title: 2011/663/: Sklep Sveta z dne 16. junija 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov#Sporazum med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               8.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 264/1

         SKLEP SVETA
   z dne 16. junija 2011
   o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2011/663/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o sporazumu na ravni Unije, s katerim bi se nadomestile nekatere določbe obstoječih dvostranskih sporazumov.

               (2)

               Komisija je v imenu Unije s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), v skladu z mehanizmi in smernicami iz Priloge k Sklepu Sveta z dne 5. junija 2003.

               (3)

               Sporazum je treba podpisati in začasno uporabljati ob upoštevanju njegove sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, ob upoštevanju njegove sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljavnosti se Sporazum začasno uporablja od prvega dne prvega meseca po datumu, na katerega sta se pogodbenici medsebojno uradno obvestili o dokončanju postopkov, potrebnih v ta namen (1).
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da poda uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 16. junija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         VÖLNER P.

      (1)  Datum, od katerega se Sporazum začasno uporablja, bo generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.

      SPORAZUM
      med Evropsko unijo in vlado Republike Indonezije o nekaterih vidikih zračnih prevozov
      EVROPSKA UNIJA, (v nadaljnjem besedilu: Unija),
      na eni strani in
      VLADA REPUBLIKE INDONEZIJE, (v nadaljnjem besedilu: Indonezija),
      na drugi strani
      (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE –
      OB UGOTOVITVI, da dvostranski sporazumi o zračnem prevozu, sklenjeni med več državami članicami Unije in Indonezijo, vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Unije;
      OB UGOTOVITVI, da ima Unija izključno pristojnost glede več vidikov, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnem prevozu med državami članicami Unije in tretjimi državami;
      OB UGOTOVITVI, da imajo v skladu z zakonodajo Unije letalski prevozniki Unije s sedežem v državi članici pravico do dostopa do zračnih prog med državami članicami Unije in tretjimi državami, ki ni diskriminatoren;
      OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Unijo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih družbah, ki imajo dovoljenje, izdano v skladu z zakonodajo Unije;
      OB PRIZNAVANJU, da se morajo nekatere določbe dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu med državami članicami Unije in Indonezijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Unije, zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračni prevoz med Unijo in Indonezijo ter ohranitve stalnosti takega zračnega prevoza uskladiti s to zakonodajo;
      OB UGOTOVITVI, da v skladu z zakonodajo Unije letalski prevozniki načeloma ne smejo sklepati sporazumov, ki bi lahko škodili trgovini med državami članicami Unije in katerih cilj ali posledica je preprečevanje, omejevanje ali izkrivljanje konkurence;
      OB PRIZNAVANJU, da določbe v dvostranskih sporazumih o zračnem prevozu, sklenjenih med državami članicami Unije in Indonezije, ki (i) zahtevajo ali dajejo prednost sprejetju sporazumov med podjetji, sklepom podjetniških združenj ali usklajenemu ravnanju, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na ustreznih progah; ali (ii) krepijo učinke takega sporazuma, sklepa ali usklajenega ravnanja; ali (iii) prenašajo na letalske prevoznike ali druge zasebne gospodarske subjekte odgovornost za sprejemanje ukrepov, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco med letalskimi prevozniki na ustreznih progah, lahko onemogočijo učinkovito izvajanje pravil o konkurenci, ki veljajo za podjetja;
      OB UGOTOVITVI, da Unija v okviru tega sporazuma nima namena povečati skupnega obsega zračnega prevoza med Unijo in Indonezijo, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Unije in letalskimi prevozniki Indonezije ali se pogajati o spremembah določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami –
      DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      Člen 1
      Splošne določbe
      1.   Za namene tega sporazuma „države članice“ pomenijo države članice Unije, „pogodbi EU“ pa pomenita Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije.
      2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih iz Priloge 1 na državljane države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Unije.
      3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih iz Priloge 1 na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica navedenega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
      Člen 2
      Določitev s strani države članice
      1.   Določbe v odstavkih 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih iz Priloge 2(a) in (b) o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih dodeli Indonezija, ter o zavrnitvi, preklicu, začasni ukinitvi ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
      2.   Ko Indonezija prejme določitev s strani države članice, po najkrajšem postopku podeli ustrezna pooblastila in dovoljenja, če:

                  (a)

                  ima letalski prevoznik v skladu s pogodbama EU sedež na ozemlju države članice, ki določi določitve, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Unije; in

                  (b)

                  država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor nad letalskim prevoznikom, v določitvi pa je jasno opredeljen ustrezni letalski organ; ter

                  (c)

                  je letalski prevoznik v neposredni ali večinski lasti in pod učinkovitim nadzorom držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav iz Priloge 3 in/ali državljanov teh drugih držav.

            3.   Indonezija lahko zavrne, prekliče, začasno ukine ali omeji pooblastila in dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi druga država članica, če:

                  (a)

                  letalski prevoznik v skladu s pogodbama EU nima sedeža na ozemlju države članice, ki določi določitve, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Unije; ali

                  (b)

                  država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora nad letalskim prevoznikom ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

                  (c)

                  letalski prevoznik ni v neposredni ali večinski lasti ali pod učinkovitim nadzorom držav članic in/ali državljanov držav članic in/ali drugih držav iz Priloge 3 in/ali državljanov teh drugih držav; ali

                  (d)

                  je letalskemu prevozniku že dovoljeno opravljati storitve v skladu z dvostranskim sporazumom med Indonezijo in drugo državo članico ter lahko Indonezija dokaže, da bi se z uveljavljanjem prometnih pravic iz tega sporazuma na progi, ki vključuje kraj v navedeni drugi državi članici, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa navedeni drugi sporazum; ali

                  (e)

                  ima letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni dvostranskega sporazuma o zračnem prevozu med Indonezijo in navedeno državo članico ter navedena država članica letalskemu prevozniku, ki ga določi Indonezija, zavrne prometne pravice.

            Indonezija pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka ne diskriminira letalskih prevoznikov Unije na podlagi državljanstva.
      Člen 3
      Varnost
      1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov iz Priloge 2(c).
      2.   Kadar država članica določi letalskega prevoznika, nad katerim izvaja in vzdržuje predpisani nadzor druga država članica, se pravice Indonezije v okviru varnostnih predpisov iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Indonezijo uporabljajo enako za to drugo državo članico v zvezi s sprejemanjem, izvajanjem ali ohranitvijo varnostnih standardov in v zvezi z operativno licenco navedenega letalskega prevoznika.
      Člen 4
      Obdavčitev letalskega goriva
      1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe členov iz Priloge 2(d).
      2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge 2(d) ne preprečuje državi članici, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v letalu določenega letalskega prevoznika Indonezije, ki izvaja svoje dejavnosti med enim krajem na ozemlju navedene države članice in drugim krajem na ozemlju navedene države članice ali na ozemlju druge države članice.
      Člen 5
      Skladnost s pravili o konkurenci
      1.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge 1 ne (i) spodbuja sprejetja sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj ali usklajenega ravnanja, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco; (ii) krepi učinke takega sporazuma, sklepa ali usklajenega ravnanja; ali (iii) prenese na zasebne gospodarske subjekte odgovornosti za ukrepe, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco.
      2.   Določbe v sporazumih iz Priloge 1, ki niso skladne z odstavkom 1 tega člena, se ne uporabljajo.
      Člen 6
      Priloge k temu sporazumu
      Priloge k temu sporazumu so sestavni del tega sporazuma.
      Člen 7
      Revizija ali sprememba
      Pogodbenici lahko kadar koli sporazumno revidirata ali spremenita ta sporazum.
      Člen 8
      Začetek veljavnosti in začasna uporaba
      1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da sta zaključili notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti Sporazuma.
      2.   Ne glede na odstavek 1 pogodbenici Sporazuma soglašata, da se ta sporazum začne začasno uporabljati od prvega dne v mesecu, ki sledi datumu, ko se pogodbenici Sporazuma medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.
      3.   Ta sporazum se uporablja za vse dogovore in ureditve iz Priloge 1, vključno s tistimi, ki na datum podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi.
      Člen 9
      Prenehanje veljavnosti
      1.   V primeru prenehanja veljavnosti enega od sporazumov iz Priloge 1 istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge 1.
      2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov iz Priloge 1 istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.
      V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

         V Bruslju, sestavljeno v dveh izvodih, dne devetindvajsetega junija 2011, v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem ter indonezijskem jeziku in vse jezikovne različice so enako verodostojne.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen
            Untuk Uni Eropa

            За правителството на Република Индонезия
            Por el Gobierno de la República de Indonesia
            Za vládu Indonéské republiky
            For Republiken Indonesiens regeringen
            Für die Regierung der Republik Indonesien
            Indoneesia Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Ινδονησίας
            For the Government of the Republic of Indonesia
            Pour le gouvernement de la République d'Indonésie
            Per il governo della Repubblica di Indonesia
            Indonēzijas Republikas valdības vārdā –
            Indonezijos Respublikos vyriausybės vardu
            Az Indonéz Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Indoneżja
            Voor de regering van de Republiek Indonesië
            W imieniu rządu Republiki Indonezji
            Pelo Governo da República da Indonésia
            Pentru Guvernul Republicii Indonezia
            Za vládu Indonézskej republiky
            Za vlado Republike Indonezije
            Indonesian tasavallan hallituksen puolesta
            För Republiken Indonesiens regeringen
            Untuk Pemerintah Republik Indonesia

         PRILOGA 1

            Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

         Sporazumi o zračnem prevozu in druge ureditve med Republiko Indonezijo in državami članicami Evropske unije, kakor so bili preoblikovani ali spremenjeni, ki so bili sklenjeni, podpisani ali parafirani na datum podpisa tega sporazuma:

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med avstrijsko zvezno vlado in vlado Republike Indonezije o rednem zračnem prevozu, podpisan na Dunaju 19. marca 1987, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Avstrijo,

                     —

                     Sporazum med vlado Kraljevine Belgije in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njiju, sklenjen v Džakarti 12. marca 1971, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Belgijo,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Bolgarije in vlado Republike Indonezije za zračni prevoz med njunima zadevnima ozemljema in zunaj njiju, sklenjen v Džakarti 22. junija 1992, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Bolgarijo,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Češkoslovaške socialistične republike in vlado Republike Indonezije, podpisan v Pragi 10. maja 1972, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Češko; nazadnje spremenjen z Izmenjavo pisem v Džakarti dne 18. januarja 1986,

                     —

                     Sporazum med vlado Danske in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima zadevnima ozemljema, podpisan v Kopenhagnu 23. junija 1971, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Dansko,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Finske in vlado Republike Indonezije, podpisan v Džakarti 7. novembra 1997, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Finsko,

                     —

                     Sporazum med vlado Republike Francije in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njiju, sklenjen v Džakarti 24. novembra 1967, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Francijo,

                     —

                     Sporazum med Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Indonezijo o zračnem prevozu med njunima zadevnima ozemljema in zunaj njiju, podpisan v Džakarti 4. decembra 1969, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Nemčijo,

                     —

                     Sporazum med vlado Helenske republike in vlado Republike Indonezije, sklenjen v Džakarti 24. junija 2008, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Grčijo,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Madžarske in vlado Republike Indonezije, podpisan v Džakarti 20. septembra 1994, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Madžarsko,

                     —

                     Sporazum med vlado Italijanske republike in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njiju, podpisan v Džakarti 7. decembra 1966, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Italijo,

                     —

                     Osnutek sporazuma med vlado Velikega vojvodstva Luksemburg in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu, parafiran v Denpasarju 15. marca 2005, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Luksemburgom,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Republike Indonezije, podpisan v Haagu 23. novembra 1990, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Nizozemsko,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Poljske in vlado Republike Indonezije o rednem zračnem prevozu, podpisan v Džakarti 13. decembra 1991, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Poljsko,

                     —

                     Sporazum o zračnem prevozu med vlado Romunije in vlado Republike Indonezije, podpisan v Džakarti 7. septembra 1993, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Romunijo,

                     —

                     Sporazum med vlado Slovaške republike in vlado Republike Indonezije o rednem zračnem prevozu, parafiran v Džakarti 28. marca 1995, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Slovaško,

                     —

                     Sporazum med vlado Kraljevine Španije in vlado Republike Indonezije o rednem zračnem prevozu, sklenjen v Madridu 5. oktobra 1993, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Španijo,

                     —

                     Sporazum med vlado Švedske in vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima zadevnima ozemljema, podpisan v Kopenhagnu 23. junija 1971, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Švedsko,

                     —

                     Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter vlado Republike Indonezije o zračnem prevozu med njunima ozemljema in zunaj njiju, podpisan v Džakarti 28. junija 1973, v nadaljnjem besedilu v Prilogi 2: Sporazum med Indonezijo in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA 2

            Seznam členov v sporazumih iz Priloge 1 in iz členov 2 do 4 tega sporazuma

                     (a)

                     Določitev s strani države članice:

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Avstrijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Belgijo;

                                 člen III Sporazuma med Indonezijo in Bolgarijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Češko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Dansko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Finsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Francijo;

                                 člen 3(4) Sporazuma med Indonezijo in Nemčijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Madžarsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Italijo;

                                 člen III Sporazuma med Indonezijo in Luksemburgom;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Nizozemsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Poljsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Romunijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Slovaško;

                                 člen III Sporazuma med Indonezijo in Španijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Švedsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Združenim kraljestvom.

                     (b)

                     Zavrnitev, preklic, začasna ukinitev ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                                 člena 3 in 4 Sporazuma med Indonezijo in Avstrijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Belgijo;

                                 člen IV Sporazuma med Indonezijo in Bolgarijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Češko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Dansko;

                                 člena 3 in 4 Sporazuma med Indonezijo in Finsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Francijo;

                                 člen 3(6) Sporazuma med Indonezijo in Nemčijo;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Madžarsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Italijo;

                                 člen IV Sporazuma med Indonezijo in Luksemburgom;

                                 člena 3 in 4 Sporazuma med Indonezijo in Nizozemsko;

                                 člena 3 in 4 Sporazuma med Indonezijo in Poljsko;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Romunijo;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Slovaško;

                                 člena III in IV Sporazuma med Indonezijo in Španijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Švedsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Združenim kraljestvom.

                     (c)

                     Varnost:

                                 člena 3 in 6 Sporazuma med Indonezijo in Avstrijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Belgijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Češko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Dansko;

                                 člen 16 Sporazuma med Indonezijo in Finsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Francijo;

                                 Priloga 4 Uradnega zapisnika, ki so ga v Bonnu 4. junija 2003 podpisali predstavniki aeronavtičnih oblasti Zvezne republike Nemčije in Republike Indonezije;

                                 člen 7 Sporazuma med Indonezijo in Grčijo;

                                 člen 16 Sporazuma med Indonezijo in Madžarsko;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Italijo;

                                 člen VII Sporazuma med Indonezijo in Luksemburgom;

                                 Priloga IV Memoranduma o soglasju med aeronavtičnimi oblastmi Republike Indonezije in Kraljevine Nizozemske, sklenjenega 19. avgusta 2009 v Haagu;

                                 člen 6 Sporazuma med Indonezijo in Slovaško;

                                 člen VI Sporazuma med Indonezijo in Španijo;

                                 člen 3 Sporazuma med Indonezijo in Švedsko.

                     (d)

                     Obdavčitev letalskega goriva:

                                 člen 7 Sporazuma med Indonezijo in Avstrijo;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Belgijo;

                                 člen VI Sporazuma med Indonezijo in Bolgarijo;

                                 člen 5 Sporazuma med Indonezijo in Češko;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Dansko;

                                 člen 6 Sporazuma med Indonezijo in Finsko;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Francijo;

                                 člen 5 Sporazuma med Indonezijo in Nemčijo;

                                 člen 10 Sporazuma med Indonezijo in Grčijo;

                                 člen 6 Sporazuma med Indonezijo in Madžarsko;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Italijo;

                                 člen IX Sporazuma med Indonezijo in Luksemburgom;

                                 člen 10 Sporazuma med Indonezijo in Nizozemsko;

                                 člen 6 Sporazuma med Indonezijo in Poljsko;

                                 člen 9 Sporazuma med Indonezijo in Romunijo;

                                 člen 8 Sporazuma med Indonezijo in Slovaško;

                                 člen VIII Sporazuma med Indonezijo in Španijo;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Švedsko;

                                 člen 4 Sporazuma med Indonezijo in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA 3

            Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

                     (a)

                     Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (b)

                     Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (c)

                     Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

                     (d)

                     Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).


title: 2013/552/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/146

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011
   (2013/552/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za proračunsko leto 2010 (COM(2012) 585) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2012) 330 in SWD(2012) 340),

               —

               ob upoštevanju računovodskih izkazov ter izkazov prihodkov in odhodkov za 8., 9. in 10. Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 26. aprila 2012 o finančnem poslovodenju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada v letu 2011,

               —

               ob upoštevanju finančnih informacij o evropskih razvojnih skladih (COM(2012) 386),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Komisije (1), in ob upoštevanju posebnih poročil Računskega sodišča,

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 4. februarja 2013 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja nalog Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011 (05190/2012 - C7-0083/2013, 05191/2012 - C7-0084/2013, 05192/2012 - C7-0085/2013),

               —

               ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (3) in revidiranega v Luxembourgu 25. junija 2005 (4),

               —

               ob upoštevanju sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (5), ki je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/249/ES (6),

               —

               ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega finančnega protokola četrte konvencije AKP-ES (7),

               —

               ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi finančnega protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, ter o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del pogodbe o ES (8),

               —

               ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 21. aprila 2010 z naslovom „Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ ter z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 74 finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri financiranju razvoja v okviru četrte konvencije AKP-ES (9),

               —

               ob upoštevanju člena 119 finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za 9. Evropski razvojni sklad (10),

               —

               ob upoštevanju člena 142 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (11),

               —

               ob upoštevanju člena 76 in tretje alinee člena 77 ter Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A7-0062/2013),

               1.

               podeli razrešnico Komisiji glede izvrševanja proračuna 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 344, 12.11.2012, str. 243.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (4)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (5)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1 in UL L 324, 7.12.2001, str. 1.

      (6)  UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

      (7)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (9)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (10)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (11)  UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2010 (COM(2012) 585) in delovnih dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu poročilu (SWD(2012) 330 in SWD(2012) 340),

                  —

                  ob upoštevanju računovodskih izkazov ter izkazov prihodkov in odhodkov za 8., 9. in 10. Evropski razvojni sklad za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 435 – C7-0223/2012),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Komisije z dne 26. aprila 2012 o finančnem poslovodenju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) v letu 2011,

                  —

                  ob upoštevanju finančnih informacij o evropskih razvojnih skladih (COM(2012) 386),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Komisije (1), in ob upoštevanju posebnih poročil Računskega sodišča,

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 4. februarja 2013 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja nalog Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2011 (05190/2012 - C7-0083/2013, 05191/2012 - C7-0084/2013, 05192/2012 - C7-0085/2013),

                  —

                  ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (3) in revidiranega v Luxembourgu 25. junija 2005 (4),

                  —

                  ob upoštevanju sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (5), ki je bil spremenjen s sklepom Sveta 2007/249/ES (6),

                  —

                  ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega finančnega protokola četrte konvencije AKP-ES (7),

                  —

                  ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi finančnega protokola k sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, ter o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del pogodbe o ES (8),

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 z naslovom „Več in bolje sodelovanje: paket o učinkoviti pomoči za leto 2006“ (9),

                  —

                  ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 21. aprila 2010 z naslovom „Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ ter z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“,

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o ukrepih po Pariški deklaraciji iz leta 2005 o učinkovitosti pomoči (10),

                  —

                  ob upoštevanju poročila odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o učinkovitosti pomoči, ki je poročilo o napredku pri izvajanju Pariške deklaracije iz junija 2009,

                  —

                  ob upoštevanju soglasja iz Tunisa z naslovom „Učinkovitemu razvoju naproti“ z dne 4. in 5. novembra 2010, ki je afriška agenda za učinkovit razvoj,

                  —

                  ob upoštevanju končnega dokumenta srečanja Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Busanu decembra 2011,

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju člena 74 finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri financiranju razvoja v okviru četrte konvencije AKP-ES (11),

                  —

                  ob upoštevanju člena 119 finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki velja za 9. Evropski razvojni sklad (12),

                  —

                  ob upoštevanju člena 142 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (13),

                  —

                  ob upoštevanju člena 76 in tretje alinee člena 77 ter Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A7-0062/2013),

                  A.

                  ker je glavni cilj sporazuma iz Cotonouja kot okvira odnosov Unije z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) ter čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) zmanjšati in dokončno odpraviti revščino, kar je v skladu s ciljema trajnostnega razvoja in postopnega vključevanja držav AKP in ČDO v svetovno gospodarstvo, ter ker je Evropski razvojni sklad (ERS) najpomembnejši finančni instrument Unije za razvojno sodelovanje z državami AKP;

                  B.

                  ker je Komisija kot izvajalski organ odgovorna za razrešnico za ERS;

                  C.

                  ker sta preglednost in odgovornost pogoj za demokratični nadzor ter učinkovito razvojno pomoč;

                  D.

                  ker se okoliščine razvojne pomoči nenehno razvijajo; ker je razvojna pomoč del večjega okvira, v katerem so trgovina, nakazila in drugi viri prihodkov za večino držav v razvoju danes pomembnejši kot izplačila uradne razvojne pomoči;

                  E.

                  ker nezakoniti finančni tokovi iz držav v razvoju precej slabijo njihove možnosti za rast in odpravo revščine;

                  F.

                  ker se razvojna pomoč v mnogih primerih nudi v okviru šibkih državnih institucij, visoke stopnje korupcije in nezadostne ravni sistemov kontrole v državi prejemnici in ker je revizija razvojnega sodelovanja, ki jo opravi Unija, posebej pomembna;

                  G.

                  ker proračunska pomoč, čeprav je koristno orodje za razvoj, prinaša veliko fiduciarno tveganje in bi jo bilo treba dodeliti le, če so zagotovljene zadostna preglednost in odgovornost;

                  H.

                  ker je Komisija v zgoraj omenjenem sporočilu z naslovom „Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“ znova poudarila davčno preglednost in odgovornost; ker proračunska pomoč prinaša veliko fiduciarno tveganje, bi jo bilo treba dodeliti le, če so zagotovljene zadostna preglednost, odgovornost in učinkovitost;

                  I.

                  ker sta spodbujanje preglednosti ter boj proti korupciji in goljufijam osrednjega pomena za uspeh dejavnosti proračunske podpore Unije, kot je izpostavljeno v zgoraj omenjenem sporočilu Komisije z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“,

                  J.

                  ker je trajnostnost bistvenega pomena za učinkovitost razvojne pomoči;

                  K.

                  ker so celotne skupne obveznosti, posamezne obveznosti in plačila v proračunskem letu 2011 dosegli 3,279 milijarde EUR, 2,786 milijarde EUR oziroma 2,941 milijarde EUR (14);

                  L.

                  ker je Parlament večkrat pozval k vključitvi ERS v splošni proračun;

         Izjava o zanesljivosti

         Zanesljivost računovodskih izkazov

                  1.

                  pozdravlja mnenje Računskega sodišča, da končni letni računovodski izkazi 8., 9. in 10. ERS v vseh pomembnih vidikih ustrezno prikazujejo finančni položaj ERS na dan 31. decembra 2011;

                  2.

                  opozarja na mnenje Računskega sodišča, da se še vedno pogosto pojavljajo napake pri kodiranju, kar je skrb zbujajoče, saj tovrstne napake vplivajo na točnost podatkov, uporabljenih pri pripravi letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z vsakoletno ločitvijo proračunskih let na koncu leta; je zaskrbljen, ker Komisija kljub ponavljajočim se kritikam Računskega sodišča in pozivom Parlamenta stanja še ni izboljšala,

         Pravilnost transakcij

                  3.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da glede na podatke Računskega sodišča v povezavi s prihodki in obveznostmi ni pomembnih napak;

                  4.

                  je zaskrbljen zaradi mnenja Računskega sodišča o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z računi, v skladu s katerim nastajajo pri plačilih pomembne napake; je zaskrbljen, ker je bila pri plačilih iz ERS že drugo leto zapored odkrita pomembna napaka, in sicer znatno večja kot leta 2010 (stopnja napak v letu 2011 je bila ocenjena na 5,1 %, kar pomeni občutno povečanje v primerjavi s 3,4 % leta 2010);

                  5.

                  obžaluje, da najverjetnejša stopnja napak ostaja visoka; zlasti obžaluje, da sta se leta 2011 povečali tako najverjetnejša stopnja napak kot njihova pogostost; priznava, da se lahko iz leta v leto pojavljajo statistična nihanja, in meni, da se rastoči trend ne sme nadaljevati; poziva Komisijo, naj dokonča primerjalno analizo napak, ki jih je leta 2010 in 2011 odkrilo Računsko sodišče, ter sporoči svoje ugotovitve Parlamentu;

                  6.

                  ugotavlja, da zgoraj navedena stopnja napak zajema le določljive napake, ne pa tudi napak, ki so se morda pojavile v zvezi s 737 milijoni EUR, porabljenimi za proračunsko podporo;

                  7.

                  z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo od 29 transakcij, pri katerih so se pojavile določljive napake, 11 končnih plačil, ki jih je Komisija že preverila;

                  8.

                  je zaskrbljen, ker veliko teh napak ni bilo odkritih niti pri zunanji reviziji niti pri notranjih pregledih Komisije, kar kaže na pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih generalnega direktorata Komisije za razvoj in sodelovanje – EuropeAid; poziva Komisijo, naj preuči vzroke teh napak in sprejme popravne ukrepe za njihovo odpravo;

                  9.

                  pozdravlja letno poročilo Računskega sodišča; zlasti pozdravlja dejstvo, da to poročilo jasno opredeljuje težavna področja, kot sta povečanje stopnje napak in proračunska podpora; ugotavlja, da se Računsko sodišče ne strinja v celoti z optimističnim mnenjem Komisije, da se upravljanje proračuna vztrajno izboljšuje;

                  10.

                  poziva Komisijo, naj v letnem poročilu o ERS zaradi večje preglednosti uvede sistem barv semaforja, da bi pokazala, katera področja so se glede na prejšnje leto poslabšala oziroma izboljšala;

         Uspešnost sistemov

                  11.

                  je resno zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi le delno uspešni;

                  12.

                  pozdravlja pozitivno oceno Računskega sodišča v zvezi z nadzorno strategijo EuropeAid za preprečevanje ali odkrivanje in odpravljanje napak ter v zvezi z izvajanjem standardov notranje kontrole Komisije;

                  13.

                  ugotavlja, da so bile v letu 2011 posamezne obveznosti od načrtovanih nižje za 13 %, plačila pa za 16 %, predvsem zaradi zamud pri sklepanju pogodb za pomembne infrastrukturne programe in zadržanih plačil proračunske podpore; ponovno je posebej zaskrbljen zaradi nizke stopnje sprejetih obveznosti za sredstva 10. regionalnega ERS (31 %), le dve leti pred koncem programskega obdobja; spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za nemoteno finančno izvajanje teh sredstev, in upa, da ji bodo sedanje zamude v poduk za naslednje programsko obdobje;

                  14.

                  je zaskrbljen, da je kadrovska politika še naprej stalen vzrok za skrbi zaradi velikega pretoka zaposlenih in reorganizacije, izvedene sredi leta 2011, in da so zaposleni v EuropeAid opravljali veliko več nalog, ki ne sodijo med naloge upravljanja pomoči, kot je določeno v dogovoru o fleksibilnosti, doseženem z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD); pričakuje, da se bo stanje v letu 2012 izboljšalo, in zahteva, da se Parlament seznani z razmerami;

                  15.

                  z obžalovanjem opaža, da je Računsko sodišče predhodno preverjanje odredbodajalcev na sedežu EuropeAid in v delegacijah ocenilo le kot delno uspešno; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje obstoječih sistemov in Parlamentu do konca novembra 2013 sporoči rezultate;

                  16.

                  opaža, da je Računsko sodišče ugotovilo, da večina nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah ERS ne dosega potrebnih standardov finančnega poslovodenja; poziva Komisijo, naj okrepi tehnično pomoč in prizadevanja, povezana z usposabljanjem, da bi izboljšali zmogljivosti nacionalnih odredbodajalcev za spremljanje in nadzor;

                  17.

                  pozdravlja uvedbo Sklopa orodij za finančno poslovodenje, da bi med pogodbeniki in upravičenci izboljšali poznavanje finančnega poslovodenja in pravila upravičenosti Unije; poziva Komisijo, naj s pojasnitvijo meril za izbiro in boljšim dokumentiranjem procesa vrednotenja še izboljša upravljanje postopkov oddaje naročil ter poveča kakovost nadzora nad pogodbami o donacijah, da bi zmanjšali visoko število napak, ugotovljenih pri plačilih za projekte;

                  18.

                  poziva Komisijo, naj pripravi črni seznam zunanjih ponudnikov storitev, ki ne izpolnjujejo zahtevanih standardov, vključno z nizom zavezujočih meril, ter organ za podelitev razrešnice o svojih sklepih obvesti pred začetkom naslednjega postopka podelitve razrešnice;

                  19.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da sta spremljanje in nadzor na sedežu EuropeAid uspešna; pozdravlja novo različico polletnega poročila o upravljanju zunanje pomoči; vendar obžaluje, da na zanesljivost ključnih kazalnikov uspešnosti v zvezi s finančnim preverjanjem, na katerem temelji, vplivajo napačni podatki v skupnem informacijskem sistemu Relex (CRIS);

                  20.

                  je zaskrbljen zaradi obstoječih pomanjkljivosti v CRIS v zvezi z informacijami o rezultatih in spremljanju vseh predhodnih pregledov, in sicer da podsistem CRIS-Audit ne daje informacij o zneskih, ki jih EuropeAid v končni fazi šteje za neupravičene, da CRIS ne daje popolnih informacij o zneskih, za katere je Komisija med predhodnimi pregledi ugotovila, da so neupravičeni, in jih je popravila, in da ostaja problematična točnost podatkov v CRIS; pozdravlja prizadevanja Komisije za izboljšanje kakovosti podatkov v CRIS leta 2012;

                  21.

                  je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da sta bila spremljanje in nadzor, ki so ju izvajale delegacije, le delno uspešna; ugotavlja, da so bile v zadnjih štirih poročilih Računskega sodišča o ERS ugotovljene kadrovske omejitve in nezadostni človeški viri, kar lahko slabo vpliva na finančne preglede; je zelo zaskrbljen zaradi te ponavljajoče se težave;

                  22.

                  je seznanjen z majhnim številom prijavljenih primerov razkritja nepravilnosti kljub visoki stopnji napak; poziva Komisijo, naj ponovno preuči svojo politiko razkrivanja nepravilnosti, vključno z njenim izvajanjem v delegacijah; od Komisije zahteva, naj Parlamentu poroča o obstoječih politikah in ukrepih za sprejemanje in zaščito notranjih in zunanjih prijaviteljev nepravilnosti ter o morebitnih spremembah;

                  23.

                  je zadovoljen z oceno Računskega sodišča, da so zunanje revizije v osrednjih službah EuropeAid uspešne; je zaskrbljen, da ni mogoče enako trditi za delegacije, v katerih prihaja do pomanjkljivosti pri revizijah na podlagi ocene tveganja in zamud pri procesu revizijskega razčiščevanja, kar bi lahko privedlo do tega, da ne bi bilo mogoče izterjati neupravičenih plačil; poziva Komisijo in ESZD, naj takoj odpravita to težavo;

                  24.

                  je zaskrbljen, da je Računsko sodišče ocenilo notranjo revizijo kot delno uspešno; priznava, da je reorganizacija v Komisiji leta 2011 znatno vplivala na delo oddelka za notranjo revizijo; pričakuje, da se bo stanje v letu 2012 izboljšalo;

                  25.

                  obžaluje pomanjkanje skladnosti med oceno Računskega sodišča glede najverjetnejše stopnje napake, ki temelji na letnem pristopu Računskega sodišča in sedanji metodologiji, ter prakso Komisije, po kateri se sklicuje na neto stopnjo preostalih napak, ki zajemajo več kot eno leto; pozdravlja pobudo Komisije za izvedbo raziskave o stopnji preostalih napak EuropeAid in pričakuje, da bo dokončno oblikovana v določenem roku, tj. v prvem četrtletju 2013; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži rezultate te študije, takoj ko bodo na voljo;

                  26.

                  je zadovoljen, da je EuropeAid po mnenju Računskega sodišča dosegel velik napredek pri uresničevanju velikega števila njegovih priporočil; poziva Komisijo, naj v celoti uresniči priporočila Računskega sodišča iz letnega poročila 2011;

                  27.

                  se seznanja z zagotovilom Komisije, da ta nima ali ne upravlja bančnih računov izven proračuna v smislu, da se sredstva porabljajo za plačilo ukrepov, ki jih ni odobril proračunski organ;

         Nezakoniti odlivi kapitala

                  28.

                  priznava, da je eden največjih izzivov, s katerimi se srečujejo države v razvoju, množičen odliv nezakonitega kapitala; priznava, da centri off-shore in davčne oaze olajšujejo letni nezakonit beg kapitala v višini 1 bilijona USD; ugotavlja, da so ti nezakoniti odlivi denarja približno desetkrat večji od zneska pomoči za odpravo revščine in gospodarski razvoj v državah v razvoju;

                  29.

                  v zvezi s tem izrecno spominja na svojo resolucijo z dne 8. marca 2011 o obdavčenju in razvoju – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah (15);

                  30.

                  poudarja, da prihodki od utaj trgovinskih davkov, predvsem v obliki nepoštenih tržnih cen, zajemajo največji delež v čezmejnem toku nezakonitega kapitala;

                  31.

                  ugotavlja, da se je mogoče davčnim sistemom izogniti prek davčnih oaz, jurisdikcij, kjer velja davčna tajnost, prikritih družb, anonimnih skrbniških računov, lažnih fundacij, nepoštenih tržnih cen in tehnik pranja denarja; poudarja, da je nujno treba na vseh ravneh (nacionalni, ravni Unije in mednarodni) obravnavati davčne utaje in davčne goljufije; poziva Komisijo, naj opredeli področja v zakonodaji Unije in upravnem sodelovanju med državami članicami, ki jih je treba izboljšati; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za vključitev držav prejemnic v boj proti izogibanju davkom prek programa na podlagi pobud in naj organu za podelitev razrešnice o svojih ugotovitvah poroča pred koncem leta 2013;

                  32.

                  pozdravlja akcijski načrt Komisije za krepitev boja proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; meni, da enotna opredelitev in črni seznam davčnih oaz ter okrepljena preglednost družb, vključno z uvedbo „dejanskega lastništva“ pri registraciji podjetij, bistveno prispevajo k omejevanju nezakonitih kapitalskih tokov;

                  33.

                  se strinja s Komisijo, da na „učinkovitost nacionalnih davčnih sistemov vplivata tudi vse večje povezovanje mednarodnih trgov in ekonomska globalizacija“ (16) in da so za „reševanje te težave […] potrebna skupna prizadevanja držav v razvoju in razvitih držav pri izvajanju načel dobrega upravljanja na davčnem področju, s čimer bi se povečale tudi možnosti za rast in zmanjšala revščina v državah v razvoju, hkrati pa bi se krepili davčni sistemi po vsem svetu“ (17);

                  34.

                  poudarja, da k delu nezakonitih finančnih tokov prispeva nepošteno oblikovanje cen trgovinskih transakcij, ki vključuje navajanje previsokih uvoznih cen in prenizkih izvoznih cen v carinskih dokumentih; poudarja pomembno vlogo carinskih organov pri odkrivanju goljufivih transakcij, saj so ti organi navzoči na vstopnih in izstopnih mestih za blago; poudarja, da se nezakonite prakse lahko pojavijo, če ni vzpostavljen učinkovit nacionalni carinski nadzor;

                  35.

                  ugotavlja, da carinski organi v mnogih državah v razvoju ne delujejo učinkovito, zlasti ker ni učinkovitih sistemov za obvladovanje tveganja; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost temu vidiku razvoja in osredotoči svoja sredstva na odpravo teh razmer, zlasti z vključevanjem vzdržnih reform carinskih sistemov v merila za odobritev proračunske podpore, ki se uporabljajo pri upravljanju javnih financ;

                  36.

                  poudarja, da neučinkovit carinski nadzor ni značilen le za države v razvoju; obžaluje, da carinski nadzor v državah članicah ne deluje ustrezno (18) in tako dopušča goljufije; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi odpravila težave in okrepila sodelovanje z mednarodnimi mrežami, kot so mreža agencij za gospodarski kriminal (ECAN) in nacionalni carinski organi, da bi pridobili dokaze od proizvajalcev, ladijskih prevoznikov, logističnih družb in pristaniških oblasti po vsem svetu;

         Usklajevanje razvojne pomoči in razvojnih prednostnih nalog ter doseganje rezultatov s pomočjo Unije

                  37.

                  je seznanjen s tem, da pomoč Unije ostaja razdrobljena med instrumente Unije glede na stopnje ukrepanja v Uniji ter dvostranske programe držav članic in posredovanja Evropske investicijske banke (EIB); to stanje prispeva k pomanjkljivostim pri načrtovanju pomoči v času krize in nestabilnih razmer; poziva Komisijo, naj usklajuje različne instrumente pomoči v Uniji;

                  38.

                  obžaluje, da so samo štiri države – Švedska, Luksemburg, Danska in Nizozemska – presegle cilje Unije glede mednarodne razvojne pomoči v letu 2012, čeprav so se vse zavezale, da bodo prispevale 0,70 % svojega bruto domačega proizvoda v razvojni pomoči;

                  39.

                  ponovno poudarja, da morajo biti dobro upravljanje, demokracija, spoštovanje človekovih pravic in zmanjševanje revščine vgrajeni v cilje izvajalskih organizacij v državah, kjer se zagotavlja podpora ERS; poziva Komisijo, naj pogosteje uporabi politični dialog v okviru člena 8 sporazuma iz Cotonouja v primeru kršitev človekovih pravic in po potrebi ustavi pomoč;

                  40.

                  poudarja, da Unija potrebuje širok nabor orodij za razvojno sodelovanje, prilagojeno različnim okoliščinam; poudarja zlasti potrebo po učinkovitih orodjih in delovnih metodah pri obravnavi propadlih držav ali zelo nedemokratičnih držav;

                  41.

                  poudarja, da je treba v okviru ESZD zaščititi posebne cilje razvojne politike; poudarja, da drugi vidiki, kot so vidiki trgovinske ter zunanje in varnostne politike, ne bi smeli ovirati izvajanja razvojnih prednostnih nalog Unije;

                  42.

                  ugotavlja, da je skupni učinek razvojne politike Unije odvisen od politik Unije na področju kmetijstva, ribištva, energetike in trgovine; poudarja, da je treba v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti skladnost politik za razvoj in da morajo te politike vsebovati in spoštovati načelo neškodovanja;

                  43.

                  poudarja, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti trajnosti pomoči; je zaskrbljen zaradi trajnih pomanjkljivosti v zvezi z učinkovitostjo (težave so bile pri 40,3 % pregledanih posredovanjih) in uspešnostjo (43 %) ter vzdržnostjo (46 %) tekočih projektov v podsaharski Afriki (19), ki so se pokazale med oceno neodvisnih strokovnjakov na kraju samem; ugotavlja, da so se podobne težave pojavljale pri izvajanju v karibskih državah, kjer se je splošna stopnja projektov, ki so potekali dobro ali zelo dobro, znižala s 74,6 % leta 2009 na 72,9 % leta 2010 oziroma na 61,5 % leta 2011 (20), in v pacifiških državah, kjer so se pri velikem delu programa spopadali s težavami pri izvajanju (21);

                  44.

                  je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev Računskega sodišča v njegovih posebnih poročilih št. 1/2012 in 13/2012 o uspešnosti razvojne pomoči Evropske unije za zanesljivo preskrbo s hrano v podsaharski Afriki in o razvojni pomoči Evropske unije za oskrbo s pitno vodo in urejanje osnovnih sanitarnih razmer v podsaharskih državah, ki sta pokazali, da so obeti za doseganje trajnosti dobri pri polovici posredovanj, vendar pa je pri preostali polovici manj zagotovil glede trajnostne narave rezultatov; pozdravlja priporočila Računskega sodišča v teh dveh poročilih in poziva Komisijo, naj jih upošteva, da bi zagotovila čim večjo koristnost odhodkov Unije za razvoj;

                  45.

                  meni, da ima izobrazba ključno vlogo pri razvoju, saj obeta trajnost pri zagotavljanju pomoči, brez nje pa bi odpovedale celo najbolj premišljene tehnične politike; priznava izzive na tem področju, zlasti težave pri uresničevanju globalnih ciljev v smislu enakosti med spoloma pri vpisu v šole;

                  46.

                  meni, da bi morala biti Komisija zmožna davkoplačevalcem pokazati, kaj je bilo doseženo z razvojno pomočjo Unije na tem področju; poziva Komisijo, naj oblikuje jasne cilje, ki bodo omogočili izvajanje dejanskih revizij uspešnosti;

                  47.

                  pozdravlja dejstvo, da službe Komisije razvijajo skupni okvir za merjenje in objavljanje rezultatov razvojne politike, tudi za vključujočo in trajnostno rast, kot del izvajanja „agende za spremembe“; poziva Komisijo, naj Parlamentu do konca novembra 2013 sporoči rezultate teh prizadevanj;

                  48.

                  poudarja vrednost revizij uspešnosti, ki jih Računsko sodišče izvaja na področju razvojne pomoči; spodbuja Računsko sodišče, naj več sredstev nameni revizijam, ki obravnavajo tveganja za uspešnost, učinkovitost in gospodarnost;

                  49.

                  poudarja, da dolgoročni družbeni in gospodarski razvoj poleg pomoči potrebuje trajnostne vire dohodka; meni, da so v zvezi s tem dobri in delujoči trgovinski odnosi v skladu z načeli STO bistveno vprašanje za države v razvoju, zato poziva Svet, Komisijo in države AKP, naj poiščejo rešitve za vprašanja glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu in prosti trgovini med Unijo in regijo AKP;

         Proračunska podpora

                  50.

                  je seznanjen s tem, da je bilo leta 2011 sprejetih za 207 milijonov EUR obveznosti za proračunsko podporo, kar je 6,3 % skupnega zneska obveznosti;

                  51.

                  opozarja, da je Računsko sodišče v letnem poročilu o ERS za proračunsko leto 2011 ugotovilo, da je pri 23 % izplačil proračunske podpore prišlo do nedoločljivih napak; je seznanjen z izboljšanjem v zvezi z ugotovitvami iz prejšnjih poročil; vendar meni, da rezultati za leto 2011 še vedno niso zadovoljivi;

                  52.

                  je resno zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da so bile nedoločljive napake posledica tega, da spoštovanje meril za upravičenost ni bilo organizirano prikazano, ker se dosežki pri upravljanju javnih financ niso primerjali s cilji, določenimi za pregledano obdobje; poziva Komisijo, naj zagotovi strog nadzor nad državami prejemnicami tako pred sprejetjem odločitve o odobritvi proračunske podpore kot po njem, zlasti kadar gre za države, ki v okviru razvojnih skladov prejemajo visoko finančno pomoč Unije in v katerih se stopnja korupcije naglo povečuje; zato od Komisije zahteva boljše nadzorne mehanizme, da bi zagotovili, da se denar evropskih davkoplačevalcev ne zlorablja za financiranje terorizma ali korupcije;

                  53.

                  priznava potencialne prednosti proračunske podpore; vendar opozarja na tveganja, ki jih vključuje ta oblika pomoči, saj je zaradi svoje zamenljivosti bolj dovzetna za goljufije in korupcijo kot druge oblike pomoči; opominja, da se nadzor Računskega sodišča nad sredstvi, izplačanimi iz proračunske podpore, konča takoj, ko se pomoč Unije vplača v blagajno partnerske države;

                  54.

                  poudarja, da so ta tveganja skrb zbujajoča zlasti v kontekstu množičnih odlivov nezakonitega kapitala iz držav v razvoju, kot je navedeno v odstavku 25; poziva Komisijo, naj pred sprejetjem odločitve o odobritvi proračunske podpore preuči obstoječa poročila o nezakonitih odlivih kapitala;

                  55.

                  pozdravlja izjavo Komisije, da bi bilo treba v okviru proračunske podpore več pozornosti nameniti boju proti goljufijam in korupciji, zlasti med ocenjevanjem merila za upravičenost glede upravljanja javnih financ v zvezi s proračunsko podporo; zato poziva Komisijo, naj pred sprejetjem odločitve o odobritvi proračunske podpore preuči obstoječa poročila o stopnji korupcije in goljufij; vztraja, da mora biti mnenje neodvisnega nacionalnega revizijskega organa pogoj za odobritev proračunske podpore;

                  56.

                  je seznanjen s tem, da se programi, povezani z dobrim upravljanjem, financirajo za podporo državam v razvoju pri njihovem boju proti goljufijam, korupciji in nepravilnemu finančnemu poslovodenju; ob upoštevanju dejstva, da je pravosodni sistem brez korupcije nujni pogoj za zagotovitev dobrega upravljanja in pravne države, poziva Komisijo, naj posebej poudari programe pravosodne reforme; poleg tega priznava, da je Komisija leta 2011 zaključila tematsko ocenjevanje reforme pravosodnih in varnostnih sistemov; poziva Komisijo, naj omogoči, da bodo rezultati ocenjevanja javno dostopni;

                  57.

                  priznava, da je temeljitejša ocena ravnanja partnerskih vlad v skladu z merili upravičenosti in/ali kazalniki uspešnosti neposreden vzrok za sorazmerno nizko stopnjo izplačil za plačila proračunske podpore ERS v letu 2011, zaradi česar je Komisija zadržala izplačila v višini 200 milijonov EUR v 16 državah AKP, kjer ni bilo zadovoljivega napredka glede na predhodno določene cilje; pozdravlja novi pristop k proračunski podpori Unije (22), uveden oktobra 2011, ki prispeva h krepitvi nacionalnih mehanizmov odgovornosti v državah AKP; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži prve rezultate v zvezi z učinkovitostjo tega novega pristopa, ko bodo v celoti uveljavljene nove smernice;

                  58.

                  ponovno poziva, naj Komisija in države članice vzpostavijo javni register, v katerem bodo pregledno navedeni sporazumi o proračunski podpori, postopki in kazalniki razvoja (23);

                  59.

                  ponovno poziva Komisijo, naj zagotavlja redna poročila o izpolnjevanju ciljev, določenih za proračunsko podporo Unije, in o specifičnih težavah, na katere je naletela v posameznih državah prejemnicah; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da se proračunska podpora takrat, ko niso bili doseženi jasni cilji, zmanjša ali prekliče;

         Pomoč Unije za Haiti

                  60.

                  poziva Komisijo, naj objavi kazalnike uspešnosti za proračunsko podporo Republiki Haiti in ustrezne ocene uspešnosti vlade Haitija, potrebne za upravičenost do proračunske podpore, pri čemer naj se osredotoči na naslednja merila: (a) stabilen makroekonomski okvir; (b) nacionalne ali sektorske politike in reforme, osredotočene na trajnostno rast in zmanjševanje revščine; (c) upravljanje javnih financ, vključno z bojem proti korupciji; (d) preglednost in nadzor proračuna, tudi s strani javnosti;

                  61.

                  poziva Komisijo, naj od leta 2013 za proračunsko podporo vladi Haitija pregledno uporablja nova merila, opisana v sporočilu Komisije o prihodnjem pristopu k proračunski podpori EU za tretje države;

                  62.

                  obžaluje pomanjkanje trajnostnosti nekaterih projektov in poudarja, da bi morali biti usmerjeni predvsem v ustvarjanje delovnih mest in trajnostne rasti, s čimer bi Haiti lahko povečal lastne prihodke in zmanjšal odvisnost od tuje pomoči;

                  63.

                  poziva Komisijo, naj na podlagi petletne perspektive zagotovi oceno trajnosti projektov, ki jih Unija financira na Haitiju, in naj vsako leto poroča organom za podelitev razrešnice;

                  64.

                  poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za krepitev vlade in uprave Haitija; od Komisije zahteva, da poroča o razmerah in o sprejetih ukrepih;

                  65.

                  obžaluje, da je usklajevanje med delegacijo Unije in predstavništvom urada Komisije za humanitarno pomoč nezadostno; podpira okrepljeno usklajevanje med vsemi akterji Unije v državi; zato poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta humanitarna in razvojna pomoč bolj povezani in da se bosta bolj dopolnjevali tako na ravni politike kot v praksi;

                  66.

                  poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo leta 2013 izvedena prva celovita ocena učinka programa pomoči Unije za Haiti, ki je bila preložena;

                  67.

                  vztraja, da Komisija pred koncem leta 2013 bistveno izboljša politiko v zvezi z javno dostopnostjo spremljanja programa in projektov, glede na to, da trenutno niti Parlament niti državljani Unije nimajo dostopa do informacij o rezultatih, ki jih je dosegla Unija s programi in projekti, ki jih financira na Haitiju;

         Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

                  68.

                  je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da se je večina napak pojavila pri izplačilih v okviru sporazumov o subvencijah in prispevkih z mednarodnimi organizacijami, kjer je prišlo do napak pri 58 % revidiranih transakcij; zato meni, da zaščitni ukrepi pri izvajanju nadzora in spremljanja sredstev Unije pod skupnim upravljanjem niso ustrezni, in poziva vse udeležene strani, naj to stanje izboljšajo;

                  69.

                  obžaluje, da je Skupina Svetovne banke (WBG) potrebovala toliko časa, da s službami Komisije izmenja svoja poročila o notranji reviziji; obžaluje, da niso vzpostavljene trajnostne rešitve in postopki, ki bi omogočali WBG, da v vsakem posameznem primeru institucijam Unije posreduje potrebne finančne informacije; poziva WBG in Komisijo, naj na podlagi razprav na tem področju hitro sprejmeta zadovoljive sklepe; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o napredku teh razprav;

                  70.

                  se strinja s Komisijo, da bo, če ne bo mogoče najti trajnostne rešitve za posredovanja potrebnih finančnih informacij Skupine svetovne banke zadevnim institucijam Unije, občutiti posledice za prihodnje sodelovanje s to skupino; poziva Komisijo, naj ukine nepovratna sredstva in sporazume o prispevkih s Skupino svetovne banke, če ne bo mogoče najti rešitve;

         Investicijski sklad

                  71.

                  opominja, da so sredstva, dodeljena investicijskemu skladu iz 9. in 10. ERS za države AKP in ČDO, znašala 3 185,5 milijona EUR;

                  72.

                  ponovno izraža obžalovanje, da se za investicijski sklad ne uporabljata niti izjava Računskega sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta, čeprav EIB izvaja dejavnosti v imenu in na odgovornost Unije ter pri tem uporablja sredstva ERS;

                  73.

                  pozdravlja dobro sodelovanje uprave EIB s Parlamentom v okviru letnega postopka razrešnice za ERS z izmenjavo mnenj na sejah odbora;

                  74.

                  pozdravlja uvedbo novega okvira za merjenje rezultatov, ki se od 1. januarja 2012 uporablja za vse njene operacije zunaj Unije in ki bo zagotavljal predhodno oceno pričakovanega prispevka k uresničevanju razvojnih ciljev na ravni Unije in nacionalni ravni (steber 1), pričakovane kakovosti in rezultatov operacij, vključno z ekonomskimi, socialnimi, okoljskimi in institucionalnimi rezultati projekta (steber 2), ter pričakovane dodane vrednosti EIB v zvezi z alternativami na trgu (steber 3), pa tudi spremljanje kazalnikov, dokler ne bo projekt v celoti izveden in bo mogoče izmeriti prve razvojne rezultate; pričakuje, da bo EIB predložila prvo oceno delovanja tega okvira v postopku razrešnice za leto 2012;

                  75.

                  ponovno poziva EIB, naj financiranje projektov tesneje poveže z zmanjševanjem revščine in doseganjem razvojnih ciljev tisočletja, človekovimi pravicami, demokracijo, dobrim upravljanjem, družbeno odgovornostjo podjetij, dostojnim delom ter okoljskimi načeli;

                  76.

                  pozdravlja namero EIB, da bo oblikovala omejevalno posojilno politiko v zvezi s financiranjem novih elektrarn na premog in lignit; poziva EIB, naj uvede to politiko;

                  77.

                  pozdravlja ukrepe EIB, ki jih je izvedla na podlagi pozivov Parlamenta k večji preglednosti, in sicer objavo vsakega novega posojila na spletnem mestu EIB, preden ga odobri upravni odbor, navedbo vsakega finančnega posrednika, ki uživa ugodnosti EIB, na spletnem mestu EIB (vključno s kontaktnimi informacijami) ter zahtevo, da kreditni posredniki EIB za mala in srednja podjetja na svojih spletnih mestih za skupnost malih in srednjih podjetij vzpostavijo posebno stran za namenske produkte;

                  78.

                  ponovno opozarja, da tristranski sporazum med Komisijo, EIB in Računskim sodiščem določa vlogo Računskega sodišča pri nadzoru ERS, ki jih upravlja EIB; ponovno poziva Računsko sodišče, naj pripravi posebno poročilo o uspešnosti in učinkovitosti ERS, ki jih upravlja EIB, z vidika zmanjševanja revščine;

                  79.

                  ugotavlja tudi, da je v sedanjem upravnem odboru Evropske investicijske banke osem žensk in 20 moških; spodbuja države članice, naj razmislijo o imenovanju kandidatov obeh spolov, da bi dosegli zastopanje v tem odboru, ki bi bilo bolj uravnoteženo glede na spol;

         Vključitev ERS v proračun

                  80.

                  poudarja, da sta potrebna predvidljivost pomoči in demokratična presoja, ki ju je mogoče doseči le, če je ERS del splošnega proračuna Unije; poudarja, da bi vključitev v proračun zmanjšala stroške poslov in poenostavila zahteve glede poročanja in računovodske zahteve, saj bi bil potreben zgolj en sklop upravnih pravil in struktur odločanja namesto dveh; poudarja, da vključitev ERS v proračun ne pomeni, da se lahko zmanjša skupna poraba za razvojno sodelovanje;

                  81.

                  pozdravlja zavezo Komisije (24), da bo predlagala vključitev ERS v proračun za leto 2020, ko se izteče Sporazum iz Cotonouja; pričakuje, da bo Komisija to zavezo izpolnila in sprejela ustrezne ukrepe, s katerimi bo omogočila vključitev ERS v proračun Unije, začenši z večletnim finančnim okvirom po letu 2020; glede na sedanjo proračunsko in gospodarsko krizo meni, da trenutno obstaja previsoko tveganje, da bi vključitev ERS v proračun privedla do zmanjšanja skupne ravni sredstev za sodelovanje s partnericami AKP; če se bo torej pri VFO 2014–2020 upoštevala vključitev v proračun, vztraja, da se celotna finančna sredstva ERS, kakor jih predlaga Komisija (30,3 milijarde EUR v cenah za leto 2011) (25), prenesejo v razdelek 4 o globalni Evropi, to pa se ne sme v nobenem primeru uporabiti kot pretveza za zmanjšanje skupne omejitve porabe za zunanje delovanje Unije na splošno in zlasti za razvojno pomoč;

                  82.

                  pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi nadzorne pravice Parlamenta nad ERS uskladila s pravicami, ki jih ima glede splošnega proračuna Unije, zlasti v povezavi z instrumentom razvojnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem brez odlašanja predloži konkretne predloge in začne dialog za natančno določitev podrobnosti nadzora Parlamenta nad strateškim odločanjem v zvezi z ERS v prihodnje.

         (1)  UL C 344, 12.11.2012, str. 243.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

         (4)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

         (5)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1 in UL L 324, 7.12.2001, str. 1.

         (6)  UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

         (7)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

         (8)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

         (9)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 373.

         (10)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 100.

         (11)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

         (12)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

         (13)  UL L 78, 19.3.2008, str. 1.

         (14)  Zgoraj navedeno letno poročilo o finančnem poslovodenju 8., 9. in 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) v letu 2011.

         (15)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 37.

         (16)  Sporočilo Komisije z dne 21. aprila 2010 z naslovom „Obdavčenje in razvoj – sodelovanje z državami v razvoju pri spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah“,

         (17)  Prav tam.

         (18)  Posebni poročili Evropskega računskega sodišča št. 1/2010 in št. 13/2011.

         (19)  Delovni dokument služb Komisije „Letno poročilo 2012 o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske unije ter njunem izvajanju v letu 2011, str. 67.“

         (20)  Prav tam, str. 90.

         (21)  Prav tam, str. 113.

         (22)  Sporočilo Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Prihodnji pristop k proračunski podpori EU za tretje države“.

         (23)  Kot zahteva odstavek 52 resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2011 o prihodnosti proračunske podpore EU državam v razvoju (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0317) in odstavek 42 poročila o razrešnici za leto 2010.

         (24)  Sporočilo Komisije z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“.

         (25)  Prav tam.


title: 2012/800/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010

text:
               20.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/76

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. oktobra 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010
   (2012/800/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2012 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, svoje resolucije, ki spremlja sklep, in odgovorov izvršne direktorice Evropske agencije za varnost hrane,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane, in zlasti člena 44 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju skupne izjave o decentraliziranih agencijah in k njej priloženega skupnega pristopa, ki je bila dogovorjena junija 2012 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo na podlagi dela medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije, oblikovane marca 2009, in zlasti razdelkov o upravljanju, dejavnostih, načrtovanju, odgovornosti in preglednosti skupnega pristopa,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0299/2012),

               1.

               podeli razrešnico izvršni direktorici Evropske agencije za varnost hrane glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršni direktorici Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 106.

      (2)  UL L 286, 17.10.2012, str. 367.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 23. oktobra 2012
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

                  —

                  ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2012 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, svoje resolucije, ki spremlja sklep, in odgovorov izvršne direktorice Evropske agencije za varnost hrane,

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane, in zlasti člena 44 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju skupne izjave o decentraliziranih agencijah in k njej priloženega skupnega pristopa, ki je bila dogovorjena junija 2012 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo na podlagi dela medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije, oblikovane marca 2009, in zlasti razdelkov o upravljanju, dejavnostih, načrtovanju, odgovornosti in preglednosti skupnega pristopa,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0299/2012),

                  A.

                  ker je Evropski parlament 10. maja 2012 sklenil odložiti podelitev razrešnice in odobritev zaključka poslovnih knjig Evropske agencije za varnost hrane (agencija) za proračunsko leto 2010;

                  B.

                  ker je agencija v pismih z dne 29. junija 2012 in 20. avgusta 2012 posredovala izčrpen odgovor organu za podelitev razrešnice;

                  C.

                  ker je razrešnica tehten instrument Evropskega parlamenta v zvezi s tem, ki zahteva sklep na podlagi dejanskih in vsebinskih argumentov; glede tega opozarja na veljavna pravila, tj. kadrovske predpise za uradnike in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske skupnosti, finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ustanovitveno uredbo agencije ter posebne politike in postopke, vzpostavljene v agenciji;

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  je seznanjen z izjavo agencije, da so bili sedaj sprejeti ustrezni ukrepi za izboljšanje proračunskega upravljanja in da je bila stopnja izvrševanja v prevzetih obveznostih v letu 2011 skoraj 100-odstotna;

                  2.

                  pozdravlja prejete podatke o korenitem zmanjšanju stroškov za seje upravnega odbora, ki so leta 2010 znašali 6 175 EUR na člana; zlasti pozdravlja 66-odstotno zmanjšanje odhodkov v primerjavi z letom 2010, ki je bilo uresničeno s prehodom na zvočni prenos na zahtevo, uporabo angleščine kot edinega jezika za seje upravnega odbora in organizacijo vseh sej agencije v prostorih v Parmi;

         Postopek upravljanja pogodb

                  3.

                  je seznanjen s tem, da je agencija razvila orodje za donacije in javna naročila, s katerim želi izboljšati spremljanje postopkov javnih naročil, upravljanje pogodb in sposobnost napovedovanja plačil; ugotavlja, da je nova podatkovna zbirka za javna naročila in donacije začela delovati 28. junija 2012;

         Navzkrižje interesov in preglednost

                  4.

                  ugotavlja, da je glavna naloga agencije zagotavljati neodvisne in pregledne znanstvene nasvete o zadevah, ki posredno ali neposredno vplivajo na varnost hrane in krme;

                  5.

                  opozarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki varujejo verodostojnost agencije;

                  6.

                  pozdravlja organizacijo obvezne seje o etiki in integriteti za vse člane upravnega odbora, ki je načrtovana v oktobru 2012, in poziva upravni odbor, naj učinkovito uveljavlja kodeks ravnanja ter sprejme določbe, s katerimi bi preprečila in sankcionirala primere vrtljivih vrat v prihodnje, da bi se izognila podobnim primerom, kot je bil tisti, ki je vplival na nekdanjo predsednico leta 2010;

                  7.

                  je že obravnaval nekatere pomanjkljivosti v povezavi z navzkrižjem interesov, izjavami o interesih in preglednostjo; poudarja, da nekdanja predsednica upravnega odbora agencije leta 2010 ni razkrila, da je članica odbora Mednarodnega inštituta za vede o življenju (ILSI), pri čemer ta inštitut financirajo podjetja iz prehrambenega, kemijskega in farmacevtskega sektorja; ugotavlja, da članov upravnega odbora agencije ne imenuje izvršna direktorica in jih zato tudi ne more razrešiti;

                  8.

                  pozdravlja namero agencije, da bo upravnemu odboru predlagala, naj predsednika izvoli z javnim glasovanjem; meni, da bo pregleden postopek povečal odgovornost upravnega odbora;

                  9.

                  je podrobno seznanjen z vsemi novimi politikami, pravili, izvedbenimi ukrepi in ukrepi, sprejetimi od leta 2007, s katerimi naj bi preprečili navzkrižje interesov strokovnjakov in uslužbencev; v zvezi s tem pozdravlja kodeks ravnanja upravnega odbora agencije, njegov aktivni pristop pri pregledu izjav o interesih ter nova pravila za preverjanje navzkrižij interesov, ki veljajo od julija 2012 in ki so se proaktivno uporabljala pri prenovi znanstvenih svetov; je odločen spremljati učinke teh ukrepov; namerava izvršno direktorico tudi v prihodnje vabiti na redne izmenjave mnenj, da se spodbudi izmenjava informacij tudi prek kontaktne osebe, ki jo je izbral izmed svojih članov, in z obiski agencije vsaki dve leti; spominja, da je bil zadnji obisk maja 2012;

                  10.

                  je seznanjen s tem, da je julija 2012 skupaj z izvedbenimi pravili začela veljati nova politika agencije o neodvisnosti in postopkih znanstvenega odločanja in da je nova opredelitev navzkrižja interesov agencije v skladu s smernicami OECD; na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je ubrala praktični pristop, po katerem strokovnjaka, ki krši pravila politike neodvisnosti, kaznuje s petletno izključitvijo; predlaga, da se vstavi dokončen niz sorazmernih sankcij, ki bi bil del izvedbenih pravil za politiko neodvisnosti;

                  11.

                  ugotavlja, da agencija do konca leta 2013 načrtuje oceno politike neodvisnosti in da med drugim preučuje možnost objave izidov postopkov kršitve zaupanja, vključno z izidi postopkov za preverjanje integritete znanstvenega pregleda, prav tako pa namerava razširiti in okrepiti pooblastila odbora za navzkrižje interesov, na primer tako, da bi mu podelila podobna pooblastila, kot jih ima odbor za etične standarde in preprečevanje navzkrižja interesov v francoski agenciji za prehrano, zdravstveno ekologijo, zdravje pri delu in varnost (ANSES); pričakuje, da bo agencija do začetka naslednjega postopka podelitve razrešnice o tej zadevi obvestila organ za podelitev razrešnice;

                  12.

                  spodbuja agencijo, naj še okrepi svojo politiko neodvisnosti ter razmisli o tem, da bi med drugim sprejela pravila in sankcije ter objavila življenjepise in izjave o interesih notranjih strokovnjakov in znanstvenikov;

                  13.

                  je trdno prepričan, da je treba v primeru nespoštovanja veljavnih pravil sprejeti potrebne ukrepe; meni, da bi morala agencija v teh primerih pripraviti akcijski načrt skupaj z jasnim časovnim razporedom za odpravo pomanjkljivosti, izvajanje tega načrta bi moral spremljati Evropski parlament, te težave pa bi bilo treba obravnavati s spremembo veljavnih pravil in predpisov, da bi se odpravilo morebitne vrzeli;

                  14.

                  je seznanjen z izjavo agencije o tem, da je 4. julija 2012 sprejela politiko o darilih in gostoljubnosti; pozdravlja to pobudo in poziva agencijo, naj politiko objavi na svojem spletnem mestu;

                  15.

                  ugotavlja, da je agencija 1. oktobra 2012 začela s prvo oceno naključnega vzorca izjav o interesih, da bi preverila njihovo skladnost s pravkar sprejeto politiko neodvisnosti in izvedbenimi pravili; pričakuje, da bo agencija do 1. marca 2013 seznanila organ za podelitev razrešnice z izidom navedenega ocenjevanja, da bi jih bilo mogoče upoštevati pri naslednjem postopku o razrešnici;

                  16.

                  priznava predanost agencije sodelovanju s Komisijo, da bi opredelili okoliščine za popoln dostop javnosti do neobjavljenih neobdelanih podatkov;

                  17.

                  opaža, da je bilo osem svetov agencije in njen strokovni odbor junija 2012 znova potrjenih; pozdravlja objavo izjav o interesih novoimenovanih strokovnjakov na spletnem mestu agencije, a opaža, da nekaj življenjepisov še ni na voljo; poziva agencijo, naj do 1. januarja 2013 objavi vse;

                  18.

                  ugotavlja, da je bilo v letu 2011, preden je agencija sprejela novo politiko o neodvisnosti in postopkih sprejemanja znanstvenih odločitev, imenovanih 37 strokovnjakov iz dveh komisij; zato se strinja s pobudo agencije, da bo do 31. oktobra 2012 preverila, ali so njihove izjave o interesih v skladu s pravkar sprejeto politiko in izvedbenimi pravili; poziva agencijo, naj organ za razrešnico do začetka naslednjega postopka podelitve razrešnice seznani z izidi postopka preverjanja;

                  19.

                  poziva agencijo, naj v poročilih o letnih dejavnostih začne objavljati poseben razdelek, v katerem bi opisala ukrepe, sprejete za preprečevanje in upravljanje navzkrižja interesov, in vanj med drugim vključi:

                              —

                              število preverjenih domnevnih primerov navzkrižja interesov,

                              —

                              število primerov vrtljivih vrat,

                              —

                              ukrepe, sprejete v posamezni kategoriji primerov,

                              —

                              število sproženih postopkov zaradi kršitve zaupanja in njihove izide,

                              —

                              uporabljene kazni;

                  20.

                  poziva agencijo, naj izboljša odprtost in preglednost postopka ocenjevanja tveganja, da bi v večji meri upoštevala neodvisno strokovno ocenjeno znanstveno literaturo, ter zagotovi podrobno obrazložitev, kadar zavrne nasprotna mnenja; spodbuja agencijo, naj okrepi dialog in sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki in nacionalnimi agencijami, zlasti kadar se njihova mnenja pri določenem postopku ocenjevanja tveganja razhajajo;

                  21.

                  v splošnem pozdravlja zgoraj navedeno skupno izjavo in skupni pristop o decentraliziranih agencijah, ki obravnavata in sprejemata nekatere elemente, ki so pomembni za postopek razrešnice, in verjame, da bo časovni načrt za nadaljnje ukrepe glede skupnega pristopa, ki ga naj bi predstavila Komisija do konca leta 2012, primerno upošteval ta vprašanja;

                  22.

                  sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2012 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 106.

         (2)  UL L 286, 17.10.2012, str. 367.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 388.