title: 2008/721/ES: Sklep Komisije z dne 5. avgusta 2008 o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES (Besedilo velja za EGP)

text:
               10.9.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 241/21

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 5. avgusta 2008
   o vzpostavitvi svetovalne strukture znanstvenih odborov in strokovnjakov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja ter razveljavitvi Sklepa 2004/210/ES
   (Besedilo velja za EGP)
   (2008/721/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 152 in 153 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom Komisije 2004/210/ES (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/263/ES (2), so bili ustanovljeni trije znanstveni odbori: Znanstveni odbor za potrošniške proizvode (ZOPP), Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (ZOZOT), Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (ZONNUZT).

               (2)

               Določene naloge ZOZOT so bile prenesene na Evropsko agencijo za kemikalije (ECHA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3), in zato je treba področja iz pristojnosti zadevnega odbora pregledati.

               (3)

               Izkušnje z delovanjem treh znanstvenih odborov so pokazale potrebo po uvedbi sprememb in izboljšav v strukturi in delovnih postopkov odborov.

               (4)

               Mandat članov treh znanstvenih odborov, ustanovljenih s Sklepom 2004/210/ES, je bil podaljšan s Sklepom Komisije 2007/708/ES (4) in se je iztekel 31. decembra 2008. Člani teh odborov obdržijo funkcijo do zamenjave ali obnovitve njihovega mandata.

               (5)

               Zato in zaradi jasnosti je treba Sklep 2004/210/ES nadomestiti z novim sklepom.

               (6)

               Tehten in pravočasen znanstveni nasvet je bistvena zahteva za predloge, sklepe in usmeritve Komisije v zvezi z varstvom potrošnikov, javnim zdravjem in okoljem. Zato je potrebna prožna svetovalna struktura, da bi se zagotovil lažji dostop do visoko kakovostnega znanstvenega strokovnega znanja in izkušenj na veliko področjih.

               (7)

               Znanstveno svetovanje o zadevah v zvezi z varstvom potrošnikov, javnim zdravjem in okoljem mora temeljiti na načelih odličnosti, neodvisnosti in nepristranskosti ter transparentnosti, kakor so izpostavljena v sporočilu Komisije o „Pridobivanju in uporabi strokovnega znanja in izkušenj s strani Komisije: načela in smernice. Boljše znanje za boljšo politiko“ (5), in organizirano mora biti v skladu z načeli najboljše prakse s področja ocene tveganja.

               (8)

               Pomembno je, da znanstveni odbori čim bolje uporabijo znanstveno strokovno znanje in izkušnje v EU in zunaj nje, kadar je to potrebno za neko specifično vprašanje. V ta namen je treba ustanoviti skupino znanstvenih svetovalcev za primerno pokrivanje področij iz pristojnosti odborov.

               (9)

               Reorganizacija svetovalne strukture mora zagotoviti večjo prožnost, ki omogoča svetovanje Komisiji v zvezi z zadevami, ki spadajo med ustaljena področja, kakor tudi v zvezi z nastajajočimi in na novo ugotovljenimi zdravstvenimi tveganji, ki ne spadajo v pristojnost drugih organov Skupnosti, zadolženih za oceno tveganj, ter mora biti sposobna po potrebi zagotoviti hitro svetovanje, popolno transparentnost in visoko raven usklajenosti in sodelovanja z drugimi organi Skupnosti in ustreznimi znanstvenimi organizacijami.

               (10)

               Potreba po neodvisnem znanstvenem svetovanju na ustaljenih in novih področjih odgovornosti Skupnosti iz pristojnosti znanstvenih odborov se bo verjetno še naprej večala. Strukturo znanstvenega svetovanja za ocene tveganja je zato treba okrepiti, tako v njeni sestavi kot z učinkovitejšimi delovnimi praksami.

               (11)

               Vzpostavljeni so bili različni organi Skupnosti, katerih naloga je med drugim tudi ocena tveganj na različnih področjih. Treba je zagotoviti usklajenost in spodbuditi koordinacijo med znanstvenimi odbori in takšnimi organi. Znanstveni odbori morajo okrepiti svojo učinkovitost tudi z ustrezno izmenjavo informacij ter strokovnega znanja in izkušenj, prek sodelovanja z drugimi organi in organizacijami na nacionalni in mednarodni ravni.

               (12)

               Treba je izboljšati način dela znanstvenih odborov in med notranje naloge vključiti tudi organizacijo znanstvenih srečanj in delavnic ter vzpostavljanje mrež.

               (13)

               Znanstvenim odborom je treba, ob ohranitvi popolne neodvisnosti, zagotoviti odprtost in transparentnost njihovega dela z vzpostavitvijo ustreznih postopkov za razpravo z zainteresiranimi stranmi.

               (14)

               Odprtost in transparentnost, ki se zahtevata pri izvajanju tega sklepa, je treba zagotoviti ob polnem upoštevanju zahtev iz zakonodaje Skupnosti v zvezi z varstvom osebnih podatkov in dostopom javnosti do dokumentov, vključno z varovanjem poslovne tajnosti –

         SKLENILA:
   POGLAVJE 1
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Svetovalna struktura in področja iz njene pristojnosti
   1.   Vzpostavi se svetovalna struktura za znanstveno oceno tveganja na področjih varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja. Ta struktura vsebuje:

               (a)

               Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov (v nadaljnjem besedilu „ZOVP“);

               (b)

               Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja (v nadaljnjem besedilu „ZOZOT“);

               (c)

               Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja (v nadaljnjem besedilu „ZONNUZT“);

               (d)

               Skupina znanstvenih svetovalcev glede ocene tveganja (v nadaljnjem besedilu „Skupina“), ki bo podprla dejavnosti znanstvenih odborov v skladu z ustreznimi določbami tega sklepa.

         2.   Področja pristojnosti svetovalne strukture so določena v Prilogi I, brez poseganja v pristojnosti, ki so po zakonodaji Skupnosti dodeljene drugim organom Skupnosti, ki izvajajo oceno tveganja, kakor so Evropska agencija za varnost hrane in Evropska agencija za zdravila, Evropska agencija za kemikalije in Evropski center za obvladovanje bolezni.
   Člen 2
   Namen
   1.   Komisija zahteva znanstveno mnenje od znanstvenih odborov v primerih, ki jih določa zakonodaja Skupnosti.
   2.   Komisija lahko tudi zahteva mnenje odborov v zvezi z vprašanji:

               (a)

               posebnega pomena za varstvo potrošnikov, javno zdravje in okolje ter

               (b)

               vprašanji, ki ne spadajo v pristojnost drugih organov Skupnosti.

         3.   Komisija lahko od znanstvenih odborov tudi zahteva, da ob nujnih potrebah zagotovijo hiter nasvet glede znanstvenih spoznanj v zvezi s posebnimi tveganji.
   4.   Komisija lahko pozove znanstveni odbor, da določi raziskovalne potrebe in oceni raziskovalne rezultate v zvezi s tematskimi področji iz svoje pristojnosti.
   5.   Na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo in v dogovoru s Komisijo se lahko znanstveni odbori odločijo vzpostaviti tematske delavnice za pregled podatkov in znanstvenih spoznanj glede posebnih tveganj ali o splošnih vprašanjih ocene tveganja. Na zahtevo Komisije pripravijo poročila, dokumente o stališčih ali ugotovitve na podlagi teh delavnic.
   Delavnice lahko poleg članov odborov vključujejo znanstvene svetovalce iz Skupine in po potrebi zunanje strokovnjake, vključno s strokovnjaki iz Skupnosti, nacionalnimi ali mednarodnimi organi, ki izvajajo podobne naloge.
   Te delavnice organizira sekretariat znanstvenih odborov. Sekretariat po potrebi opredeli in zagotovi razpošiljanje poročil, dokumentov o stališčih ali ugotovitev na podlagi teh delavnic.
   6.   Komisija lahko pozove znanstvene odbore, da postanejo del tematskih mrež z drugimi organi Skupnosti ali znanstvenimi organizacijami z namenom spremljanja in prispevanja k razvoju znanstvenega vedenja o tveganjih na področjih pristojnosti, opredeljenih v Prilogi I.
   7.   Znanstveni odbori opozorijo Komisijo na poseben ali nastajajoč problem, ki spada v njihovo pristojnost, za katerega menijo, da bi lahko predstavljal dejansko ali možno tveganje za varstvo potrošnikov, javno zdravje ali okolje, tako da sprejmejo in na Komisijo naslovijo memorandume in stališča. Komisija se lahko odloči za objavo takšnih memorandumov in stališč ter določi ukrepe, ki jih je treba sprejeti, ter po potrebi zahteva znanstveno mnenje o zadevi.
   POGLAVJE 2
   POSLOVNIK ZNANSTVENIH ODBOROV IN SKUPINE
   Člen 3
   Imenovanje članov znanstvenih odborov
   1.   ZOVP, ZOZOT in ZONNUZT – vsakega sestavlja največ 17 članov in odbori lahko na svojo pobudo pridružijo do pet znanstvenih svetovalcev iz Skupine, da prispevajo k delu Odbora o posebnih vprašanjih ali strokah.
   2.   Člane znanstvenih odborov imenuje Komisija na podlagi njihovega strokovnega znanja in izkušenj ter v skladu z geografsko porazdelitvijo, ki odraža raznolikost znanstvenih vprašanj in pristopov, zlasti znotraj Skupnosti. Komisija določi število članov v vsakem odboru v skladu s potrebami.
   Člani vsakega znanstvenega odbora so strokovnjaki na enem ali več področjih pristojnosti zadevnega odbora in skupaj pokrivajo čim širše področje strok.
   3.   Komisija imenuje člane znanstvenih odborov na podlagi seznama ustreznih kandidatov, sestavljenega na podlagi razpisa za prijavo interesa, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije.
   4.   Noben član znanstvenega odbora ne sme biti imenovan v več kot enega od odborov, navedenih v členu 1(1).
   Člen 4
   Vzpostavitev Skupine
   1.   Skupino sestavljajo znanstveni svetovalci, ki so strokovnjaki na enem ali več področjih pristojnosti, opredeljenih v Prilogi I, ali na sorodnih področjih, in skupaj pokrivajo čim širše področje strok.
   2.   Komisija imenuje znanstvene svetovalce za Skupino na podlagi seznama ustreznih kandidatov, sestavljenega na podlagi razpisa za prijavo interesa, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Komisije.
   3.   O številu znanstvenih svetovalcev v Skupini vedno odloči Komisija na podlagi svojih potreb po znanstvenem svetovanju.
   Člen 5
   Mandat
   1.   Člani so imenovani v znanstvene odbore za tri leta in ne morejo biti člani istega odbora več kakor tri zaporedne mandate. Funkcijo obdržijo do njihove zamenjave ali obnovitve mandata.
   Komisija lahko za zagotovitev kontinuitete strokovnega znanja v izjemnih razmerah podaljša mandat članov znanstvenega odbora za obdobje, ki ne presega 18 mesecev.
   Člani, ki so pravkar zaključili tri zaporedne mandate v enem znanstvenem odboru, so lahko izvoljeni v članstvo v drugem znanstvenem odboru.
   2.   Kadar član ne izpolnjuje meril glede udeležbe, ki se določijo v poslovniku iz člena 12, ali želi odstopiti, lahko Komisija prekine članstvo tega člana in imenuje zamenjavo iz Skupine.
   3.   Znanstveni svetovalci so imenovani v Skupino za obdobje petih let in njihov mandat je obnovljiv.
   POGLAVJE 3
   DELOVANJE SVETOVALNE STRUKTURE
   Člen 6
   Uporaba pomoči Skupine
   1.   Vsak znanstveni odbor se lahko odloči, da pridruži do pet znanstvenih svetovalcev iz Skupine za pripravo znanstvenega mnenja. Pridruženi člani sodelujejo v dejavnostih in posvetovanjih glede obravnavanega vprašanja ter imajo enake funkcije, odgovornosti in pravice kot člani zadevnega odbora.
   2.   Poleg tega se lahko vsak znanstveni odbor odloči, da k pripravi znanstvenega mnenja povabi druge znanstvene svetovalce iz Skupine. Navedeni svetovalci sodelujejo v dejavnostih v zvezi z obravnavanim vprašanjem, vendar so njihove funkcije in odgovornosti omejene na pripravo mnenja.
   3.   Znanstveni odbori lahko pozovejo znanstvene svetovalce iz Skupine, da jim pomagajo zagotoviti hiter nasvet, ki ga je zahtevala Komisija v skladu s členom 2(3), ali k sodelovanju v tematskih delavnicah iz člena 2(5).
   4.   Komisija lahko znanstvene svetovalce iz Skupine pozove k sodelovanju na znanstvenih srečanjih ali jih zaprosi, da službam Komisije zagotovijo ad hoc informacije o posebnih vprašanjih.
   Člen 7
   Delovne skupine
   1.   Znanstveni odbori lahko vzpostavijo posebne delovne skupine, katerih delovna naloga je priprava in oblikovanje znanstvenih mnenj. Te delovne skupine se ustanovijo zlasti tedaj, ko obstaja potreba po zunanjem strokovnem znanju o posebnem vprašanju.
   2.   Sporazumno s Komisijo lahko znanstveni odbori povabijo pridružene člane, druge znanstvene svetovalce iz Skupine, specializirane zunanje strokovnjake in strokovnjake iz drugih organov Skupnosti, za katere menijo, da imajo ustrezno znanstveno vedenje in strokovno znanje, s katerim lahko prispevajo k njihovemu delu.
   3.   Delovne skupine vodi član znanstvenega odbora, ki jih tudi skliče, je zanje odgovoren in lahko med njimi imenuje poročevalca. Za posebno kompleksna vprašanja multidisciplinarnega značaja se sme imenovati več kakor enega poročevalca.
   4.   Kadar je neko vprašanje skupno več kakor enemu znanstvenemu odboru, se ustanovi skupna delovna skupina, ki vključuje člane zadevnih odborov, pridružene člane, znanstvene svetovalce iz Skupine in zunanje strokovnjake, če je potrebno.
   Člen 8
   Sodelovanje pripravnikov
   Sporazumno s Komisijo in v skladu s poslovnikom iz člena 12 lahko znanstveni odbori dovolijo pripravnikom, da se udeležijo njihovih sestankov, da bi prispevali k razvoju usposobljenosti na področju izdelave ocene tveganja.
   Člen 9
   Posebne zahteve
   1.   Komisija lahko zahteva sprejetje znanstvenega mnenja znanstvenega odbora v določenem roku.
   2.   Komisija lahko zahteva sprejetje skupnega mnenja o vprašanju, ki ni s področij iz pristojnosti posameznega znanstvenega odbora ali ki ga mora preučiti več kot en odbor. Potem ko je Komisija zahtevala mnenje, znanstveni odbori lahko sprejmejo skupno mnenje na pobudo medodborne koordinacijske skupine iz člena 11.
   3.   Komisija lahko v zahtevi za znanstveno mnenje opredeli posvetovanja, zaslišanja ali sodelovanje z drugimi znanstvenimi organi, ki se ji zdijo potrebna za pripravo tega mnenja. O posvetovanjih in zaslišanjih lahko odloči tudi odbor v dogovoru s Komisijo, če se meni, da so potrebna za dokončanje mnenja.
   4.   Znanstveni odbor lahko zahteva od zainteresiranih strani dodatne informacije za oblikovanje dokončnega znanstvenega mnenja. Znanstveni odbor lahko določi rok, v katerem je treba predložiti zahtevane informacije. V takem primeru se lahko znanstveni odbor odloči, da bo prekinil delo na zadevnem znanstvenem mnenju. Če zahtevane informacije niso predložene v določenem roku, lahko odbor sprejme svoje mnenje na podlagi razpoložljivih informacij.
   Člen 10
   Izvolitev predsednikov in podpredsednikov
   1.   Vsak znanstveni odbor med svojimi člani izvoli predsednika in dva podpredsednika. Za izvolitev je potrebna navadna večina glasov članov odbora. Mandat predsednika in podpredsednika traja tri leta in je obnovljiv.
   2.   Postopek za izvolitev predsednika in podpredsednikov znanstvenih odborov se določi v poslovniku iz člena 12.
   Člen 11
   Koordinacija znanstvenih odborov
   Medodborna koordinacijska skupina (ICCG), ki jo sestavljajo predsedniki in podpredsedniki znanstvenih odborov, zagotavlja koordinacijo treh znanstvenih odborov v skladu s poslovnikom iz člena 12.
   Člen 12
   Poslovnik
   1.   Na predlog Komisije in sporazumno z njo znanstveni odbori sprejmejo skupni poslovnik.
   2.   Poslovnik zagotovi, da znanstveni odbori izvajajo svoje naloge v skladu z načeli odličnosti, neodvisnosti in transparentnosti, pri čemer upoštevajo zakonske zahteve o poslovni tajnosti in načela ocene tveganja, ki jih lahko določi Komisija glede na izkušnje in svojo politiko na tem področju.
   3.   Poslovnik zajema zlasti vprašanja iz Priloge II.
   Člen 13
   Pravila v zvezi z glasovanjem
   1.   Znanstveni odbori sprejmejo mnenja, hitre nasvete, memorandume in/ali stališča z večino celotnega števila članov zadevnega odbora in števila pridruženih članov.
   2.   Znanstveni odbori o vseh drugih vprašanjih odločajo z večino svojih članov.
   3.   Člani odbora, ki so odstopili ali katerih članstvo se je končalo v skladu s členom 5(2), se ne upoštevajo pri izračunu večine za izvajanje odstavkov 1 in 2.
   Člen 14
   Različna mnenja, koordinacija in sodelovanje z drugimi organi Skupnosti, nacionalnimi in mednarodnimi organi
   1.   Znanstveni odbori pomagajo Komisiji in prispevajo k zgodnjemu ugotavljanju:

               (a)

               potreb in možnosti za koordinacijo dela in sodelovanje;

               (b)

               možnih ali dejanskih razlik v znanstvenih mnenjih z drugimi ustreznimi organi Skupnosti, nacionalnimi ali mednarodnimi, ki izvajajo podobne naloge, glede splošnih ali posebnih vprašanja ocene tveganja.

         Komisiji pomagajo preprečiti, rešiti ali pojasniti različna mnenja ter vzpostavljati in ohranjati sodelovanje s takšnimi organi.
   2.   Komisija lahko da pobudo glede zahteve po skupnem delu in organizaciji znanstvenih odborov s Skupnostjo, nacionalnimi in mednarodnimi organi, ki izvajajo podobne naloge. Od znanstvenih odborov lahko zlasti zahteva, da pripravijo skupna mnenja z drugimi organi Skupnosti, sporazumno s temi organi.
   3.   Kadar je ugotovljeno večje razhajanje v zvezi z znanstvenimi vprašanji in je organ, ki ga to zadeva, organ Skupnosti, zadevni znanstveni odbor na zahtevo Komisije sodeluje s tem organom, da se bodisi razreši razhajanje ali predloži Komisiji skupen dokument, ki razjasni sporna znanstvena vprašanja in opredeli zadevne negotovosti v podatkih. Ta dokument se objavi.
   POGLAVJE 4
   NAČELA
   Člen 15
   Neodvisnost
   1.   Člani znanstvenih odborov, pridruženi člani, drugi znanstveni svetovalci iz Skupine in zunanji strokovnjaki so imenovani osebno. Svojih odgovornosti ne morejo prenesti na druge osebe.
   2.   Člani znanstvenih odborov in znanstveni svetovalci iz Skupine ter zunanji strokovnjaki, ki sodelujejo v delovnih skupinah, se zavežejo, da bodo delovali neodvisno od katerega koli zunanjega vpliva.
   V ta namen dajo izjavo o zavezi, da bodo delovali v javnem interesu, in izjavo o interesih, ki navaja odsotnost ali obstoj kakršnega koli neposrednega ali posrednega interesa, ki bi lahko vplival na njihovo neodvisnost.
   Te izjave so pisne. Člani znanstvenih odborov in znanstveni svetovalci iz Skupine predložijo izjave vsako leto.
   3.   Člani znanstvenih odborov, pridruženi člani in drugi znanstveni svetovalci ter zunanji strokovnjaki, ki sodelujejo v delovnih skupinah, navedejo na vsakem sestanku posebne interese, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost v zvezi s točkami dnevnega reda.
   Člen 16
   Transparentnost
   1.   Dejavnosti znanstvenih odborov se izvajajo z visoko stopnjo transparentnosti. Komisija zlasti da na voljo javnosti na svoji spletni strani brez neupravičene zamude:

               (a)

               zahtevo po mnenjih, naslovljeno na znanstvene odbore;

               (b)

               dnevne rede in zapisnike sestankov znanstvenih odborov, medodborne koordinacijske skupine in delovnih skupin;

               (c)

               znanstvena mnenja in hitre nasvete, ki so jih sprejeli znanstveni odbori, vključno z manjšinskimi mnenji in imeni udeležencev delovnih skupin, ki so prispevali k zadevnemu mnenju; manjšinska mnenja se pripišejo zadevnim članom ali pridruženim članom;

               (d)

               poslovnike znanstvenih odborov;

               (e)

               imena članov znanstvenih odborov in znanstvenih svetovalcev iz Skupine, skupaj s kratkim življenjepisom posameznih članov;

               (f)

               izjave o interesu članov znanstvenih odborov, znanstvenih svetovalcev iz Skupine in zunanjih strokovnjakov, ki so sodelovali v delovni skupini.

         2.   Pravila o transparentnosti iz odstavka 1 se uporabljajo v skladu z zahtevami Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (6) ter Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (7), zlasti glede poslovne tajnosti.
   Člen 17
   Zaupnost
   Člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci, zunanji strokovnjaki in pripravniki ne izdajajo informacij, pridobljenih na podlagi dela znanstvenih odborov, tematskih delavnic, delovnih skupin ali dejavnosti, povezanih z izvajanjem tega sklepa, kadar so obveščeni, da so te zaupne.
   POGLAVJE 5
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 18
   Sekretariat znanstvenih odborov Komisije
   1.   Znanstvene odbore in njihove delovne skupine, ICCG in druge sestanke, delavnice ali dogodke, povezane z izvajanjem tega sklepa, skliče Komisija.
   2.   Komisija zagotovi znanstveni in upravni sekretariat za znanstvene odbore in njihove delovne skupine in za vse druge dejavnosti, povezane z izvajanjem tega sklepa.
   3.   Sekretariat je odgovoren za zagotavljanje potrebne znanstvene in upravne podpore, ki omogoča učinkovito delovanje znanstvenih odborov, spremljanje usklajenosti s poslovnikom, zlasti v zvezi z zahtevami odličnosti, neodvisnosti in nepristranskosti ter transparentnosti, zagotavljanje komunikacije o dejavnosti odborov in primeren dialog z zainteresiranimi stranmi, vključno s posebno organizacijo zaslišanj o dejavnostih odborov, ter objavo mnenj in drugih javnih dokumentov. Poleg tega sekretariat zagotavlja podporo odborom in organizira ter preverja kakovosti mnenj, kot je določeno v poslovniku, kar zadeva popolnost, usklajenost, jasnost, ustreznost zahtevam in redakcijskim standardom.
   4.   Sekretariat zagotovi znanstveno in tehnično koordinacijo dejavnosti znanstvenih odborov in po potrebi koordinacijo njihovih dejavnosti z dejavnostmi drugih organov Skupnosti, nacionalnih in mednarodnih organov ter uporabo postopkov za razpravo z zainteresiranimi stranmi, določenih v poslovniku, in komunikacijo o dejavnosti odborov.
   Člen 19
   Povračila in nadomestila
   Člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci iz Skupine in zunanji strokovnjaki so upravičeni do odškodnine za udeležbo na sestankih odborov, drugih sestankih, tematskih delavnicah ali dogodkih, ki jih organizira Komisija, in za poročanje o posebnem vprašanju, kakor je predvideno v Prilogi III.
   Povračilo potnih stroškov in dnevnic izplača Komisija.
   Člen 20
   Nadomestitev znanstvenih odborov
   Znanstveni odbori, ustanovljeni v skladu s členom 1(1) tega sklepa, nadomestijo obstoječe znanstvene odbore, ustanovljene s Sklepom 2004/210/ES:

               (a)

               Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov nadomesti Znanstveni odbor za potrošniške proizvode;

               (b)

               Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja nadomesti znanstveni odbor z enakim imenom;

               (c)

               Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja nadomesti znanstveni odbor z enakim imenom.

         Člen 21
   Razveljavitev
   1.   Sklep 2004/210/ES se razveljavi.
   Vendar pa trije odbori, ustanovljeni z navedenim sklepom, obdržijo funkcije, dokler jih ne prevzamejo znanstveni odbori, ustanovljeni s tem sklepom.
   2.   Sklici na razveljavljeni sklep se razumejo, kakor da se nanašajo na ta sklep; sklici na odbore, ustanovljene z razveljavljenim sklepom, se razumejo, kakor da se nanašajo na odbore, ustanovljene s tem sklepom.

      V Bruslju, 5. avgusta 2008

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

      (2)  UL L 114, 1.5.2007, str. 14.

      (3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila popravljena v UL L 136, 29.5.2007, str. 3.

      (4)  UL L 287, 1.11.2007, str. 25.

      (5)  COM(2002) 713 konč. z dne 11. decembra 2002.

      (6)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (7)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

      PRILOGA I
      PODROČJE PRISTOJNOSTI
      1.   Znanstveni odbor za varstvo potrošnikov
      Zagotavlja mnenja o vprašanjih, ki zadevajo vse vrste zdravstvenih in varnostnih tveganj (zlasti kemijskih, bioloških, mehanskih in drugih fizičnih tveganj) neprehrambenih izdelkov (na primer: kozmetičnih izdelkov in njihovih sestavin, igrač, tekstila, oblačil, izdelkov za osebno nego, gospodinjskih izdelkov, kot so detergenti idr.) in storitev (na primer: tetoviranja, umetnega porjavenja idr.).
      2.   Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja
      Ta odbor daje mnenja o zdravstvenih in okoljskih tveganjih, ki zadevajo onesnaževala v okoljskih medijih in druge biološke in fizične dejavnike ali spreminjajoče se fizikalne razmere, ki imajo lahko negativen vpliv na zdravje in okolje, na primer v zvezi s kakovostjo zraka, vodo, odpadki in tlemi, ter na oceno okoljskega življenjskega cikla. Obravnava tudi zdravstvena in varnostna vprašanja v zvezi s toksičnostjo in ekotoksičnostjo biocidov.
      Brez poseganja v pristojnosti Evropske agencije za kemikalije (ECHA), Znanstvenega odbora za varstvo potrošnikov (ZOVP) in drugih evropskih agencij za oceno tveganja ga lahko Komisija povabi, zlasti v sodelovanju z drugimi evropskimi agencijami in posebej agencijo ECHA, k obravnavi vprašanj, ki se nanašajo na ugotavljanje toksičnosti in ekotoksičnosti kemičnih, biokemičnih in bioloških sestavin, katerih uporaba ima lahko škodljive posledice za zdravje ljudi in okolje. Poleg tega bo Odbor obravnaval vprašanja, ki se nanašajo na metodološki vidik ocene zdravstvenih in okoljskih tveganj kemikalij, vključno z mešanicami kemikalij, za zagotovitev tehtnega in usklajenega svetovanja na področjih iz svoje prisojnosti in za prispevanje k pomembnim vprašanjem v tesnem sodelovanju z drugimi evropskimi agencijami.
      3.   Znanstveni odbor za nastajajoča in na novo ugotovljena zdravstvena tveganja
      Ta odbor daje mnenja o vprašanjih, ki se nanašajo na nastajajoča ali na novo ugotovljena zdravstvena in okoljska tveganja, in o obširnih, zapletenih ali multidisciplinarnih vprašanjih, ki zahtevajo obsežno oceno tveganj za varstvo potrošnikov ali javno zdravje, ter o vprašanjih, ki so s tem povezana in jih ne pokrivajo drugi organi Skupnosti, zadolženi za oceno tveganja.
      Primeri možnih področij dejavnosti vključujejo možna tveganja, ki so povezana z medsebojnimi vplivi dejavnikov tveganja, sinergijskimi učinki, skupnimi učinki, antimikrobsko odpornostjo, novimi tehnologijami, kot so nanotehnologije, medicinskimi pripomočki, vključno s tistimi, ki imajo vgrajene snovi živalskega in/ali človeškega izvora, tkivnim inženirstvom, krvnimi proizvodi, zmanjševanjem plodnosti, rakom na endokrinih organih, fizikalnimi tveganji, kot so hrup in elektromagnetna polja (mobilni telefoni, oddajniki in elektronsko vodene naprave v domačem okolju), ter metodologijami za oceno novih tveganj. Lahko je tudi povabljen k obravnavi tveganj, ki so povezana z determinantami javnega zdravja in neprenosljivimi boleznimi.

      PRILOGA II
      POSLOVNIK
      Poslovnik, ki ga morajo sprejeti znanstveni odbori v skladu s členom 12, zajema naslednja vprašanja:
      1.   Koordinacija med znanstvenimi odbori

                  (a)

                  Imenovanje znanstvenega odbora, odgovornega na zahtevo za znanstvena mnenja, ki niso s področij iz pristojnosti posameznega znanstvenega odbora ali ki jih mora preučiti več kot en odbor;

                  (b)

                  sprejemanje mnenj, hitrih nasvetov, memorandumov in/ali stališč;

                  (c)

                  postopki za zagotavljanje koordinacije med znanstvenimi odbori, ki vključujejo zadeve v zvezi z usklajevanjem ocene tveganja in delovanjem medodborne koordinacijske skupine.

            2.   Postopki odločanja v odborih

                  (a)

                  Volitve predsednika in podpredsednikov znanstvenih odborov;

                  (b)

                  postopki za sprejemanje mnenj:

                              —

                              v običajnih razmerah,

                              —

                              s pisnim postopkom in v običajnih razmerah ter

                              —

                              na podlagi skrajšanega pisnega postopka, če nujnost zadeve zahteva takšen postopek;

                  (c)

                  postopek za zagotovitev hitrega nasveta na zahtevo Komisije v skladu s členom 2(3); ta postopek zagotovi kakovost in ustrezno odobritev odbora;

                  (d)

                  sprejemanje memorandumov in dokumentov o stališčih za opozarjanje Komisije na posebne ali nastajajoče probleme.

            3.   Organizacija znanstvenega dela

                  (a)

                  Ustanovitev in organizacija delovnih skupin znanstvenih odborov, vključno s skupnimi delovnimi skupinami;

                  (b)

                  udeležba znanstvenih svetovalcev iz Skupine v dejavnostih odborov in vključitev zunanjih strokovnjakov;

                  (c)

                  imenovanje poročevalcev in opis njihovih nalog glede na pripravo osnutkov mnenj za znanstvene odbore;

                  (d)

                  oblika in vsebina strokovnih mnenj in postopki za zagotavljanje in izboljšanje njihove skladnosti ter redakcijskih standardov;

                  (e)

                  organizacija sestankov, tematskih delavnic in mrež ter udeležba na njih;

                  (f)

                  vključitev pripravnikov v delo.

            4.   Obveznosti članov odbora, pridruženih in drugih znanstvenih svetovalcev iz Skupine, zunanjih strokovnjakov in pripravnikov

                  (a)

                  Merila glede udeležbe in pogoji, pod katerimi preneha članstvo v odboru;

                  (b)

                  izvajanje določb o zaupnosti iz člena 17;

                  (c)

                  odgovornosti in obveznosti članov, pridruženih članov in drugih znanstvenih svetovalcev iz Skupine ter zunanjih strokovnjakov glede njihovih stikov s predlagatelji peticije, posebnimi interesnimi skupinami in drugimi zainteresiranimi stranmi;

                  (d)

                  pogoji in postopek, pod katerimi je treba člana odbora, pridruženega ali drugega znanstvenega svetovalca ali zunanjega strokovnjaka izključiti iz posvetovanja in/ali glasovanja o posebnem vprašanju v odboru ali delovni skupini, kadar obstajajo upravičeni dvomi o njegovi neodvisnosti.

            5.   Odnosi s tretjimi osebami

                  (a)

                  Postopki za ugotavljanje, reševanje ali razčiščevanje različnih mnenj s Skupnostjo, nacionalnimi in mednarodnimi organi, ki opravljajo podobne naloge, vključno z izmenjavo informacij in organizacijo skupnih sestankov;

                  (b)

                  zastopanje znanstvenega odbora v zunanjih dejavnostih, zlasti glede na druge organe Skupnosti ali mednarodne organe, vključene v podobne dejavnosti;

                  (c)

                  organizacija postopka dialoga z zainteresiranimi stranmi, zlasti organizacija zaslišanj z industrijo ali drugimi posebnimi interesnimi skupinami ali drugimi zainteresiranimi stranmi;

                  (d)

                  objava mnenj in drugih dokumentov.

      PRILOGA III
      NADOMESTILA
      Člani znanstvenih odborov, znanstveni svetovalci iz Skupine in zunanji strokovnjaki so upravičeni do nadomestil za svojo udeležbo pri dejavnostih znanstvenih odborov:

                  Za udeležbo na sestankih:

                              —

                              300 EUR za celodnevno udeležbo ali 150 EUR za udeležbo na dopoldanskem ali popoldanskem sestanku znanstvenega odbora, delovne skupine ali za udeležbo na zunanjem sestanku v zvezi z delom znanstvenega odbora.

                  Za delo poročevalca o vprašanju, ki zahteva najmanj en dan za pripravo osnutka mnenja in s predhodnim pisnim soglasjem Komisije:

                              —

                              300 EUR.

                              —

                              Kadar je to v celoti upravičeno in glede na proračunsko razpoložljivost, se ta znesek lahko izjemoma poveča na 600 EUR za vprašanja, ki so posebno zahtevna v smislu delovne obremenitve.

            Komisija bo redno ocenjevala potrebo po prilagoditvi teh nadomestil v smislu indeksa cen, razvoja odškodnin, plačanih strokovnjakom drugih evropskih organov in izkušenj glede delovne obremenitve članov, pridruženih članov, drugih znanstvenih svetovalcev in zunanjih strokovnjakov. Prvo ocenjevanje bo leta 2009.


title: Sklep Sveta 2009/558/SZVP z dne 16. marca 2009 o sklenitvi Sporazuma o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov med Evropsko unijo in Izraelom

text:
               24.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/63

         SKLEP SVETA 2009/558/SZVP
   z dne 16. marca 2009
   o sklenitvi Sporazuma o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov med Evropsko unijo in Izraelom
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je na seji 18. februarja 2008 sklenil, da bo v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji pooblastil predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP), Komisija pa pri tem polno sodeluje, za začetek pogajanj z Državo Izrael o sklenitvi sporazuma o varovanju podatkov.

               (2)

               Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VP s pogajanji doseglo Sporazum o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov med Evropsko unijo in Izraelom.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov med Evropsko unijo in Izraelom se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 16. marca 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. VONDRA

    ---documentbreak---

               24.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/64

         PREVOD
   SPORAZUM
   o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov med Evropsko unijo in Izraelom
   VLADA DRŽAVE IZRAEL,
   ki jo predstavlja Ministrstvo za obrambo Izraela, v nadaljnjem besedilu „MOI“,
   in
   EVROPSKA UNIJA,
   v nadaljnjem besedilu „EU“,
   ki jo predstavlja predsedstvo Sveta Evropske unije,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, STA SE –
   KER nameravata pogodbenici sodelovati v zadevah zlasti na področju obrambe in varnosti v skupnem interesu;
   KER bo za celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje med pogodbenicama morda potreben dostop do tajnih podatkov in gradiva Izraela in EU ter izmenjava tajnih podatkov in zadevnega gradiva med njima;
   KER želita pogodbenici varovati in zaščititi tajne podatke in gradivo, ki ga izmenjata;
   KER so za varovanje tajnih podatkov in zadevnega gradiva, do katerega imata pogodbenici dostop in ga izmenjujeta, potrebni ustrezni varnostni ukrepi –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Da bi uresničili cilje celovitega in učinkovitega sodelovanja pogodbenic v zadevah zlasti na področju obrambe in varnosti v skupnem interesu se Sporazum o varnostnih postopkih pri izmenjavi tajnih podatkov in gradiva (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) uporablja za tajne podatke in gradivo, ki jih pogodbenici posredujeta ali izmenjata, ne glede na njihovo obliko ali področje.
   Člen 2
   V tem sporazumu:

               (a)

               „tajni podatki“ pomenijo vse informacije (torej znanje, ki se lahko prenaša v kakršni koli obliki, tudi pisni, ustni ali vizualni) in gradivo, za katere katera od pogodbenic v skladu s svojo notranjo zakonodajo določi, da so v njenem interesu na področju varnosti in da jih je treba zavarovati pred nepooblaščenim razkrivanjem, ter jih je označila za tajne (v nadaljevanju „tajni podatki“);

               (b)

               „gradivo“ pomeni vse dokumente, izdelke ali sredstva, na ali v katerih so lahko posnete ali shranjene informacije, ne glede na njihov fizični značaj, tudi, vendar ne izključno: pisne dokumente (pismo, nota, zapisnik, poročilo, spomenica, obvestilo/sporočilo), strojno opremo, računalniške diske, CD-ROM, pomnilniške ključe, opremo, mehanizacijo, aparate, naprave, modele, fotografije/diapozitive/skice, posnetke, magnetofonske trakove, kasete, filme, reprodukcije, zemljevide, karte, načrte, notesnike, matrice, kopije, pisalne trakove za pisalne stroje ali tiskalne trakove za tiskalnike.

         Člen 3
   V tem sporazumu „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).
   Člen 4
   Pogodbenici:

               (a)

               varujeta in zaščitita tajne podatke, ki jih posreduje druga pogodbenica ali so z njo izmenjani po tem sporazumu v skladu s svojo notranjo zakonodajo;

               (b)

               zagotavljata, da tajni podatki, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica prejemnica tajne podatke varuje in zaščiti v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o podatkih in gradivu z enakovredno stopnjo tajnosti, kakor je določeno v členu 6. Pri tem pogodbenici za vse take podatke zagotovita isto stopnjo varovanja kot za svoje tajne podatke z enakovredno stopnjo tajnosti;

               (c)

               ne uporabljata teh tajnih podatkov za drugačne namene in pod drugačnimi varnostnimi pogoji od tistih, ki jih je določil organ izvora, ali tistih, za katere so ti podatki posredovani ali izmenjani; to velja tudi za kraj tajne opreme;

               (d)

               brez predhodne pisne privolitve pogodbenice, ki podatke posreduje, teh tajnih podatkov ne razkrijeta tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3;

               (e)

               ne omogočita dostopa do tajnih podatkov posameznikom, razen če morajo biti z njimi seznanjeni (tj. če morajo imeti dostop do njih pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti) in jih je, če je to potrebno, zadevna pogodbenica ustrezno varnostno preverila in pooblastila.

         Člen 5
   1.   Pogodbenica (pogodbenica, ki podatke posreduje) lahko tajne podatke razkrije ali posreduje drugi pogodbenici (pogodbenici prejemnici).
   2.   Pri posredovanju drugim prejemnikom kot pogodbenicam, pogodbenica prejemnica po predhodni pisni privolitvi pogodbenice, ki podatke posreduje, sprejme sklep o razkritju ali posredovanju tajnih podatkov.
   3.   Vsaka pogodbenica se o razkritju tajnih podatkov drugi pogodbenici odloča za vsak primer posebej. Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 je podatke mogoče generično posredovati le, če pogodbenici sporazumno določita postopke za nekatere kategorije podatkov, ki se nanašajo na njune operativne zahteve.
   4.   Tajni podatki, prejeti od pogodbenice, ki podatke posreduje, se smejo posredovati izvajalcu oziroma morebitnemu izvajalcu le s predhodno pisno privolitvijo pogodbenice, ki podatke posreduje. Preden pogodbenica prejemnica posreduje ali razkrije izvajalcu oziroma morebitnemu izvajalcu tajne podatke, ki jih je prejela od druge pogodbenice, v skladu s svojo notranjo zakonodajo zagotovi, da je ta izvajalec oziroma morebitni izvajalec sposoben varovati tajne podatke in da so tudi v objektu izvajalca zmogljivosti za varovanje tajnih podatkov ter da sta bila izvajalec in njegov objekt ustrezno varnostno preverjena.
   5.   V skladu z veljavnimi zakoni in predpisi vsaka pogodbenica zagotovi varnost objektov in ustanov, v katerih se hranijo tajni podatki, ki ji jih je posredovala druga pogodbenica, zagotovi pa tudi, da se za vsak tak objekt oziroma ustanovo sprejmejo vsi potrebni ukrepi za nadzorovanje in varovanje tajnih podatkov.
   Člen 6
   1.   Tajni podatki se označujejo:

               (a)

            za Državo Izrael so tajni podatki označeni
                   (strogo tajno),
                   (tajno) ali
                   (zaupno);

               (b)

               za EU so tajni podatki označeni s stopnjami tajnosti TRES SECRET UE/EU TOP SECRET, SECRET UE, CONFIDENTIEL UE ali RESTREINT UE.

         2.   Ustrezne stopnje tajnosti so:

               Stopnje tajnosti Izraela

               Stopnje tajnosti EU

                   (strogo tajno)

               TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

                   (tajno)

               SECRET UE

                   (zaupno)

               CONFIDENTIEL UE

               (v Izraelu ni ustreznice)

               RESTREINT UE

         Izraelska pogodbenica se zavezuje, da bo tajne podatke stopnje RESTREINT UE varovala enako kot svoje tajne podatke stopnje  (zaupno).
   Člen 7
   Pogodbenici zagotovita, da imata vzpostavljen varnostni sistem in varnostne ukrepe na podlagi osnovnih načel in minimalnih standardov varnosti, določenih v njuni notranji zakonodaji in izraženih v dogovoru, vzpostavljenem v skladu s členom 12, tako da se za tajne podatke, posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, uporablja enakovredna stopnja varovanja.
   Člen 8
   1.   Pogodbenici zagotovita, da so vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop do tajnih podatkov, posredovanih ali izmenjanih po tem sporazumu, ali ki bi lahko imele tak dostop zaradi svojih dolžnosti ali funkcije, ustrezno varnostno preverjene, preden dobijo dostop do takih tajnih podatkov.
   2.   Postopek varnostnega preverjanja je zasnovan tako, da se v njem v skladu z notranjo zakonodajo ugotovi, ali lahko ima posameznik dostop do tajnih podatkov glede na vse ustrezne dejavnike, ki se nanj nanašajo.
   Člen 9
   Pogodbenici si vzajemno pomagata pri varovanju tajnih podatkov, posredovanih ali izmenjanih po tem sporazumu, in v zadevah v skupnem interesu na področju varnosti. Organi iz člena 12 se vzajemno posvetujejo o varovanju in izmenjujejo obiske, da bi v okviru odgovornosti vsake pogodbenice ocenili učinkovitost varnostnega dogovora, ki ga je treba vzpostaviti v skladu z navedenim členom. Praktične podrobnosti teh obiskov in vseh drugih obiskov, povezanih z izvajanjem tega sporazuma, se določijo z dogovori, pripravljenimi v skladu s členom 12.
   Člen 10
   1.   Za namene tega sporazuma se:

               (a)

               vso pošto za EU pošlje na naslov Sveta:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                           BELGIUM

                     Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji;

               (b)

               vsa pošta za Izrael se pošlje na naslov Direkcije za varnost obrambne ustanove D. S. D. E. (MALMAB):

                           Ministry of Defense

                           Kaplan St.

                           Hakirya Tel-Aviv

                           ISRAEL

         2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna le nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi le na nekatere pristojne uradnike, organe ali službe druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, in je dostopna samo njim, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe po seznanitvi z informacijami.
   Za EU se taka pošta pošilja prek vodje glavne pisarne Sveta oziroma vodje glavne pisarne Varnostnega direktorata Evropske komisije, če so te informacije naslovljene na Evropsko komisijo.
   Za izraelsko pogodbenico se taka pošta pošilja prek Direkcije za varnost obrambne ustanove D. S. D. E. (MALMAB). Če želi EU tajne podatke poslati drugim izraelskim ministrstvom ali organizacijam, kot je MOI, Direkcija za varnost obrambne ustanove D. S. D. E. (MALMAB) obvesti vodjo glavne pisarne Sveta o varnostnem organu Izraela, pristojnem za ta ministrstva ali organizacije, ki uporabljajo enakovredne standarde varstva tajnih podatkov.
   Člen 11
   MOI, generalni sekretar Sveta in član Evropske komisije, odgovoren za varnostne zadeve, nadzorujejo izvajanje tega sporazuma.
   Člen 12
   1.   Za izvajanje tega sporazuma se med tremi organi iz odstavkov 2, 3 in 4 vzpostavi varnostni dogovor, v katerem se določijo standardi vzajemnega varovanja in zaščite tajnih podatkov v skladu s tem sporazumom.
   2.   Direkcija za varnost obrambne ustanove D. S. D. E. (MALMAB) je pod vodstvom in v imenu Ministrstva za obrambo Izraela odgovorna za varnostni dogovor za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki so bili poslani Izraelu v skladu s tem sporazumom.
   3.   Varnostni urad generalnega sekretariata Sveta je pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in pod nadzorom Sveta, odgovoren za varnostni dogovor za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki so bili poslani Evropski uniji v skladu s tem sporazumom.
   4.   Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje pod nadzorom člana Komisije, pristojnega za varnostne zadeve, je odgovoren za varnostni dogovor za varovanje in zaščito tajnih podatkov, ki so bili v skladu s tem sporazumom posredovani ali izmenjani v Evropski komisiji in njenih prostorih.
   5.   Za EU mora varnostni dogovor iz odstavka 1 odobriti Varnostni odbor Sveta.
   Člen 13
   Pogodbenica prejemnica obvesti pogodbenico, ki posreduje podatke, v primeru znane ali domnevne izgube ali razkritja njenih zaupnih podatkov. Pogodbenica prejemnica začne preiskavo, da bi ugotovila razmere. Pogodbenica, ki posreduje podatke, je obveščena o rezultatih preiskave, posredujejo pa se ji tudi informacije o sprejetih ukrepih za preprečitev ponovne izgube ali razkritja. Organi iz člena 12 lahko določijo postopke za tak primer.
   Člen 14
   Vsaka pogodbenica je odgovorna za kritje lastnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja tega sporazuma.
   Člen 15
   Preden si pogodbenici posredujeta ali izmenjata tajne podatke v skladu s tem sporazumom, se odgovorni varnostni organi iz člena 12 strinjajo, da sta pogodbenici sposobni varovati in zaščititi tajne podatke skladno s tem sporazumom in dogovorom, vzpostavljenim v skladu s členom 12.
   Člen 16
   Ta sporazum pogodbenicama ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi tajnih podatkov, pod pogojem, da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.
   Člen 17
   Vse razlike v razlagi ali uporabi tega sporazuma med Izraelom in Evropsko unijo se razrešijo izključno s pogajanji med pogodbenicama. Med pogajanji pogodbenici še naprej izpolnjujeta vse svoje obveznosti po tem sporazumu.
   Člen 18
   1.   Sporazum začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita, da so končani njuni notranji postopki, potrebni v ta namen.
   2.   Vsaka pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o spremembah svojih zakonov in predpisov, ki bi lahko vplivale na varovanje tajnih podatkov iz tega sporazuma.
   3.   Ta sporazum se lahko pregleda na predlog ene od pogodbenic zaradi sprejetja morebitnih sprememb.
   4.   Spremembe tega sporazuma se sestavijo le v pisni obliki in sprejmejo s soglasjem pogodbenic. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu iz odstavka 1.
   Člen 19
   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po tem, ko druga pogodbenica prejme uradno obvestilo, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem se v skladu z določbami sporazuma še naprej varujejo vsi tajni podatki, ki so bili posredovani ali izmenjani v skladu s tem sporazumom.
   V potrditev tega so spodaj podpisani, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

      V Tel Avivu, dne 11. junija 2009, v dveh izvodih v angleškem jeziku.

            Za Izrael

            Minister za obrambo

            Za Evropsko unijo

            Generalni sekretar/visoki predstavnik


title: Sklep Sveta 2005/296/SZVP, PNZ z dne 24. januarja 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

text:
               13.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 94/38

         SKLEP SVETA 2005/296/SZVP, PNZ
   z dne 24. januarja 2005
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na svojem sestanku 27. in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik (GS/VP), za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (2)

               Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VP s pogajanji doseglo sporazum z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (3)

               Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Evropsko unijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. januarja 2005

            Za Svet

            Predsednik

         F. BODEN

   SPORAZUM
   med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA,
   ki jo zastopa njena vlada,
   na eni strani
   in
   EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu „EU“,
   ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“,
   STA SE –
   OB ZAVEDANJU, da bodo skupna zavezanost procesu stabilizacije in pridruževanja, ki bo ostal vse do njenega pristopa k EU v prihodnosti okvir za evropsko usmeritev Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije;
   OB UPOŠTEVANJU, da imata pogodbenici enake cilje glede krepitve lastne varnosti v vseh njenih oblikah in glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njunim državljanom na območju varnosti;
   OB UPOŠTEVANJU, da pogodbenici soglašata, da bosta svoja posvetovanja in sodelovanje razvijali na podlagi vprašanj skupnega interesa, ki se nanašajo na varnost;
   OB UPOŠTEVANJU, da v tej zvezi obstaja stalna potreba po izmenjavi zaupnih informacij med pogodbenicama;
   OB PRIZNAVANJU, da bi celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje lahko zahtevalo dostop do zaupnih informacij in gradiva obeh pogodbenic, kakor tudi izmenjavo zaupnih informacij in zadevnega gradiva med pogodbenicama;
   OB ZAVEDANJU, da tak dostop do zaupnih informacij in zadevnega gradiva ter njihova izmenjava zahteva primerne varnostne ukrepe –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Za izpolnitev ciljev krepitve varnosti pogodbenic v vseh njenih oblikah se ta sporazum uporablja za zaupne informacije ali gradivo v kateri koli obliki, ki jih posreduje ena od pogodbenic ali ki jih pogodbenici izmenjata.
   Člen 2
   Za namene tega sporazuma zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo zaščititi pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi (v nadaljevanju: „zaupne informacije“).
   Člen 3
   Za namene tega sporazuma „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in Generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).
   Člen 4
   Vsaka pogodbenica:

               (a)

               ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica, ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

               (b)

               zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12;

               (c)

               ne uporablja informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora in tistih, za katere so bile te dane na voljo ali izmenjane;

               (d)

               brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3.

         Člen 5
   1.   Zaupne informacije lahko ena od pogodbenic („pogodbenica-pošiljateljica“) razkrije ali posreduje drugi pogodbenici („pogodbenici-prejemnici“) v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora.
   2.   Glede posredovanja zaupnih informacij prejemnikom, ki niso ena izmed pogodbenic tega sporazuma, pogodbenica-prejemnica odločitev o razkritju ali posredovanju zaupnih informacij sprejme po privolitvi pogodbenice-pošiljateljice v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih varnostnih predpisih.
   3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 zgoraj ni mogoče generično posredovanje informacij, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.
   Člen 6
   Vsaka od pogodbenic in vsak od subjektov pogodbenic, ki so navedeni v členu 3, ima varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, uvedenih v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi členov 11 in 12, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 7
   1.   Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti oz. funkcije jim lahko omogočijo dostop do zaupnih informacij, ki so bile dane na voljo ali izmenjane v skladu z določbami tega sporazuma, ustrezno varnostno preverijo preden dobijo dostop do takih informacij.
   2.   Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti, vrednosti zaupanja in zanesljivosti lahko dovoli dostop do zaupnih informacij.
   Člen 8
   Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, in z zadevami skupnega varnostnega interesa nudita medsebojno pomoč. Organi, opredeljeni v členu 11, izvajajo vzajemna varnostna posvetovanja in nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 9
   1.   Za namene tega sporazuma se:

               (a)

               glede EU:
               Vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels.

                     Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji.

               (b)

               glede Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije:
               Vso pošto se naslovi na uradnika glavne pisarne Direktorata za varstvo zaupnih informacij in se, če je primerno, pošlje preko Misije te države pri Evropskih skupnostih na naslednji naslov:

                           Registry Officer

                           Avenue Louise 209A

                           B-1050 Brussels.

         2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe védenja. Za EU se ta pošta pošilja preko vodje glavne pisarne Sveta.
   Člen 10
   Izvajanje tega sporazuma nadzorujejo direktor Direktorata za varstvo zaupnih informacij ter generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije.
   Člen 11
   Za izvajanje tega sporazuma:

               1.

               Glede Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so mu bile posredovane, odgovoren Direktorat za varstvo zaupnih informacij, ki deluje v imenu in pod vodstvom svoje vlade;

               2.

               Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljnjem besedilu: „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in v okviru pristojnosti Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU;

               3.

               Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod vodstvom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

         Člen 12
   Varnostni dogovori, oblikovani v skladu s členom 11 sporazumno med tremi zadevnimi uradi, določijo standarde vzajemne varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum. Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta. Na strani Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije mora te standarde odobriti direktor Direktorata za varstvo zaupnih informacij.
   Člen 13
   Organi, navedeni v členu 11, določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 14
   Pred posredovanjem zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, med pogodbenicama morajo odgovorni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, soglašati, da je pogodbenica-prejemnica sposobna ščititi in varovati informacije, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 15
   Ta sporazum pogodbenicam ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, pod pogojem da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.
   Člen 16
   Vse razlike med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med pogodbenicama.
   Člen 17
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejema morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.
   3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in so sestavljene v pisni obliki. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu, ki ga predvideva odstavek 1.
   Člen 18
   Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu tega obvestila s strani druge pogodbenice, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.
   Skopje, 25. marec 2005
   Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije
   Spoštovani,
   v čast mi je predlagati, da, kolikor se vaša vlada s tem strinja, to pismo in vaša potrditev nadomestita podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.
   Besedilo omenjenega sporazuma, ki je priloženo temu pismu, je bilo odobreno s Sklepom Sveta Evropske unije z dne 24. januarja 2005.
   To pismo predstavlja tudi uradno obvestilo v imenu Evropske unije iz člena 17(1) Sporazuma.
   Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

         Za Evropsko unijo

      Michael SAHLIN

         Posebni predstavnik EU

   Skopje, 25. marec 2005
   Spoštovani,
   v čast mi je, da lahko v imenu Vlade Republike Makedonije potrdim prejem vašega pisma z današnjim datumom v zvezi s podpisom Sporazuma med Republiko Makedonijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, skupaj s priloženim besedilom Sporazuma.
   To izmenjavo pisem štejem za enakovredno podpisu.
   Vendar pa izjavljam, da Republika Makedonija ne sprejema poimenovanja, uporabljanega za mojo državo v zgoraj omenjenem sporazumu, ob upoštevanju dejstva, da je ustavno ime moje države Republika Makedonija.
   Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

      Dr. Stojan SLAVESKI

         Direktor

   Skopje, 25. marec 2005
   Spoštovani,
   v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom.
   Evropska unija ugotavlja zaključek izmenjave pisem med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, s katero se nadomešča podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, vendar pa tega ni mogoče razlagati, da Evropska unija v kakršni koli obliki ali smislu sprejema ali priznava drugo poimenovanje kot „Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija“.
   Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

         Za Evropsko unijo

      Michael SAHLIN

         Posebni predstavnik EU


title: Sklep Sveta (Euratom) 2016/2116 z dne 12. februarja 2016 o odobritvi sklenitve Sporazuma o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju IV. generacije sistemov jedrske energije, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

text:
               3.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 329/1

         SKLEP SVETA (Euratom) 2016/2116
   z dne 12. februarja 2016
   o odobritvi sklenitve Sporazuma o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju IV. generacije sistemov jedrske energije, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 101(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mednarodni forum IV. generacije (v nadaljnjem besedilu: GIF) je okvir za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju, ki je bil ustanovljen na pobudo Združenih držav Amerike leta 2001. Cilj GIF je združiti prizadevanja za razvoj novih sistemov jedrske energije za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo ter hkrati zadovoljivega reševanja vprašanja o jedrski varnosti, zmanjševanju količine odpadkov in neširjenju orožja ter vprašanja javnega interesa.

               (2)

               Skupnost je 30. julija 2003 na podlagi Sklepa Komisije z dne 4. novembra 2002 pristopila h GIF s podpisom Listine GIV (v nadaljnjem besedilu: Listina), ki so jo prvotne podpisnice podpisale leta 2001. S Sklepom Komisije z dne 29. junija 2011 je bil Skupnostni začetni pristop k Listini za obdobje 10 let podaljšan za nedoločen čas, ki se lahko prekliče s soglasjem držav članic Unije. Vsaka članica GIF, vključno s Skupnostjo, lahko izstopi iz članstva GIF, tako da 90 dni prej pošlje pisno obvestilo. Ker ne določa finančnih izmenjav ali posebnih proračunskih sredstev med pogodbenicami, spada Listina na področje uporabe člena 101(3) Pogodbe Euratom.

               (3)

               Da bi izvajale Listino, so njene podpisnice sklenile Okvirni sporazum za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju IV. generacije sistemov jedrske energije (v nadaljnjem besedilu: Okvirni sporazum), ki določa pogoje za sodelovanje ter sistemske in projektne dogovore.

               (4)

               Na podlagi Sklepa Sveta z dne 20. decembra 2005 o odobritvi pristopa Evropske skupnosti za atomsko energijo k Okvirnemu sporazumu in Sklepa Komisije z dne 12. januarja 2006, sprejetega v skladu s členom 101(2) Pogodbe, je Skupnost 24. januarja 2006 pristopila k Okvirnemu sporazumu, ko je ustrezno pooblaščeni komisar podpisal listino o pristopu, ki je bila nato 10. februarja 2006 deponirana pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj v Parizu. Skupno raziskovalno središče je bilo imenovano za izvršilnega zastopnika Skupnosti v skladu s členom III.2 Okvirnega sporazuma.

               (5)

               Okvirni sporazum je začel veljati 28. februarja 2005 za obdobje 10 let in je bil podaljšan 26. februarja 2015, ko so štiri pogodbenice soglašale s Sporazumom o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju IV. generacije sistemov jedrske energije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o podaljšanju), v skladu s posebnim postopkom podaljšanja, ki ga določa Okvirni sporazum. Skupnost in druge podpisnice, ki niso mogle pravočasno končati svojih notranjih postopkov odobritve, lahko naknadno obnovijo svoje sodelovanje s podpisom v skladu s členom II.3 Sporazuma o podaljšanju.

               (6)

               Obnovitev sodelovanja Skupnosti pri Okvirnem sporazumu je neodvisna od kakršnih koli odločitev o obsegu udeležbe Skupnosti v različnih sistemih GIF in z njimi povezanih projektnih dogovorih. Skupnost bo sama določila naravo svojega prispevka, intelektualnega in finančnega, v okviru dejavnosti GIF.

               (7)

               Zato bi bilo treba odobriti obnovitev Okvirnega sporazuma s strani Evropske komisije v imenu Skupnosti s podpisom Sporazuma o podaljšanju v skladu s posebnim postopkom podaljšanja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklenitev Sporazuma o podaljšanju Okvirnega sporazuma za mednarodno sodelovanje pri raziskavah in razvoju IV. generacije sistemov jedrske energije, s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, se odobri.
   Besedilo Sporazuma o podaljšanju je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM


title: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 1990 o sklenitvi v imenu Evropske gospodarske skupnosti Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31990D0611

Uradni list L 326 , 24/11/1990 str. 0056 - 0057

		Sklep Svetaz dne 22. oktobra 1990o sklenitvi v imenu Evropske gospodarske skupnosti Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami(90/611/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker so Skupnost in vse njene države članice 8. junija 1989 na sedežu Združenih narodov v New Yorku podpisale Konvencijo Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami, ki je bila sprejeta na Dunaju 19. decembra 1988;ker je delo Združenih narodov, Sveta, seje Evropskega sveta decembra 1989 in Odbora za boj proti mamilom (CELAD) omogočilo, da Konvencija hitro začne veljati;ker bo večina držav članic zaključila svoje notranje postopke ratifikacije v naslednjih nekaj mesecih in najpozneje do 30. junija 1991;ker mora zato Skupnost glede zadev, ki so v njeni pristojnosti, Konvencijo odobriti najpozneje na isti dan kot prve države članice,SKLENIL:Člen 1V imenu Evropske gospodarske skupnosti se odobri Konvencija Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami.Člen 2Predsednik Sveta v imenu Skupnosti pri generalnem sekretarju Združenih narodov deponira listino o odobritvi Konvencije.Predsednik Sveta hkrati deponira izjavo o pristojnosti iz Priloge k temu sklepu v skladu s členom 27 Konvencije.V Luxembourgu, 22. oktobra 1990Za SvetPredsednikG. De Michelis--------------------------------------------------PRILOGAIZJAVA IZ DRUGEGA PODODSTAVKA ČLENA 2Pristojnost Evropske gospodarske skupnosti glede zadev, zajetih v Konvenciji Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami (Izjava na podlagi člena 27(2) Konvencije)Člen 27(2) Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu prometu s prepovedanimi drogami določa, da organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje v svojih instrumentih uradne potrditve podajo izjavo o obsegu svoje pristojnosti glede zadev, zajetih v tej konvenciji.Evropska gospodarska skupnost je bila ustanovljena z Rimsko pogodbo, ki je bila podpisana 25. marca 1957 in je začela veljati 1. januarja 1958. Ta pogodba je bila spremenjena in dopolnjena z Enotnim evropskim aktom, ki je začel veljati dne 1. julija 1987.V skladu z zgoraj navedenimi določbami je Evropska gospodarska skupnost trenutno pristojna za vprašanja trgovinske politike, ki se nanašajo na snovi, ki se pogosto uporabljajo v proizvodnji prepovedanih drog, vprašanja, ki jih obravnava člen 12 Konvencije.Izvajanje pooblastil, ki so jih države članice po Pogodbah prenesle na Skupnosti, se zato zaradi svoje narave neprestano razvija. Skupnosti zato pridržijo pravico do nadaljnjih izjav v skladu s členom 27(2) Konvencije.--------------------------------------------------


title: Sklep izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o uvedbi enotnega obrazca za dokazovanje vabil, garantnih izjav in izjav o namestitvi (SCH/Com-ex (98)57)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41998D0057

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0299 - 0307

		Sklep izvršnega odboraz dne 16. decembra 1998o uvedbi enotnega obrazca za dokazovanje vabil, garantnih izjav in izjav o namestitvi(SCH/Com-ex (98)57)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena 9 te konvencije,ker je v interesu vseh schengenskih držav, da se nadaljuje usklajevanje politike o izdajanju vizumov v okviru skupne politike o prostem pretoku oseb z namenom, da se prepreči morebitne negativne posledice glede vstopa na schengensko ozemlje in notranje varnosti;v želji poglobiti dosedanje pozitivne izkušnje, ki so jih imele pri uporabi Skupnih konzularnih navodil in uskladiti postopek za izdajo vizumov v prihodnje,ob upoštevanju načela solidarnosti med schengenskimi partnericami,SKLENIL:Točka 1.4 poglavja V Skupnih konzularnih navodil o vizumih (Postopek preverjanja drugih dokazil, ki jih je treba predložiti vlogi) predpisuje uporabo enotnega obrazca za dokazila o namestitvi.Priloženi obrazec zagotavlja visoko stopnjo prilagodljivosti in omogoča, da je uporaba obrazca prilagojena pravnemu položaju posamezne schengenske države, saj schengenske države sedaj uporabljajo popolnoma različne obrazce za različne vrste obveznosti.Posledica teh razlik je velika nevarnost zlorabe, zaradi česar schengenske države uvajajo dokument, ki vsebuje elemente, ki naj bi preprečevali ponarejanje in prirejanje dokumentov.Zaradi tega je standardni dokument enoten glede:- sestave in strukture, ter- varnostnih elementov.Enoten obrazec bo uveden leta 1999 v državah, ki izvajajo Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma in kjer določbe nacionalne zakonodaje predvidevajo tako vrsto dokazil.1. Točki 1.4 poglavja V Skupnih konzularnih navodil se doda naslednji stavek:"Če nacionalna zakonodaja schengenskih držav zahteva dokazovanje o vabilu od zasebnikov ali za poslovna potovanja, garantno izjavo ali izjavo o namestitvi, se za to uporablja enotni obrazec [1]."2. Schengenske države pogodbenice dopolnijo enotni obrazec v skladu z nacionalno zakonodajo.3. Enotni obrazec za garantno izjavo, vabilo ali izjavo o namestitvi, ki ga uporabljajo schengenske države, se sestavi na centralni ravni in v skladu s podrobnim opisom v Prilogi A (tehnični opis varnostnih zahtev) ter v Prilogah A1 in A2 (vzorec). Obvezni enotni elementi usklajenega obrazca so navedeni v Prilogi B.4. Vzorci dokumentov, ki jih izdelajo schengenske države, so priloženi k Skupnim konzularnim navodilom v Prilogi 15.5. Francija drugim schengenskim državam priskrbi filme, potrebne za izdelavo obrazcev. Države pogodbenice si porazdelijo nastale stroške.6. Varnostno-tehnična zasnova dokumenta se redno preverja (če je možno, vsako drugo leto) ne glede na splošne spremembe, za katere bi se izkazalo, da so potrebne, če bi bili obrazci ponarejeni ali če postanejo znani zaščitni ukrepi, ki se nanašajo na varnostne elemente.7. Dokument se izdela v vsaj treh jezikih.8. Ta sklep začne veljati takrat, ko schengenske države notificirajo, da so izvedle zahtevane ukrepe.V Berlinu, 16. decembra 1998PredsednikC. H. Schapper[1] Ta načela uporabljajo Belgija, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Islandija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Avstrija, Portugalska in Švedska.--------------------------------------------------ZAUPNOPriloga ATehnični opis obrazca--------------------------------------------------Priloga A1+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Priloga A2+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Priloga B+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: 2014/585/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/222

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2012
   (2014/585/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2012 z odgovori inštituta (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 15 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0230/2014),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 127.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 403, 30.12.2006, str. 9.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.