title: Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))#PRILOGA

text:
               5.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 212/165

         Torek, 5. maja 2009Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji
   P6_TA(2009)0339
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))
   2010/C 212 E/28

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009),
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), še posebej točke 28,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba o ESPG),
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0266/2009),

               A.

               ker je Evropska unija pripravila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključitev na trg dela,

               B.

               ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim bolj učinkovito v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalni seji 17. julija 2008, in ob ustreznem upoštevanju določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov o uporabi sredstev sklada,

               C.

               ker je Španija zaprosila za pomoč zaradi odpuščanja presežnih delavcev v avtomobilskem sektorju v avtonomnih skupnostih Castilla y Leon in Aragon (3) ter izpolnjuje merila za upravičenost iz Uredbe o ESPG,

               D.

               ker je v členu 8(1) Uredbe o ESPG navedeno, da se lahko uporabi do 0,35 % letnih sredstev za financiranje dejavnosti spremljanja, informiranja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje Uredbe o ESPG,

               E.

               ker je na podlagi tega člena Komisija predlagala uporabo sredstev sklada za oblikovanje spletnega mesta o ESPG za zagotavljanje informacij o Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji v vseh jezikih EU, na kateri bi bile objave, avdiovizualne vsebine in mreža za izmenjavo najboljših praks med državami članicami (4), kar je v skladu z željo Evropskega parlamenta glede povečanja osveščenosti državljanov o dejavnostih EU,

               1.

               zahteva od institucij, ki sodelujejo pri procesu odločanja in izvajanja, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev sklada;

               2.

               opominja, da bi morala Evropska unija izkoristiti vse načine za reševanje posledic svetovne gospodarske in finančne krize; glede tega opaža, da ima lahko ESPG pomembno vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

               3.

               pozdravlja pobudo Komisije, da bi državljanom Evropske unije zagotovila pregledno, uporabnikom prijazno in posodobljeno spletno mesto;

               4.

               poudarja, da uporaba sredstev ESPG v odobritvah plačil ne sme ogrožati financiranja Evropskega socialnega sklada;

               5.

               odobri sklep, priložen tej resoluciji;

               6.

               naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

               7.

               naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

      (3)  ESPG/2008/004 ES/Castilla y Léon in Aragón.

      (4)  SEK(2008)2986.

      Torek, 5. maja 2009PRILOGA

         Torek, 5. maja 2009PRILOGA SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,
         ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,
         ob upoštevanju predloga Komisije,
         ker:

                     (1)

                     je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (sklad) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

                     (2)

                     Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev tega sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR,

                     (3)

                     je Španija 29. decembra 2008 vložila vlogo za uporabo sredstev sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v sektorju motornih vozil. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek v višini 2 694 300 EUR,

                     (4)

                     Komisija tudi predlaga, da se iz sklada za tehnično pomoč v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1927/2006 uporabi 690 000 EUR,

                     (5)

                     bi bilo zato treba uporabiti sredstva sklada, da bo zagotovljen finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Španija, in za zadostitev potrebe po tehnični pomoči,

               SKLENILA:
         Člen 1
         V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 3 384 300 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
         Člen 2
         Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Strasbourgu,

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

                  Za Svet

                  Predsednik

         (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

         (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: 2005/691/ES: Odločba Komisije z dne 7. maja 2004 o državni pomoči Avstrije št. C 44/03 (ex. NN 158/01) za Bank Burgenland AG (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1625)   (Besedilo velja za EGP)

text:
               8.10.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 263/8

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 7. maja 2004
   o državni pomoči Avstrije št. C 44/03 (ex. NN 158/01) za Bank Burgenland AG
   (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1625)
   (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2005/691/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o posebnih pravilih za izvajanje člena 93 Pogodbe ES (1), in zlasti člena 7(3) Uredbe,
   po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   POSTOPEK

               (1)

               Z dopisom z dne 18. junija 2002 kot tudi z dopolnilnimi obvestili z dne 3. julija 2002 in 9. septembra 2002 je Avstrija priglasila garancijske sporazume, ki jih je sklenila Gradiščanska, in Komisiji predložila načrt za prestrukturiranje, ki zadeva Bank Burgenland AG.

               (2)

               Z dopisom z dne 26. junija 2003 je Komisija Avstriji sporočila svoj sklep za uvedbo formalnega postopka v zvezi z opisanimi ukrepi državne pomoči v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

               (3)

               Po zaprošenem in odobrenem podaljšanju roka je Avstrija 17. septembra 2003 posredovala svoje mnenje o sprožitvi postopka ter predala nadaljnjo dokumentacijo in informacije.

               (4)

               Z objavo sklepa Komisije o sprožitvi postopka v Uradnem listu Evropske unije
                   (3) je Komisija pozvala tudi ostale udeležence, da pošljejo svoja stališča. Pripomb ni posredoval noben drugi udeleženec.

               (5)

               Z dopisom z dne 19. decembra 2003 so avstrijske oblasti sporočile, da nameravajo v okviru privatizacijskega postopka BB objavljene ukrepe za pomoč prilagoditi.

               (6)

               Z dopisom z dne 21. januarja 2004 je Komisija Avstriji posredovala svoj sklep za razširitev formalnega postopka v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES na načrtovane spremembe ukrepov za pomoč pri prestrukturiranju Bank Burgenland AG.

               (7)

               27. februarja je Avstrija predložila svoje stališče.

               (8)

               Z objavo sklepa Komisije o razširitvi postopka v Uradnem listu Evropske unije
                   (4) je Komisija pozvala tudi ostale udeležence, da pošljejo svoja stališča. Pripomb ni posredoval noben drugi udeleženec.

         II.   OZADJE

               (9)

               BB je deželna hipotekarna banka (regionalna banka) s sedežem v Železnem in s poslovanjem, ki je v glavnem omejeno na območje Gradiščanske. Glavni delničar BB je Gradiščanska s 97,897 % deležem osnovnega kapitala. Ostalih 2,103 % je v portfeljski naložbi. V letu 2000 je znašala bilančna vsota BB približno 2,7 milijarde EUR (5), kar je BB uvrstilo na 33. mesto med avstrijskimi bankami.

               (10)

               Pred obema garancijskima sporazumoma junija 2000 in tudi decembra 2000 je bilo v lasti Gradiščanske 50,63 % deleža osnovnega kapitala BB. Ostala pomembna lastnika deleža sta bila Bank Austria s 40,34 % in Bausparkasse Wüstenrot s 7 %. Ostalih 2,03 % deleža je bilo v portfeljski naložbi. Gradiščanska je po pridobitvi delnic Bank Austria (garancijski sporazum z dne 23. oktobra 2000) z Bausparkasse Wüstenrot AG sklenila opcijsko pogodbo o pridobitvi vseh delnic Bausparkasse Wüstenrot AG. To naj bi bil prvi korak v smeri privatizacije BB.

               (11)

               Naloga BB kot deželne hipotekarne banke je spodbujanje denarnih in kreditnih poslov v zadevni zvezni deželi. Glavno poslovanje BB predstavlja dajanje hipotekarnih posojil in izdaja hipotekarnih ter komunalnih obveznic. Obenem ponuja skoraj celotno paleto ostalih bančnih storitev. Leta 2000 je tržni delež BB vseh vlog na Gradiščanskem znašal 30 %, delež kreditov je bil 39 %.

               (12)

               V skladu s členom 4 zakona Gradiščanske Landes-Hypothekenbank, (LGB1. št. 58/1991, v izdaji zakona LGB1. št. 63/1998) jamči Gradiščanska v skladu s členom 1356 splošnega civilnega zakonika (ABGB) v primeru plačilne nesposobnosti BB za vse obveznosti podjetja kot porok. Za BB in njene pravne predhodnice obstaja poroštvo Gradiščanske v primeru plačilne nesposobnosti v praktično nespremenjeni obliki že od leta 1928. Zakonita ureditev za takrat veljavno odgovornost uradne osebe – poroka je začela veljati 29. junija 1991. Gradiščanska prejema od te novele zakona poroštveno provizijo za zagotovitev zakonskega poroštva.

               (13)

               Med preverjanjem letnega poročila BB za leto 1999 je bila v zvezi z upravljanjem kredita za družbo HOWE Bau AG, ki je postala plačilno nesposobna, odkrita prevara v višini približno 189 milijonov EUR, ker so bila potrdila o poročilu revizorja za HOWE Bau AG ponarejena. V tej zvezi se je pokazalo tudi, da dejanska vrednost zastavljenih hipotekarnih zavarovanj še zdaleč ni zadoščala za kritje kreditnih obveznosti. Zato je bil potreben popravek vrednosti v višini 171 milijonov EUR, ki je presegel temeljni kapital banke v višini 80 milijonov EUR in posredno povzročil plačilno nesposobnost BB. Nadalje bi morala BB v skladu s členom 83 zakona o bančništvu (BWG) vložiti zahtevek za odreditev poslovne inšpekcije, ki predstavlja posebno pravno ureditev v primeru plačilne nesposobnosti kreditnih institucij, zaradi česar bi lahko po mnenju Avstrije to enačili s stečajem BB. To bi obenem pomenilo začetek veljavnosti poroštva dežele Gradiščanske. Po izvedenskem mnenju KPMG Austria Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. z dne 17. junija 2000 bi v primeru plačilne nesposobnosti BB znesek, ki bi ga morala pokriti Gradiščanska, znašal 247 milijonov EUR.

               (14)

               Da bi se izognila posledicam, je Gradiščanska 20. junija 2000 sklenila garancijsko pogodbo v vrednosti 171 milijonov EUR in s tem pokrila neizterljive terjatve zoper BB, ki bi pomenile čezmerno bilančno zadolžitev.

               (15)

               Primer goljufije v zvezi s krediti družbe HOWE je bil povod za naročilo obsežnega preverjanja dolžnikov, ki naj bi pokazalo, ali so sistemski primanjkljaji, odkriti v okviru goljufije HOWE, vplivali na nadaljnjo kreditno izpostavljenost. V jeseni 2000 se je kot posledica preverjanja dolžnikov izkazala potreba po popravku vrednosti v višini 189 milijonov EUR in banka se je ponovno znašla v situaciji, ko bi potreben znesek popravka presegel temeljni kapital banke. Vključitev poslovne inšpekcije je preprečilo le posredovanje dežele. Za preprečitev nadaljnje neposredne škode za deželo Gradiščansko kot delničarja in poroka, je Gradiščanska z BB in Bank Austrio AG sklenila okvirni sporazum, po katerem se je Bank Austria AG odpovedala terjatvam zoper BB.

         III.   OPIS POMOČI

               (16)

               V letu 2000 je Gradiščanska prevzela jamstva za BB v naslednjih primerih:

               (17)

               Gradiščanska je prevzela poroštvo za Bank Burgenland v višini 171 milijonov EUR s 5 % letno obrestno mero, kontokorentno od konkretne garancijske vsote za natančneje določene kreditne obveznosti v skladu z dogodki, ki zadevajo kompleks HOWE. Garancijski sporazum predvideva, da se pozitivni poslovni rezultati BB uporabijo za kritje garancijske vsote. Garancijska vsota se zato zmanjša za letni dobiček BB, v kolikor ta ne bo potreben za izplačilo prednostnih dividend, vključno z možnimi izplačili za prejšnja leta. BB lahko uveljavlja garancijo šele po zaključku letnega poročila za poslovno leto 2010.

               (18)

               Za kritje zneska popravka v višini 189 milijonov EUR, odkritega po obsežnem preverjanju dolžnikov, je bil z glavnim upnikom BB, Bank Austrio Creditanstalt AG, 23. oktobra 2000 sklenjen okvirni sporazum.

               (19)

               Bank Austria Creditanstalt AG se je odpovedala svojim terjatvam v višini 189 milijonov EUR zoper BB.

               (20)

               Odpoved terjatvam je bila sprejeta, ko se je BB obvezala izboljšati stanje s plačilom obresti, in predvideva vračilo celotnega zneska opuščenih terjatev Bank Austrie, vključujoč obresti, v sedmih obrokih s pričetkom 30. junija 2004. Od tega datuma naprej do 30. junija 2010 mora BB v sedmih enakih letnih obrokih, vsako leto 30. junija, vrniti znesek opuščenih terjatev, vključno z do tedaj obračunanimi obrestmi ter letnimi natečenimi obrestmi (Euribor plus 5 baznih točk). Nadaljnje odplačilo po obvezi k izboljšavi stanja bo sledilo iz letnega dobička BB z upoštevanjem gibanja rezervnih skladov in morebitni izpolnitvi obveznosti do prednostnih delničarjev iz preteklega poslovnega leta.

               (21)

               V primeru, da BB ne bo mogla izpolniti obveze o izboljšavi stanja, je Gradiščanska v okviru dodatnega sporazuma z dne 1. decembra 2000 prevzela nepreklicno poroštvo v primeru plačilne nesposobnosti v korist Bank Austrie AG. Poroštvo velja za vsako leto v obdobju 2004–2010 in v skladu s tem poroštvom bo Gradiščanska pokrila manjkajoči znesek Bank Austrii AG (letni obrok brez zneska, ki ga je BB že izplačala Bank Austrii AG). BB, kot tudi Gradiščanska lahko, kot izhaja iz tega sporazuma, Bank Austria AG poravnata obvezo pred določenim rokom.

               (22)

               Bank Austria AG proda Gradiščanski svoje delnice BB v vrednosti 34,13 % po ceni 0,07 EUR.

               (23)

               V sklepu o sprožitvi formalnega preiskovalnega postopka v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES je Komisija prehodno razvrstila potrebne ukrepe preiskave kot državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES ter s členom 61(1) Pogodbe EGS, saj so bili dodeljeni z državnih sredstev in lahko ob izboljšanju finančnega položaja podjetja vplivajo na gospodarski položaj konkurentov iz drugih držav članic (6) ter s tem izkrivljajo konkurenčni boj in ovirajo trgovanje med državami članicami.

               (24)

               Na osnovi predhodne presoje je prišla Komisija do spoznanja, da je potrebno pomoč presojati na osnovi smernic Družbe za presojo državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (7) (v nadaljevanju „smernic“) ter da niso uporabni niti ostali kompatibilni predpisi Pogodbe ES niti ostale družbene smernice. Komisija je potrdila mnenje Avstrije, da je BB podjetje v težavah v skladu z odstavkom 2.1 smernic. Zaradi manjkajočih informacij in odprtih vprašanj je bila združljivost ukrepov za pomoč s skupnim trgom vprašljiva.

               (25)

               V skladu z odstavki 31–34 smernic preverja Komisija načrte za prestrukturiranje vseh posameznih pomoči v smislu, ali so sposobni v ustreznem roku ter na osnovi realističnih predpostavk ponovno vzpostaviti dolgoročno donosnost podjetja.

               (26)

               Komisija dvomi, da so bile v prvotno posredovanem načrtu za prestrukturiranje predpostavke glede trga ter napovedi glede želene donosnosti dovolj natančne, da bi bilo mogoče sklepati o uspehu predvidenih načrtov za prestrukturiranje. Težko je bilo ugotoviti, na katerih predpostavljenih tržnih pogojih so ukrepi za prestrukturiranje temeljili.

               (27)

               Glede napovedi o dolgoročni rentabilnosti v višini 15 % do leta 2010, omenjene v priglasitvi, je Komisija prvič kritizirala, da ni nikakršne osnove za dolgoročno donosnost, ter podvomila tudi v verjetnost 15 % predvidenega donosa in doseganje tega donosa do leta 2010. Zato je bila Avstrija naprošena, da predloži natančne prognostične podatke in predpostavke, na katerih napoved temelji.

               (28)

               Glede na izjavo Avstrije, da pred nastopom težav BB ni imela niti previsokega števila zaposlenih niti previsokih stvarnih stroškov, zaradi česar naj bi bile možnosti za zmanjšanje števila zaposlenih omejene, je Komisija zaprosila Avstrijo za natančnejše informacije (npr. primerjalne vrednosti v bančnem sektorju).

               (29)

               Komisija je ugotovila, da podatki, ki jih je posredovala Avstrija v zvezi z razlogi za težave podjetja, predstavljajo predvsem povzetek finančnih težav. Naveden pa je bil samo en resničen razlog za te težave, in sicer pomanjkljivo delovanje v menedžmentu kreditnega tveganja. Manjkala je temeljita analiza struktur podjetja in menedžmenta ter konkretnih napak menedžmenta. Takšna analiza pa je po mnenju Komisije pomembna za presojo možnosti prestrukturiranje BB. Komisija je zaradi tega dvomila, da so bili razlogi za težave BB v načrtu za prestrukturiranje pravilno prepoznani in obravnavani. Zato so Avstrijo zaprosili za predložitev natančne analize preteklih izgub ter bodočih možnosti in težav v kontekstu podjetniških struktur, načinov menedžmenta in nadzora, konceptov kontrole in poročanja kot tudi tehnik za uvedbo komercialno utemeljenih odločitvenih postopkov.

               (30)

               Glede na mogočo privatizacijo BB je Avstrija omenila namen in prve korake ter načrtovan zaključek privatizacijskega postopka. Navedenih pa ni bilo nikakršnih podrobnosti, kot so recimo načrtovani postopek, pogoji ter ostali pomembni dejavniki. Zaradi tega je Komisija Avstrijo zaprosila za nadaljnje informacije, še posebej o ravni, v kateri se trenutno nahaja potencialni privatizacijski postopek ter ali bi bila potencialna privatizacija izpeljana v okviru transparentnega, nediskriminacijskega postopka in kako bi potekal nadaljnji načrt.

               (31)

               Posebna pravila člena 87(3)(c) Pogodbe ES veljajo le pod pogojem, da pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev tako, da bi ti škodovali skupnim interesom. Smernice v odstavkih 35 do 39 določajo, da je potrebno sprejeti ukrepe, ki bi zmanjšali negativen vpliv pomoči na konkurenco. Običajno se ta pogoj konkretizira z omejitvijo ali zmanjšanjem navzočnosti podjetja na pomembnih proizvodnih trgih, z odsvojitvijo proizvodnih naprav ali hčerinskih podjetij ali z zmanjšanjem dejavnosti. Omejitev ali zmanjšanje mora biti v razmerju z deformacijskimi učinki, ki so posledica pomoči, in še posebej z relativno težo podjetja na svojem trgu ali trgih.

               (32)

               S strani Avstrije predlagane nasprotne aktivnosti oz. kompenzacijski ukrepi so predstavljali odsvojitve udeležb, zaprtja podružnice in opustitve dajanja zveznih posojil. Zaradi delno nejasnega opisa kompenzacijskih ukrepov in njihovega vsakokratnega vpliva na premoženje in zaposlitveno situacijo BB Komisiji ni bilo mogoče oceniti splošnega vpliva, ki bi ga imeli ukrepi. Komisija bi za to potrebovala natančne informacije glede vpliva vsakega posameznega ukrepa na premoženje, zaposlitveno situacijo in bodoče tržno/segmentno stanje BB, kot tudi izrecen izračun vrednosti teh ukrepov oz. njihovega zmanjševalnega vpliva (npr. izmerjenega na bilančni vsoti).

               (33)

               Avstrija je zaradi dejstva, da je Gradiščanska regija, ki je že od leta 1995 uvrščena kot prva regija prejemnica pomoči in tako predstavlja regijo v smislu člena 87(3)(a), ter pride v poštev kot prejemnica regionalne pomoči, opozorila na odstavka 53 in 54 v smernicah, ter njuno upoštevanje pri ocenjevanju nasprotnih aktivnosti, brez da bi posredovala podrobnejšo razlago oz. brez da bi uveljavila določene vidike. Odstavka 53 in 54 pravita, da veljajo ocenjevalni kriteriji smernic tudi za regije prejemnice pomoči, da pa bi lahko bili ukrepi na trgih s preseženimi strukturnimi zmogljivostmi, ki zahtevajo njihovo zmanjšanje, manj strogi. Ker Avstrija te točke ni konkretizirala, Komisija ni mogla ugotoviti uporabnosti tega kriterija.

               (34)

               Če povzamemo, so Komisiji za primerno in zadostno oceno predlaganih kompenzacijskih ukrepov manjkale informacije. Zaradi tega je na podlagi razpoložljivih dejstev dvomila, da bi načrtovani zmanjševalni ukrepi zadostovali za vplivov pomoči na izkrivljanje konkurence.

               (35)

               V skladu z odstavkoma 40 in 41 smernic mora biti pomoč omejena na najmanjšo vsoto, potrebno za prestrukturiranje, tako da podjetje ne pridobi presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabilo za agresivnost in izkrivljanje trga ali za širjenje. Po smernicah se pričakuje, da tudi prejemnik pomoči s prodajo premoženja, če le-ta ni nujno potrebna za nadaljnji obstoj podjetja, prispeva pomemben delež k načrtu za prestrukturiranje.

               (36)

               Avstrija je dejala, da pri državnih ukrepih za prestrukturiranje BB ni šlo za dotok likvidnih sredstev, ampak je dežela Gradiščanska posredovala samo z zagotovitvijo garancije. Poleg tega naj bi bilo v garancijskem sporazumu in sporazumu o izboljšavi stanja predvideno, da bi banka vložila ves svoj dobiček v zmanjšanje garancijske vsote. Na osnovi razpoložljivih informacij Komisija ni bila sposobna natančno oceniti, ali je pomoč predstavljala neizogibno rešitev, saj imajo garancije v praksi podoben vpliv kot dovod kapitala.

               (37)

               Poleg tega je Komisija dvomila, da lasten znesek BB, ukinitev celotnih skritih rezerv ter zmanjšanje stroškov osebja in poslovanja izpolnjujejo kriterij „pomembnega prispevka“.

         IV.   MNENJE AVSTRIJE O UVEDBI POSTOPKA

               (38)

               Avstrija je na osnovi predloženega načrta za prestrukturiranje podala mnenje k uvedbi postopka ter posredovala nove informacije, še posebej o sledečih, za odločitev Komisije zelo pomembnih točkah:

               (39)

               Avstrija je posredovala analizo struktur podjetja in menedžmenta BB ter natančno predstavila vzroke finančnih težav BB. Nato so kot bistven splet vzrokov za težave BB omenili nezadosten menedžment kreditnega tveganja, zaradi katerega je bila banka zelo občutljiva na goljufivo ravnanje odgovornih oseb. Na enak način lahko razložijo tudi popravke vrednosti, ki so jih odkrili med preverjanjem dolžnikov. Težave banke so se zaradi tega z ene strani kazale kot omejeno problemsko območje, z druge strani je pa jasna ugotovitev vzrokov pripomogla k takojšnji uvedbi potrebnih protiukrepov.

               (40)

               Nadaljnje je v BB zaradi ogromnih strukturnih težav in pomanjkanja oz. neupoštevanje internih kontrolnih sistemov prišlo do dodatnih goljufij, ki so povzročile primanjkljaj v kreditnem sektorju. Ta strukturni primanjkljaj so odpravili med drugim z uvedbo menedžmenta tveganja, kot tudi z okrepitvijo interne revizije v okviru obsežnega organizacijskega prestrukturiranja banke. Ta rezultat in s tem tudi uspešno izvedeni ukrepi za prestrukturiranje so bili po preverjanju, ki je potekalo februarja 2003 po naročilu bančnega nadzornega urada, potrjeni s strani Avstrijske narodne banke (Österreichische Nationalbank).

               (41)

               „Celostna“ ocena BB je pripeljala do spoznanja, da se po smernicah BB od večine preostalih podjetij v težavah razlikuje v več točkah, saj nekateri izmed tipičnih simptomov za podjetje v težavah, kot jih je naštela Komisija, pri BB ne obstajajo. Tako naj bi bilo tekoče poslovanje BB po izvedbi popravkov vrednosti, ki jih je zahtevalo čiščenje portfelja, v letu 2000 predvsem rentabilno in bo pri previdni presoji bodočega razvoja tako tudi ostalo. Razvoj preteklih dveh let je pokazal, da se je posel vlaganja ponovno stabiliziral oz. bi lahko izgubo iz leta 2000 delno nadomestil. Avstrija je priložila tudi rezultate običajnega poslovanja BB.

               (42)

               Avstrija je predstavila BB v primerjavi z avstrijskim bančnim sektorjem. Preseženih kapacitet na upoštevnem trgu za BB ter v Bank Burgerland sami ni mogoče najti, s 300 zaposlenimi je banka prej majhna regionalna banka, ki ima na gradiščanskem trgu le 16 poslovalnic od skupno 264.

               (43)

               Glede načrtovane privatizacije BB navaja Avstrija, da naj bi bila po sedanjih načrtih banka najkasneje konec leta 2004 privatizirana. Za ta namen so zaposlili delovno skupino za priprave in prodajni postopek ter za izvedbo privatizacijskega postopka pooblastili bančno hišo HSBC Trinkaus&Burkhardt.

               (44)

               Avstrija je posredovala okvirne ekonomske pogoje in strateške cilje BB, na osnovi katerih je bil izdelan poslovni načrt, iz katerega je razvidno stalno izboljševanje donosnosti na približno 15 % v časovnem obdobju 7 let. Na osnovi obsega portfelja, povprečnega obrestovanja in donosnosti sredstev iz likvidnostnega računa z januarja 2003 so bili v okviru postopka načrtovanja kontrolinga in v sodelovanju z vodji strokovnih področij in predstavništvom določeni načrt obsega in pogoji. Prihodke od obresti so med celotnim načrtovanjem izračunavali na osnovi aktualne ravni obrestne mere, to pomeni, da niso v poslovnem načrtu upoštevali nobenih predpostavk o prihodnjem obrestnem razvoju. Glede trenutno nizke obrestne mere bi ta točka vsekakor spadala k načelom previdnega načrtovanja.

               (45)

               Ukrepe za prestrukturiranje, ki jih je BB uvedla neposredno po primeru goljufije, da bi pravilno reagirala na vzroke finančnih težav in da bi podjetje čimbolj pripravila na tržni razvoj in tržne priložnosti naslednjih let, bi lahko označili z gesli: „nova obsežna organizacija menedžmenta kreditnih tveganj“, „BB se osredotoča na osnovno poslovanje“, „utrditev BB kot regionalne banke“ in „strožji stroškovni menedžment“.

               (46)

               Avstrija v zvezi z majhnostjo BB temeljito tehta med kriteriji za ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti in preprečevanjem nesprejemljive izkrivljenosti konkurence ter opozarja, da v skladu s smernicami (robna številka 36) majhna in srednja podjetja načeloma ne rabijo izvajati nasprotnih aktivnosti. V nadaljevanju Avstrija predstavi razloge, zaradi katerih BB le za malo presega pragovno vrednost majhnih in srednje velikih podjetij.

               (47)

               Zaradi majhnosti banke Avstrija ni bila presenečena, da BB ni sposobna utežnih protiaktivnosti. BB ima v lasti nekaj hčerinskih podjetij, ki pa delujejo v bistvenih področjih bančnega poslovanja in tako bi odsvojitev take udeležbe močno posegla v strukturo podjetja. V nadaljevanju nima BB pomembnega poslovanja v tujini, s 16 podružnicami pa je omejeno tudi njeno poslovanje znotraj države.

               (48)

               Po mnenju Avstrije majhen tržni delež BB izključuje nevarnost izkrivljanja konkurence. Avstrija je opozorila tudi na dejstvo, da težave BB niso posledica agresivnega tržnega vedenja, temveč omenjenih omejenih dogodkov, še posebej v okviru goljufije.

               (49)

               Avstrija je opozorila tudi na to, da pomoč v prid BB ni povišala lastnih sredstev banke, temveč je bila le zasilno zagotovilo za terjatve, tako da ni bilo potrebe po popravku vrednosti in so lahko preprečili, da bi obveznosti presegle osnovni kapital BB.

               (50)

               Avstrija je v nadaljevanju opozorila, da se BB in izključno njeno področje delovanja po členu 87(3)(a) Pogodbe ES nahajata v regiji prejemnici pomoči, ter se sklicevala na ustrezne določitve v smernicah (uvodna izjava 20), kot tudi na otežene razmere v času finančnih težav.

               (51)

               Glede nasprotnih aktivnosti (odsvojitev udeležb, zaprtje poslovalnic, odpoved dodeljevanja državnih posojil) navaja Avstrija natančne podatke o vrednosti posameznih ukrepov oz. njihovem zmanjševalnem učinku ter navede razloge, zaradi katerih bi nadaljnji zmanjševalni ukrepi ogrozili obstoj banke.

               (52)

               Avstrija je poudarila, da je bila omenjena pomoč omejena na minimum, kajti za ohranitev zadostne plačilne sposobnosti ni zadostoval niti Garancijski sporazum, ter da je BB nadaljnje korekcijske zneske v višini 41 milijonov EUR prevzela na lastno pobudo, prav tako kot je na lastno pobudo prevzela izgubo 218 milijonov EUR vlog. V nadaljevanju zvezna dežela BB ni dodelila nikakršnega kapitala za odpravo težav, kar dokazuje, da si zvezna dežela prizadeva omejiti vrsto in velikost pomoči na minimum.

               (53)

               BB se je v nadaljevanju izjemno trudila, da je stroške osebja privedla na povprečen nivo v bančnem sektorju in srednjeročno načrtuje ločitev od nepremičnih, ki jih ne uporablja.

               (54)

               Ukrepi, ki presegajo to mejo, niso mogoči, ker je banka že od nekdaj organizirana tako, da ima relativno nizke stroške.

         V.   SPREMEMBA POMOŽNIH UKREPOV

               (55)

               Z dopisom z dne 19. decembra 2003 so avstrijske oblasti sporočile, da nameravajo v okviru privatizacijskega postopka BB objavljene ukrepe za pomoč spremeniti.

               (56)

               Garancijski sporazum z dne 20. junija 2000 naj bi spremenili na sledeč način:

                           (a)

                           Letni dobiček BB ne bo več uporabljen za zmanjšanje zneska, ki ga je dežela Gradiščanska položila kot garancijo. Garancijska vsota dežele Gradiščanske bo zmanjšana samo za tiste zneske, ki so v zvezi z garantiranimi kreditnimi terjatvami iz kompleksa HOWE in bodo v naslednjih letih za BB izterljivi.

                           (b)

                           Garancijska plačila se podaljšajo na sledeč način: BB bo lahko uveljavila garancijo dežele Gradiščanske najhitreje z izdajo letnega poročila za poslovno leto 2025 (in ne za sprva predvideno poslovno leto 2010). Zvezna dežela pa lahko sama odloči, ali bo po letnem poročilu za poslovno leto 2010 izplačala BB odprto garancijo v celoti ali po delih. Do 30. junija 2011 naj velja 5 % obrestna mera, od 1. julija 2011 pa tistega dne veljavna 5 letna obrestna mera na leto, kontokorentna od vsakokratnega garancijskega zneska. Podobno bo od 1. julija 2016 in od 1. julija 2021 veljala tistega dne veljavna pet letna obrestna mera, ki je kontokorentna od vsakokratnega garancijskega zneska.

               (57)

               Okvirni sporazum z dne 23. oktobra 2000 bo spremenjen na sledeč način:

                           (a)

                           Letni dobiček BB ni uporabljen za kritje prevzetih obveznosti za izboljšavo stanja zoper Bank Austria Creditanstalt AG.

                           (b)

                           Dežela Gradiščanska pokrije obveznosti za izboljšavo stanja banki Bank Austria Creditanstalt AG in neposredno pred privatizacijo BB v enkratnem znesku Bank Austria Creditanstalt AG izplača še neplačan znesek iz Garancijskega sporazuma.

               (58)

               Po sporočilu avstrijskih upravnih organov pride do spremembe v smislu porabe letnega dobička za zmanjšanje garancijskih zneskov samo, če bo BB resnično privatizirana. Dokler dežela Gradiščanska ne bo prodala BB, ostaneta obe garanciji nespremenjeni, garancijski zneski pa se dalje manjšajo za letni dobiček BB oz. se Sporazum o izboljšavi stanja BB ne spremeni.

         VI.   AVSTRIJSKO STALIŠČE O RAZŠIRITVI POSTOPKA

               (59)

               Po navedbah Avstrije si deželna vlada pri prestrukturiranju BB najbolj prizadeva za njeno privatizacijo, saj bi ji s tem zagotovila najboljšo možnost za dolgoročno poslovanje. S sklepom deželne vlade št. 3-12I/48-2003 z dne 12. novembra 2003 so bili pripravljeni odločilni ukrepi za uvedbo prodajnega postopka. Z oddajanjem oglasov v občilih 17. novembra 2003 so bili zainteresirani pozvani, da priglasijo svoj interes. Najkasneje marca/aprila 2004 – po izvedbi obveznega postopka pravnega pregleda (due diligence) – bo prišlo do pogajanj s posameznimi ponudniki.

               (60)

               Za doseg najboljšega izkupička v primeru prodaje BB je potrebno, da dežela Gradiščanska osvobodi BB vseh obveznosti iz sporazuma o izboljšavi stanja, ki ga je sklenila z Bank Austria Creditanstalt AG. Smiselno je, da velja enako tudi za Garancijski sporazum z dne 20. junija 2000 med deželo Gradiščansko in BB, ker tudi tukaj niti BB niti ponudnik ne bi smela naleteti na obremenitve.

               (61)

               Po mnenju Avstrije bi bilo v primeru ohranjenega obveznega odvajanja dobička BB vprašljivo, ali se bo sploh lahko našel pakupec za banko, saj bi imeli potencialni ponudniki manj zanimanja za nakup, če več let ne bi mogli pričakovati dobička.

               (62)

               Odprava obveznega odvajanja dobička BB je torej nujen pogoj za njeno bližajočo se privatizacijo, še posebej če naj ima priglašen koncept prestrukturiranja, katerega osnovna enota je privatizacija BB, realistične možnosti za uspeh. S tem bi potencialni ponudnik BB imel možnost takoj uveljavljati donose, kar bi bila pomembna predpostavka za doseganje maksimalne prenosne cene.

         VII.   PRESOJA UKREPOV POMOČI

               (63)

               Oba Garancijska sporazuma dežele Gradiščanske v prid BB sta vsebovala državna sredstva. Ukrepi so bili sprejeti pod pogoji, ki niso bili sprejemljivi za financerja, ki ravna v skladu s pogoji tržnega gospodarstva.

               (64)

               Avstrija vztraja pri stališču, da je dežela Gradiščanska s sklenitvijo Garancijskega sporazuma preprečila višjo finančno škodo, ker je bil sporazum omejen samo na najnujnejše ukrepe za preprečitev posredovanja poslovne inšpekcije v BB. Če bi morala dežela Gradiščanska zaradi zakonsko določene obveze kot porok zaradi plačilne nesposobnosti jamčiti za BB, bi glede jamstva, ki ni bilo omejeno z zneskom, prekoračili finančne obveznosti obeh garancij. Pravno stališče Avstrije je, da je dežela Gradiščanska ravnala po principu financerja, ki ravna v skladu s pogoji tržnega gospodarstva.

               (65)

               Temu je mogoče oporekati, da avstrijski organi niso predložili izračunov, ki bi te trditve lahko podprli. V 13. odstavku navedeno izvedensko mnenje KPMG z dne 17. junija 2000 navaja znesek 247 milijonov EUR, ki bi ga morala dežela Gradiščanska pokriti v primeru plačilne nesposobnosti BB. To je manj kot skupni znesek obeh garancij, pri čemer je treba opozoriti, da se je vsota izračunala pred drugo celovito revizijo računovodskih izkazov, ki jo je bilo treba pripraviti v drugi polovici leta 2000 in bi morala biti z današnjega vidika zato višja. Vprašljivo pa je, kako avstrijski organi sploh izračunajo znesek 247 milijonov EUR. V svoji sodbi Hytasa (8) je Sodišče Evropskih skupnosti razsodilo, da je treba razlikovati med obveznostmi, „ki jih mora država prevzeti kot lastnica delniškega kapitala gospodarske družbe in njenimi obveznostmi kot organa oblasti“. Ker je bila BB ustanovljena kot delniška družba, je dežela kot lastnica delnic v gospodarski družbi odgovorna za njene dolgove samo do višine likvidacijske vrednosti njenega premoženja. Sodišče v zgoraj navedeni sodbi ugotavlja, da „se obveznosti, ki izhajajo iz stroškov odpuščanja delavcev, plačil dajatev za brezposelnost in pomoči za prestrukturiranje industrijske infrastrukture, ne morejo upoštevati pri uporabi merila za zasebne vlagatelje“. Zdi se, da avstrijski organi niso razlikovali med temi obveznostmi in da njihovi izračuni poleg tega temeljijo na navedenih stroških, ki jih mora prevzeti dežela zaradi njene zakonske odgovornosti kritja neporavnanih obveznosti. Vendar ti stroški nimajo nobene povezave z vlogo dežele Gradiščanske kot lastnice delnic BB. Namesto tega so posledica posebne zakonske zahteve, namreč državnega kritja neporavnanih obveznosti, ki ne morejo nikoli zadevati zasebnega vlagatelja.

               (66)

               Oba ukrepa sta bila sprejeta v prid podjetja, ki se je nahajalo v resnih finančnih težavah. V celoti gledano predstavlja 359,8 milijonov EUR občuten znesek. V času prevzema garancije za zvezno deželo ni bilo predvidljivo, da bi lahko iz tega prevzema prigospodarili donos, ki bi bila za financerja, ki ravna v skladu s tržnim gospodarstvom, sprejemljiva.

               (67)

               Pomoči so ugodne za BB in jo umetno uvrščajo na boljše mesto kakor njene konkurente, zaradi česar prihaja do izkrivljanja konkurenčnosti. BB je dejavna v svojih najpomembnejših panogah na regijski in tudi na državni ravni. Finančne storitvene dejavnosti so skupno zaznamovane z rastočo integracijo, notranji trg je udejanjen v bistvenih delnih področjih. Med finančnimi institucijami držav članic vlada močna konkurenca, ki se z uvedbo enotne valute dalje zaostruje. Ukrepi in njihovi vplivi na sedanje in potencialne konkurente iz drugih držav članic privedejo do izkrivljanja konkurenčnosti – oz. grozijo, z izkrivljenostjo – in ovirajo trgovanje med državami članicami. Zaradi tega urejajo državno pomoč ukrepi v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES. Avstrija ni podvomila v to mnenje, temveč je prijavila zadevne ukrepe, čeprav pozneje kot predpisano.

               (68)

               Ker ukrepi za pomoč niso bili odobreni na osnovi programa pomoči, mora Komisija preveriti združljivost ukrepov z načeli skupnega trga v skladu s členom 87 Pogodbe ES in Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (9) („Smernice“).

               (69)

               V skladu s členom 87(1) člena Pogodbe ES so, v kolikor ta pogodba ne določa česar drugega, državne ali iz državnih sredstev zagotovljene pomoči vseh vrst, ki s posebnimi ugodnostmi za določena podjetja ali proizvodne panoge pripomorejo k izkrivljanju konkurenčnosti oz. grozijo z izkrivljanjem konkurenčnosti, nezdružljive s skupnim trgom, v kolikor ovirajo trgovanje med državami članicami.

               (70)

               Člen 87 Pogodbe ES vendarle dopušča izjeme od osnovnega načela o nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom. Izjemna določila po členu 87(2) Pogodbe ES lahko utemeljijo združljivost pomoči s skupnim trgom. Preverjane ukrepe za pomoč ne moremo obravnavati kot socialno pomoč posameznim uporabnikom (točka (a)), niti kot pomoč za odpravo škode, ki je nastala kot posledica naravne katastrofe ali drugih izrednih dogodkov (točka (b)) ter niti kot pomoč gospodarstvu določenih, zaradi delitve Nemčije prizadetih območij Zvezne Republike Nemčije (točka (c)). Te izjeme v konkretnem primeru niso uporabne.

               (71)

               S pogledom izjemnih določil v skladu s členom 87(3)(b) in (d) pogodbe ES lahko ugotovimo, da pomoč ne služi za spodbujanje pomembnih načrtov, ki so v skupnem evropskem interesu, ali za pokritje znatne motnje v gospodarstvu ene izmed držav članic, in ne predstavlja pomoči za spodbujanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.

               (72)

               Zato Komisija ukrepe za pomoč preverja na osnovi izjemnih določil člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Komisija se pri presoji pomoči za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih panog, v kolikor jih trgovinski posli ne spreminjajo tako, da nasprotujejo skupnim interesom, opira na zadevne skupinske smernice. Po razumevanju Komisije v predloženem primeru niso uporabne druge kot v uvodni izjavi 68 omenjene Smernice. Komisija je mnenja, da opisani ukrepi za pomoč pripomorejo k financiranju prestrukturiranja podjetja in jih je potrebno obravnavati kot pomoč pri prestrukturiranju.

               (73)

               V skladu s smernicami je pomoč za prestrukturiranje dovoljena le, če ne nasprotuje skupnim interesom. V smernicah se odobritev pomoči s strani Komisije navezuje na določene predpostavke:

               (74)

               Komisija se popolnoma strinja z razlago Avstrije, zaradi česar uvrsti BB kot podjetje v težavah v skladu z odstavkom 30 v kombinaciji z odstavki smernic 4–8.

               (75)

               V skladu z odstavkom 4 Smernic se predvideva, da se podjetje nahaja v težavah, „ko ni sposobno z lastnimi ali tujimi finančnimi sredstvi, ki mu jih je dal na voljo lastnik/lastnik deleža ali upnik, prekiniti izgubo, ki bo podjetje kratkoročno in srednjeročno skoraj zagotovo pripeljalo do gospodarskega propada, če država ne bo posredovala.“ V primeru BB te okoliščine nedvoumno obstajajo.

               (76)

               Brez posredovanja dežele Gradiščanske bi BB postavili pod drobnogled poslovne inšpekcije in bi jo s tem v smislu Smernic pripeljali do gospodarskega propada.

               (77)

               V skladu z odstavkom 28 Smernic je mogoče zagotoviti pomoč za prestrukturiranje le, ko so izpolnjeni strožji pogoji in obstaja gotovost, da ne bo prišlo do morebitne izkrivitve konkurence zaradi ugodnosti pri nadaljnjem vodenju podjetja, še posebej če bi neto učinek brezposelnosti, povzročene s stečajem, dokazano zaostril lokalne, regionalne ali državne zaposlitvene težave, ali v izjemnih primerih, ko bi izginotje podjetja privedlo do monopola oz. ozke oligopolne situacije.

               (78)

               Zadnje lahko izključimo, saj položaj BB ni dovolj močan, da bi s stečajem oz. temu sledeči prodaji po delih ustvaril monopol ali oligopolno situacijo.

               (79)

               Avstrija sicer navaja, da je poleg BB na Gradiščanskem kot pomembna banka skoraj izključno dejavna skupina Raiffeisen in tako bi izginotje BB privedlo do večje koncentracije tržne strukture in do nadaljnje okrepitve skupine Raiffeisen, vendar pa glede na dejstvo, da so na Gradiščanskem zastopane tudi ostale banke, hranilnice in ljudske banke, ta argument na osnovi trenutnih informacij ni prepričljiv.

               (80)

               Vendarle pa je bilo ugotovljeno, da so vplivi hipotetične plačilne nesposobnosti BB težko izračunljive. V primeru likvidacije ali zmanjšanja števila poslovalnic BB je verjetnost, da bi se v deželi Gradiščanski odprla tuja banka in bi prevzela dejavnosti BB, zaradi gospodarskega položaja in relativno nizke privlačnosti dežele Gradiščanske izjemno majhna. Veliko bolj verjetna je premajhna ponudba osnovnih finančnih storitev v nekaterih podeželskih regijah Gradiščanske.

               (81)

               V skladu s členom 3.2.2, točka (b) Smernic je dodelitev pomoči odvisna od izvedbe načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh posameznih primerih odobriti Komisija, in ki mora biti v določenem roku preverjen glede sposobnosti za ponovno vzpostavitev dolgoročne donosnosti podjetja. Načrt za prestrukturiranje mora imeti omejen rok trajanja in mora biti zasnovan na realističnih domnevah. Opisati mora okoliščine, ki so podjetje privedle v težave, da lahko presodijo ali so predlagani ukrepi ustrezni. Podjetju omogoča prehod k novi strukturi, ki nudi dolgoročno donosnost in možnost delovanja z lastno močjo, podjetju torej omogoča kritje vseh stroškov vključno z odpisom in s stroški financiranja ter doseženo donosnost lastnega kapitala, ki zadošča za njegovo konkurenčnost.

               (82)

               Komisija je svojo oceno oprla na avstrijske podatke, med drugim na načrtovanje posameznih ukrepov za prestrukturiranje, napovedano donosnost za obdobje prestrukturiranja od leta 2000 do leta 2010 na osnovi previdne ocene bodočega razvoja na eni strani in rezultata običajnega poslovanja na osnovi letnih poročil in poslovnega načrta, kot tudi analize nezadostnega menedžmenta kreditnega tveganja, odgovornega za težave, in strukturnih deficitov. Pri presoji se je Komisija opirala na avstrijske podatke o trenutnem poteku načrta za prestrukturiranje, o prilagajanju posameznih ukrepov kot tudi o časovnem načrtu, ki zadeva zaključek načrtovane privatizacije BB.

               (83)

               Zaradi pomanjkanja natančnih prognostičnih podatkov in na njih utemeljenih domnevah je Komisija v sklepu o uvedbi stečajnega postopka podvomila v prognozo dolgoročne rentabilnosti do leta 2010 v višini 15 %. Avstrija je nato posredovala poslovni načrt, ki temelji na osnovnem načelu previdnega načrtovanja in pod politično-gospodarskimi okvirnimi pogoji (poslovna lokacija v vzponu, rast prebivalstva, rast premoženja, širitev Evropske unije) privede do stalnega 15 % izboljšanja donosnosti v časovnem obdobju 7 let. To potrjujejo tudi rezultat običajnega poslovanja v letnih obračunih. Komisija zaradi tega sprejme načrt za prestrukturiranje glede bodočega razvoja kot v celoti verjetnega in popolnega.

               (84)

               Avstrija je posredovala nadaljnje informacije in primerjalne vrednosti materialnih stroškov in stroškov za osebje z ostalimi kreditnimi institucijami s primerljivo strukturo oz. velikostjo podjetja, ki so pokazali, da leži BB pri izdatkih za osebje in materialnih izdatkih krepko pod povprečjem.

               (85)

               Analiza podjetniških in menedžment struktur ter zamujenega s strani menedžmenta, za katere je Komisija v sklepu o uvedbi stečajnega postopka odkrila, da manjkajo, je naknadno izročila Avstrija. Kot vzroki za finančne težave BB so bili našteti goljufija, nerazumevanje politike tveganja, neobstoječe upravljanje tveganja, manjkajoči interni kontrolni sistemi, nezadostno poročanje, odsotnost instrumentarija za upravljanje banke in neučinkovit potek organizacije. Kot ukrepi za prestrukturiranje so bili omenjeni zasidranje nove politike tveganja, uvedba neodvisnega upravljanja tveganja, nova definicija strukturiranja portfelja, ustvarjena nova organizacija izgradnje in poteka, uvedba informacijskega menedžmentskega sistema in zaostritev upravljanja stroškov.

               (86)

               Komisija meni, da so do sedaj izvršeni oz. predvideni operacionalni, funkcionalni in finančni ukrepi primerni za ponovno vzpostavitev dolgoročnega poslovanja banke.

               (87)

               Avstrija je v nadaljevanju sporočila, da si deželna vlada pri konceptu za prestrukturiranje BB v glavni meri prizadeva za privatizacijo BB. S sklepom deželne vlade št. 3-12I/48-2003 z dne 12. novembra 2003 so bili pripravljeni odločilni ukrepi za uvedbo prodajnega postopka. Z oddajanjem oglasov v občilih dne 17. novembra 2003 so bili zainteresirani pozvani, da priglasijo svoj interes. Aprila 2004 – po izvedbi obveznega postopka pravnega pregleda (due diligence) – naj bi prišlo do pogajanj s tremi najboljšimi ponudniki, ki so še ostali. Komisija izhaja iz dejstva, da ima privatizacija banke dovolj možnosti za uspeh.

               (88)

               Posebna pravila člena 87(3)(c) Pogodbe ES veljajo le pod pogojem, da pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev tako, da bi škodovali skupnim interesom. Točke smernic 35 do 39 določajo, da je potrebno sprejeti ukrepe, ki bi zmanjšali negativen vpliv pomoči na konkurenco. Običajno se ta pogoj konkretizira z omejitvijo ali zmanjšanjem navzočnosti podjetja na pomembnih proizvodnih trgih, z odsvojitvijo proizvodnih naprav ali hčerinskih podjetij ali z zmanjšanjem dejavnosti.

               (89)

               Omejitev ali zmanjšanje mora biti v razmerju z učinki izkrivljenja, ki so posledica pomoči, in še posebej z relativno težo podjetja na svojem trgu ali trgih.

               (90)

               V skladu s členom 53 Smernic mora Komisija pri preverjanju pomoči za prestrukturiranje v regijah prejemnicah pomoči upoštevati regionalne razvojne zahteve. Če ima podjetje v težavah svoj sedež v regiji prejemnici pomoči, to še ni razlog za toleriranje takšne pomoči. Po členu 54 Smernic veljajo ocenjevalni kriteriji Smernic tudi za regije prejemnice pomoči, čeprav upoštevamo potrebe regionalnega razvoja. Vsekakor lahko Komisija v teh regijah zahteva manj stroga merila, na trgih s strukturnimi presežki kapacitet lahko zmanjša kapaciteto, če to utemeljujejo potrebe regionalnega razvoja, pri čemer moramo razlikovati med območji iz člena 87(3)(a) in člena 87(3)(c) Pogodbe ES, da bi lahko upoštevali resne regionalne težave že omenjenih regij.

               (91)

               Ker je Gradiščanska regija, ki jo že od leta 1995 uvrščajo med regijo prejemnico pomoči 1, predstavlja regijo prejemnico pomoči v smislu člena 87(3)(a) Pogodbe ES in pri regionalni pomoči dobi od 30 % do 35 % najvišje neto subvencije. Čeprav kaže, da se je BB zaradi svoje dolgoletne prisotnosti na tem področju dobro prilagodila gospodarskim danostim te regije prejemnice pomoči, je za Komisijo razumljivo, da se finančne težave banke v takšnem okolju pokažejo v ostrejši obliki, kot bi se v gospodarsko in industrijsko dostopni regiji.

               (92)

               BB je malo podjetje med avstrijskimi bankami. Z bilančno vsoto v vrednosti 2,9 milijard EUR, vsoto prihodkov (prihodki od obresti, prihodki iz vrednostnih papirjev, prihodki iz provizij, neto prihodki iz finančnih poslov in ostali prihodki iz delovanja) 40,4 milijonov EUR v letu 2002 in nekaj čez 300 delavcev se banka približuje iz vidika zaposlitvene ravni ter tudi iz vidika finančne moči malim in srednjim podjetjem.

               (93)

               V nadaljevanju se bo preverjalo, ali zadostujejo ponujene nasprotne aktivnosti z upoštevanjem majhnosti banke ter njenega sedeža v regiji prejemnici pomoči, za ublažitev vpliva pomoči na izkrivljanje konkurenčnosti.

               (94)

               Prvotno je Avstrija kot protiukrepe pri izvajanju načrta prestrukturiranja ponudila odsvojitev udeležbe, zaprtje poslovalnice in odpoved dodeljevanja zveznih posojil.

               (95)

               Komisija je v sklepu o uvedbi postopka navedla, da ne more primerno oceniti celotnega vpliva teh, delno nejasno opisanih ukrepov in njihove vrednosti, ter da ne more podati nadaljnjih informacij zaradi pomanjkanja natančnih podatkov. Avstrija je nato posredovala nadaljnje podatke o vrednosti posameznih ukrepov oz. zmanjševalnega učinka in opozorila na to, da preverjajo vse mogoče možnosti, da bi ponudili ustrezne nasprotne ukrepe BB.

               (96)

               Glede odsvojitve udeležbe je Avstrija navedla, da se je BB že od leta 2001 do julija 2003 ločila od udeležb, ki niso potrebne za poslovanje, v višini 3,5 milijonov EUR, s čimer so se 31. decembra 2000 udeležbe portfelja, zmanjšale za približno eno tretjino.

               (97)

               Po navedbah Avstrije BB razen že poceni prodanih vrednosti nima v lasti ne strateške udeležbe niti skritih rezerv, kar se je tudi izkazalo iz poročila bančnih revizorjev v zadnjih poslovnih letih. Nadaljnja odsvojitev premoženja bi substanco BB tako težko obremenila, da bi bil obstoj banke vprašljiv.

               (98)

               Kot ukrep za zmanjšanje je BB v okviru prestrukturiranja eno od tedaj obstoječih 17 poslovalnic (v Parndorfu) zaprla. To ustreza zmanjšanju tržne prisotnosti za nekaj manj kot 6 %.

               (99)

               Avstrija je zaradi nadaljnjega zapiranja poslovalnic navedla, da je obstoj poslovalnic BB s sedaj samo 16 poslovalnicami zelo omejen in da priča o sorazmerni redkosti poslovalnic v podeželskih regijah Gradiščanske. BB razen ene izjeme ni sklenila nobenega pomembnega zunanjega posla. V Sopronu (Madžarska) ima banka edino hčerinsko podjetje, ki pa v zvezi z aktualnim splošnim položajem v bančnem sektorju predstavlja pomemben angažma njene bodoče donosnosti in tržne sposobnosti v mednarodni bančni konkurenci. Dodatno zapiranje poslovalnic bi neposredno pomembno vplival na izgubo prometa in bi privedel do občutnega znižanja možnosti za donos.

               (100)

               Avstrija je dejala, da bo BB svoje dejavnosti omejila v tem smislu, da ne bo več dodeljevala zveznih posojil. Primerjalno je obseg tako dodeljenih posojil z 12 % pomemben. Poleg tega gre v tem primeru za zelo dobičkonosen posel, saj ta posojila zaradi prvovrstne zvezne bonitete za banko ne predstavljajo nobenega tveganja, zato ne rabijo izpolnjevati „podrejenih obveznosti“. Proti tem okoliščinam govorijo tudi znatni prihodki od obresti, ki jih banka pridobi brez tveganja.

               (101)

               Komisija je te argumente ter v tej zvezi podane informacije preverila in prišla do spoznanja, da bi nadaljnji protiukrepi v zvezi z majhnostjo in z izginjanjem majhnih tržnih struktur res lahko ogrozili obstoj banke. Komisija je v preteklosti v več odločitvah, ki so zadevale sanacijo bank, kot zadostno ocenila zmanjšanje tržne prisotnosti za 10 %, predvsem v takšnih primerih, v katerih so prizadete banke v letih pred finančnimi težavami vodile ekspanzivno gospodarsko politiko (10). Pri majhnih bankah, ki pa so bile še vedno veliko večje kot BB, Komisija ni zahtevala zmanjšanja mreže poslovalnic (11).

               (102)

               Po mnenju Komisije za omilitev izkrivljanja konkurence omenjenih ukrepov pomoči zadoščajo že uresničeni, načrtovani in odobreni protiukrepi in obljubljene aktivnosti.

               (103)

               Avstrija je po mnenju Komisije v zadostni meri dokazala, da so zneski odobrenih pomoči omejeni na minimalno vsoto, potrebno za prestrukturiranje glede na razpoložljiva finančna sredstva banke in njenih delničarjev. Banka ni prejela dodanih likvidnih sredstev niti presežnih lastnih sredstev, ki bi jih banka lahko zlorabila za neprimerno širitev poslovanja v škodo konkurentov.

               (104)

               V Garancijskem sporazumu z deželo Gradiščansko odobreni zneski pomoči za BB v višini 359,8 milijonov EUR so bili tako izračunani, da je bil pokrit znesek popravka, odkrit po primeru goljufije, v višini 171 milijonov EUR, ter znesek popravka, odkrit pri preverjanju dolžnikov, v višini 189 milijonov EUR. Vpričo osnovnega kapitala v višini 80 milijonov EUR je bil ta korak nujno potreben za kratkoročno preživetje banke, saj bi drugače prišlo do posredovanja poslovne inšpekcije ali do uresničitve jamstva. Dotok dodatnih lastnih sredstev s tem ni bil povezan, tako da se konkurenčnost banke ni okrepila.

               (105)

               Garancija dežele za BB ni bila dovolj za ohranitev zadostne stopnje plačilne sposobnosti. Medtem ko je Garancijski sporazum kril znesek popravka za zneske kreditov posojil v sili, ni upošteval brezobrestnega položaja, ki je nastal zaradi kreditnih izpadov in s katerim se je morala banka spopasti sama.

               (106)

               Nadalje je BB pred sklenitvijo Garancijskega sporazuma z dne 20. junija 2000 in ob izdaji letnega poročila leta 1999 izvedla nadaljnje popravke vrednosti v višini 41 milijonov EUR, ki jih je sama krila.

               (107)

               Oktobra 2000 je večje število strank zaradi negativne podobe v občilih iz banke umaknilo znatne vsote svojih vlog (varčevalne in vezane vloge ter vrednostne papirje) v višini 218 milijonov EUR, kar ustreza 10 % bilančne vsote BB. Tudi te izgube je banka sama pokrila.

               (108)

               Na koncu je potrebno zabeležiti, da je BB z lastnimi napori skrčila vse skrite rezerve ter stroške osebja v zadnjih treh letih zmanjšala za 1 milijon EUR, materialne stroške pa za 10 %. Za leto 2004 so predvidena nadaljnja znižanja stroškov v višini 285 000 EUR.

               (109)

               Po mnenju Komisije je pomoč zaradi tega omejena na nujni minimum.

         VIII.   SKLEPI

               (110)

               Pomoči v skupni vrednosti 359,8 milijonov EUR so sestavljene iz dveh ukrepov: Garancijski sporazum z dne 20. junija 2000 v prid BB v višini 171 milijonov EUR s 5 % obrestmi, ki ga je prevzela dežela Gradiščanska; okvirni sporazum z dne 23. oktobra 2000, ki je sestavljen iz odpovedi terjatvam banke Bank Austria v prid BB, kot tudi iz Sporazuma o izboljšavi stanja med obema partnerjema sporazuma ter Garancijskega sporazuma z deželo Gradiščansko v prid BB v višini 189 milijonov EUR.

               (111)

               Vse predpostavke za obstoj državne pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES so izpolnjenje: državna sredstva, posebna ugodnost za posebno podjetje, učinek izkrivljanja konkurence in oviranje trgovanja med državami članicami. Od določb o izjemah osnovnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s skupnim trgom ni mogoče uporabiti nobene druge točke kot točke (c) iz člena 87(3) Pogodbe ES v kombinaciji s Smernicami družbe za državno pomoč pri reševanju in prestrukturiranju podjetij v težavah.

               (112)

               Po njeni presoji – in po izmerjenih kriterijih Smernic – je prišla Komisija do zaključka, da so že izvedeni in načrtovani ukrepi za prestrukturiranje razumni, logični in primerni, da bi BB pomagali vzpostavit dolgoročno donosnost.

               (113)

               Po mnenju Komisije zadostujejo že izvedene, načrtovane in sprejete odsvojitve, zaprtja poslovalnic in zmanjševalni ukrepi za kompenzacijo izkrivljanja konkurence v zvezi s pomočjo.

               (114)

               Dva izpolnjena Garancijska sporazuma z dne 20. junija 2000 in 23. oktobra 2000 se po mnenju Komisije omejujeta na za prestrukturiranje nujno potreben minimum ob upoštevanju razpoložljivih finančnih sredstev banke in njenih delničarjev. Banki tako ne dovajajo previsokih zneskov likvidnih sredstev in previsokih lastnih sredstvih, ki bi jih lahko uporabili kot neprimerno razširitev poslovanja na škodo konkurentov –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Naslednje državne pomoči v korist Bank Burgenland AG (BB) so združljive s skupnim trgom:

               (a)

               Garancijski sporazum z dne 20. junija 2000 v višini 171 milijonov EUR s 5 % obrestmi, sklenjen z Gradiščansko;

               (b)

               Okvirni sporazum z dne 23. oktobra 2000, ki vsebuje garancijski sporazum z Gradiščansko v višini 189 milijonov EUR.

         Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Republiko Avstrijo.

      V Bruslju, 7. maja 2004

            Za Komisijo

         Mario MONTI

            Član Komisije

      (1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

      (2)  UL C 141, 14.6.2002, str. 2.

      (3)  UL C 189, 9.8.2003, str. 13.

      (4)  UL C 37, 11.2.2004, str. 5.

      (5)  Leta 2002 je imela BB bilančno vsoto v znesku približno 2,9 milijarde EUR.

      (6)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne. 14. septembra 1994 pri združenih primerih C-278-280/92, Španija/Komisija, PSES 1994, str. I-4103.

      (7)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

      (8)  Sodba z dne 14. septembra 1994, zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92 Španija proti Komisiji [1994] ZOdl. I-4103, odstavek 22.

      (9)  Glej opombo 7.

      (10)  Odločba Komisije 99/288/ES z dne 29. julija 1998 s katero je dana pogojna odobritev za pomoč, ki jo je Italija dodelila Banco di Napoli (UL L 116, 4.5.1999, str. 36) in Odločba Komisije 2000/600/ES z dne 10. novembra 1999 s katero je bila pogojno odobrena pomoč, ki jo je Italija dodelila javnim bankam Banco di Sicilia in Sicilcassa (UL L 256, 10.10.2000, str. 21).

      (11)  Odločba Komisije 1999/508/ES z dne 14. oktobra 1998 s katero je bila pogojno odobrena pomoč, ki jo je Francija dodelila Societé Marseillaise de Crédit (UL L 198, 30.7.1999, str. 1) in Odločba Komisije 2001/89/ES z dne 23. junija 1999 s katero je bila pogojno odobrena pomoč, ki jo je Francija dodelila Crédit Foncier de France (UL L 34, 3.2.2001, str. 36).


title: Sklep sveta 2006/670/SZVP z dne 5. oktobra 2006 o imenovanju novega posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo

text:
               6.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 275/65

      SKLEP SVETA 2006/670/SZVP
   z dne 5. oktobra 2006
   o imenovanju novega posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 18(5) v povezavi s členom 23(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 28. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/588/SZVP (1) o imenovanju g. Jána KUBIŠA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v srednji Aziji, katerega mandat je bil podaljšan do 28. februarja 2007.

               (2)

               G. KUBIŠ je s pismom z dne 4. julija 2006 predložil svoj odstop kot PPEU z učinkom od 5. julija 2006. Zato je treba imenovati novega PPEU za preostalo obdobje mandata.

               (3)

               Generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP) je priporočil imenovanje g. Pierra MORELA za novega PPEU v srednji Aziji –

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Pierre MOREL se imenuje za novega posebnega predstavnika Evropske unije v srednji Aziji. Svoje naloge bo izvajal v skladu z mandatom in ureditvijo iz Skupnega ukrepa 2005/588/SZVP.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se do 28. februarja 2007.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 5. oktobra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         K. RAJAMÄKI

      (1)  UL L 199, 29.7.2005, str. 100. Skupni ukrep, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom 2006/118/SZVP (UL L 49, 21.2.2006, str. 7).


title: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2016/1858 z dne 11. oktobra 2016 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (na podlagi vloge Švedske – EGF/2016/002 SE/Ericsson)

text:
               20.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 284/25

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA (EU) 2016/1858
   z dne 11. oktobra 2016
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (na podlagi vloge Švedske – EGF/2016/002 SE/Ericsson)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) ter zlasti točke 13 Sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je namenjen podpori delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, ter za samozaposlene osebe, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, pa tudi za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

               (3)

               Švedska je 31. marca 2016 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi z odpusti v podjetju Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) na Švedskem. Dopolnila jo je z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 3 957 918 EUR za vlogo, ki jo je vložila Švedska.

               (5)

               Da bi sredstva ESPG lahko čim prej uporabili, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2016 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek 3 957 918 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 11. oktobra 2016.

      V Bruslju, 11. oktobra 2016

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Komisije z dne 18. decembra 2009 o podaljšanju obdobja razpoložljivosti makrofinančne pomoči Evropske unije Libanonu

text:
               22.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 339/54

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 18. decembra 2009
   o podaljšanju obdobja razpoložljivosti makrofinančne pomoči Evropske unije Libanonu
   (2009/997/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta št. 2007/860/ES z dne 10. decembra 2007 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Skupnosti Libanonu (1) in zlasti člena 1(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Izplačila celotnega zneska makrofinančne pomoči Evropske unije Libanonu ni bilo mogoče izvesti v roku dveh let, predvidenim s Sklepom 2007/860/ES, zaradi zamud pri izvajanju reformnih ukrepov, zlasti ukrepov iz Memoranduma o soglasju, ki so določeni kot merilo za popolno izvajanje pomoči.

               (2)

               Z imenovanjem nove vlade narodne enotnosti je mogoče pričakovati, da bodo libanonski organi lahko spoštovali merila reforme, priložena izvajanju makrofinančne pomoči, v skladu z Memorandumom o soglasju.

               (3)

               Libanonski organi so uspešno izvedli program gospodarske reforme, dogovorjene z Mednarodnim denarnim skladom v okviru Izredne pomoči po konfliktih (EPCA).

               (4)

               Obdobje razpoložljivost makrofinančne pomoči Evropske unije Libanonu v skladu s Sklepom 2007/860/ES se zaključi 21. decembra 2009.

               (5)

               Zato se lahko podaljšanje obdobja razpoložljivosti odobri za eno leto.

               (6)

               O tem podaljšanju so potekala obsežna posvetovanja z Ekonomsko-finančnim odborom –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Obdobje razpoložljivosti makrofinančne pomoči Evropske unije Libanonu se podaljša za eno leto, in sicer do 21. decembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2009

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 337, 21.12.2007, str. 111.


title: 2009/487/ES: Sklep Sveta z dne 24. oktobra 2008 o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici

text:
               24.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 161/6

         SKLEP SVETA
   z dne 24. oktobra 2008
   o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici
   (2009/487/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. februarja 2006 pooblastil Komisijo, da v imenu Skupnosti začne pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn za sklenitev Protokola o sodelovanju Danske v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (v nadaljnjem besedilu „Protokol“). Ta pogajanja so bila zaključena.

               (2)

               V skladu s sklepom Sveta z dne 28. februarja 2008 in s pridržkom njegove dokončne poznejše sklenitve je bil Protokol v imenu Skupnosti podpisan dne 28. februarja 2008.

               (3)

               Protokol bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Začetek veljavnosti Protokola za Švico je vezan na začetek učinkovanja Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (2) in Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (3).

               (5)

               Začetek veljavnosti Protokola za Lihtenštajn je vezan na začetek učinkovanja Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo ter Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu „Protokol o pridružitvi Lihtenštajna k schengenskemu pravnemu redu“) ter Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Lihtenštajna k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (v nadaljnjem besedilu „Protokol o pridružitvi Lihtenštajna k dublinskemu pravnemu redu“). Zato se listina o odobritvi s strani Lihtenštajna ne bi smela deponirati, preden Svet ne odobri Protokola o pridružitvi Lihtenštajna k schengenskemu pravnemu redu in Protokola o pridružitvi Lihtenštajna k dublinskemu pravnemu redu.

               (6)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (7)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato Danske ne zavezuje in se zanjo ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Protokol med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   1.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti deponira listino o odobritvi iz člena 5 Protokola, s čimer Skupnost soglaša, da jo Protokol zavezuje v odnosih s Švico.
   2.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti deponira listino o odobritvi iz člena 5 Protokola, s čimer Skupnost soglaša, da jo Protokol zavezuje v odnosih z Lihtenštajnom. Ta listina se deponira šele po tem, ko Svet v imenu Skupnosti in Evropske unije odobri Protokol o pridružitvi Lihtenštajna k schengenskemu pravnemu redu in v imenu Skupnosti Protokol o pridružitvi Lihtenštajna k dublinskemu pravnemu redu.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 24. oktobra 2008

            Za Svet

            Predsednica

         M. ALLIOT-MARIE

      (1)  Mnenje z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

      (3)  UL L 53, 27.2.2008, str. 5.
    ---documentbreak---

               24.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 161/8

         PROTOKOL
   med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici
   EVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu „Skupnost“)
   na eni strani
   ter
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (v nadaljnjem besedilu „Švica“)
   in
   KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN (v nadaljnjem besedilu „Lihtenštajn“)
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu skupaj „pogodbenice“, SO SE –
   OB UPOŠTEVANJU, da Protokol o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, določa, da noben od ukrepov, sprejetih v skladu z naslovom IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, za Dansko ni zavezujoč niti se na Danskem ne uporablja;
   OB SKLICEVANJU na določbo Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (1) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švico“), ki predvideva možnost, da Kraljevina Danska (v nadaljnjem besedilu „Danska“) zaprosi za sodelovanje v omenjenem sporazumu;
   OB UPOŠTEVANJU Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn, sklenjenega v skladu s členom 15 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico o pristopu Lihtenštajna k navedenemu sporazumu;
   OB UGOTOVITVI, da je Kraljevina Danska s pismom z dne 8. novembra 2004 zaprosila za sodelovanje v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švico;
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico, h kateremu je pristopila Kneževina Lihtenštajn in katerega določbe predvidevajo, da pogoje za sodelovanje Kraljevine Danske določijo pogodbenice v Protokolu k omenjenemu sporazumu, s soglasjem Kraljevine Danske;
   OB UPOŠTEVANJU, da je bilo primerno najprej skleniti sporazum med Dansko in Evropsko skupnostjo, s katerim se je uredilo zlasti zadeve v zvezi s pristojnostjo Sodišča in usklajevanjem med Skupnostjo in Dansko glede mednarodnih sporazumov;
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (2);
   OB UPOŠTEVANJU, da bi bilo zato treba določiti pogoje, pod katerimi Danska sodeluje v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švico, h kateremu je Kneževina Lihtenštajn pristopila s Protokolom k omenjenemu sporazumu, ter zlasti določiti pravice in obveznosti med Švicarsko konfederacijo, Kneževino Lihtenštajn in Dansko;
   OB UGOTOVITVI, da je začetek veljavnosti tega protokola vezan na soglasje Kraljevine Danske v skladu z njenimi ustavnimi zahtevami –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Kraljevina Danska sodeluje v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švico“), h kateremu je pristopila Kneževina Lihtenštajn s Protokolom k omenjenemu sporazumu (v nadaljnjem besedilu „Protokol o Lihtenštajnu“) v skladu s členom 15 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico, pod pogoji, določenimi v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Dansko o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, vložene na Danskem ali v kateri koli drugi državi članici Evropske unije, in o „Eurodacu“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Evropsko skupnostjo in Dansko“) ter v tem protokolu.
   Člen 2
   1.   Določbe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (3) („Uredba Dublin“), ki je priložena temu protokolu in je njegov sestavni del, se skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 27(2) „Uredbe Dublin“, po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Švico in Lihtenštajnom na drugi strani.
   2.   Določbe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (4) („Uredba Eurodac“), ki je priložena temu protokolu in je njegov sestavni del, se skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 22 ali člena 23(2) „Uredbe Eurodac“, po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Švico in Lihtenštajnom na drugi strani.
   3.   Spremembe k aktom iz odstavkov 1 in 2, o katerih Danska uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 3 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko in o katerih Švica in Lihtenštajn uradno obvestita Komisijo v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico ter členom 5 Protokola o Lihtenštajnu, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Švico in Lihtenštajnom na drugi strani.
   4.   Izvedbeni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 27(2) „Uredbe Dublin“, in izvedbeni ukrepi, sprejeti na podlagi člena 22 ali člena 23(2) „Uredbe Eurodac“, o katerih Danska uradno obvesti Komisijo v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko in o katerih Švica in Lihtenštajn uradno obvestita Komisijo v skladu s členom 4 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švico ter členom 5 Protokola o Lihtenštajnu, se po mednarodnem pravu uporabljajo za odnose med Dansko na eni strani ter Švico in Lihtenštajnom na drugi strani.
   Člen 3
   Švica in Lihtenštajn imata pravico Sodišču predložiti zaznamke ali pisne ugotovitve v primerih, ko mu dansko sodišče predloži vprašanje v predhodno odločanje v skladu s členom 6(1) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Dansko.
   Člen 4
   1.   V primeru, da se Švica ali Lihtenštajn pritožita glede uporabe ali razlage tega protokola s strani Danske, lahko Švica ali Lihtenštajn zaprosi, da se zadeva uradno uvrsti kot sporna zadeva na dnevni red mešanega odbora.
   2.   V primeru, da se Danska pritoži glede uporabe ali razlage tega protokola s strani Švice ali Lihtenštajna, lahko Danska zaprosi Komisijo, da se zadeva uradno uvrsti kot sporna zadeva na dnevni red mešanega odbora. Zadevo uvrsti na dnevni red Komisija.
   3.   Mešani odbor ima od dne sprejetja dnevnega reda, na katerega je bila sporna zadeva uvrščena, na razpolago 90 dni za njeno razrešitev. V ta namen je Danska upravičena, da mešanemu odboru predloži pripombe.
   4.   V primeru, da mešani odbor reši spor na način, ki zahteva izvajanje na Danskem, Danska v roku iz odstavka 3 uradno obvesti pogodbenice, ali namerava izvesti rešitev spora.
   V primeru, da Danska z uradnim obvestilom sporoči, da rešitve spora ne namerava izvesti, se uporabi odstavek 5.
   5.   V primeru, da mešani odbor ne more rešiti spora v roku iz odstavka 3, se za dosego dokončne rešitve spora upošteva dodatni rok 90 dni. Če ob izteku tega roka mešani odbor ne sprejme odločitve, se šteje, da je ta protokol z iztekom zadnjega dneva tega roka prenehal veljati.
   Člen 5
   Ta protokol pogodbenice ratificirajo ali odobrijo.
   Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri generalnem sekretarju Sveta, ki opravlja nalogo depozitarja.
   Za Lihtenštajn začne ta protokol veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi uradnemu obvestilu Skupnosti in Lihtenštajna, da so bili zaključeni njuni, za ta namen potrebni postopki.
   Za Švico začne ta protokol veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi uradnemu obvestilu Skupnosti in Švice, da so bili zaključeni njuni, za ta namen potrebni postopki.
   Začetek veljavnosti tega protokola za Skupnost in Lihtenštajn na eni strani ter Skupnost in Švicarsko konfederacijo na drugi strani zahteva tudi, da depozitar predhodno prejme od Danske noto, s katero Danska soglaša z določbami tega protokola in izjavlja, da se za njene vzajemne odnose s Švico in Lihtenštajnom uporabljajo določbe člena 2.
   Člen 6
   Vsaka pogodbenica lahko ta protokol odpove s pisno izjavo, naslovljeno na depozitarja. Ta izjava začne učinkovati šest mesecev po deponiranju.
   Ta protokol preneha veljati, če preneha veljati Sporazum med Evropsko skupnostjo in Dansko.
   Ta protokol preneha veljati, če ga odpove bodisi Evropska skupnost bodisi Švica in Lihtenštajn.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Конфедерация Швейцария
         Por la Confederación Suiza
         Za Švýcarskou konfederaci
         For Det Schweiziske Forbund
         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Šveitsi Konföderatsiooni nimel
         Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
         For the Swiss Confederation
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera
         Šveices Konfederācijas vārdā
         Šveicarijos Konfederacijos vardu
         A Svájci Államszövetség részéről
         Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
         Voor de Zwitserse Bondsstaat
         W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
         Pela Confederação Suíça
         Pentru Confederația Elvețiană
         Za Švajčiarsku konfederáciu
         Za Švicarsko konfederacijo
         Sveitsin valaliiton puolesta
         På Schweiziska edsförbundets vägnar

         За Княжество Лихтенщайн
         Por el Principado de Liechtenstein
         Za Lichtenštejnské knížectví
         For Fyrstendømmet Liechtenstein
         Für das Fürstentum Liechtenstein
         Liechtensteini Vürstiriigi nimel
         Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν
         For the Principality of Liechtenstein
         Pour la Principauté de Liechtenstein
         Per il Principato del Liechtenstein
         Lihtenšteinas Firstistes vārdā
         Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
         A Liechtensteini Hercegség részéről
         Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein
         Voor het Vorstendom Liechtenstein
         W imieniu Księstwa Liechtensteinu
         Pelo Principado do Liechtenstein
         Pentru Principatul Liechtenstein
         Za Lichtenštajnské kniežatstvo
         Za Kneževino Lihtenštajn
         Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta
         För Furstendömet Liechtenstein

      (1)  UL L 53, 27.2.2008, str. 5.

      (2)  UL L 66, 8.3.2006, str. 38.

      (3)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

      (4)  UL L 316, 15.12.2000, str. 1.
   PRILOGA
   UREDBA SVETA (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (UL L 50, 25.2.2003, str. 1).
   UREDBA SVETA (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (UL L 316, 15.12.2000, str. 1).


title: 2009/331/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne 26. februarja 2009 o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               28.4.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 107/164

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 26. februarja 2009
   o sklenitvi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2009/331/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njenega člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) ter drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije, in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je bil podpisan v imenu Evropske skupnosti dne 19. novembra 2008 v skladu s Sklepom Sveta 2009/330/ES (1).

               (2)

               Protokol bi bilo treba skleniti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic deponira listine o odobritvi iz člena 11 Protokola. Predsednik Komisije hkrati deponira te listine v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Bruslju, 26. februarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         I. LANGER

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.


title: Sklep Sveta 2013/365/SZVP z dne 9. julija 2013 o spremembi Sklepa 2012/329/SZVP o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog

text:
               10.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 189/8

         SKLEP SVETA 2013/365/SZVP
   z dne 9. julija 2013
   o spremembi Sklepa 2012/329/SZVP o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 31(2) in člena 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 8. decembra 2011 sprejel Sklep 2011/819/SZVP (1) o imenovanju Alexandra RONDOSA za posebnega predstavnika Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PPEU) za Afriški rog.

               (2)

               Svet je 25. junija 2012 sprejel Sklep 2012/329/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU za Afriški rog do 30. junija 2013.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnje štirimesečno obdobje.

               (4)

               PPEU bo naloge izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2012/329/SZVP se spremeni:

               (1)

               člen 1 se nadomesti z:
               "Člen 1
               Posebni predstavnik Evropske unije
               Mandat Alexandra RONDOSA kot PPEU za Afriški rog se podaljša do 31. oktobra 2013. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
               Za namene mandata PPEU je Afriški rog opredeljen kot območje, ki zajema Republiko Džibuti, Državo Eritrejo, Zvezno demokratično republiko Etiopijo, Republiko Kenijo, Zvezno republiko Somalijo, Republiko Sudan, Republiko Južni Sudan in Republiko Ugando. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo, vključno s piratstvom, PPEU po potrebi sodeluje z državami in regionalnimi subjekti zunaj Afriškega roga.
               Zaradi potrebe po regionalnem pristopu k medsebojno povezanim izzivom v regiji se bo PPEU za Afriški rog pri delu temeljito posvetoval s PPEU za Sudan in Južni Sudan, ki bo imel še naprej pobudo v teh dveh državah."

               (2)

               Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
               "1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. julija 2012 do 31. oktobra 2013, znaša 4 900 000 EUR."

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. julija 2013.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 327, 9.12.2011, str. 62.

      (2)  UL L 165, 26.6.2012, str. 62.