405/ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju člena 64 Protokola o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti,v skladu s postopkom iz drugega odstavka člena 245 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in drugega odstavka člena 160 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ob upoštevanju zahteve Sodišča Evropskih skupnosti z dne 21. novembra 2003,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2004,ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 1. marca 2004,ob upoštevanju naslednjega:Z začetkom veljavnosti Pogodbe o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji [1] je treba nove uradne jezike, in sicer češčino, estonščino, latvijščino, litovščino, madžarščino, malteščino, poljščino, slovaščino in slovenščino uvrstiti na seznam jezikov postopka iz člena 29(1) Poslovnika Sodišča Evropskih skupnosti –SKLENIL:Člen 1Poslovnik Sodišča Evropskih skupnosti z dne 19. junija 1991 (UL L 176, 4.7.1991, str. 7, popravek: UL L 383, 29.12.1992, str. 117), kakor je bil spremenjen 21. februarja 1995 (UL L 44, 28.2.1995, str. 61), 11. marca 1997 (UL L 103, 19.4.1997, str. 1, popravek: UL L 351, 23.12.1997, str. 72), 16. maja 2000 (UL L 122, 24.5.2000, str. 43), 28. novembra 2000 (UL L 322, 19.12.2000, str. 1), 3. aprila 2001 (UL L 119, 27.4.2001, str. 1), 17. septembra 2002 (UL L 272, 10.10.2002, str. 24, popravek: UL L 272, 19.10.2002, str. 24) in 8. aprila 2003 (UL L 147, 14.6.2003, str. 17), se spremeni:člen 29(1) se nadomesti z naslednjim:"Jeziki postopka so angleščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litvanščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, slovaščina, slovenščina, španščina ali švedščina".Člen 2Ta sklep začne učinkovati z začetkom veljavnosti Pogodbe o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.Besedila Poslovnika Sodišča v češčini, estonščini, latvijščini, litovščini, madžarščini, malteščini, poljščini, slovaščini in slovenščini se sprejmejo po začetku veljavnosti Pogodbe iz prvega odstavka.V Bruslju, 19. aprila 2004Za SvetPredsednikB. Cowen[1] UL L 236, 23.9.2003, str. 17.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 4. januarja 2017 o praznikih in dela prostih dneh za institucije Evropske unije v letu 2018

text:
               17.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 50/2

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 4. januarja 2017
   o praznikih in dela prostih dneh za institucije Evropske unije v letu 2018
   (2017/C 50/02)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti člena 61 Kadrovskih predpisov ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije,
   ob upoštevanju skupnih predpisov, ki določajo seznam praznikov in dela prostih dni za uradnike Evropskih skupnosti, in zlasti tretjega odstavka člena 1 navedenih predpisov,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi upoštevanju člena 61 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije ter členov 16 in 91 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije bi bilo treba sprejeti seznam praznikov in dela prostih dni v letu 2018, ki se priznajo uradnikom in uslužbencem v Bruslju in Luxembourgu.

               (2)

               Leta 2018 je velikonočna nedelja 1. aprila.

               (3)

               Leta 2018 je 24. december ponedeljek.

               (4)

               S kolegijem vodij uprav je bilo 12. oktobra 2016 opravljeno posvetovanje za mnenje glede seznama praznikov in dela prostih dni v letu 2018 –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Določijo se prazniki in dela prosti dnevi za institucije Evropske unije v Bruslju in Luxembourgu v letu 2018.

               1. januar

               ponedeljek, novo leto

               2. januar

               torek, dan po novem letu

               29. marec

               veliki četrtek

               30. marec

               veliki petek

               2. april

               velikonočni ponedeljek

               1. maj

               torek, praznik dela

               9. maj

               sreda, obletnica deklaracije Roberta Schumana

               10. maj

               četrtek, vnebohod

               11. maj

               petek, dan po vnebohodu

               21. maj

               binkoštni ponedeljek

               15. avgust

               sreda, Marijino vnebovzetje

               1. november

               četrtek, vsi sveti

               2. november

               petek, dan spomina na mrtve

               od 24. decembra
               do
               31. decembra

               ponedeljek
               ponedeljek

               šest dni ob koncu leta

               SKUPAJ

               19 dni

         Člen 2
   Delo začne spet normalno potekati v četrtek, 3. januarja 2019.
   Člen 3
   Ne glede na celotni končni koledar praznikov in dela prostih dni v letu 2019 se bosta torek, 1. januar, in sreda, 2. januar 2019, štela kot dela prosta dneva v okviru navedenega leta.

      V Bruslju, 4. januarja 2017

            Za Komisijo

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.


title: 2014/609/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/281

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2012
   (2014/609/EU)
   Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2012 z odgovori fundacije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EGS) št. 1365/75 Sveta z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (4), zlasti člena 16 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0183/2014),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer glede izvrševanja proračuna fundacije za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 221.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 139, 30.5.1975, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2004/710/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. aprila 2004 o podelitvi razrešnice direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja njenega proračuna za proračunsko leto 2002

text:
               21.4.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 330/4

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 21. aprila 2004
   o podelitvi razrešnice direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja njenega proračuna za proračunsko leto 2002
   (2004/710/ES)

    ---documentbreak---

               21.4.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 330/4

         RESOLUCIJA
   Evropskega parlamenta s pripombami na Sklep o podelitvi razrešnice direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja njenega proračuna za proračunsko leto 2002


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/2248 z dne 3. novembra 2016 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2016/36)

text:
               20.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 347/26

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/2248
   z dne 3. novembra 2016
   o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2016/36)
   (prenovitev)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 32 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2010/23 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nadaljnje spremembe, ga je treba zaradi jasnosti prenoviti.

               (2)

               V skladu s členom 32.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) so denarni prihodki tisti prihodki, ki jih ustvarjajo nacionalne centralne banke (NCB) pri izvajanju nalog denarne politike. V skladu s členom 32.2 Statuta ESCB je višina denarnih prihodkov vsake NCB enaka njenemu letnemu prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih institucij. Ta sredstva bi morale NCB posebej označiti v skladu s smernicami Sveta ECB. NCB določijo sredstva, ki izhajajo iz opravljanja nalog denarne politike, kot sredstva, ki jih imajo nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih institucij. V skladu s členom 32.4 Statuta ESCB se znesek denarnih prihodkov nacionalne centralne banke zmanjša za znesek obračunanih, plačanih ali prejetih obresti za obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo.

               (3)

               V skladu s členom 32.5 Statuta ESCB se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu Evropske centralne banke (ECB).

               (4)

               V skladu s členoma 32.6 in 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pooblaščen za določitev smernic, po katerih ECB izvede obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, in za sprejemanje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32.

               (5)

               V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 (3) dajo ECB in NCB v obtok eurobankovce. Člen 15 navedene uredbe določa, da ostanejo bankovci, izraženi v enoti nacionalne valute, zakonito plačilno sredstvo znotraj ozemeljskih meja največ šest mesecev od ustreznega datuma prehoda na eurogotovino. Tako je treba leto prehoda na eurogotovino obravnavati kot posebno leto, ker bankovci v obtoku, denominirani v enoti nacionalne valute, še vedno lahko predstavljajo znaten delež bankovcev v obtoku.

               (6)

               Člen 15(1) Smernice ECB/2006/9 (4) določa, da se eurobankovci, ki so bili preddobavljeni primernim nasprotnim strankam, knjižijo v breme računov teh nasprotnih strank pri njihovi NCB po njihovi nominalni vrednosti v skladu z naslednjim „linearnim debetnim modelom“: skupni znesek preddobavljenih eurobankovcev se knjiži v breme v treh enakih obrokih, na datum poravnave prve, četrte in pete operacije glavnega refinanciranja Eurosistema po datumu prehoda na eurogotovino. Pri izračunu denarnih prihodkov za leto prehoda na eurogotovino je treba upoštevati ta „linearni debetni model“.

               (7)

               Ta sklep je povezan s Sklepom ECB/2010/29 (5), ki določa, da eurobankovce izdajajo ECB in NCB. Sklep ECB/2010/29 določa razdelitev eurobankovcev v obtoku nacionalnim centralnim bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Poleg tega dodeljuje Evropski centralni banki 8 % celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku. Razdelitev eurobankovcev med članice Eurosistema povzroči nastanek stanj znotraj Eurosistema. Obrestovanje teh stanj znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku neposredno vpliva na prihodek vsake članice Eurosistema, zato ga je treba urediti s tem sklepom. Prihodek, ki ga ustvarja ECB zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, bi se načeloma moral razdeliti med NCB v skladu s Sklepom ECB/2014/57 (6), sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala v poslovnem letu, v katerem nastane.

               (8)

               Neto stanje terjatev in obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se mora obrestovati z uporabo objektivnega merila, ki opredeljuje strošek denarja. V tem smislu se šteje kot ustrezna obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja, ki jo uporablja Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja.

               (9)

               Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bi morale biti vključene v obveznostno osnovo za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov NCB v skladu s členom 32.2 Statuta ESCB, saj so enakovredne bankovcem v obtoku. Poravnava obresti na stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bo zato povzročila porazdelitev znatnega zneska denarnih prihodkov Eurosistema med NCB, sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Ta stanja znotraj Eurosistema je treba prilagoditi, da se omogoči postopna prilagoditev bilanc stanja in izkazov poslovnega izida NCB. Prilagoditve bi morale temeljiti na vrednosti bankovcev v obtoku vsake NCB v obdobju pred uvedbo eurobankovcev. Te prilagoditve bi se morale uporabljati vsako leto v skladu z ustaljeno formulo največ pet let od tedaj.

               (10)

               Prilagoditve stanj znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku so bile izračunane zato, da se izravnajo kakršne koli znatne spremembe prihodkovnega položaja NCB zaradi uvedbe eurobankovcev in naknadne razporeditve denarnih prihodkov.

               (11)

               Splošna pravila, določena v členu 32 Statuta ESCB, se uporabljajo tudi za prihodek, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev.

               (12)

               Člen 32.5 Statuta ESCB določa, da se vsota denarnih prihodkov NCB porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. V skladu s členom 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pristojen za sprejetje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32. To vključuje pristojnost Sveta ECB, da pri odločanju o razporeditvi prihodka, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev, upošteva druge dejavnike. V tem okviru je treba v skladu z načeli enake obravnave in pravičnosti upoštevati obdobje, v katerem so bili izdani iz obtoka vzeti eurobankovci. Ključ za razporeditev tega posebnega prihodka mora zato odražati tako ustrezni delež v kapitalu ECB kakor tudi dolžino faze izdajanja.

               (13)

               Jemanje eurobankovcev iz obtoka je treba urediti s posebnimi sklepi, sprejetimi na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4 (7).

               (14)

               Za nakupe v skladu s Sklepom ECB/2009/16 (8), Sklepom ECB/2011/17 (9) in Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (10), ki navaja nakupe dolžniških instrumentov, ki jih izdajo centralna, regionalna in lokalna država in priznane agencije, ter nadomestnih dolžniških instrumentov, ki jih izdajo javne nefinančne družbe, bi se moralo šteti, da ustvarjajo prihodek po referenčni obrestni meri –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

               (b)

               „kreditna institucija“ pomeni: (a) kreditno institucijo v smislu člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki je pod nadzorom pristojnega organa, ali (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe, ki je predmet pregleda, ki je po standardu primerljiv nadzoru pristojnega organa;

               (c)

               „obveznostna osnova“ pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določen v skladu s Prilogo I k temu sklepu;

               (d)

               „datum prehoda na eurogotovino“ pomeni datum, ko eurobankovci in eurokovanci postanejo zakonito plačilno sredstvo v državi članici, katere valuta je euro;

               (e)

               „leto prehoda na eurogotovino“ pomeni obdobje 12 mesecev, ki začne teči na datum prehoda na eurogotovino;

               (f)

               „stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastanejo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29;

               (g)

               „ključ vpisanega kapitala“ pomeni v odstotkih izražene deleže NCB v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v zadevnem poslovnem letu;

               (h)

               „iz obtoka vzeti eurobankovci“ pomenijo eurobankovce katerega koli tipa ali serije, ki so bili vzeti iz obtoka s sklepom Sveta ECB, sprejetim na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4;

               (i)

               „faza izdajanja“ pomeni v zvezi z določenim tipom ali serijo eurobankovcev obdobje, ki se začne na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži prva izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije, in konča na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži zadnja izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije;

               (j)

               „referenčna obrestna mera“ pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja v skladu s členom 6 Smernice (EU) 2015/510 Evropske centralne banke (ECB/2014/60) (12). Kadar se za poravnavo na isti dan izvaja več kot ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se izvajajo vzporedno;

               (k)

               „sredstva za posebno označitev“ pomenijo znesek sredstev, ki jih ima posamezna NCB v bilanci stanja nasproti obveznostni osnovi, določen v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

               (l)

               „referenčno obdobje“ pomeni obdobje 24 mesecev, ki začne teči 30 mesecev pred datumom prehoda na eurogotovino;

               (m)

               „referenčni dnevni devizni tečaj“ pomeni referenčni dnevni devizni tečaj, ki temelji na rednem dnevnem postopku usklajevanja med centralnimi bankami znotraj in zunaj Evropskega sistema centralnih bank, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času (13);

               (n)

               „odpisati“ pomeni odstraniti iz obtoka vzete eurobankovce iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“;

               (o)

               „ključ za izdajanje“ pomeni povprečni ključ vpisanega kapitala v fazi izdajanja določenega tipa ali serije iz obtoka vzetih eurobankovcev;

               (p)

               „harmonizirana bilanca stanja“ (HBS) pomeni harmonizirano bilanco stanja, kakor je določena v Prilogi VIII k Smernici (EU) 2016/2249 Evropske centralne banke (ECB/2016/34) (14).

         Člen 2
   Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku
   1.   Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se izračunavajo mesečno in evidentirajo v poslovnih knjigah ECB in NCB prvi delovni dan v mesecu z valuto zadnjega delovnega dne predhodnega meseca.
   Ko država članica sprejme euro, se stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, izračunana v skladu s prvim pododstavkom, evidentirajo v poslovnih knjigah ECB in NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino.
   Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se za obdobje od 1. januarja do 31. januarja prvega leta, v katerem se uporabi posamezna petletna uskladitev v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB, izračunajo iz stanj iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 31. december predhodnega leta z uporabo spremenjenega ključa vpisanega kapitala.
   2.   Stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s stanji, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa, se obrestujejo po referenčni obrestni meri.
   3.   Obresti iz odstavka 2 se poravnajo četrtletno s plačili prek sistema TARGET2.
   Člen 3
   Metoda merjenja denarnih prihodkov
   1.   Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, evidentiranih v njenih poslovnih knjigah. Kot izjema od tega:

               (a)

               se šteje, da zlato ne ustvarja prihodka;

               (b)

               se šteje, da naslednje ustvarja denarni prihodek po referenčni obrestni meri:

                           (i)

                           vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16;

                           (ii)

                           vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2011/17;

                           (iii)

                           dolžniški instrumenti, ki jih izdajo centralna, regionalna in lokalna država in priznane agencije, ter nadomestni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo javne nefinančne družbe, ki so v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom (EU) 2015/774 (ECB/2015/10).

         2.   Kadar je vrednost sredstev NCB za posebno označitev višja ali nižja od vrednosti njene obveznostne osnove, se razlika poravna tako, da se vrednost razlike obrestuje po referenčni obrestni meri.
   Člen 4
   Prilagoditve stanj znotraj Eurosistema
   1.   Za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov se stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo s kompenzacijskim zneskom, ki se določi po naslednji formuli:

               C = (K – A) × S

         kjer velja:

               C

               je kompenzacijski znesek,

               K

               je za vsako NCB znesek v eurih, ki se izračuna iz povprečne vrednosti bankovcev v obtoku v referenčnem obdobju z uporabo ključa vpisanega kapitala, pri čemer se znesek bankovcev v obtoku, denominiranih v nacionalni valuti države članice, ki sprejme euro, preračuna v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju,

               A

               je za vsako NCB povprečna vrednost v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju, preračunana v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju,

               S

               je naslednji koeficient za vsako poslovno leto, z začetkom na datum prehoda na eurogotovino:

                           Poslovno leto

                           Koeficient

                           Leto prehoda na eurogotovino

                           1

                           Leto prehoda na eurogotovino plus eno leto

                           0,8606735

                           Leto prehoda na eurogotovino plus dve leti

                           0,7013472

                           Leto prehoda na eurogotovino plus tri leta

                           0,5334835

                           Leto prehoda na eurogotovino plus štiri leta

                           0,3598237

                           Leto prehoda na eurogotovino plus pet let

                           0,1817225

         2.   Vsota kompenzacijskih zneskov NCB mora biti enaka nič.
   3.   Kompenzacijski zneski se izračunajo vsakokrat, ko država članica sprejme euro ali se spremeni ključ vpisanega kapitala ECB.
   4.   Ko NCB vstopi v Eurosistem, se njen kompenzacijski znesek razporedi drugim NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in z obrnjenim predznakom (+/–) ter se doda vsem kompenzacijskim zneskom, ki zanje že veljajo.
   5.   Kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh kompenzacijskih zneskov se evidentirajo na posebnih računih za transakcije znotraj Eurosistema v poslovnih knjigah vsake NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino in enakim datumom valute v vsakem naslednjem letu obdobja prilagoditve. Računovodske vknjižbe za izenačitev kompenzacijskih zneskov se ne obrestujejo.
   6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ob pojavu posebnih primerov, povezanih s spremembami v obtoku bankovcev, kakor so določeni v Prilogi III k temu sklepu, stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo v skladu z določbami navedene priloge.
   7.   Prilagoditve stanj znotraj Eurosistema, določene v tem členu, se prenehajo uporabljati prvi dan šestega leta po zadevnem letu prehoda na eurogotovino.
   Člen 5
   Izračun in razporeditev denarnih prihodkov
   1.   ECB dnevno izračuna denarne prihodke za vsako NCB. Izračun temelji na računovodskih podatkih, ki jih NCB sporočajo ECB. ECB četrtletno obvešča NCB o kumulativnih zneskih.
   2.   Znesek denarnih prihodkov vsake NCB se prilagodi za znesek obračunanih, plačanih ali prejetih obresti za obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo, in v skladu s katerim koli sklepom Sveta ECB na podlagi drugega pododstavka člena 32.4 Statuta ESCB.
   3.   Razporeditev vsote denarnih prihodkov vsake NCB v sorazmerju s ključem vpisanega kapitala se opravi ob koncu vsakega poslovnega leta.
   Člen 6
   Izračun in razporeditev prihodka, ki izhaja iz odpisa eurobankovcev
   1.   Iz obtoka vzeti eurobankovci ostanejo del obveznostne osnove, dokler se ne zamenjajo ali odpišejo, kar od tega se zgodi prej.
   2.   Svet ECB se lahko odloči, da odpiše iz obtoka vzete eurobankovce, pri čemer mora določiti datum odpisa in skupni znesek rezervacij, ki jih je treba oblikovati za tiste iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani.
   3.   Iz obtoka vzeti eurobankovci se odpišejo na naslednji način:

               (a)

               na datum odpisa se postavka „bankovci v obtoku“ v bilancah stanja ECB in NCB zmanjša za skupni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so še vedno v obtoku. Za ta namen se dejanski zneski iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so bili dani v obtok, prilagodijo na sorazmerne zneske, izračunane v skladu s ključem za izdajanje, razlike pa se poravnajo med ECB in NCB;

               (b)

               prilagojeni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev se odpiše iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“ v izkaz poslovnega izida NCB;

               (c)

               vsaka NCB oblikuje rezervacije za iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani. Te rezervacije morajo biti enake deležu zadevne NCB v skupnem znesku rezervacij, izračunanem z uporabo ključa za izdajanje.

         4.   Iz obtoka vzeti eurobankovci, ki se zamenjajo po datumu odpisa, se evidentirajo v poslovnih knjigah tiste NCB, ki jih je sprejela. Pritok iz obtoka vzetih eurobankovcev se prerazdeli med NCB najmanj enkrat letno ob uporabi ključa za izdajanje, razlike pa se poravnajo med njimi. Vsaka NCB pobota sorazmerni znesek s svojimi rezervacijami ali, če pritok presega rezervacije, evidentira ustrezen odhodek v svojem izkazu poslovnega izida.
   5.   Svet ECB letno pregleduje skupni znesek rezervacij.
   Člen 7
   Razveljavitev
   1.   Sklep ECB/2010/23 se razveljavi.
   2.   Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo kot sklicevanja na ta sklep.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2016.

      V Frankfurtu na Majni, 3. novembra 2016

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (UL L 35, 9.2.2011, str. 17).

      (2)  Glej Prilogo IV.

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (UL L 139, 11.5.1998, str. 1).

      (4)  Smernica ECB/2006/9 z dne 14. julija 2006 o nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja (UL L 207, 28.7.2006, str. 39).

      (5)  Sklep ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (UL L 35, 9.2.2011, str. 26).

      (6)  Sklep ECB/2014/57 z dne 15. decembra 2014 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke (UL L 53, 25.2.2015, str. 24).

      (7)  Sklep ECB/2003/4 z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 78, 25.3.2003, str. 16).

      (8)  Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (UL L 175, 4.7.2009, str. 18).

      (9)  Sklep ECB/2011/ z dne 3. novembra 2011 o izvajanju drugega programa nakupa kritih obveznic (UL L 297, 16.11.2011, str. 70).

      (10)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

      (11)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

      (12)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (Smernica o splošni dokumentaciji) (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

      (13)  Srednjeevropski čas upošteva spremembo na srednjeevropski poletni čas.

      (14)  Smernica (EU) 2016/2249 Evropske centralne banke z dne 3. novembra 2016 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (ECB/2016/34) (glej str. 37 tega Uradnega lista).

      PRILOGA I

         SESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVE

                  A.

                  Obveznostna osnova vključuje izključno naslednje postavke:

                              1.

                              Bankovci v obtoku
                              Za potrebe te priloge za vsako nacionalno centralno banko (NCB), ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino „bankovci v obtoku“:

                                          (a)

                                          vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti, in

                                          (b)

                                          se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v harmonizirani bilanci stanja (HBS)).

                                    Po zadevnem letu prehoda na eurogotovino pomenijo „bankovci v obtoku“ za vsako NCB bankovce, denominirane v eurih, vsi drugi bankovci pa so izključeni.
                              Če je datum prehoda na eurogotovino dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, je obveznost NCB, ki izhaja iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino, del obveznostne osnove (kot del korespondenčnih računov v postavki obveznosti 10.4 v HBS), dokler obveznost ne postane del obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

                              2.

                              Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:

                                          (a)

                                          tekoče račune, kar vključuje obvezne rezerve v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS);

                                          (b)

                                          zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS);

                                          (c)

                                          vezani depoziti (postavka obveznosti 2.3 v HBS);

                                          (d)

                                          obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS);

                                          (e)

                                          depoziti v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS).

                              3.

                              Obveznosti iz naslova depozitov do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS.

                              4.

                              Obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s členom 13 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (postavka obveznosti 10.2 v HBS).

                              5.

                              Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS).

                              6.

                              Neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS).

                              7.

                              Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za obveznosti iz naslova denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke obveznosti 12.2 v HBS).

                              8.

                              Obveznosti do ECB, ki krijejo terjatev iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema ter ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del zabilančnih obveznosti).

                  B.

                  Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      PRILOGA II

         SREDSTVA ZA POSEBNO OZNAČITEV

                  A.

                  Sredstva za posebno označitev vključujejo izključno naslednje postavke:

                              1.

                              Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v harmonizirani bilanci stanja (HBS)).

                              2.

                              Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (del postavke sredstev 7.1 v HBS).

                              3.

                              Terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS).

                              4.

                              Neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS).

                              5.

                              Neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS).

                              6.

                              Zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).
                              Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002.

                              7.

                              Terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar samo, dokler take terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2.

                              8.

                              Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih poslov Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve v razmerju do tretjih oseb, prisvojene in/ali pridobljene v okviru izvršitve zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih poslov Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS).

                              9.

                              Obračunane obresti, ki jih vsaka NCB evidentira ob koncu četrtletja za sredstva iz naslova denarne politike z zapadlostjo enega leta ali več (del postavke sredstev 11.5 v HBS).

                              10.

                              Terjatve do nasprotnih strank v euroobmočju iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema, ki ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del postavke sredstev 3.1 v HBS).

                  B.

                  Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici (EU) 2016/2249 (ECB/2016/34).

      PRILOGA III
      A.   Prva posebna prilagoditev

      Če je povprečna skupna vrednost bankovcev v obtoku v letu prehoda na eurogotovino nižja od povprečne skupne vrednosti v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju (vključno z bankovci, denominiranimi v nacionalni valuti države članice, ki je sprejela euro, in preračunanimi v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju v referenčnem obdobju), se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža z veljavnostjo za nazaj v enakem razmerju, kot se je zmanjšalo skupno povprečje bankovcev v obtoku.
      Koeficient po znižanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, je treba četrtino dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabijo v letu prehoda na eurogotovino, prišteti h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabijo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).
      B.   Druga posebna prilagoditev

      Če NCB, za katere je kompenzacijski znesek iz člena 4(1) pozitiven, plačajo neto obresti na stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, zaradi katerih, ko se prištejejo postavki, „neto rezultat združevanja denarnih prihodkov“ v njihovih bilancah uspeha ob koncu leta, nastane neto odhodek, se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža, kolikor je potrebno za odpravo tega stanja.
      Koeficient po znižanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabljajo v letu prehoda na eurogotovino, prišteje h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabljajo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).

      PRILOGA IV

         RAZVELJAVLJENI SKLEP S SEZNAMOM NAKNADNIH SPREMEMB

                  Sklep ECB/2010/23

                     UL L 35, 9.2.2011, str. 17.

                  Sklep ECB/2011/18

                     UL L 319, 2.12.2011, str. 116.

                  Sklep ECB/2014/24

                     UL L 117, 7.6.2014, str. 168.

                  Sklep ECB/2014/56

                     UL L 53, 25.2.2015, str. 21.

                  Sklep ECB/2015/37

                     UL L 313, 28.11.2015, str. 42.


title: 2012/584/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/229

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010
   (2012/584/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (3), zlasti člena 39 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0118/2012),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske železniške agencije glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske železniške agencije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 100.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   PRILOGA

      PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA IZ PREJŠNJIH LET

               Evropska železniška agencija

               2006

               2007

               2008

               2009

               Uspešnost

               Agencija izvaja dejavnosti na dveh lokacijah, zaradi česar prihaja do dodatnih stroškov: agencija še ni našla načina za izravnavo stroškov, ki izvirajo iz zaveze, da mora imeti sedež v dveh mestih

                           —

                           Načelo dobrega finančnega poslovodenja ni bilo dosledno upoštevano: napoved denarnih tokov agencije ni bila ustrezno pripravljena

                           —

                           Agencija izvaja dejavnosti na dveh lokacijah, zaradi česar prihaja do dodatnih stroškov (neposredni stroški: 450 000 EUR

                           —

                           Agencijo je pozval, naj določi diahronično analizo operacij, izvedenih v tem letu in prejšnjih letih

                           —

                           Agencijo je pozval, naj določi cilje SMART in kazalnike RACER ter pripravi Ganttov diagram → spodbujanje pristopa, usmerjenega k rezultatom

                           —

                           Neučinkovitost zaradi tega, ker agencija deluje na dveh lokacijah

                           —

                           Agencija izvaja dejavnosti na dveh lokacijah, zaradi česar prihaja do dodatnih stroškov

                           —

                           Zaradi dveh lokacij prihaja do dodatnih stroškov

                           —

                           Agencijo je pozval, naj prikaže primerjavo dejavnosti, ki so bile opravljene skozi leto in za katere se podeli razrešnica, in dejavnosti v prejšnjem proračunskem letu

               Prenos proračunskih sredstev

               Proračunsko načelo enoletnosti ni bilo dosledno upoštevano: agencija je izvršila 72 % odobrenih sredstev za prevzem obveznosti. Stopnja prenosa upravnih in operativnih odhodkov je znašala 37,5 % oziroma 85 %

                           —

                           Agencija je imela težave z načrtovanjem dejavnosti in načrtovanjem proračuna zanje. Več kot 35 % dokončno odobrenih sredstev za leto 2007 ni bilo porabljenih med letom

                           —

                           Agencijo je pozval, naj si prizadeva za povečanje stopnje izvrševanja proračuna

               Agencija je imela težave z načrtovanjem dejavnosti in oblikovanjem proračuna zanje

                           —

                           Agencija se ni posvetila težavi s prenosom proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednje. Prenos 41 % sredstev v naslovu II pomeni hudo kršitev proračunskega načela enoletnosti

                           —

                           Zahteval je, da se k letnim proračunom doda poročilo o neporabljenih sredstvih, prenesenih iz prejšnjih let

                           —

                           Računsko sodišče je opozorilo na razveljavitve in zamude pri postopkih javnih naročil, ponavljajoče se zamude pri izvrševanju plačil in precejšnje spremembe delovnega programa, opravljene med letom

               Postopki javnih naročil

               Agencija mora začeti postopke oddaje javnih naročil za področja, ki jih trenutno pokriva s pogodbami, sklenjenimi brez rednega postopka

                           —

                           Težave s preglednostjo na ravni meril za izbor in meril za dodelitev: uporaba postopka s pogajanji ni bila upravičena

                           —

                           Opozoril je na potrebo po izboljšanju upravljanja postopkov javnih naročil

               Težave s preglednostjo na ravni meril za izbor in meril za dodelitev

               –

               Človeški viri

               –

               –

               –

                           —

                           Agencijo je pozval, naj v delovnem programu in poročilu o letnih dejavnostih bolje ponazori predvideno razdelitev kadrovskih virov

                           —

                           Izrazil je zaskrbljenost, ker je spodletelo retroaktivno upoštevanje kadrovskih predpisov in njihovih izvedbenih pravil

                           —

                           Agencijo je pozval, naj oblikuje usklajen postopek zaposlovanja, ki bi ga uporabila kot priročnik za uslužbence, vključene v novi postopek zaposlovanja

               Notranja revizija

               Sistem notranje kontrole je vseboval pomanjkljivosti: agencija ni sprejela izvedbenih pravil v zvezi s finančno ureditvijo

               Agencija ni dosledna pri upoštevanju kadrovskih predpisov

               Agencijo je pozval, naj sprejme ukrepe za izpolnitev 4 od 36 priporočil, ki jih je podala služba za notranjo revizijo → tj. naj uvede določene standarde notranje kontrole za bančne podpise, ločitev nalog, občutljiva delovna mesta in vzdrževanje pooblastil za prenos

               Ugotovil je, da je treba 6 od 10 priporočil, ki jih je na področju upravljanja človeških virov podala služba za notranjo revizijo, še ni bilo uresničenih

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/230

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (3), zlasti člena 39 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0118/2012),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2010 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 10. maja 2011 izvršnemu direktorju Evropske železniške agencije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           pozval agencijo, naj se posveti težavi s prenosom proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednje, saj prenos 41 % sredstev v naslovu II pomeni hudo kršitev proračunskega načela enoletnosti,

                           —

                           ugotovil, da je Računsko sodišče opozorilo na razveljavitve in zamude pri postopkih javnih naročil, ponavljajoče se zamude pri izvrševanju plačil in precejšnje spremembe delovnega programa, opravljene med letom,

                           —

                           pozval agencijo, naj oblikuje usklajen postopek zaposlovanja, ki ga bo uporabila kot priročnik za uslužbence, vključene v novi postopek zaposlovanja,

               C.

               ker je skupni proračun agencije za leto 2010 znašal 24 147 240 EUR, kar je 14,9 % več kot v letu 2009; ker je bil v letu 2010 prvotni prispevek Unije v proračun agencije 23 260 000 EUR, v letu 2009 pa 16 060 000 EUR, kar pomeni 44,83-odstotno povečanje;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               1.

               opominja, da je začetni prispevek Unije agenciji za leto 2010 znašal 23 260 000 EUR; ugotavlja pa, da je bil k temu dodan znesek 214 000 EUR, pridobljen z izterjavo presežka, kar pomeni, da je celoten prispevek Unije za leto 2010 znašal 23 474 000 EUR;

               2.

               na podlagi poročila o letnih dejavnostih agencije ugotavlja, da so bile obveznosti sprejete za 99 % sredstev, 77 % pa jih je bilo porabljenih za plačila; ugotavlja predvsem naslednje:

                           —

                           vse prevzete obveznosti v naslovu I so znašale 14 507 149 EUR, pri čemer je bilo 99 % sredstev uporabljenih za izvrševanje plačil, v isti namen pa je bilo uporabljenih 77 % sredstev, prenesenih v leto 2010,

                           —

                           v naslovu II so bile obveznosti prevzete za skoraj 100 % sredstev, od katerih jih je bilo 62 % uporabljenih za izvrševanje plačil, v ta namen pa je bilo uporabljenih tudi 92 % sredstev, prenesenih v leto 2010,

                           —

                           v naslovu III so bile obveznosti prevzete za skoraj 100 % sredstev, od katerih jih je bilo 62 % porabljenih za plačila, v ta namen pa je bilo uporabljenih tudi 95 % sredstev, prenesenih v leto 2010,

                     ceni dejstvo, da je agencija posredovala informacije o uporabi proračunskih sredstev, prenesenih iz leta 2009 v leto 2010;

               3.

               meni, da je glede na finančno krizo izjemno pomembno optimizirati porabo proračunskih sredstev, ter spodbuja Komisijo in agencijo, naj preučita razmere in določita, koliko sredstev agencija dejansko potrebuje, da bi izpolnila vse naloge, ki so ji dodeljene;

      Prerazporeditve

               4.

               iz poročila agencije o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju se je seznanil z dejstvom, da je agencija decembra 2009 ugotovila, da poglavje 11 (odhodki za zaposlene) v proračunu za leto 2010 ni bilo pravilno napovedano, saj je bil znesek za naslov I ocenjen za približno 1 500 000 EUR prenizko; po izjavah agencije sklepa, da je do tega prišlo zaradi:

                           —

                           sistemske napake pri računanju predvidenih odhodkov za uslužbence, saj je izračun temeljil na lestvici osnovnih plač iz leta 2007, zaradi česar so manjkale tri letne indeksacije,

                           —

                           povečanja števila pogodbenih uslužbencev, do katerega je prišlo zaradi zmanjšanja števila novih stalnih delovnih mest, ki jih je zahtevala agencija;

               5.

               je seznanjen z odločitvijo agencije, da prerazporedi znesek 500 000 EUR iz naslova II v naslov I ter znesek 500 000 EUR iz naslova III v naslov I; iz izjav agencije ugotavlja, da sta odločitev odobrila upravni odbor in Komisija;

               6.

               ugotavlja tudi, da je za kritje preostale vrzeli agencija sprejela dopolnilne ukrepe, s katerimi je poskusila zmanjšati odhodke iz naslova I; ugotavlja, da so ti ukrepi zagotovili dodatne prihranke, nižje od 300 000 EUR; je seznanjen s tem, da je bil znesek ponovno prerazporejen v naslov II;

               7.

               obžaluje, da je zaradi napake v proračunski napovedi pri nekaterih naložbah prišlo do preklica ali zamude; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice nemudoma seznani z ukrepi, sprejetimi za izboljšanje napovedi odhodkov;

               8.

               je zaskrbljen, ker Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih agencije za proračunsko leto 2010 ni opozorilo na to težavo; poziva Računsko sodišče, naj organu za podelitev razrešnice pojasni, zakaj je ta podatek izpustilo;

      Prenos proračunskih sredstev

               9.

               je seznanjen s tem, da so po ugotovitvah Računskega sodišča proračunska sredstva, prenesena v leto 2011, znašala 5 500 000 EUR, pri čemer se 4 300 000 EUR (78 %) nanaša na blago in storitve, ki bodo opravljene v letu 2011;

               10.

               opozarja, da je agencija že v proračunskih letih 2008 in 2009 v naslednje proračunsko leto prenesla visoke zneske; meni, da v prihodnje tako hudih kršitev proračunskega načela enoletnosti ne bo več mogoče spregledati in da ob naslednji kršitvi tega načela razrešnica ne bo podeljena; poziva agencijo, naj takoj sprejme potrebne korektivne ukrepe;

               11.

               meni, da agenciji ni uspelo ustrezno rešiti težave s prenosom proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednje; opozarja na pomen proračunskega načela enoletnosti; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice seznani z ukrepi, s katerimi bo izboljšala izvrševanje letnega proračuna, in naj zmanjša prenos proračunskih sredstev;

               12.

               kljub temu upošteva odgovor agencije, da preučuje, ali bi bilo mogoče okvirne pogodbe za študije skleniti precej hitreje po sprejetju proračuna; ugotavlja tudi, da se je agencija zavezala pregledu proračunskih napovedi za leti 2011 in 2012, da bi jih bolje uskladila z dejanskimi potrebami in izboljšala uporabo proračunskih sredstev;

               13.

               poziva agencijo, naj obvesti organ za podelitev razrešnice, ko bo pripravljeno poročilo o neporabljenih proračunskih sredstvih, prenesenih iz prejšnjih let, ki bo priloženo vsakoletnemu proračunu; spominja agencijo, da je bila ta zahteva postavljena že v prejšnjih postopkih podelitve razrešnice;

      Javna naročila

               14.

               ugotavlja, da bo agencija poskusila olajšati letno načrtovanje javnih naročil, tako da bo v letni delovni program dodala sistem ABAC Contract, ki podpira decentralizirano upravljanje pogodb;

               15.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih agencije ugotavlja, da je bilo v letu 2010 začetih 21 postopkov javnih naročil (s pogajanji in odprtih), 12 pa dokončanih;

      Računovodski sistem

               16.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih agencije ugotavlja, da je agencija v skladu z moduli sistema ABAC Workflow in sredstev ABAC posodobila priročnik za finančne postopke;

               17.

               je zadovoljen, da je agencija 1. septembra 2010 začela uporabljati centraliziran sistem za registracijo prejetih faktur; poudarja, da se bo s tem ukrepom zagotovilo pravočasno evidentiranje vseh faktur, kar bo prispevalo k preprečevanju zamud pri obdelavi plačil;

      Človeški viri

               18.

               na podlagi poročila agencije o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je bilo v agenciji 31. decembra 2010 zaposlenih 133 začasnih in 9 pogodbenih uslužbencev; je prav tako seznanjen s tem, da še vedno potekajo postopki zaposlovanja, s katerimi se želi doseči število 139 začasnih uslužbencev iz kadrovskega načrta 2010 in nato 144 začasnih uslužbencev, predvidenih v letu 2011;

               19.

               na podlagi omenjenega poročila ugotavlja, da je bilo v agenciji leta 2010 zaposlenih 6 napotenih nacionalnih strokovnjakov;

               20.

               ugotavlja tudi, da agencija nima usklajenega priročnika o različnih pravilih, navodilih in smernicah v zvezi z zaposlovanjem; poudarja, da je pomembno posamezne postopke zaposlovanja obravnavati in upravljati tako, da se ne ogroža načelo enake obravnave vseh kandidatov;

      Uspešnost

      Letni delovni program in strateško načrtovanje

               21.

               poziva agencijo, naj v letni delovni program vključi natančnejše informacije o skupnih proračunskih sredstvih, namenjenih javnim naročilom, ter okvirno število in vrsto predvidenih pogodb; pravzaprav ugotavlja, da tako zahteva tudi člen 60(3) finančne uredbe za agencijo, ki pravi, da je „program dela agencije enakovreden sklepu o financiranju za dejavnosti, ki jih pokriva, če so te jasno opisane in so natančno navedena tudi merila, ki so podlaga te dejavnosti“;

               22.

               prav tako poziva agencijo, naj pripravi večletni načrt, v katerem bo dolgoročne cilje pretvorila v večletne naloge in z njimi povezane ključne kazalnike uspešnosti; poudarja, da bi interesne skupine tako prejemale boljše informacije o ciljih/dejavnostih, strateških prednostnih nalogah in dodeljevanju sredstev;

               23.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih agencije ugotavlja, da sta bila leta 2010 pregledana poslovno načrtovanje in proračunska struktura agencije, da bi lahko leta 2012 uvedla načrtovanje po dejavnostih;

      Dve lokaciji

               24.

               meni, da uporaba dveh lokacij (Lille in Valenciennes) za izvajanje dejavnosti agencije povzroča dodatne stroške; opominja tudi, da na to ugotovitev opozarja že od leta 2006 in da Svet ni ukrepal, da bi spremenil svoj Sklep 2004/97/ES, Euratom (6), v katerem je agencijo obvezal k dvema sedežema;

      Notranja revizija

               25.

               na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2010 opravila revizijo postopkov načrtovanja in oblikovanja proračuna, da bi pridobila razumna zagotovila o sistemu notranje kontrole v agenciji na področju postopkov načrtovanja in oblikovanja proračuna; ugotavlja, da se priporočila službe za notranjo revizijo nanašajo na strateško načrtovanje, skladnost in natančnost osnutka predvidenih prihodkov in odhodkov, letni delovni program, sklep o financiranju in srednjeročno strategijo na področju informacijske tehnologije; zato poziva agencijo, naj začne izvajati potrebne ukrepe, da bi uresničila priporočila službe za notranjo revizijo;

               26.

               poziva agencijo, naj začne izvajati priporočila o upravljanju človeških virov, ki jih je po reviziji leta 2009 podala služba za notranjo revizijo; ugotavlja, da je zamuda pri izvajanju treh priporočil (o upravljanju človeških virov pri letnem načrtovanju, o spoštovanju pravil in načel preglednosti pri ocenjevanju uslužbencev in o razkritju odstopanja od kadrovskih predpisov) trajala od 6 do 12 mesecev; poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o napredku pri izvajanju priporočil službe za notranjo revizijo;

               27.

               je zadovoljen, da je agencija konec leta 2007 na lastno pobudo vzpostavila oddelek za notranjo revizijo, ki izvršnemu direktorju in upravi zagotavlja podporo in nasvete na področju notranjega nadzora, ocenjevanja tveganja in notranje revizije;

               28.

               opozarja na priporočila iz prejšnjih poročil o razrešnici, navedena v Prilogi k tej resoluciji;

               29.

               agencijo opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z naslovom „O razrešnici za leto 2009: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij“ z dne 10. maja 2011 (7); poziva jo, naj ga upošteva;

               30.

               sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2012 (8) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 100.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 250, 27.9.2011, str. 191.

      (6)  Soglasni sklep 2004/97/ES, Euratom predstavnikov držav članic, ki so se sestali na ravni voditeljev držav ali vlad, z dne 13. decembra 2003 o kraju sedežev nekaterih uradov in agencij Evropske unije (UL L 29, 3.2.2004, str. 15). Glej člen 1(f).

      (7)  UL L 250, 27.9.2011, str. 269.

      (8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0164 (glej stran 388 tega Uradnega lista).


title: 2014/832/EU: Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o oblikovanju stališča, ki se ga sprejme v imenu Evropske unije v okviru upravnega odbora Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo glede osnutka novega pravilnika o vozilih s pogonom na vodik oziroma gorivne celice

text:
               27.11.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 341/15

         SKLEP SVETA
   z dne 7. novembra 2014
   o oblikovanju stališča, ki se ga sprejme v imenu Evropske unije v okviru upravnega odbora Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo glede osnutka novega pravilnika o vozilih s pogonom na vodik oziroma gorivne celice

      (2014/832/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom Sveta 97/836/ES (1) je Unija pristopila k Sporazumu Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (v nadaljnjem besedilu: Revidiran sporazum iz leta 1958).

               (2)

               Namen standardiziranih zahtev osnutka novega pravilnika UN/ECE o vozilih s pogonom na vodik oziroma gorivne celice, je odstraniti tehnične ovire v trgovini z motornimi vozili in njihovimi sestavnimi deli med pogodbenicami Revidiranega sporazuma iz leta 1958 ter pri takih vozilih in njihovih sestavnih delih zagotoviti visoko raven varnosti in zaščite.

               (3)

               Primerno je, da se v zvezi s sprejetjem navedenega osnutka pravilnika UN/ECE določi stališče, ki se v imenu Unije sprejme v upravnem odboru Revidiranega sporazuma iz leta 1958 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru upravnega odbora Revidiranega sporazuma iz leta 1958, je glasovati za osnutek novega pravilnika UN/ECE o vozilih s pogonom na vodik oziroma gorivne celice, kot je naveden v dokumentu ECE TRANS/WP.29/2014/78.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. novembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  Sklep Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).