title: Sklep Komisije z dne 3. novembra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo zastopa v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, v zvezi s Sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta o sprejetju poslovnika

text:
               19.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 385/3

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 3. novembra 2015
   o stališču, ki se v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo zastopa v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, v zvezi s Sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta o sprejetju poslovnika
   (2015/C 385/03)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 101(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 115 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljevanju: „Sporazum“) vzpostavlja Stabilizacijsko-pridružitveni svet.

               (2)

               Člen 116 Sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet oblikuje svoj poslovnik.

               (3)

               Člen 118 Sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pomaga Stabilizacijsko-pridružitveni odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor).

               (4)

               Člen 118 Sporazuma določa tudi, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet v svojem poslovniku določi naloge Odbora in da lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet na Odbor prenese katero koli od svojih pooblastil.

               (5)

               Člen 120 Sporazuma določa, da se lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet odloči ustanoviti druge posebne odbore ali organe, ki mu lahko pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Stabilizacijsko-pridružitveni svet v svojem poslovniku določi sestavo in naloge takšnih odborov in organov ter način njihovega delovanja –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Stališče, ki se v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo zastopa v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s členom 115 Sporazuma, v zvezi s Sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta o sprejetju poslovnika, temelji na osnutku sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, ki je priložen Sklepu Sveta (EU) 2015/1900 z dne 5. oktobra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, v zvezi s Sklepom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta o sprejetju poslovnika (1), kot je priložen temu sklepu.
   Manjše spremembe k temu osnutku sklepa se lahko sprejmejo brez nadaljnjih sklepov Komisije.

      V Bruslju, 3. novembra 2015

            Za Komisijo

         Johannes HAHN

            Član Komisije

      (1)  UL L 277, 22.10.2015, str. 17.

      SKLEP št. 1 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU – BOSNA IN HERCEGOVINA
      z dne [datum]
      o sprejetju poslovnika
      STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –
      ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti členov 115, 116, 118 in 120 Sporazuma,
      ob upoštevanju, da je začel Sporazum veljati 1. junija 2015 –
      SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Predsedstvo
      Pogodbenici predsedujeta Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje predsedovanja se začne z datumom prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in konča 31. decembra istega leta.
      Člen 2
      Seje
      Stabilizacijsko-pridružitveni svet se sestaja enkrat letno na ministrski ravni. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posebne seje, če se pogodbenici tako dogovorita. Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličejo v prostorih, v katerih običajno zaseda Svet Evropske unije, na datum, o katerem se dogovorita pogodbenici. Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skupaj skličeta sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v dogovoru s predsednikom.
      Člen 3
      Zastopanje
      Če se člani Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ne morejo udeležiti sej, jih lahko zastopajo zastopniki. Član, ki želi biti zastopan, mora predsedniku sporočiti ime svojega zastopnika pred sejo, na kateri naj bi bil zastopan. Zastopnik člana Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ima vse pravice zastopanega člana.
      Člen 4
      Delegacije
      Člane Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta lahko spremljajo uradniki. Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice. Predstavnik Evropske investicijske banke se kot opazovalec udeleži sej Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če so na dnevnem redu zadeve, ki se nanašajo na banko. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na svoje seje povabi tudi druge osebe, da pridobi informacije o posameznih zadevah.
      Člen 5
      Sekretariat
      Uradnik generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik misije Bosne in Hercegovine pri Evropski uniji skupaj delata kot sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
      Člen 6
      Korespondenca
      Korespondenca, naslovljena na Stabilizacijsko-pridružitveni svet, se pošlje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslov generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.
      Sekretarja zagotovita, da se korespondenca posreduje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in po potrebi razpošlje tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Razposlana korespondenca se pošlje generalnemu sekretariatu Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, stalnim predstavništvom držav članic in misiji Bosne in Hercegovine pri Evropski uniji.
      Sekretarja naslovnikom pošljeta sporočila predsednika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi pa se sporočila pošljejo tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, navedenim v drugem odstavku.
      Člen 7
      Obveščanje javnosti
      Če ni določeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta niso javne.
      Člen 8
      Dnevni red sej
      1.   Predsednik za vsako sejo sestavi okvirni dnevni red. Sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta pošljeta okvirni dnevni red naslovnikom iz člena 6, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje. Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za uvrstitev na dnevni red, vendar se točke uvrstijo na okvirni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici tako dogovorita.
      2.   Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.
      Člen 9
      Zapisnik
      Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje. Praviloma mora zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navajati:

                  —

                  dokumentacijo, predloženo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu,

                  —

                  izjave, ki se zapišejo na zahtevo enega od članov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta,

                  —

                  sprejete sklepe, podana priporočila ter sprejete izjave in sklepne ugotovitve.

            Osnutek zapisnika se predloži Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v potrditev. Po potrditvi zapisnik podpišejo predsednik in sekretarja. Zapisnik se shrani v arhivu generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki ima vlogo depozitarja. Overjeni izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 6.
      Člen 10
      Sklepi in priporočila
      1.   Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklepe in poda priporočila s soglasjem pogodbenic. Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko sprejme sklepe ali poda priporočila s pisnim postopkom, če se pogodbenici tako dogovorita.
      2.   Sklepi in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v smislu člena 117 Sporazuma se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in opis predmeta urejanja. Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta podpiše predsednik in overita sekretarja. Sklepi in priporočila se pošljejo vsem naslovnikom iz člena 6. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v svojem uradnem glasilu.
      Člen 11
      Jeziki
      Uradni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta so uradni jeziki pogodbenic. Če ni določeno drugače, razprave Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta potekajo na podlagi dokumentacije, pripravljene v teh jezikih.
      Člen 12
      Stroški
      Evropska unija ter Bosna in Hercegovina krijeta vsaka svoje stroške udeležbe na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, in sicer stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja ter poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov ter druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
      Člen 13
      Stabilizacijsko-pridružitveni odbor
      1.   Za pomoč Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog se ustanovi Stabilizacijsko-pridružitveni odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor). Sestavljajo ga predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Evropske komisije na eni strani ter predstavniki Sveta ministrov Bosne in Hercegovine na drugi strani, običajno na ravni višjih državnih uradnikov.
      2.   Odbor pripravlja seje in posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, izvaja sklepe Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, kadar je to primerno, in na splošno zagotavlja kontinuiteto odnosov v okviru pridružitvenega razmerja ter pravilno delovanje Sporazuma. Odbor prouči vsako zadevo, ki mu jo predloži Stabilizacijsko-pridružitveni svet, kakor tudi katero koli drugo zadevo, ki se pojavi med vsakodnevnim izvajanjem Sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži v sprejetje Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.
      3.   Kadar Sporazum predvidi obveznost ali možnost posvetovanja, lahko tako posvetovanje poteka v Odboru. Posvetovanje se lahko nadaljuje v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če se pogodbenici tako dogovorita.
      4.   Poslovnik Odbora je priložen temu sklepu.

         V …

               Za Stabilizacijsko-pridružitveni svet

               Predsednik

         PRILOGA k SKLEPU št. 1 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU – BOSNA IN HERCEGOVINA
         z dne [datum]
         Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora
         Člen 1
         Predsedstvo
         Pogodbenici predsedujeta Odboru izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje predsedovanja se začne z datumom prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in konča 31. decembra istega leta.
         Člen 2
         Seje
         Odbor se sestaja, kadar to narekujejo okoliščine, in sicer s soglasjem obeh pogodbenic. Pogodbenici se dogovorita o času in kraju vsake seje Odbora. Seje Odbora skliče predsednik.
         Člen 3
         Delegacije
         Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
         Člen 4
         Sekretariat
         Uradnik Evropske komisije ter uradnik Bosne in Hercegovine skupaj delata kot sekretarja Odbora. Vsa sporočila, predvidena s tem sklepom, ki jih prejme in pošlje predsednik odbora, se posredujejo sekretarjema Odbora ter sekretarjema in predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
         Člen 5
         Obveščanje javnosti
         Če ni določeno drugače, seje Odbora niso javne.
         Člen 6
         Dnevni red sej
         1.   Predsednik za vsako sejo sestavi okvirni dnevni red. Sekretarja Odbora pošljeta okvirni dnevni red naslovnikom iz člena 4, in sicer najpozneje 30 delovnih dni pred začetkom seje. Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 35 delovnih dni pred začetkom seje prejel prošnjo za uvrstitev na dnevni red, vendar se točke uvrstijo na okvirni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan razpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo. Odbor lahko povabi na svoje seje strokovnjake, da pridobi podatke o določenih zadevah. Odbor sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici tako dogovorita.
         2.   Predsednik lahko v soglasju z obema pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posamezne zadeve.
         Člen 7
         Zapisnik
         Za vsako sejo se piše zapisnik, ki temelji na predsednikovem povzetku sklepnih ugotovitev, ki jih sprejme Odbor. Ko Odbor potrdi zapisnik, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa arhivira. Kopija zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 4.
         Člen 8
         Sklepi in priporočila
         V posebnih primerih, ko Stabilizacijsko-pridružitveni svet v skladu s členom 118 Sporazuma pooblasti Odbor, da sprejme sklepe oziroma poda priporočila, se ti pravni akti naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum njihovega sprejetja in opis predmeta urejanja. Sklepi in priporočila se sprejmejo z medsebojnim dogovorom pogodbenic. Odbor lahko sprejme sklepe ali poda priporočila s pisnim postopkom, če se pogodbenici tako dogovorita. Sklepe in priporočila Odbora podpiše predsednik in overita sekretarja, nato pa se pošljejo naslovnikom iz člena 4 te priloge. Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Odbora v svojem uradnem glasilu.
         Člen 9
         Stroški
         Evropska unija ter Bosna in Hercegovina krijeta vsaka svoje stroške udeležbe na sejah Odbora, in sicer stroške osebja, potne stroške in stroške bivanja ter poštne in telekomunikacijske stroške. Stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah, prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov ter druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
         Člen 10
         Pododbori in posebne skupine
         Odbor lahko ustanovi pododbore ali posebne skupine, ki delujejo pod njegovo pristojnostjo. Ti Odboru poročajo po vsaki svoji seji. Odbor lahko razpusti kateri koli obstoječi pododbor ali skupino, določi ali spremeni njihove pristojnosti in naloge ali ustanovi nadaljnje pododbore ali skupine, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Navedeni pododbori in skupine nimajo nobenih pristojnosti za odločanje.

      PRILOGA
      Samo v vednost Komisiji
      OSNUTEK

         SKLEP št. 1/2015 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA ODBORA EU – BOSNA IN HERCEGOVINA
         z dne … 2015
         o ustanovitvi pododborov in posebnih skupin
         STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI ODBOR JE –
         ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani, zlasti člena 119 Sporazuma,
         ob upoštevanju svojega poslovnika, zlasti člena 10 poslovnika –
         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
         Edini člen
         Ustanovijo se pododbori in posebne skupine, navedeni v Prilogi I. Njihove pristojnosti in naloge so določene v Prilogi II.

            V …, dne/meseca … 2015.

                  Za Stabilizacijsko-pridružitveni odbor

                  Predsednik

         PRILOGA I
         STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SPORAZUM EU – BOSNA IN HERCEGOVINA

            Struktura multidisciplinarnih pododborov

                     Naziv

                     Vprašanja

                     Člen SPS

                                 1.

                                 Trgovina, industrija, carina in obdavčenje

                     Prosti pretok blaga

                     Člen 18

                     Industrijski izdelki

                     Členi 19–23

                     Trgovinska vprašanja

                     Členi 32–46

                     Standardizacija, meroslovje, akreditacija, certificiranje, ugotavljanje skladnosti in nadzor trga

                     Člen 75

                     Industrijsko sodelovanje

                     Člen 92

                     MSP

                     Člen 93

                     Turizem

                     Člen 94

                     Carine

                     Člen 97

                     Obdavčenje

                     Člen 98

                     Pravila o poreklu

                     Protokol 2

                     Upravna pomoč v carinskih zadevah

                     Protokol 5

                                 2.

                                 Kmetijstvo in ribištvo

                     Kmetijski proizvodi sensu lato

                     člen 24, člen 26(1), člen 26(2) ter členi 29, 30 in 33

                     Kmetijski proizvodi sensu stricto

                     Člen 27(1)(2) in člen 27(4)

                     Ribiški proizvodi

                     Člena 26 in 28

                     Predelani kmetijski proizvodi

                     Člen 25, Protokol 1

                     Vino

                     Člen 27(5) in Protokol 7

                     Zaščita geografskih označb za kmetijske in ribiške proizvode ter živila, razen vina in žganih pijač

                     Člen 31

                     Kmetijski in živilsko-predelovalni sektor, veterinarske in fitosanitarne zadeve

                     Člen 95

                     Sodelovanje na področju ribištva

                     Člen 96

                     Varnost hrane

                     Člen 95

                                 3.

                                 Notranji trg in konkurenca

                     Pravica do ustanavljanja

                     Členi 50–56

                     Opravljanje storitev

                     Členi 57–59

                     Ostala vprašanja v zvezi z naslovom V SPS

                     Členi 63–69

                     Približevanje in uveljavljanje zakonodaje

                     Člen 70

                     Konkurenca

                     Člena 71 in 72
                     Protokol 4

                     Intelektualna, industrijska in poslovna lastnina

                     Člen 73

                     Javno naročanje

                     Člen 74

                     Bančništvo, zavarovalništvo in druge finančne storitve

                     Člen 89

                     Varstvo potrošnikov

                     Člen 76

                     Javno zdravje

                                 4.

                                 Ekonomska in finančna vprašanja ter statistika

                     Pretok kapitala in plačila

                     Členi 60–62

                     Gospodarska politika

                     Člen 87

                     Sodelovanje na področju statistike

                     Člen 88

                     Spodbujanje in zaščita naložb

                     Člen 91

                     Finančno sodelovanje

                     Členi 112–114

                                 5.

                                 Pravica, svoboda in varnost

                     Sodstvo in temeljne pravice, vključno z bojem proti diskriminaciji

                     Člen 78

                     Policijsko in pravosodno sodelovanje

                     Člen 78

                     Pravna država

                     Člen 78

                     Varstvo podatkov

                     Člen 79

                     Vizumi, upravljanje meja, azil in migracije

                     Člen 80

                     Nezakonito priseljevanje in ponovni sprejem

                     Člen 81

                     Pranje denarja

                     Člen 82

                     Prepovedane droge

                     Člen 83

                     Boj proti terorizmu

                     Člen 85

                     Kriminal in druga nezakonita dejanja

                     Člen 84

                                 6.

                                 Inovacije, informacijska družba in socialna politika

                     Pretok delavcev

                     Členi 47–49

                     Delovni pogoji in enake možnosti

                     Člen 77

                     Sodelovanje na socialnem področju

                     Člen 99

                     Izobraževanje in usposabljanje

                     Člen 100

                     Sodelovanje na področju kulture

                     Člen 101

                     Informacije in komunikacije

                     Člen 105

                     Sodelovanje na avdiovizualnem področju

                     Člen 102

                     Elektronska komunikacijska omrežja in storitve

                     Člen 104

                     Informacijska družba

                     Člen 103

                     Raziskave in tehnološki razvoj

                     Člen 109

                                 7.

                                 Promet, energetika, okolje in regionalni razvoj (1)

                     Promet

                     Členi 53, 59, 106 in Protokol 3

                     Energetika

                     Člen 107

                     Jedrska varnost

                     Člen 107

                     Okolje

                     Člen 108

                     Podnebne spremembe

                     Člen 108

                     Civilna zaščita

                     Člen 108

                     Regionalni in lokalni razvoj

                     110

            Struktura posebnih skupin

                     Naziv

                     Vprašanja

                     Člen SPS

                     Posebna skupina za reformo javne uprave

                     Reforma javne uprave

                     Naslov VI Približevanje in uveljavljanje zakonodaje, člen 70 in naslov VII Pravosodje in notranje zadeve, člena 78 in 111

         PRILOGA II
         PRISTOJNOSTI IN NALOGE PODODBOROV IN POSEBNIH SKUPIN EU – BOSNA IN HERCEGOVINA

            Sestava in predsedstvo

         Pododbori in posebna skupina za reformo javne uprave so sestavljeni iz predstavnikov Evropske komisije in predstavnikov vlade Bosne in Hercegovine. Izmenično jim predsedujeta obe pogodbenici. Države članice bodo obveščene o sejah pododborov in posebne skupine za reformo javne uprave ter povabljene, da se jih udeležijo.

            Sekretariat

         Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Bosne in Hercegovine skupaj delata kot sekretarja vsakega izmed pododborov in posebne skupine za reformo javne uprave.
         Vsa sporočila v zvezi s pododbori se posredujejo sekretarjema zadevnega pododbora in posebne skupine za reformo javne uprave.

            Seje

         Pododbori in posebna skupina za reformo javne uprave s soglasjem obeh pogodbenic zasedajo, kadar koli to zahtevajo okoliščine. Pogodbenici se dogovorita o času in kraju vsake seje pododbora ali posebne skupine za reformo javne uprave.
         Če se pogodbenici tako dogovorita, lahko pododbori in posebna skupina za reformo javne uprave na seje povabijo strokovnjake, ki jim priskrbijo zahtevane podrobnejše informacije.

            Dnevni red in spremljajoča dokumentacija

         Najpozneje 30 delovnih dni pred začetkom seje predsednik in sekretarja sestavijo okvirni dnevni red za vsako sejo.
         Okvirni dnevni red vključuje točke, glede katerih sta sekretarja najpozneje 35 dni pred začetkom seje prejela prošnjo za vključitev na dnevni red.
         Po dogovoru o okvirnem dnevnem redu za vsako sejo in najpozneje 10 delovnih dni pred začetkom seje sekretar iz Bosne in Hercegovine sekretarju iz Evropske komisije preda potrebno pisno dokumentacijo za točke, vključene v okvirni dnevni red.
         Če rok iz odstavka 3 ni upoštevan, je seja samodejno odpovedana brez nadaljnjega obvestila.

            Obravnavana področja

         Pododbori razpravljajo o vprašanjih v zvezi s področji Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, naštetimi v strukturi multidisciplinarnih pododborov. Pri vseh vsebinah se oceni napredek glede približevanja, izvajanja in uveljavljanja zakonodaje. Pododbori proučijo kakršne koli težave, ki lahko nastanejo na njihovih zadevnih področjih, in predlagajo možne ukrepe za njihovo reševanje.
         Pododbori so tudi forumi za nadaljnje pojasnjevanje pravnega reda Unije in pregledujejo napredek Bosne in Hercegovine pri usklajevanju s pravnim redom Unije v skladu z zavezami iz Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma.
         Posebna skupina za reformo javne uprave razpravlja o vprašanjih v zvezi z reformo javne uprave in predlaga morebitne rešitve.

            Zapisnik

         Zapisnik se piše za vsako sejo in se po seji potrdi. Sekretar pododbora ali posebne skupine za reformo javne uprave posreduje izvod zapisnika sekretarju Odbora.

            Obveščanje javnosti

         Če ni določeno drugače, seje pododborov in posebne skupine za reformo javne uprave niso javne.

         (1)  Za namene izvajanja Protokola 3 k SPS ta pododbor deluje kot posebni pododbor iz člena 21 tega protokola.


title: 2011/209/EU: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2011 o podpisu Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               5.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/1

         SKLEP SVETA
   z dne 28. februarja 2011
   o podpisu Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi
   (2011/209/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v skladu s Sklepom Sveta z dne 9. oktobra 2009 o pooblastilu Komisiji za začetek pogajanj v imenu Unije, v pogajanjih dosegla Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva in Prilogo 1 k temu memorandumu o sodelovanju SESAR–NEXTGEN za globalno interoperabilnost.

               (2)

               Memorandum in Priloga 1 sta bila parafirana 18. junija 2010.

               (3)

               Memorandum in Prilogo 1, bi bilo treba podpisati in začasno uporabljati do zaključka postopkov, potrebnih za sklenitev Memoranduma.

               (4)

               Treba je opredeliti postopkovne določbe za sodelovanje Unije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Memoranduma, reševanje nesoglasij ter prenehanje veljavnosti prilog in dodatkov k Memorandumu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo in njegove Priloge I se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega Memoranduma.
   Besedili Memoranduma in Priloge 1 sta priloženi k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Memoranduma in Priloge I v imenu Unije.
   Člen 3
   Memorandum se v Uniji začasno uporablja od datuma njegovega podpisa do začetka njegove veljavnosti.
   Člen 4
   1.   V skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom III Memoranduma, Unijo zastopa Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.
   2.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, določi stališče Unije v skupnem odboru, vključno z vprašanji:

               (a)

               sprejetja dodatnih prilog k Memorandumu in njihovih dodatkov;

               (b)

               sprejetja sprememb prilog k Memorandumu in njihovih dodatkov.

         Člen 5
   Komisija lahko sprejme kakršne koli ustrezne ukrepe na podlagi členov II(B), IV, V, VII in VIII Memoranduma.
   Člen 6
   Komisija zastopa Unijo v posvetovanjih na podlagi člena XI Memoranduma.
   Člen 7
   Komisija redno obvešča Svet o izvajanju Memoranduma.

      V Bruslju, 28. februarja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         FELLEGI T.

    ---documentbreak---

               5.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/3

         PREVOD
   MEMORANDUM O SODELOVANJU
   NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo

   KER je skupni cilj Združenih držav Amerike in Evropske unije spodbujanje in izboljšanje sodelovanja pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva ter
   KER bo tako sodelovanje spodbujalo razvoj in varnost civilnega letalstva v Združenih državah Amerike in Evropski uniji;
   ZATO se Združene države Amerike in Evropska unija (v nadaljnjem besedilu skupno: pogodbenici, in posamično: pogodbenica) strinjajo, da bodo izvajale skupne programe v skladu z naslednjimi pogoji:

      Člen I

      Cilj

               A.

               V tem memorandumu o sodelovanju, vključno z njegovimi prilogami in dodatki (v nadaljnjem besedilu: Memorandum), so določeni pogoji za medsebojno sodelovanje pri spodbujanju in izboljšanju raziskav in razvoja na področju civilnega letalstva. V ta namen lahko pogodbenici glede na razpoložljivost dodeljenih sredstev in drugih potrebnih virov zagotovita osebje, vire in povezane storitve za sodelovanje v obsegu, določenem v prilogah in dodatkih k temu memorandumu.

               B.

               Cilje tega memoranduma je mogoče doseči s sodelovanjem na katerem koli od naslednjih področij:

                           1.

                           izmenjava informacij o programih in projektih, rezultatov raziskav ali publikacij;

                           2.

                           izvajanje skupnih analiz;

                           3.

                           usklajevanje raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter njihovo izvajanje na podlagi skupnega prizadevanja;

                           4.

                           izmenjava znanstvenega in tehničnega osebja;

                           5.

                           izmenjava posebne opreme, programske opreme in sistemov za raziskovalne dejavnosti ter študije združljivosti;

                           6.

                           skupna organizacija simpozijev ali konferenc in

                           7.

                           vzajemna posvetovanja za opredelitev usklajenih ukrepov v ustreznih mednarodnih organih.

               C.

               Pogodbenici odvisno od veljavnih zakonov, predpisov in politik, ki se lahko dopolnijo ali spremenijo, čim bolj spodbujata vključevanje udeležencev v dejavnosti sodelovanja na podlagi tega memoranduma za zagotovitev primerljivih priložnosti za sodelovanje v njunih raziskovalnih in razvojnih dejavnostih. Pogodbenici udeležence vključujeta v dejavnosti sodelovanja, ki se izvajajo vzajemno in v skladu z naslednjimi načeli:

                           1.

                           vzajemna korist;

                           2.

                           primerljive priložnosti za vključitev v dejavnosti sodelovanja;

                           3.

                           nepristransko in pravično obravnavanje;

                           4.

                           pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja, in

                           5.

                           preglednost.

               D.

               Take dejavnosti sodelovanja potekajo v skladu s posebnimi prilogami in dodatki, opredeljenimi v členu II.

      Člen II

      Izvajanje

               A.

               Ta memorandum se izvaja na podlagi posebnih prilog in dodatkov k temu memorandumu. V teh prilogah in dodatkih so ustrezno opisani značaj in trajanje sodelovanja za posamezno področje ali namen ter obravnava vprašanj intelektualne lastnine, odgovornosti, financiranja, razporeditve stroškov in drugih pomembnih vprašanj. Razen če je izrecno navedeno drugače, ima v primeru neskladnosti med določbo v prilogi ali dodatku in določbo v tem memorandumu prednost določba iz Memoranduma.

               B.

               Predstavniki Združenih držav Amerike in Evropske unije se redno srečujejo za:

                           1.

                           razpravo o predlogih za nove dejavnosti sodelovanja in

                           2.

                           pregled stanja pri dejavnostih, ki že potekajo in so se začele na podlagi priloge ali dodatka k temu memorandumu.

               C.

               Usklajevanje in spodbujanje dejavnosti sodelovanja na podlagi tega memoranduma v imenu vlade Združenih držav Amerike izvaja Zvezna uprava za letalstvo, v imenu Evropske unije pa Evropska komisija.

               D.

               Pristojni uradi za usklajevanje in upravljanje tega memoranduma, kjer bi bilo treba vložiti vse zahtevke za storitve na podlagi tega memoranduma, so:

                           1.

                           za Združene države Amerike:

                                       Federal Aviation Administration

                                       Office of International Aviation

                                       Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East

                                       600 Independence Ave., S.W.

                                       Washington, D.C.

                                       20591 – USA

                                       Telefon: +1 2023858900

                                       Telefaks +1 2022675032

                           2.

                           za Evropsko unijo:

                                       European Commission

                                       Directorate-General for Mobility and Transport

                                       Directorate for Air Transport

                                       1040 Brussels – Belgium

                                       Telefon: +32 22968430

                                       Telefaks +32 22968353

               E.

               Vzpostavijo se zveze za tehnični program za posamezne dejavnosti, kot je določeno v prilogah in dodatkih k temu memorandumu.

      Člen III

      Izvršno upravljanje

               A.

               Pogodbenici ustanovita skupni odbor, ki je odgovoren za zagotovitev učinkovitega delovanja tega memoranduma in se redno sestaja za ocenjevanje učinkovitosti njegovega izvajanja.

               B.

               Skupni odbor sestavljajo predstavniki:

                           1.

                           Združenih držav Amerike, in sicer Zvezna uprava za letalstvo (FAA, sopredsedujoči), ter

                           2.

                           Evropske unije, in sicer Evropska komisija (sopredsedujoči) skupaj s predstavniki držav članic Evropske unije.

               C.

               Skupni odbor lahko k sodelovanju priložnostno povabi strokovnjake s posameznih področij. Skupni odbor lahko ustanovi tehnične delovne skupine, pri čemer nadzoruje njihovo delo ter delo odborov in skupin, ustanovljenih na podlagi posameznih prilog in dodatkov. Skupni odbor razvija in sprejema notranje postopke upravljanja.

               D.

               Vse sklepe v skupnem odboru soglasno sprejmeta pogodbenici, ki odbor sestavljata. Ti sklepi so pisni, pri čemer jih podpišejo predstavniki pogodbenic v skupnem odboru.

               E.

               Skupni odbor lahko obravnava kakršno koli vprašanje v zvezi z delovanjem tega memoranduma ter njegovih prilog in dodatkov. Zlasti je odgovoren za:

                           1.

                           zagotovitev foruma za razpravo v okviru področja uporabe tega memoranduma ter njegovih prilog in dodatkov o:

                                       (a)

                                       vprašanjih, ki se lahko pojavijo, in spremembah, ki lahko vplivajo na izvajanje tega memoranduma ter njegovih prilog in dodatkov;

                                       (b)

                                       skupnih pristopih k uvajanju novih tehnologij in postopkov, raziskovalnim in ocenjevalnim programom ter drugim področjem v skupnem interesu in

                                       (c)

                                       osnutkih predpisov in zakonodaje, ki jih pripravi katera od pogodbenic in bi lahko vplivali na interese druge pogodbenice, v okviru področja uporabe tega memoranduma ter njegovih prilog in dodatkov;

                           2.

                           sprejetje dodatnih prilog k temu memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je to primerno;

                           3.

                           sprejetje sprememb prilog k temu memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je to primerno, ter

                           4.

                           predložitev predlogov pogodbenicam za druge spremembe tega memoranduma, kot je to primerno.

      Člen IV

      Izmenjava osebja

   Pogodbenici si lahko po potrebi izmenjata tehnično osebje za izvajanje dejavnosti, opisanih v prilogi ali dodatku k temu memorandumu. Vse take izmenjave so v skladu s pogoji, določenimi v tem memorandumu ter njegovih prilogah in dodatkih. Tehnično osebje, ki si ga izmenjata pogodbenici, opravlja delo, kot je določeno v prilogi ali dodatku. Tako tehnično osebje je lahko osebje agencij ali izvajalcev v Združenih državah ali Evropski uniji, kot se pogodbenici medsebojno sporazumeta.

      Člen V

      Določbe o izposoji opreme

   Ena od pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica posojevalka) lahko drugi pogodbenici (v nadaljnjem besedilu: pogodbenica izposojevalka) na podlagi priloge ali dodatka k temu memorandumu posodi opremo. Za vsakršno izposojo opreme se uporabljajo naslednje splošne določbe, razen če je v prilogi ali dodatku določeno drugače:

               A.

               Pogodbenica posojevalka določi vrednost opreme, ki se posoja.

               B.

               Pogodbenica izposojevalka skrbništvo in lastništvo nad opremo prevzame v objektu pogodbenice posojevalke, ki sta ga pogodbenici določili v prilogi ali dodatku. Pogodbenica izposojevalka opremo obdrži, dokler je v skladu z odstavkom H spodaj ne vrne pogodbenici posojevalki.

               C.

               Pogodbenica izposojevalka vso opremo na svoje lastne stroške prepelje v objekt, ki sta ga pogodbenici določili v prilogi ali dodatku.

               D.

               Pogodbenici sodelujeta pri pridobivanju kakršnih koli izvoznih dovoljenj in drugih dokumentov, potrebnih za pošiljanje opreme.

               E.

               Pogodbenica izposojevalka je odgovorna za namestitev opreme v objektu, ki sta ga pogodbenici določili v prilogi ali dodatku. Pogodbenica posojevalka pogodbenici izposojevalki po potrebi zagotovi pomoč pri namestitvi opreme, izposojene na podlagi pogojev, o katerih sta se pogodbenici dogovorili.

               F.

               Pogodbenica izposojevalka med posojilnim obdobjem opremo uporablja in ohranja v ustreznem stanju, zagotavlja stalno obratovanje opreme in dovoli, da pogodbenica posojevalka kadar koli, ko je to razumno, opravi pregled.

               G.

               Pogodbenica posojevalka pogodbenici izposojevalki pomaga pri iskanju virov dobave za običajne elemente in posebne dele, ki pogodbenici izposojevalki niso neposredno na voljo.

               H.

               Pogodbenica izposojevalka po poteku veljavnosti ali odpovedi ustrezne priloge ali dodatka k temu memorandumu ali po koncu uporabe opreme to opremo na svoje stroške vrne pogodbenici posojevalki.

               I.

               V primeru izgube ali poškodbe kakršne koli opreme, ki je bila izposojena na podlagi tega memoranduma ter katere skrbništvo in posest je prevzela pogodbenica izposojevalka, slednja pogodbenica po presoji pogodbenice posojevalke opremo popravi ali izplača odškodnino v vrednosti (ki jo je pogodbenica posojevalka določila v odstavku A zgoraj) izgubljene ali poškodovane opreme.

               J.

               Kakršna koli oprema, ki se izmenja na podlagi tega memoranduma, je namenjena le raziskavam, razvoju in potrjevanju ter se nikakor ne uporablja na kakršen koli način za aktivno civilno letalstvo ali drugo operativno uporabo.

               K.

               Kakršni koli prenosi tehnologije, opreme ali drugih elementov na podlagi tega memoranduma so v skladu z veljavnimi zakoni in politikami pogodbenic.

      Člen VI

      Financiranje

               A.

               Razen če je v prilogi ali dodatku k temu memorandumu določeno drugače, vsaka pogodbenica sama krije stroške dejavnosti, ki jih izvaja na podlagi tega memoranduma.

               B.

               Združene države so Memorandumu dodelile številko NAT-I-9406 za identificiranje tega programa sodelovanja, pri čemer se na to številko sklicujejo vsi dopisi v zvezi s tem memorandumom.

      Člen VII

      Posredovanje informacij

               A.

               Razen če je to določeno v veljavni zakonodaji ali predhodnem pisnem dogovoru med pogodbenicama, nobena od pogodbenic ne posreduje nobenih informacij ali gradiva v zvezi z nalogami ali programi, dogovorjenimi na podlagi tega memoranduma ter njegovih prilog in dodatkov, tretjim stranem, ki niso (i) izvajalci ali podizvajalci, ki sodelujejo pri nalogah in programih, v kolikor so potrebni za izvajanje teh nalog in programov, ali (ii) drugi vladni organi pogodbenic.

               B.

               Če ena od pogodbenic ugotovi, da na podlagi svoje zakonodaje ali predpisov ne bo mogla ali lahko upravičeno pričakuje, da ne bo mogla izpolniti določb o nerazkrivanju informacij iz tega člena, o tem takoj in pred razkritjem obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se nato posvetujeta in določita ustrezne nadaljnje ukrepe.

      Člen VIII

      Pravice intelektualne lastnine

               A.

               Pogodbenica, ki v skladu s pogoji iz priloge ali dodatka k temu memorandumu drugi pogodbenici zagotovi intelektualno lastnino (ki za namene tega memoranduma vključuje analize, poročila, zbirke podatkov, programsko opremo, strokovno znanje in izkušnje, tehnične in poslovno občutljive informacije, podatke in evidence ter povezano dokumentacijo in gradivo ne glede na obliko ali vrsto medijev, na katere se lahko zapišejo), ohrani take lastninske pravice do intelektualne lastnine, kot jih je imela ob izmenjavi. Pogodbenica, ki v skladu s prilogo ali dodatkom k temu memorandumu zagotovi dokument ali drugo intelektualno lastnino, ta dokument ali drugo intelektualno lastnino jasno označi kot zaupno, lastniško ali kot poslovno skrivnost, kot je to ustrezno.

               B.

               Razen če je v prilogi ali dodatku k temu memorandumu določeno drugače, pogodbenica, ki na podlagi tega memoranduma prejme intelektualno lastnino od druge pogodbenice:

                           1.

                           ne pridobi nobenih lastninskih pravic na intelektualni lastnini s tem, ko jo prejme od druge pogodbenice, in

                           2.

                           intelektualne lastnine ne razkrije tretji strani, ki ni izvajalec ali podizvajalec, vključen v program, ki je povezan s prilogo ali dodatkom k temu memorandumu, brez predhodnega pisnega soglasja druge pogodbenice. V primeru razkritja izvajalcu ali podizvajalcu, vključenemu v program, pogodbenica, ki razkrije informacijo:

                                       (a)

                                       omeji uporabo intelektualne lastnine pri izvajalcu ali podizvajalcu na namene, določene v veljavni prilogi ali dodatku, in

                                       (b)

                                       izvajalcu ali podizvajalcu prepove nadaljnja razkritja intelektualne lastnine tretjim stranem, razen če druga pogodbenica vnaprej in pisno poda svoje soglasje z nadaljnjimi razkritji.

               C.

               Razen če je v prilogi ali dodatku k temu memorandumu določeno drugače, imata lastninske pravice na kakršni koli intelektualni lastnini, ki jo pogodbenici v skladu s tem memorandumom in njegovimi prilogami ali dodatki razvijeta skupaj, obe pogodbenici.

                           1.

                           Vsaka pogodbenica ima v vseh državah neizključno in nepreklicno pravico do reproduciranja, priprave izpeljanih del, javnega razširjanja in prevajanja take intelektualne lastnine, pod pogojem, da to reproduciranje, priprava, razširjanje in prevajanje ne vplivajo na varstvo pravic intelektualne lastnine druge pogodbenice. Vsaka pogodbenica ali njeni organi za izvajanje imajo pravico, da prevod pregledajo pred javno distribucijo.

                           2.

                           Na vseh izvodih člankov v znanstvenih in tehničnih revijah, nelastniških znanstvenih poročilih in knjigah, ki so namenjeni javni distribuciji in so neposreden rezultat sodelovanja na podlagi tega memoranduma in njegovih prilog ali dodatkov, so navedena imena avtorjev dela, razen če avtor to izrecno zavrne.

               D.

               Če se pogodbenica ne strinja z označitvijo dokumenta ali druge intelektualne lastnine, ki jo v skladu s prilogo ali dodatkom k temu memorandumu zagotovi druga pogodbenica, kot zaupne, lastniške ali kot poslovne skrivnosti, pogodbenica, ki se ne strinja s to označitvijo, zahteva posvetovanje z drugo pogodbenico za razrešitev tega vprašanja. Posvetovanja lahko potekajo vzporedno s srečanjem skupnega odbora ali drugih takšnih odborov, ki se lahko ustanovijo na podlagi priloge ali dodatka k temu memorandumu.

      Člen IX

      Imuniteta in odgovornost

               A.

               Pogodbenici vprašanja imunitete in odgovornosti, povezana z dejavnostmi na podlagi tega memoranduma, obravnavata v ustrezni prilogi ali dodatku, kot je to primerno.

               B.

               Pogodbenici se strinjata, da se vse dejavnosti, začete na podlagi tega memoranduma in njegovih prilog ali dodatkov, izvajajo z ustrezno strokovno skrbnostjo ter da se izvedejo vsa razumna prizadevanja za zmanjšanje morebitnih tveganj za tretje strani in se izpolnijo vse zahteve glede varnosti in nadzora.

      Člen X

      Spremembe

               A.

               Pogodbenici lahko spremenita ta memorandum ter njegove priloge ali dodatke. Podrobnosti o kakršni koli taki spremembi pogodbenici zabeležita v pisnem dogovoru, ki ga podpišeta obe pogodbenici.

               B.

               Spremembe prilog ali dodatkov k temu memorandumu, ki jih sprejme skupni odbor, začnejo veljati po sklepu skupnega odbora na podlagi člena III.D tega memoranduma, ki ga v imenu pogodbenic podpišeta sopredsedujoča skupnega odbora.

      Člen XI

      Reševanje nesoglasij

   Pogodbenici kakršna koli nesoglasja v zvezi z razlago ali uporabo tega memoranduma ali njegovih prilog ali dodatkov rešujeta z medsebojnimi posvetovanji. Pogodbenici kakršnih koli takih nesoglasij ne posredujeta v reševanje mednarodnemu sodišču ali tretji strani.

      Člen XII

      Začetek veljavnosti in odpoved

               A.

               Memorandum se začasno uporablja od datuma podpisa do začetka njegove veljavnosti.

               B.

               Ta memorandum začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da so bili končani ustrezni notranji postopki za začetek veljavnosti Memoranduma, in velja do odpovedi.

               C.

               Vsaka posamezna priloga ali dodatek, ki ga skupni odbor sprejme po začetku veljavnosti tega memoranduma, začne veljati po sklepu skupnega odbora na podlagi člena III.D tega memoranduma, ki ga v imenu pogodbenic podpišeta sopredsedujoča skupnega odbora.

               D.

               Vsaka od pogodbenic lahko ta memorandum ali njegove priloge ali dodatke kadar koli odpove tako, da o tem šestdeset (60) dni prej pisno obvesti drugo pogodbenico. Odpoved tega memoranduma ne vpliva na pravice in obveznosti pogodbenic na podlagi členov V, VII, VIII in IX. Vsaka pogodbenica ima na voljo sto dvajset (120) dni, da po odpovedi tega memoranduma ali njegovih prilog ali dodatkov konča svoje dejavnosti. Z odpovedjo tega memoranduma prenehajo veljati tudi vse priloge in dodatki, ki sta jih pogodbenici sprejeli na podlagi Memoranduma.

      Člen XIII

      Pooblastila

   Združene države in Evropska unija se strinjajo z določbami tega memoranduma, kar s podpisi potrjujejo njihovi ustrezno pooblaščeni predstavniki.

      V Budimpešti, dne tretjega marca leta dva tisoč enajst.

            Za Združene države Amerike

            Za Evropsko unijo

   PRILOGA 1
   K MEMORANDUMU O SODELOVANJU NAT-I-9406 MED ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE IN EVROPSKO UNIJO SODELOVANJE SESAR–NEXTGEN ZA GLOBALNO INTEROPERABILNOST
   KER sta SESAR in NextGen programa Evropske unije in Združenih držav Amerike za razvoj nove generacije sistemov za upravljanje zračnega prometa;
   KER je bilo z Uredbo Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 ustanovljeno skupno podjetje SESAR za upravljanje razvojne faze projekta SESAR;
   ZATO so se Združene države Amerike in Evropska unija (v nadaljnjem besedilu skupno: pogodbenici, in posamezno: pogodbenica) dogovorile o naslednjem:

      Člen I

      Namen

   Namen te priloge je izvajanje Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) z določitvijo pogojev, v skladu s katerimi pogodbenici vzpostavita sodelovanje za zagotovitev globalne interoperabilnosti njunih programov za posodobitev upravljanja zračnega prometa (ATM), NextGen in SESAR, pri čemer upoštevata interese civilnih in vojaških uporabnikov zračnega prostora.

      Člen II

      Opredelitve pojmov

   V tej prilogi pojem „potrjevanje“ pomeni, da se skozi celotni razvojni krog potrjuje, da predlagana rešitev, vključno z zasnovo, sistemom in postopki, izpolnjuje potrebe zainteresiranih strani.

      Člen III

      Načela

   Pogodbenici v okviru programov NextGen in SESAR ter v skladu z načeli iz člena I.C Memoranduma:

               A.

               po potrebi dovolita sodelovanje vladnih in industrijskih subjektov druge pogodbenice v ustreznih posvetovalnih organih in industrijskih pobudah v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi ter pravili, ki urejajo take organe in pobude;

               B.

               si prizadevata, da zainteresiranim industrijskim stranem druge pogodbenice zagotovita priložnost, da prispevajo k delovnim programom ter imajo dostop do informacij in rezultatov iz enakovrednih raziskovalnih in razvojnih programov ter projektov, in

               C.

               v odboru na visoki ravni, ustanovljenem na podlagi člena V te priloge, v dokumentih, priloženih tej prilogi (v nadaljnjem besedilu: spremljevalni dokumenti), skupaj opredelita področja, na katerih se kažejo posebne možnosti za sodelovanje v posvetovalnih organih, pobudah ter raziskovalnih programih in projektih posamezne pogodbenice, zlasti področja, na katerih je mogoče prispevati k opredelitvi sistema na visoki ravni, kot so interoperabilnost, opredelitev arhitekture in tehnična izhodišča.

         Odbor na visoki ravni spremlja izvajanje tega člena in po potrebi posodobi spremljevalne dokumente.

      Člen IV

      Področje dela

   A.   Področje dela vključuje prispevek k raziskavam, razvoju in potrjevanju ATM za globalno interoperabilnost. Delo lahko vključuje, vendar na to ni omejeno, dejavnosti iz odstavkov 1 do 5 tega člena.
   1.   Transverzalne dejavnosti
   Transverzalne dejavnosti zajemajo naloge, ki niso značilne za posamezen postopkovni ali tehnični razvoj, ampak vključujejo medsebojne povezave med programoma SESAR in NextGen. Te dejavnosti so posebej pomembne za sodelovanje, saj ima lahko vsak odstopajoč pristop široke materialne posledice za usklajevanje in interoperabilnost. Na tem področju pogodbenici nameravata obravnavati:

               (a)

               načrt in zasnovo operacij;

               (b)

               določbo o razdvajanju letal;

               (c)

               načrtovanje, vključno s standardizacijo in predpisi za lažje izvajanje sinhronizacije;

               (d)

               poslovni model in načrtovanje naložb;

               (e)

               okolje;

               (f)

               usklajevanje tehničnih prizadevanj v podporo dejavnostim standardizacije na svetovni ravni in ravni ICAO na področju posodobitve ATM;

               (g)

               sinhronizacijo in skladnost načrtov letalske elektronike za zagotovitev najboljše gospodarske smotrnosti za uporabnike zračnega prostora ter

               (h)

               usklajeno uveljavljanje tehničnih in operativnih sprememb za doseganje/ohranjanje brezhibnih operacij z vidika uporabnika zračnega prostora.

         2.   Upravljanje informacij
   Ključni poudarek na upravljanju informacij je namenjen zagotavljanju pravočasnega razširjanja točnih in ustreznih informacij v zvezi z ATM po vsej skupnosti zainteresiranih strani na način, ki poteka nemoteno (interoperabilno) in varno ter podpira skupno odločanje. Na tem področju pogodbenici nameravata obravnavati:

               (a)

               interoperabilnost upravljanja informacij za celotni sistem (SWIM);

               (b)

               interoperabilnost upravljanja letalskih informacij (AIM) in

               (c)

               izmenjavo meteoroloških podatkov.

         3.   Upravljanje krivulje leta
   Upravljanje krivulje leta zajema izmenjavo zrak-zrak in zrak-zemlja za štiridimenzionalne (4D) krivulje, pri katerih je treba vedno in v vseh fazah leta uporabiti skladen pristop k terminologiji, opredelitvi in izmenjavi informacij o letih. Na tem področju pogodbenici nameravata obravnavati:

               (a)

               skupno opredelitev in sporočanje krivulj leta;

               (b)

               načrtovanje letov in posodobitve dinamičnega načrta letov;

               (c)

               upravljanje prometa (vključno z vključitvijo in napovedovanjem krivulj leta);

               (d)

               vključitev brezpilotnih letalskih sistemov (UAS) v upravljanje zračnega prometa in

               (e)

               približevanje zasnov operacij, opredelitev storitev in njihove uporabe pri programih SESAR in NextGen, vključno s 4D-opredelitvijo krivulj leta in formatom za poročanje o operacijah.

         4.   Komunikacije, navigacija in spremljanje (CNS) ter letalska interoperabilnost
   CNS in letalska interoperabilnost vključujejo načrtovanje letalske opreme ter razvoj medsebojno povezljivih aplikacij in sistemov zrak-zrak in zrak-zemlja. Na tem področju pogodbenici nameravata obravnavati:

               (a)

               letalsko interoperabilnost, vključno:

                           (i)

                           s sistemom za izogibanje trčenj v zraku (ACAS);

                           (ii)

                           z načrtom letalske elektronike in

                           (iii)

                           s sistemi za pomoč pri razdvajanju letal (ASAS) za pomoč na ravni zemlja-zemlja in zrak-zemlja;

               (b)

               komunikacije, vključno s:

                           (i)

                           storitvami in tehnologijo podatkovnih zvez ter

                           (ii)

                           prilagodljivo komunikacijsko strukturo;

               (c)

               navigacijo, vključno z:

                           (i)

                           navigacijo na podlagi delovanja in

                           (ii)

                           aplikacijami globalnega navigacijskega satelitskega sistema (GNSS) med letom in priletom, vključno s priletom z vertikalnim vodenjem;

               (d)

               nadzor, vključno:

                           (i)

                           s storitvami in tehnologijo avtomatskega odvisnega nadzora (ADS) ter

                           (ii)

                           z nadzorom na tleh.

         5.   Skupni projekti
   Skupni projekti vključujejo priložnostne projekte, za katere se pogodbenici strinjata, da je potrebno osredotočeno usklajevanje in sodelovanje. Na tem področju pogodbenici nameravata obravnavati:

               (a)

               atlantsko pobudo interoperabilnosti za zmanjšanje emisij (AIRE) in

               (b)

               izboljšave pri spremljanju in ugotavljanju položaja zrakoplovov nad oceani in oddaljenimi regijami.

         B.   Pogodbenici po potrebi na vzajemni osnovi, in sicer posamezno ali skupno za medsebojno izmenjavo, pripravita poročila, v katerih opišeta zasnovo uporabe, modele, prototipe, ocene, potrjevanje in primerjalne študije v zvezi s tehničnimi in operativnimi vidiki ATM. Pri ocenjevanju in potrjevanju se lahko uporabljajo različna orodja, kot so simulacije in preskusi v živo.

      Člen V

      Upravljanje

   Pogodbenici glede na razpoložljivost sredstev vzpostavita in upravljata projekte in dejavnosti ter zagotovita, da je delo, ki se opravlja, pragmatično, pravočasno in usmerjeno v rezultate. V ta namen se vzpostavijo naslednje ravni upravljanja:

               A.

               Odbor na visoki ravni, ki ga sestavlja enako število udeležencev iz Evropske komisije, ki jim lahko pomaga skupno podjetje SESAR, in iz Zvezne uprave za letalstvo (FAA).

                           1.

                           Odboru na visoki ravni skupaj predsedujeta predstavnika iz Evropske komisije in FAA. Odbor na visoki ravni se sestane vsaj enkrat na leto, pri čemer:

                                       (a)

                                       nadzoruje sodelovanje SESAR–NextGen;

                                       (b)

                                       oceni dosežene rezultate;

                                       (c)

                                       odloča o začetku novih projektov in dejavnosti na podlagi predloga spodaj opredeljenega usklajevalnega odbora;

                                       (d)

                                       odloča o predlogih za nove dodatke ali spremembe obstoječih dodatkov k tej prilogi, ki jih v skladu s členom III.D Memoranduma posreduje v odobritev skupnemu odboru;

                                       (e)

                                       daje navodila spodaj opredeljenemu usklajevalnemu odboru in

                                       (f)

                                       spremlja izvajanje člena III te priloge in se po potrebi posvetuje o mehanizmih za sodelovanje industrije ali posreduje vprašanja skupnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi Memoranduma.

                           2.

                           Odbor na visoki ravni določi delovne postopke, pri čemer vse sklepe soglasno sprejmeta sopredsedujoča.

                           3.

                           Odbor na visoki ravni poroča skupnemu odboru, ustanovljenemu na podlagi člena III Memoranduma.

               B.

               Usklajevalni odbor, ki ga sestavlja ustrezno in omejeno število udeležencev iz skupnega podjetja SESAR in organizacije FAA za zračni promet, ki jim lahko pomagajo strokovnjaki.

                           1.

                           Usklajevalnemu odboru skupaj predsedujeta po en predstavnik iz skupnega podjetja SESAR in organizacije FAA za zračni promet. Usklajevalni odbor se sestane vsaj dvakrat na leto, pri čemer:

                                       (a)

                                       spremlja napredek tekočih skupnih projektov in dejavnosti, kot so opredeljeni v dodatkih;

                                       (b)

                                       zagotavlja učinkovito izvajanje dodatkov v spodaj opredeljenih delovnih skupinah;

                                       (c)

                                       zagotavlja učinkovito izvajanje člena III te priloge;

                                       (d)

                                       pripravlja poročila za odbor na visoki ravni ali

                                       (e)

                                       obravnava predloge, ki se predložijo odboru na visoki ravni, vključno z novimi dodatki ali spremembami obstoječih dodatkov k tej prilogi.

                           2.

                           Usklajevalni odbor določi svoje delovne postopke, pri čemer vse sklepe soglasno sprejmeta sopredsedujoča.

               C.

               Delovne skupine, ki so namenjene posebnim projektom ali dejavnostim, opisanim v dodatkih. Vsako delovno skupino sestavlja primerno in omejeno število udeležencev. Delovne skupine se sestajajo po potrebi, izpolnjujejo navodila usklajevalnega odbora in mu redno poročajo.

      Člen VI

      Imuniteta in odgovornost

   Pogodbenici vprašanja imunitete in odgovornosti, povezana z dejavnostmi na podlagi te priloge, obravnavata v ustreznem dodatku, kot je to primerno.

      Člen VII

      Izvajanje

   A.   Vso delo, zagotovljeno na podlagi te priloge, je opisano v dodatkih, ki ob začetku njihove veljavnosti postanejo del te priloge.
   B.   Vsak dodatek se zaporedno oštevilči in vključuje opis dela, ki ga bosta opravljali pogodbenici ali subjekti, ki jih imenujeta za opravljanje dela, vključno z lokacijo in načrtovanim trajanjem dela, osebjem in drugimi viri, potrebnimi za dokončanje dela, ocenjenimi stroški in vsemi drugimi ustreznimi informacijami v zvezi z delom.

      Člen VIII

      Finančne določbe

   Financiranje za delo, ki se bo opravilo na podlagi te priloge, se zagotovi v skladu s členom VI Memoranduma.

      Člen IX

      Kontaktne točke

   A.   Pristojni uradi za usklajevanje in upravljanje te priloge so:

               1.

               za Združene države Amerike:

                           Africa, Europe & Middle East Office, AEU-10

                           Federal Aviation Administration

                           Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East

                           600 Independence Avenue, S.W.

                           Washington, D.C. 20591 –

                           USA

                           Telefon: +1 2023858905

                           Telefaks +1 2022675032

               2.

               za Evropsko unijo:

                           Single European Sky and ATC Modernisation Unit

                           Directorate-General for Mobility and Transport

                           Directorate for Air Transport

                           European Commission

                           Rue de Mot 24

                           1040 Brussels –

                           Belgium

                           Telefon: +32 22968430

                           Telefaks +32 22968353

         B.   Vzpostavijo se zveze za tehnični program za posamezne dejavnosti, kot je določeno v dodatkih k tej prilogi.

      Člen X

      Začetek in odpoved

   A.   Ta priloga se začasno uporablja od datuma podpisa do njenega začetka veljavnosti.
   B.   Ta priloga začne veljati, ko se pogodbenici medsebojno pisno uradno obvestita, da so bili končani ustrezni notranji postopki za začetek veljavnosti te priloge, in velja do odpovedi v skladu s členom XII Memoranduma. Z odpovedjo te priloge prenehajo veljati vsi dodatki, ki sta jih pogodbenici sprejeli na podlagi te priloge.

      Člen XI

      Pooblastila

   Združene države Amerike in Evropska unija se strinjajo z določbami te priloge, kar s podpisi potrjujejo njihovi ustrezno pooblaščeni predstavniki.

      V Budimpešti, dne tretjega marca leta dva tisoč enajst.

            Za Združene države Amerike

            Za Evropsko unijo


title: 2014/29/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 29. avgusta 2013 o spremembi Sklepa ECB/2010/29 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2013/27)

text:
               21.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/51

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 29. avgusta 2013
   o spremembi Sklepa ECB/2010/29 o izdajanju eurobankovcev
   (ECB/2013/27)
   (2014/29/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 16 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2013/28 z dne 29. avgusta 2013 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (1) določa uskladitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljnjem besedilu: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter z učinkom od 1. januarja 2014 uvaja nove ponderje, določene za vsako nacionalno centralno banko (NCB) v spremenjenem kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu).

               (2)

               V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (2) v skladu s členom 140(2) Pogodbe Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (3), razveljavilo z učinkom od 1. januarja 2014.

               (3)

               Člen 1(d) Sklepa ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju euro bankovcev (4) opredeljuje „ključ za razdelitev bankovcev“ s sklicevanjem na Prilogo I k istemu sklepu, ki določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. julija 2013. Glede na to, da se bodo od 1. januarja 2014 uporabljali novi ponderji v kapitalskem ključu, in da bo 1. januarja 2014 Latvija sprejela euro, je treba Sklep ECB/2010/29 spremeniti tako, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   1.   Zadnji stavek člena 1(d) Sklepa ECB/2010/29 se nadomesti z naslednjim:
   „Priloga I k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2014.“
   2.   Priloga I k Sklepu ECB/2010/29 se nadomesti z besedilom Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 29. avgusta 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Glej stran 53 tega Uradnega lista.

      (2)  UL L 195, 18.7.2013, str. 24.

      (3)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (4)  UL L 35, 9.2.2011, str. 26.

      PRILOGA

            „PRILOGA I

               KLJUČ ZA RAZDELITEV BANKOVCEV OD 1. JANUARJA 2014

                        Evropska centralna banka

                        8,0000 %

                        Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique

                        3,2575 %

                        Deutsche Bundesbank

                        23,6605 %

                        Eesti Pank

                        0,2535 %

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        1,5260 %

                        Bank of Greece

                        2,6730 %

                        Banco de España

                        11,6230 %

                        Banque de France

                        18,6415 %

                        Banca d’Italia

                        16,1850 %

                        Central Bank of Cyprus

                        0,1990 %

                        Latvijas Banka

                        0,3710 %

                        Banque centrale du Luxembourg

                        0,2670 %

                        Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                        0,0850 %

                        De Nederlandsche Bank

                        5,2635 %

                        Oesterreichische Nationalbank

                        2,5810 %

                        Banco de Portugal

                        2,2920 %

                        Banka Slovenije

                        0,4540 %

                        Národná banka Slovenska

                        1,0155 %

                        Suomen Pankki

                        1,6520 %

                        SKUPAJ

                        100,0000 %“


title: Sklep Sveta z dne 15. septembra 1986 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo o nekmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodih, ki jih Sporazum ne zajema

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31986D0554

Uradni list L 328 , 22/11/1986 str. 0049 - 0049

		Sklep Svetaz dne 15. septembra 1986o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo o nekmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodih, ki jih Sporazum ne zajema(86/554/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker je treba, da bi se upošteval pristop Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti, odobriti Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo o nekmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodih, ki jih Sporazum ne zajema,SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem o nekmetijskih in predelanih kmetijskih proizvodih, ki jih Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo ne zajema, se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta se pooblasti za imenovanje osebe, ki je pooblaščena za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.V Bruslju, 15. septembra 1986Za SvetPredsednikG. Howe--------------------------------------------------


title: Sklep ATALANTA/4/2009 političnega in varnostnega odbora z dne 27. maja 2009 o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

text:
               29.5.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 132/20

      SKLEP ATALANTA/4/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA

   z dne 27. maja 2009
   o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)
   (2009/413/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (Atalanta), in zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 3 Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je bil za poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo imenovan viceadmiral Philip Jones.

               (2)

               Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

               (3)

               Združeno kraljestvo je naznanilo, da je viceadmiral Peter HUDSON na voljo, da zamenja viceadmirala Philipa JONESA kot poveljnika operacije EU.

               (4)

               Vojaški odbor EU je podprl ta predlog za imenovanje.

               (5)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Viceadmiral Peter HUDSON se imenuje za poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati 3. junija 2009.

      V Bruslju, 27. maja 2009

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         I. ŠRÁMEK

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.


title: 2011/638/EU: Sklep Komisije z dne 26. septembra 2011 o referenčnih vrednostih za brezplačno dodeljevanje pravic do emisije toplogrednih plinov operatorjem zrakoplovov v skladu s členom 3e Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta  Besedilo velja za EGP

text:
               28.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/20

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 26. septembra 2011
   o referenčnih vrednostih za brezplačno dodeljevanje pravic do emisije toplogrednih plinov operatorjem zrakoplovov v skladu s členom 3e Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/638/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 3e(3)(e) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Potrebno je sprejeti referenčne vrednosti, ki se bodo uporabljale za brezplačno dodeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov v obdobju trgovanja od 1. januarja do 31. decembra 2012 iz člena 3c(1) Direktive 2003/87/ES in obdobju trgovanja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020 iz člena 13(1) v povezavi s členom 3c(2) navedene direktive.

               (2)

               Dodelitve v zvezi s temi referenčnimi vrednostmi morajo ostati nespremenjene do leta 2020, razen kadar se sprejmejo akti v skladu s členom 25a Direktive 2003/87/ES, ki zahtevajo posledične spremembe.

               (3)

               Po tem, ko je bila Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2) s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 6/2011 z dne 1. aprila 2011 o spremembah Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (3) vključena v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, je referenčne vrednosti treba uporabljati znotraj EGP.

               (4)

               Zato je referenčne vrednosti potrebno osnovati na številu brezplačnih pravic, ki je določeno s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 93/2011 z dne 20. julija 2011 o spremembah Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (4) in ki velja za celotni EGP.

               (5)

               Referenčnih vrednosti se ne sme izračunati tako, da bi se število pravic za celotni EGP, ki se uporablja za obdobje trgovanja od 1. januarja do 31. decembra 2012 ter za obdobje trgovanja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020, delilo z vsoto, navedeno v podatkih o tonskih kilometrih iz vlog, predloženih Komisiji v skladu s členom 3e(2) Direktive 2003/87/ES –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Ne glede na člen 25a Direktive 2003/87/ES referenčna vrednost, ki jo je treba uporabljati za brezplačno dodeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov v skladu s členom 3e(1) navedene direktive za obdobje trgovanja od 1. januarja do 31. decembra 2012, znaša 0,000679695907431681 pravice na tonski kilometer.
   2.   Ne glede na člen 25a Direktive 2003/87/ES referenčna vrednost, ki jo je treba uporabljati za brezplačno dodeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov v skladu s členom 3e(1) navedene direktive za obdobje trgovanja od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2020, znaša 0,000642186914222035 pravice na tonski kilometer.
   Člen 2
   Izračuni v zvezi s številom pravic, ki se jih dodeli v skladu z referenčnimi vrednostmi iz člena 1, se zaokrožijo na najbližje število pravic.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 26. septembra 2011

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

      (2)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

      (3)  UL L 93, 7.4.2011, str. 35.

      (4)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.