title: 2014/553/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek IV – Sodišče Evropske unije

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/123

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
   (2014/553/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2012 (COM(2013) 570 – C7-0276/2013) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2012 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2012 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0213/2014),

               1.

               podeli razrešnico sodnemu tajniku Sodišča Evropske unije glede izvrševanja proračuna sodišča za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 56, 29.2.2012.

      (2)  UL C 334, 15.11.2013, str. 1.

      (3)  UL C 331, 14.11.2013, str. 1.

      (4)  UL C 334, 15.11.2013, str. 122.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: Sklep centralne skupine z dne 22. marca 1999 o splošnih načelih glede plačevanja informatorjev (SCH/C (99)25)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41999D0025

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0420 - 0420

		Sklep centralne skupinez dne 22. marca 1999o splošnih načelih glede plačevanja informatorjev(SCH/C (99)25)Informatorji imajo pomembno vlogo v boju proti težjim oblikam čezmejnega kriminala, zlasti z drogami povezanega kriminala, ker običajno uživajo zaupanje storilcev kaznivih dejanj. Zato omogoča uporaba takšnih oseb možnost pridobivanja splošne predstave o dejavnostih tajnih kriminalnih združb in struktur.Delovna skupina za droge se je resno lotila tega problema pod nemškim predsedstvom ter preučila zakone in prakso glede plačevanja informatorjev v vsaki od schengenskih držav. Na podlagi rezultatov te analize je delovna skupina za droge oblikovala skupna vodilna načela za plačevanje informatorjev v obliki denarja ali nematerialnih koristi. Ta splošna načela je treba obravnavati kot nezavezujoče smernice na schengenskem območju, njihov namen pa je prispevati k nadaljnji krepitvi policijskega in carinskega sodelovanja na tem občutljivem področju. Prav tako naj bi služila kot morebitna smernica za tiste schengenske države, ki se trenutno ukvarjajo s pripravo ali dopolnjevanjem podobnih predpisov.Centralna skupina potrjuje in podpira — nezavezujoča — "Splošna načela glede plačevanja informatorjev" (Doc. SCH/Stup (98)72 Rev. 2), ki jih mora odobriti Izvršni odbor.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2358 z dne 10. decembra 2015 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok

text:
               17.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/23

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2358
   z dne 10. decembra 2015
   o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila cilj spodbujati varstvo otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

               (2)

               Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami nezakonite premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo stalnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

               (3)

               Uredba (ES) št. 2201/2003 dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi, ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev nezakonito premeščenih ali zadržanih otrok.

               (4)

               Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

               (5)

               Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje, med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

               (6)

               Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodne ugrabitve otrok.

               (7)

               Haaška konvencije iz leta 1980 določa, da se Konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

               (8)

               Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi njene pogodbenice postale organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

               (9)

               Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

               (10)

               Armenija je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložila 1. marca 2007. Haaška konvencija iz leta 1980 je v Armeniji začela veljati 1. junija 2007.

               (11)

               Več držav članic je že sprejelo pristop Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Armeniji je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa Armenije, v interesu Unije sprejmejo pristop Armenije v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

               (12)

               Države članice, ki še niso sprejele pristopa Armenije, bi morale biti zato pooblaščene, da predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Armenije v interesu Unije v skladu s pogoji iz tega sklepa. Kraljevina Belgija, Češka republika, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Madžarska, Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska in Kraljevina Švedska, ki so že sprejele pristop Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

               (13)

               Uredba (ES) št. 2201/2003 zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (14)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice, ki tega še niso storile, so pooblaščene, da v interesu Unije sprejmejo pristop Armenije k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).
   2.   Države članice iz odstavka 1 predložijo najpozneje do 11. decembra 2016 naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980:

      „[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/2358 sprejema pristop Armenije k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok.“

   3.   Vsaka država članica obvesti Svet in Komisijo o tem, da je predložila svojo izjavo o sprejetju pristopa Armenije, ter sporoči Komisiji besedilo izjave v dveh mesecih po tem, ko je izjavo predložila.
   Člen 2
   Tiste države članice, ki so predložile izjave o sprejetju pristopa Armenije k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predložijo novih izjav.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 4
   Ta sklep je naslovljen na vse države članice razen na Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Madžarsko, Malto, Republiko Poljsko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.

      V Bruslju, 10. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. BAUSCH

      (1)  Mnenje z dne 11. februarja 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2016/2311 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

text:
               20.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 345/53

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2311
   z dne 8. decembra 2016
   o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper neupravičeno premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

               (2)

               Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

               (3)

               Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

               (4)

               Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

               (5)

               Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

               (6)

               Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

               (7)

               Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

               (8)

               Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

               (9)

               Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

               (10)

               Kazahstan je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 3. junija 2013. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Kazahstan začela veljati 1. septembra 2013.

               (11)

               Le Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Kazahstanu je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa te države, v interesu Unije sprejmejo pristop Kazahstana v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

               (12)

               Države članice, ki še niso sprejele pristopa Kazahstana, bi morale biti zato pooblaščene, da v interesu Unije predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Kazahstana v skladu s pogoji iz tega sklepa. Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 in zato ne bi smela predložiti nove izjave o sprejetju, saj obstoječa izjava po mednarodnem javnem pravu ostaja veljavna.

               (13)

               Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (14)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice, ki tega še niso storile, so pooblaščene, da v interesu Unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).
   2.   Države članice iz odstavka 1 najpozneje do 9. decembra 2017 predložijo naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980:

      „[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/2311 sprejema pristop Kazahstana k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

   3.   Vsaka država članica Svet in Komisijo obvesti o predložitvi izjave o sprejetju pristopa Kazahstana ter Komisiji sporoči besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.
   Člen 2
   Država članica, ki je predložila izjavo o sprejetju pristopa Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predloži nove izjave.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 4
   Ta sklep je naslovljen na vse države članice razen na Kraljevino Nizozemsko in Kraljevino Dansko.

      V Bruslju, 8. decembra 2016

            Za Svet

            Predsednica

         L. ŽITŇANSKÁ

      (1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).


title: 2006/235/ES: Sklep Sveta z dne  27. februarja 2006  o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju v imenu Evropske skupnosti

text:
               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/36

         SKLEP SVETA
   z dne 27. februarja 2006
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju v imenu Evropske skupnosti
   (2005/235/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 175(1) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), prvega stavka prvega pododstavka člena 300(3) in člena 300(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dejavnosti Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega in informacijskega omrežja, določene z Uredbo (EGS) št. 1210/90 (2), so se že razširile na druge evropske države z dvostranskimi sporazumi, ki jih je Skupnost sprejela ob upoštevanju čezmejne narave okoljskih problemov in pomembnosti krepitve mednarodnega sodelovanja na področju okolja.

               (2)

               20. julija 2000 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Švicarsko konfederacijo o sporazumu v zvezi s sodelovanjem Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja.

               (3)

               S pridržkom njegove kasnejše sklenitve je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 26. oktobra 2004.

               (4)

               Skupnost bi morala Sporazum odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju slednje v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti opravi uradno obvestilo iz člen 20 Sporazuma (3).
   Člen 3
   Skupnost zastopa Komisija v Skupnem odboru, določenem v členu 16 Sporazuma.
   Svet na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme stališče, ki ga zavzame Skupnost v zvezi z odločitvami Skupnega odbora za zadeve, ki se nanašajo na finančno sodelovanje Švice in za kakršno koli znatno odstopanje v zvezi z vključenostjo pravnih aktov Skupnosti v Prilogo I in za kakršne koli spremembe Priloge III.
   Za vse druge odločitve Skupnega odbora, vključno z rednim vključevanjem aktov zakonodaje Skupnosti v Prilogo I, ob upoštevanju potrebnih tehničnih prilagoditev, in zadevami, ki se nanašajo na notranje delovanje Skupnega odbora, sprejme stališče Skupnosti Komisija.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27 februar 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  UL L 120, 11.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1641/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 1).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/37

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o udeležbi Švice v Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   in
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE
   OB PRIZNAVANJU čezmejne narave okoljskih vprašanj in pomembnosti okrepitve mednarodnega sodelovanja na področju okolja,
   OB UPOŠTEVANJU Uredbe Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 in Uredbo (ES) št. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta,
   OB UPOŠTEVANJU, da so se dejavnosti Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja že razširile na druge evropske države z dvostranskimi sporazumi, ki jih je sklenila Evropska skupnost,
   DOGOVORILI NASLEDNJE:
   Člen 1
   Švica je polno udeležena v Evropski agenciji za okolje, v nadaljnjem besedilu „Agencija“, in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (EIONET) ter uporablja akte, naštete v Prilogi I.
   Člen 2
   Švica bo finančno prispevala k dejavnostim iz člena 1 (Agenciji in EIONET-u) v skladu z naslednjim:

               (a)

               Letni prispevek za določeno leto se izračuna na podlagi subvencije, ki jo Skupnost prispeva v proračun Agencije za tisto leto, deljene s številom držav članic Skupnosti.

               (b)

               Dodatna pravila in pogoji za finančni prispevek Švice so določeni v Prilogi II.

         Člen 3
   Švica je polno udeležena, brez pravice do glasovanja, v upravnem odboru Agencije in je povezana z delom znanstvenega odbora Agencije.
   Člen 4
   Švica v šestih mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma Agencijo obvesti o glavnih sestavnih elementih svojih nacionalnih informacijskih omrežij, kakor je določeno v aktih, naštetih v Prilogi I.
   Člen 5
   Švica zlasti izmed institucij iz člena 4 ali izmed drugih organizacij, ustanovljenih na njenem ozemlju, določi „nacionalno središče“ za usklajevanje in/ali prenos informacij, ki jih je na nacionalni ravni treba posredovati Agenciji in institucijam ali organom, ki so del Eioneta, vključno s tematskimi centri iz člena 6.
   Člen 6
   Švica lahko v obdobju iz člena 4 tudi določi, katerim institucijam ali drugim organizacijam, ustanovljenim na njenem ozemlju, bi se lahko posebej zaupala naloga sodelovanja z Agencijo glede določenih posebno pomembnih tem. Tako določena institucija bi morala imeti možnost skleniti sporazum z Agencijo o tem, da nastopa kot tematski center omrežja za posebne naloge. Ti centri sodelujejo z drugimi institucijami, ki so del omrežja.
   Člen 7
   V šestih mesecih po prejetju informacij iz členov 4, 5 in 6 upravni odbor Agencije ponovno pregleda glavne elemente omrežja, tako da se upošteva udeležba Švice.
   Člen 8
   Švica mora, ob upoštevanju varovanja zaupnosti, zagotoviti podatke v skladu z obveznostmi in prakso v delovnem programu Agencije.
   Člen 9
   Agencija se lahko z institucijami ali organi, ki jih določi Švica in ki tvorijo del omrežja, kakor je določeno v členih 4, 5 in 6, sporazume o potrebnih dogovorih, zlasti pogodbah, za uspešno izvajanje nalog, ki jim jih lahko zaupa.
   Člen 10
   Okoljski podatki, ki se pošljejo Agenciji ali iz nje, se lahko objavijo in so dostopni javnosti, pod pogojem da so zaupne informacije v Švici deležne enake stopnje zaščite kakor v Skupnosti.
   Člen 11
   Agencija je v Švici pravna oseba in ima tam kar najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava švicarska zakonodaja.
   Člen 12
   Švica za Agencijo uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je naveden v Prilogi III.
   Člen 13
   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev za druge uslužbence Evropskih skupnosti lahko državljani Švice, ki uživajo vse državljanske pravice, z izvršnim direktorjem Agencije sklenejo pogodbo o zaposlitvi.
   Člen 14
   Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor Skupnosti v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije ali EIONET-a, so določene v Prilogi IV.
   Člen 15
   Pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Poskrbita, da se dosežejo cilji, določeni v tem sporazumu.
   Člen 16
   1.   Skupni odbor, sestavljen iz predstavnikov pogodbenic, zagotovi pravilno uporabo Sporazuma. Sestane se na zahtevo pogodbenice.
   2.   Skupni odbor izmenjuje mnenja o posledicah nove zakonodaje Skupnosti, ki spreminja Uredbo (EGS) št. 1210/90, ali kateri koli drug pravni instrument iz tega sporazuma, in če je primerno, vključno s kakršnimi koli pričakovanimi posledicami, ki se nanašajo na finančni prispevek, določen v členu 2 in Prilogi II tega sporazuma.
   3.   V skladu z notranjimi postopki pogodbenic lahko Skupni odbor sprejme sklep o spremembi prilog k temu sporazumu ali določi druge ukrepe za zaščito pravilnega delovanja Sporazuma.
   4.   Skupni odbor ukrepa sporazumno.
   Člen 17
   Priloge k temu sporazumu, vključno z dodatkom, so sestavni del sporazuma.
   Člen 18
   Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani za ozemlje Švice.
   Člen 19
   Ta sporazum se sklepa za nedoločen čas. Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum, tako da uradno obvesti drugo pogodbenico. Ta sporazum se preneha uporabljati šest mesecev po dnevu takega uradnega obvestila.
   Člen 20
   Pogodbenici odobrita ta sporazum v skladu s svojimi notranjimi postopki. Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani za to potrebni postopki.
   Člen 21
   1.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, madžarskem, italijanskem, latvijskem, litvanskem, poljskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in portugalskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
   2.   Različico v malteškem jeziku bodo pogodbenice overile na podlagi izmenjave pisem. Ta različica bo enako verodostojna kot različice v jezikih iz odstavka 1.
   V POTRDITEV TEGA so podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   PRILOGA I
   Akti, ki se uporabljajo
   Kadar koli akti iz te priloge vsebujejo sklicevanje na države članice Evropske skupnosti ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namene tega sporazuma razume, da se sklicevanja enako uporabljajo za Švico ali za zahtevo po povezavi s Švico.

               —

               Uredba Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (UL L 120, 11. 5. 1990, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

                           —

                           Uredba Sveta (ES) št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 (UL L 117, 5. 5. 1999, str. 1);

                           —

                           Uredba (ES) št. 1641/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2003 (UL L 245, 29. 9. 2003, str. 1).

         PRILOGA II
   Finančni prispevek Švice za Evropsko agencijo za Okolje

               1.

               Finančni prispevek, ki ga bo plačala Švica v proračun Evropske unije za udeležbo v Agenciji, se izračuna tako, da se letna subvencija Skupnosti Agenciji za določeno leto deli s številom držav članic Evropske Skupnosti.

               2.

               Prispevek Švice se bo upravljal v skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropske Skupnosti.

               3.

               Potne stroške in dnevnice predstavnikov in strokovnjakov iz Švice, ki nastanejo zaradi njihovega udeleževanja pri dejavnostih Agencije ali sestankih, povezanih z izvajanjem delovnega programa Agencije, povrne Agencija na enaki podlagi in v skladu s postopki, ki veljajo za strokovnjake držav članic Evropske Skupnosti.

               4.

               Po začetku veljavnosti tega sporazuma in na začetku vsakega naslednjega leta bo Komisija Evropskih skupnosti, v nadaljnjem besedilu „Komisija“, Švici poslala zahtevek za sredstva, ki ustrezajo njenemu prispevku za Agencijo po tem sporazumu. Za prvo koledarsko leto svoje udeležbe bo Švica plačala prispevek, izračunan sorazmerno za obdobje od datuma začetka udeležbe do konca leta. Prispevek za naslednja leta bo v skladu s tem sporazumom.
               Ta prispevek se izrazi v eurih in plača na euro bančni račun Komisije.

               5.

               Švica bo plačala svoj prispevek v skladu z zahtevkom za sredstva do 1. maja, pod pogojem da Komisija pošlje zahtevek za sredstva pred 1. aprilom, ali najpozneje v obdobju 30 dni od dneva, ko je bil zahtevek poslan.
               Za vsakršno zamudo pri plačilu prispevka Švica plača obresti na neplačani znesek od roka plačila. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti uporablja Evropska centralna banka za svoje poslovanje v eurih, povečani za 1,5 odstotne točke.

         PRILOGA III
   Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih Skupnosti
   VISOKE POGODBENICE SO SE
   OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 28 Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti te skupnosti in Evropska investicijska banka na ozemljih držav članic uživajo privilegije in imunitete, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog,
   DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k tej pogodbi.
   POGLAVJE I
   NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE SKUPNOSTI
   Člen 1
   Prostori in stavbe Skupnosti so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti.
   Nepremičnine in premoženje Skupnosti ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.
   Člen 2
   Arhivi Skupnosti so nedotakljivi.
   Člen 3
   Skupnosti, njihova sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.
   Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Skupnosti za svoje službene potrebe izvedejo večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar pa uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Skupnosti.
   Nikakršna oprostitev se ne odobri glede davkov in dajatev, ki so le plačilo za storitve zagotavljanja javnih dobrin.
   Člen 4
   Skupnosti so oproščene vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi: tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.
   Skupnosti so oproščene tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.
   Člen 5
   Evropska skupnost za premog in jeklo ima lahko katero koli valuto in račune v kateri koli valuti.
   POGLAVJE II
   SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE
   Člen 6
   Pri uradnem sporazumevanju in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Skupnosti na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.
   Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Skupnosti se ne sme cenzurirati.
   Člen 7
   1.   Članom in uslužbencem institucij Skupnosti lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet, in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti.
   Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.
   2.   Vendar pa se določbe člena 6 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske skupnosti za premog in jeklo še naprej uporabljajo za člane in uslužbence institucij, ki imajo na dan začetka veljavnosti te pogodbe prepustnice iz tega člena, dokler se ne začnejo uporabljati določbe odstavka 1 tega člena.
   POGLAVJE III
   POSLANCI EVROPSKEGA PARLAMENTA
   Člen 8
   Prosto gibanje poslancev Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.
   Poslanci Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

               a)

               enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

               b)

               enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

         Člen 9
   Zoper poslanca Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.
   Člen 10
   Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo:

               a)

               na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

               b)

               na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

         Za poslance velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.
   Kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu poslancu.
   POGLAVJE IV
   PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKIH SKUPNOSTI
   Člen 11
   Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Skupnosti, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.
   Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Skupnosti.
   POGLAVJE V
   URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKIH SKUPNOSTI
   Člen 12
   Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti:

               a)

               uživajo, ob upoštevanju določb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Skupnosti, in ob upoštevanju pristojnosti Sodišča v sporih med Skupnostmi in njihovimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami; to imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

               b)

               zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;

               c)

               uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij glede monetarnih ali deviznih predpisov;

               d)

               imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem brez carin ponovno izvozijo v to državo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne;

               e)

               imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali države njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na notranjem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.

         Člen 13
   Uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti so dolžni plačevati davek v korist Skupnosti od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Skupnosti, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določi Svet na predlog Komisije.
   Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Skupnosti.
   Člen 14
   Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Skupnosti, se za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Skupnosti prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Skupnostih, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Skupnosti. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.
   Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.
   Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.
   Člen 15
   Svet na predlog Komisije soglasno določi sistem socialno-varnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Skupnosti.
   Člen 16
   Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določi kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14.
   Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.
   POGLAVJE VI
   PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKIH SKUPNOSTIH
   Člen 17
   Država članica, na ozemlju katere imajo Skupnosti sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Skupnostih, običajne diplomatske imunitete in privilegije.
   POGLAVJE VII
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 18
   Uradnikom in drugim uslužbencem Skupnosti se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Skupnosti.
   Vsaka institucija Skupnosti uradniku ali drugemu uslužbencu odvzame priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Skupnosti.
   Člen 19
   Institucije Skupnosti sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.
   Člen 20
   Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za člane Komisije.
   Člen 21
   Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o statutu Sodišča, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.
   Člen 22
   Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe protokola o statutu banke.
   Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, pa tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.
   Člen 23
   Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.
   Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Od dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, se ne plačuje nikakršen davek od prometa.
   Zgornje določbe se uporabljajo tudi za Evropski monetarni inštitut. Ob njegovem prenehanju delovanja ali likvidaciji ni nikakršnih dajatev.
   V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta protokol.
   V Bruslju, osmega aprila tisoč devetsto petinšestdeset.
   PRILOGA IV
   Finančni nadzor za švicarske udeležence pri dejavnostih Evropske agencije za okolje in EIONET-a
   Člen 1
   Neposredno sporazumevanje
   Agencija in Komisija se neposredno sporazumevata z vsemi osebami in pravnimi subjekti s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije ali Eioneta kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali podpogodbeniki. Te osebe lahko pošljejo neposredno Komisiji ali Agenciji vsako ustrezno informacijo in dokumentacijo, ki jo morajo predložiti v skladu z instrumenti iz tega sporazuma, in sklenjenimi pogodbami ali sporazumi ter odločitvami, sprejetimi na njihovi podlagi.
   Člen 2
   Revizije
   1.   V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in finančno uredbo, ki jo je sprejel Upravni odbor Agencije 26. marca 2003, z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 in drugimi instrumenti iz tega sporazuma lahko pogodbe ali sporazumi in odločitve, sklenjeni z upravičenci s sedežem v Švici, predvidijo znanstvene, finančne, tehnološke ali druge revizije, ki jih v prostorih upravičencev in njihovih podpogodbenikov kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija.
   2.   Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblasti Komisija, morajo imeti ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo, da lahko opravijo take revizije. Ta pravica do dostopa mora biti izrecno navedena v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih na podlagi instrumentov iz tega sporazuma.
   3.   Računsko sodišče Evropske skupnosti ima enake pravice kot Komisija.
   4.   Revizije se bodo lahko opravljale do pet let po izteku veljavnosti tega sporazuma ali pod pogoji iz sklenjenih pogodb ali sporazumov in sprejetih odločitev.
   5.   Švicarska zvezna finančna inšpekcija se vnaprej obvesti o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.
   Člen 3
   Preverjanje na kraju samem
   1.   V okviru tega sporazuma je Komisija (OLAF) pooblaščena za preverjanja in preglede na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996.
   2.   Preverjanja in preglede na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija, katere je treba dovolj zgodaj obvestiti o predmetu, namenu in pravni osnovi preverjanj in pregledov, tako da lahko nudijo vso potrebno pomoč. S tem namenom lahko uradniki pristojnih švicarskih organov sodelujejo pri preverjanjih in pregledih na kraju samem.
   3.   Če švicarski organi to želijo, lahko preverjanja in preglede na kraju samem izvajajo skupaj s Komisijo.
   4.   Če udeleženci programa nasprotujejo preverjanju ali pregledu na kraju samem, švicarski organi v skladu z nacionalnimi pravili nudijo inšpektorjem Komisije vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo preverjanja in pregleda na kraju samem.
   5.   Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu v zvezi z nepravilnostjo, ki jo je odkrila med preverjanjem ali pregledom na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih preverjanj in pregledov.
   Člen 4
   Obveščanje in posvetovanje
   1.   Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.
   2.   Pristojni švicarski organi brez odlašanja obvestijo Agencijo in Komisijo o vsakem dejstvu ali sumu, ki se nanaša na nepravilnost v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sklenjenih pri uporabi instrumentov iz tega sporazuma.
   Člen 5
   Zaupnost
   Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene na podlagi te priloge, so poslovna skrivnost in se varujejo tako, kot za podobne informacije določa švicarska zakonodaja in ustrezne določbe, ki veljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti ali v Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti jih smejo institucije Skupnosti uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov pogodbenic.
   Člen 6
   Upravni ukrepi in kazni
   Brez poseganja v uporabo švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in kazni v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti.
   Člen 7
   Izterjava in izvršitev
   Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme v okviru tega sporazuma in ki nalagajo finančne obveznosti za druge osebe kot države, so izvršljive v Švici. Nalog za izvršbo brez kakršne koli dodatne kontrole poleg preverjanja verodostojnosti akta izda organ, ki ga določi švicarska vlada, ki o tem obvesti Agencijo ali Komisijo. Izvršitev mora potekati po švicarskih pravilih postopka. Zakonitost sklepa o izvršbi nadzoruje Sodišče Evropskih skupnosti.
   Sodbe Sodišča evropskih skupnosti, izrečene na podlagi arbitražne klavzule, so izvršljive pod istimi pogoji.


title: Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2010 o stališču, ki ga Evropska unija zavzame v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem določb za koordinacijo sistemov socialne varnosti

text:
               23.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 306/28

         SKLEP SVETA
   z dne 21. oktobra 2010
   o stališču, ki ga Evropska unija zavzame v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem določb za koordinacijo sistemov socialne varnosti
   (2010/701/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(2)(b) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 46 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet s sklepom sprejme ustrezne določbe za izvajanje ciljev iz navedenega člena.

               (2)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (3)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče v zvezi z izvajanjem člena 46 Sporazuma, ki ga Evropska unija zavzame v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, temelji na osnutku sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. oktobra 2010

            Za Svet

            Predsednica

         J. MILQUET

      (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.
    ---documentbreak---

               23.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 306/29

         Osnutek
   SKLEP št. …/… STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA,
   ustanovljenega s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani
   z dne …
   v zvezi z določbami za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ki jih vsebuje Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum
   STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –
   ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1) in zlasti člena 46 Sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 46 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa koordinacijo sistemov socialne varnosti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in držav članic ter načela za takšno koordinacijo.

               (2)

               Člen 46 Sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklep za izvajanje ciljev, določenih v navedenem členu.

               (3)

               V zvezi z uporabo načela nediskriminacije ta sklep razen pravice do prenosljivosti nekaterih dajatev ne bi smel dajati nobenih dodatnih pravic, ki izhajajo iz določenih dejstev ali dogodkov, ki so se zgodili na ozemlju druge pogodbenice in se na podlagi zakonodaje prve pogodbenice ne upoštevajo.

               (4)

               Pri uporabi tega sklepa bi morala biti upravičenost delavcev z državljanstvom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije do družinskih dajatev pogojena s tem, da njihovi družinski člani stalno zakonito prebivajo z zadevnimi delavci v državi članici, v kateri so delavci zaposleni. Ta sklep jim ne bi smel dati nobene pravice do družinskih dajatev za njihove družinske člane, ki stalno prebivajo v drugi državi, npr. v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

               (5)

               Uredba Sveta (ES) št. 859/2003 (2) že razširja določbe Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (EGS) št. 574/72 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo samo na podlagi njihovega državljanstva. Uredba (ES) št. 859/2003 že zajema načelo seštevanja zavarovalnih dob, ki so jih delavci iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pridobili v različnih državah članicah, v zvezi z upravičenostjo do nekaterih dajatev, kakor so določene v prvi alinei člena 46 Sporazuma.

               (6)

               Za lažjo uporabo pravil koordinacije bo morda treba predpisati posebne določbe, ki bodo ustrezale posebnostim zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.

               (7)

               Da se zagotovi nemotena koordinacija sistemov socialne varnosti držav članic in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, je treba določiti posebne določbe o sodelovanju med državami članicami in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter med zadevnimi posamezniki in institucijami pristojne države.

               (8)

               Da bi zaščitili osebe, za katere se uporablja ta sklep, in zagotovili, da te zaradi začetka njegove veljavnosti ne izgubijo pravic, bi bilo treba sprejeti prehodne določbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   DEL I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Opredelitve pojmov
   1.   Za namene tega sklepa:

               (a)

               „Sporazum“ pomeni Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani;

               (b)

               „Uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3), kakor se uporablja v državah članicah Evropske unije;

               (c)

               „Izvedbena uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4);

               (d)

               „država članica“ pomeni državo članico Evropske unije;

               (e)

               „delavec“ pomeni,

                           (i)

                           za namene zakonodaje držav članic, osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe;

                           (ii)

                           za namene zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, osebo, ki opravlja dejavnost zaposlene osebe v smislu te zakonodaje;

               (f)

               „družinski član“ pomeni,

                           (i)

                           za namene zakonodaje držav članic, družinskega člana v smislu člena 1(i) Uredbe;

                           (ii)

                           za namene zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, družinskega člana v smislu te zakonodaje;

               (g)

               „zakonodaja“ pomeni,

                           (i)

                           v razmerju do držav članic, zakonodajo v smislu člena 1(l) Uredbe, kakor se uporablja za dajatve, ki jih zajema ta sklep;

                           (ii)

                           v razmerju do Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ustrezno zakonodajo, ki se uporablja v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v zvezi z dajatvami, ki jih zajema ta sklep;

               (h)

               „dajatve“ pomeni,

                           —

                           starostne pokojnine,

                           —

                           družinske in vdovske pokojnine,

                           —

                           pokojnine v primeru nesreč pri delu in poklicnih bolezni,

                           —

                           invalidske pokojnine, če je invalidnost povezana z nesrečo pri delu ali poklicno boleznijo,

                           —

                           družinske dodatke;

               (i)

               „prenosljive dajatve“ pomeni,

                           (i)

                           v razmerju do držav članic:

                                       —

                                       starostne pokojnine,

                                       —

                                       družinske in vdovske pokojnine,

                                       —

                                       pokojnine v primeru nesreč pri delu in poklicnih bolezni,

                                       —

                                       invalidske pokojnine, če je invalidnost povezana z nesrečo pri delu ali poklicno boleznijo

                                 v smislu Uredbe, z izjemo posebnih denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, kakor so navedene v Prilogi X k Uredbi;

                           (ii)

                           v razmerju do Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ustrezne dajatve, ki jih določa zakonodaja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, z izjemo posebnih denarnih dajatev, za katere se ne plačujejo prispevki, kakor jih določa Priloga I k temu sklepu.

         2.   Drugi izrazi v tem sklepu imajo pomen, ki jim je dodeljen:

               (a)

               v razmerju do držav članic, v Uredbi in v Izvedbeni uredbi;

               (b)

               v razmerju do Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, v ustrezni zakonodaji, ki se uporablja v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

         Člen 2
   Osebe, za katere se ta sklep uporablja
   Ta sklep se uporablja:

               (a)

               za delavce, ki so državljani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in so ali so bili zakonito zaposleni na ozemlju države članice ter za katere velja ali je veljala zakonodaja ene ali več držav članic, ter za njihove preživele osebe;

               (b)

               za družinske člane delavcev iz točke (a), če ti družinski člani stalno zakonito prebivajo ali so stalno zakonito prebivali z zadevnim delavcem medtem, ko je delavec zaposlen v državi članici;

               (c)

               za delavce, ki so državljani države članice in so ali so bili zakonito zaposleni na ozemlju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter za katere velja ali je veljala zakonodaja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ter za njihove preživele osebe; in

               (d)

               za družinske člane delavcev iz točke (c), če ti družinski člani stalno zakonito prebivajo ali so stalno zakonito prebivali z zadevnim delavcem medtem, ko je delavec zaposlen v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.

         Člen 3
   Enako obravnavanje
   1.   Delavci, ki so državljani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in so zakonito zaposleni na ozemlju države članice, ter njihovi družinski člani, ki z njimi zakonito prebivajo, zaradi svojega državljanstva niso diskriminirani v primerjavi z državljani države članice, v kateri so zaposleni, glede dajatev socialne varnosti v smislu člena 1(1)(h).
   2.   Delavci, ki so državljani države članice in so zakonito zaposleni v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, ter njihovi družinski člani, ki z njimi zakonito prebivajo, zaradi svojega državljanstva niso diskriminirani v primerjavi z državljani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije glede dajatev socialne varnosti v smislu člena 1(1)(h).
   DEL II

      RAZMERJA MED DRŽAVAMI ČLANICAMI IN NEKDANJO JUGOSLOVANSKO REPUBLIKO MAKEDONIJO

   Člen 4
   Odprava klavzul stalnega prebivališča
   1.   Prenosljive dajatve v smislu člena 1(1)(i), do katerih so upravičene osebe iz člena 2(a) in (c), se ne morejo zmanjšati, spremeniti, mirovati, odvzeti ali zapleniti, ker upravičenec stalno prebiva,

               (i)

               za namene dajatev na podlagi zakonodaje države članice, na ozemlju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ali

               (ii)

               za namene dajatev na podlagi zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, na ozemlju države članice.

         2.   Družinski člani delavca iz člena 2(b), če ti stalno prebivajo na ozemlju Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, so upravičeni do prenosljivih dajatev v smislu člena 1(1)(i) na enak način kot družinski člani delavca, ki je državljan zadevne države članice.
   3.   Družinski člani delavca iz člena 2(d), če ti stalno prebivajo na ozemlju države članice, so upravičeni do prenosljivih dajatev v smislu člena 1(1)(i) na enak način kot družinski člani delavca, ki je državljan Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.
   DEL III

      DRUGE DOLOČBE

   Člen 5
   Sodelovanje
   1.   Države članice in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija se obveščajo o vseh spremembah v svoji zakonodaji, ki bi lahko vplivale na izvajanje tega sklepa.
   2.   Za namene tega sklepa si organi in institucije držav članic ter Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije medsebojno nudijo vso pomoč in ravnajo, kot da izvajajo svojo lastno zakonodajo. Administrativna pomoč, ki jo nudijo ti organi in institucije, je praviloma brezplačna. Pristojni organi držav članic in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije pa se lahko med seboj dogovorijo za povračilo določenih stroškov.
   3.   Organi in institucije držav članic ter Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije se lahko za namene tega sklepa sporazumevajo neposredno med seboj in z zadevnimi osebami oziroma njihovimi pooblaščenci.
   4.   Institucije in osebe, za katere se uporablja ta sklep, se morajo zaradi zagotavljanja njegovega pravilnega izvajanja medsebojno obveščati in sodelovati.
   5.   Zadevne osebe morajo o vsakršni spremembi svojega osebnega ali družinskega statusa, ki vpliva na njihove pravice do dajatev na podlagi tega sklepa, čim prej obvestiti institucije pristojne države članice ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kadar je slednja pristojna država, ter institucije države članice stalnega prebivališča ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kadar je slednja država stalnega prebivališča.
   6.   V primeru neizpolnjevanja obveznosti obveščanja iz odstavka 5 se lahko uporabijo sorazmerni ukrepi v skladu z nacionalno zakonodajo. Vendar so ti ukrepi enakovredni ukrepom, ki se uporabljajo v podobnih situacijah na podlagi nacionalne zakonodaje, in vlagateljem zahtevkov v praksi ne smejo preprečevati ali pretirano oteževati uveljavljanja njihovih pravic iz tega sklepa.
   7.   Države članice in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko sprejmejo nacionalne določbe za opredelitev pogojev, pod katerimi se pri preverjanju upravičenosti do dajatev upošteva dejstvo, da upravičenci začasno ali stalno prebivajo zunaj ozemlja države, v kateri ima sedež institucija, pristojna za izplačilo dajatev. Takšne določbe so sorazmerne, upravičencev ne diskriminirajo na podlagi njihovega državljanstva in so v skladu z načeli tega sklepa. O takšnih določbah se obvesti Stabilizacijsko-pridružitveni svet.
   Člen 6
   Administrativna preverjanja in zdravniški pregledi
   1.   Ta člen se uporablja za osebe iz člena 2, ki so prejemniki prenosljivih dajatev iz člena 1(1)(i), in institucije, pristojne za izvajanje tega sklepa.
   2.   Če upravičenec ali vlagatelj zahtevka za dajatve ali njegov družinski član začasno ali stalno prebiva na ozemlju države članice, institucija, pristojna za izplačilo dajatev, pa ima sedež v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, oziroma če začasno ali stalno prebiva v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, institucija, pristojna za izplačilo dajatev, pa ima sedež v državi članici, opravi zdravniški pregled na zahtevo te institucije institucija v kraju začasnega ali stalnega prebivališča upravičenca po postopkih, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja ta institucija.
   Institucija, pristojna za izplačilo dajatev, institucijo v kraju začasnega ali stalnega prebivališča po potrebi obvesti o kakršnih koli posebnih zahtevah, ki jih je treba upoštevati, in pregledih, ki jih je treba opraviti v okviru zdravniškega pregleda.
   Institucija v kraju začasnega ali stalnega prebivališča pošlje poročilo instituciji, ki je pristojna za izplačilo in je zahtevala zdravniški pregled.
   Institucija, pristojna za izplačilo dajatev, si pridrži pravico, da upravičenca napoti na zdravniški pregled k zdravniku po svoji izbiri, bodisi na ozemlju, kjer upravičenec ali vlagatelj zahtevka za dajatev začasno ali stalno prebiva, bodisi v državi, v kateri ima sedež institucija, pristojna za izplačilo dajatev. Vendar pa je lahko upravičenec pozvan v državo institucije, pristojne za izplačilo dajatev, samo, če lahko potuje brez škode za svoje zdravje in če s tem povezane potne stroške in stroške bivanja krije institucija, pristojna za izplačilo dajatev.
   3.   Če upravičenec ali vlagatelj zahtevka za dajatve ali njegov družinski član začasno ali stalno prebiva na ozemlju države članice, institucija, pristojna za izplačilo dajatev, pa ima sedež v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, oziroma če začasno ali stalno prebiva v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, institucija, pristojna za izplačilo dajatev, pa ima sedež v državi članici, opravi administrativno preverjanje na zahtevo te institucije institucija v kraju začasnega ali stalnega prebivališča upravičenca.
   Institucija v kraju začasnega ali stalnega prebivališča pošlje poročilo instituciji, ki je pristojna za izplačilo in je zahtevala administrativno preverjanje.
   Institucija, pristojna za izplačilo dajatev, si pridrži pravico, da sama izbere strokovnjaka, ki bo preveril status upravičenca. Vendar pa je lahko upravičenec pozvan v državo institucije, pristojne za izplačilo dajatev, samo, če lahko potuje brez škode za svoje zdravje in če s tem povezane potne stroške in stroške bivanja krije institucija, pristojna za izplačilo dajatev.
   4.   Ena ali več držav članic in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija se lahko dogovorijo o drugih upravnih določbah pod pogojem, da o tem obvestijo Stabilizacijsko-pridružitveni svet.
   5.   Z odstopanjem od načela brezplačne vzajemne administrativne pomoči iz člena 5(2) tega sklepa institucija, pristojna za izplačilo, ki je zahtevala preverjanje, povrne dejanski znesek stroškov preverjanja iz odstavkov 2 in 3 tega člena instituciji, ki je bila naprošena za preverjanje.
   Člen 7
   Uporaba člena 118 Sporazuma
   Člen 118 Sporazuma se uporablja, če ena od pogodbenic meni, da druga pogodbenica ne izpolnjuje obveznosti iz členov 5 in 6.
   Člen 8
   Posebne določbe za uporabo zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije
   Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko v Prilogi II določi posebne določbe za uporabo zakonodaje Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.
   Člen 9
   Upravni postopki iz obstoječih dvostranskih sporazumov
   Upravni postopki iz obstoječih dvostranskih sporazumov med državami članicami in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo se lahko še naprej uporabljajo, če navedeni postopki ne posegajo v pravice ali obveznosti zadevnih oseb, kakor so določene v tem sklepu.
   Člen 10
   Sporazumi o dopolnjevanju postopkov za izvajanje tega sklepa
   Ena ali več držav članic in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko sklenejo sporazume, ki dopolnjujejo upravne postopke za izvajanje tega sklepa, zlasti za preprečevanje goljufij in napak ter boj proti njim.
   DEL IV

      PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

   Člen 11
   Prehodne določbe
   1.   Na podlagi tega sklepa ni mogoče pridobiti nobenih pravic za obdobje pred datumom začetka njegove veljavnosti.
   2.   Ob upoštevanju odstavka 1 se pravica na podlagi tega sklepa pridobi, tudi če se nanaša na primer pred začetkom njegove veljavnosti.
   3.   Vse dajatve, ki zaradi državljanstva ali kraja stalnega prebivališča zadevne osebe niso bile dodeljene ali so mirovale, se na zahtevo te osebe od dneva začetka veljavnosti tega sklepa zagotovijo oziroma ponovno dodelijo, pod pogojem, da zaradi pravic, na podlagi katerih so bile prej zagotovljene dajatve, ni bil izplačan pavšalni znesek.
   4.   Če se zahteva iz odstavka 3 predloži v dveh letih od začetka veljavnosti tega sklepa, pravice, ki izhajajo iz tega sklepa, učinkujejo od datuma začetka veljavnosti tega sklepa, zakonodaja katere koli države članice ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v zvezi z izgubo ali omejitvijo pravic pa se ne more uporabiti proti zadevni osebi.
   5.   Če se zahteva iz odstavka 3 predloži po preteku dveletnega obdobja po začetku veljavnosti tega sklepa, pravice, ki niso bile izgubljene oziroma niso zastarale, učinkujejo od datuma, ko je bila predložena zahteva, in za njih veljajo ugodnejše določbe v skladu z zakonodajo katere koli države članice ali Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.
   Člen 12
   Priloge k temu sklepu
   1.   Priloge k temu sklepu so njegov sestavni del.
   2.   Priloge se na zahtevo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije lahko spremenijo s sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
   Člen 13
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati prvi dan prvega meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V …

            Za Pridružitveni svet

            Predsednik

      (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

      (2)  UL L 124, 20.5.2003, str. 1.

      (3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.
   PRILOGA I

      SEZNAM POSEBNIH DENARNIH DAJATEV NEKDANJE JUGOSLOVANSKE REPUBLIKE MAKEDONIJE, ZA KATERE SE NE PLAČUJEJO PRISPEVKI

   …
   PRILOGA II

      POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE NEKDANJE JUGOSLOVANSKE REPUBLIKE MAKEDONIJE

   …


title: 2012/41/EU: Sklep Sveta z dne 23. januarja 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP o ustanovitvi skupne delovne skupine za spremljanje izvajanja Poglavja IIa Protokola 10 k Sporazumu EGP o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter opredelitvi njenega poslovnika

text:
               27.1.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 24/1

         SKLEP SVETA
   z dne 23. januarja 2012
   o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP o ustanovitvi skupne delovne skupine za spremljanje izvajanja Poglavja IIa Protokola 10 k Sporazumu EGP o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter opredelitvi njenega poslovnika
   (2012/41/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114, člena 207(2) in člena 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol 10 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 76/2009 z dne 30. junija 2009 (2), da se vanj vključi novo Poglavje IIa o varnostnih carinskih ukrepih.

               (2)

               Člen 9b Protokola 10 določa, da pri dvostranski trgovini pogodbenici odstopita od varnostnih carinskih ukrepov, če je raven carinske varnosti na njunih ozemljih enakovredna.

               (3)

               Člen 9f Protokola 10 tudi določa, da Skupni odbor EGP opredeli pravila, ki pogodbenicama omogočajo, da zagotovita spremljanje izvajanja Poglavja IIa navedenega protokola in preverjata, ali se upoštevajo določbe Poglavja IIa ter prilog I in II k navedenem protokolu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče Unije v Skupnem odboru EGP o vzpostavitvi skupne delovne skupine za spremljanje izvajanja Poglavja IIa Protokola 10 k Sporazumu EGP o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter opredelitvi njenega poslovnika temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. januarja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. GJERSKOV

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 232, 3.9.2009, str. 40.

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/2011 SKUPNEGA ODBORA EGP
      z dne …
      o ustanovitvi skupne delovne skupine za spremljanje izvajanja Poglavja IIa Protokola 10 k Sporazumu EGP o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter opredelitvi njenega poslovnika
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), in zlasti členov 92 in 94(3) Sporazuma ter člena 9f(1) Protokola 10 k Sporazumu EGP,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Protokol 10 k Sporazumu EGP je bil spremenjen s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 76/2009 z dne 30. junija 2009 (1), da se vanj vključi novo Poglavje IIa o varnostnih carinskih ukrepih.

                  (2)

                  Člen 9b Protokola 10 določa, da pri dvostranski trgovini pogodbenici odstopita od varnostnih carinskih ukrepov, če je raven carinske varnosti na njunih ozemljih enakovredna.

                  (3)

                  Člen 9f Protokola 10 tudi določa, da Skupni odbor EGP opredeli pravila, ki pogodbenicama omogočajo, da zagotovita spremljanje izvajanja Poglavja IIa navedenega protokola in preverjata, ali se upoštevajo določbe Poglavja IIa ter prilog I in II k navedenem protokolu –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      1.   Ustanovi se skupna delovna skupina za varnostne carinske ukrepe (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina), da se zagotovi spremljanje izvajanja varnostnih carinskih ukrepov iz Poglavja IIa Protokola 10 k Sporazumu EGP in preveri, ali se upoštevajo določbe Poglavja IIa ter prilog I in II k navedenem protokolu.
      2.   Delovna skupina deluje v skladu s poslovnikom iz priloge k temu sklepu.
      3.   Delovna skupina poroča Skupnemu pododboru I za prost pretok blaga iz člena 15(1)(a) poslovnika Skupnega odbora EGP (2).
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati … pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (3).
      Člen 3
      Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V Bruslju, …

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

               Sekretarja Skupnega odbora EGP

         (1)  UL L 232, 3.9.2009, str. 40.

         (2)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 1/94 z dne 8. februarja 1994 o sprejetju poslovnika Skupnega odbora EGP (UL L 85, 30.3.1994, str. 60).

         (3)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

         PRILOGA
         k Sklepu št. …/2011 Skupnega odbora EGP

            POSLOVNIK SKUPNE DELOVNE SKUPINE ZA CARINSKE VARNOSTNE UKREPE

         Člen 1
         Sestava
         Delovno skupino sestavljajo predstavniki Evropske unije, predstavniki držav Efte in predstavniki držav članic Evropske unije.
         Člen 2
         Naloge
         1.   Delovna skupina ocenjuje enakovrednost varnostnih carinskih ukrepov, določenih v zakonodaji pogodbenic. Delovna skupina zlasti spremlja izvajanje zakonodaje v zvezi s podatki o blagu pred vstopom in pred izstopom, carinskimi pregledi in obvladovanju tveganj glede varnosti ter zakonodaje v zvezi s pooblaščenimi gospodarskimi subjekti. Poleg tega izmenjuje informacije o spremembah zadevne zakonodaje.
         2.   Delovna skupina razpravlja o potrebnih spremembah Poglavja IIa Protokola 10.
         3.   Če ena od pogodbenic to zahteva, delovna skupina organizira sestanek skupine strokovnjakov za obravnavo določenega vprašanja. Delovna skupina prav tako pregleduje upravne postopke pogodbenic. Za izvedbo takšnih pregledov se lahko delovna skupina dogovori za organizacijo obiska na kraju samem.
         4.   Na zahtevo ene od pogodbenic delovna skupina prouči kakršno koli vprašanje, za katerega meni, da je pomembno za izvajanje varnostnih carinskih ukrepov, določenih v Poglavju IIa Protokola 10.
         Člen 3
         Predsedstvo
         Pri predsedovanju sestankom delovne skupine se na šest mesecev izmenjujeta predstavnik Evropske unije in predstavnik ene od držav Efte, za katere velja Poglavje IIa Protokola 10.
         Člen 4
         Zasedanja
         1.   Delovna skupina se sestaja redno in vsaj enkrat na leto.
         2.   Sestanki potekajo v Bruslju ali v katerem koli kraju, ki ga določi predsednik delovne skupine.
         3.   Sestanke delovne skupine sklicuje predsednik. Vabila na sestanek se udeležencem iz člena 1 pošljejo vsaj 10 delovnih dni pred sestankom. V nujnih primerih se lahko vabilo na sestanek pošlje pozneje.
         4.   Delovni jezik delovne skupine je angleščina.
         5.   Sestanki niso javni razen v primeru drugačnega dogovora.
         Člen 5
         Dnevni red
         1.   Predsednik za vsak sestanek sestavi začasni dnevni red. Začasni dnevni red se udeležencem iz člena 1 pošlje vsaj 10 delovnih dni pred sestankom.
         2.   Pogodbenice lahko prošnjo za uvrstitev točke na dnevni red pošljejo predsedniku ali jo izrazijo na dan sestanka pred sprejetjem dnevnega reda.
         Člen 6
         Zapisnik
         1.   Za vsak sestanek delovne skupine se na odgovornost predsednika sestavi zapisnik. V zapisniku se za vsako točko dnevnega reda navedejo priporočila in/ali ugotovitve delovne skupine.
         2.   Pogodbenice si osnutek zapisnika izmenjajo in ga potrdijo v 20 delovnih dneh po sestanku.
         Člen 7
         Stroški
         Stroške udeležbe na sestankih delovne skupine krijejo predstavniki pogodbenic in strokovnjaki carinskih uprav držav članic Evropske unije.