title: Sklep Sveta z dne 11. marca 2010 o podpisu Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije in o njegovi začasni uporabi

text:
               29.10.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 283/11

         SKLEP SVETA
   z dne 11. marca 2010
   o podpisu Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije in o njegovi začasni uporabi
   (2010/652/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(5) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v pogajanjih s Kraljevino Norveško dosegla Sporazum o sodelovanju na področju satelitske navigacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil parafiran 17. julija 2009.

               (2)

               Sporazum ratificirajo tudi države članice.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati do začetka njegove veljavnosti v skladu s členom 12(4) Sporazuma s strani Evropske unije, v zadevah, ki so v njeni pristojnosti, in s strani Kraljevine Norveške.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Evropske unije in začasno uporabljati v skladu s tem sklepom –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega Sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), ki je pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 3
   V skladu s členom 12(4) Sporazuma se glede zadev, ki spadajo v pristojnost Unije, Sporazum začasno uporablja do začetka njegove veljavnosti. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o datumu začasne uporabe Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 11. marca 2010

            Za Svet

            Predsednik

         J. BLANCO

    ---documentbreak---

               29.10.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 283/12

         SPORAZUM O SODELOVANJU
   med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije
   EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu tudi: Unija),
   IN
   KRALJEVINA BELGIJA,
   REPUBLIKA BOLGARIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   IRSKA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   ROMUNIJA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,
   pogodbenice Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice)
   na eni strani
   IN KRALJEVINA NORVEŠKA (v nadaljnjem besedilu: Norveška)
   na drugi strani
   Evropska unija, države članice in Norveška (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice)
   OB PRIZNAVANJU tesnega sodelovanja Norveške v programih Galileo in EGNOS vse od opredelitvenih faz navedenih programov,
   ZAVEDAJOČ SE napredka pri upravljanju, lastništvu in financiranju evropskih programov GNSS na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 z dne 12. julija 2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (1), njenih sprememb ter Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (2),
   OB PRIZNAVANJU koristi enakovredne stopnje zaščite evropskih programov GNSS in pripadajočih storitev na ozemlju pogodbenic,
   OB POTRDITVI namere Norveške, da v svojo zakonodajo pravočasno uvede ukrepe za enako stopnjo varnosti in zaščite, kot velja v Evropski uniji, in jih uveljavi,
   OB PRIZAVANJU obveznosti pogodbenic v okviru mednarodnega prava,
   OB PRIZNAVANJU interesa Norveške za vse storitve programa GALILEO, vključno glede javne regulirane storitve (PRS),
   OB UPOŠTEVANJU sporazuma med Norveško in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij,
   V ŽELJI, da formalno vzpostavijo tesno sodelovanje v vseh vidikih evropskih programov GNSS,
   OB UPOŠTEVANJU, da je Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) primerna pravna in institucionalna podlaga za razvoj sodelovanja med Evropsko unijo in Norveško na področju satelitske navigacije,
   V ŽELJI, da določbe Sporazuma EGP dopolnijo z bilateralnim sporazumom o satelitski navigaciji, ki bi obsegal zadeve, ki so posebno pomembne za Norveško, Unijo in države članice,
   SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Cilj Sporazuma
   Glavni cilj tega sporazuma je nadaljnja krepitev sodelovanja med pogodbenicami z dopolnitvijo določb Sporazuma EGP, ki veljajo za satelitsko navigacijo.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   Za namene tega sporazuma:

               (a)

               „Evropski globalni navigacijski sistem (GNSS)“ vključuje sistem Galileo in skupno evropsko geostacionarno navigacijsko storitev (EGNOS);

               (b)

               „Razširjena storitev“ pomeni regionalne mehanizme, kot je EGNOS. Navedeni mehanizmi uporabnikom GNSS omogočajo boljše rezultate, na primer večjo natančnost, razpoložljivost, celovitost in zanesljivost;

               (c)

               „Galileo“ pomeni avtonomni civilni evropski globalni satelitski sistem za navigacijo in določanje točnega časa pod civilnim nadzorom ter zagotavljanje storitev GNSS, ki so ga oblikovale in razvile Unija in njene države članice. Upravljanje sistema Galileo se lahko prenese na zasebnika.
               Galileo predvideva javno dostopne storitve, komercialne storitve, storitve za varstvo človeškega življenja, iskanje in reševanje ter zavarovane PRS z omejenim dostopom, ki so zasnovane za potrebe pooblaščenih uporabnikov iz javnega sektorja;

               (d)

               „Ureditveni ukrep“ pomeni vsak zakon, pravilnik, smernico, pravilo, postopek, sklep ali podoben upravni ukrep pogodbenice;

               (e)

               „Zaupni podatki“ so podatki v kakršni koli obliki, ki jih je treba zaščititi pred nepooblaščenim razkritjem, ki bi lahko v različni meri škodovalo osnovnim interesom pogodbenic ali posamezne države članice, vključno z interesom državne varnosti. Razvrstitev teh podatkov je označena z razvrstitvenimi oznakami. Pogodbenice podatke, ki morajo biti zaščiteni pred vsako izgubo zaupnosti, celovitosti in dostopnosti, razvrstijo v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi.

         Člen 3
   Načela sodelovanja
   1.   Pogodbenice soglašajo glede uporabe naslednjih načel pri dejavnostih sodelovanja iz tega sporazuma:

               (a)

               Sporazum EGP je podlaga za sodelovanje med pogodbenicami na področju satelitske navigacije;

               (b)

               pravica do opravljanja storitev satelitske navigacije na območjih pogodbenic;

               (c)

               pravica do uporabe vseh storitev sistemov Galileo in EGNOS, vključno s PRS, pri čemer morajo biti izpolnjeni pogoji glede njihove uporabe;

               (d)

               tesno sodelovanje pri varnostnih vprašanjih programov GNSS s sprejetjem in uveljavitvijo enakovrednih varnostnih ukrepov v zvezi s programi GNSS tako v Uniji kot na Norveškem;

               (e)

               ustrezno upoštevanje mednarodnih obveznosti pogodbenic glede zemeljskih zmogljivosti evropskih programov GNSS.

         2.   Ta sporazum ne vpliva na institucionalno strukturo, določeno z zakonodajo Evropske unije za namen delovanja programa Galileo. Sporazum tudi ne vpliva na veljavne regulativne ukrepe, s katerimi se izvajajo obveznosti o neširjenju in nadzor uvoza, nadzor nematerialnega prenosa tehnologije ali nacionalni varnostni ukrepi.
   Člen 4
   Radijski spekter
   1.   Pogodbenice sodelujejo pri vprašanjih radijskega spektra, ki zadevajo evropske satelitske navigacijske sisteme v okviru Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), pri čemer upoštevajo „Memorandum o soglasju glede vodenja postopkov v zvezi sistemom radijskih navigacijskih satelitskih storitev Galileo pri Mednarodni telekomunikacijski zvezi“, podpisan 5. novembra 2004.
   2.   V tem okviru pogodbenice zaščitijo ustrezno dodeljene frekvence za evropske satelitske navigacijske sisteme, da bi uporabnikom zagotovile dostop do storitev teh sistemov.
   3.   Poleg tega pogodbenice priznavajo pomen zaščite navigacije prek radijskega spektra pred oviranjem in motnjami. V ta namen opredelijo vire motenj in iščejo obojestransko sprejemljive rešitve za boj proti takim motnjam.
   4.   Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, kot da odstopa od veljavnih določb ITU, vključno s Pravilnikom o radiokomunikacijah ITU.
   Člen 5
   Zemeljske zmogljivosti evropskih programov GNSS
   1.   Norveška sprejme vse izvedljive ukrepe za čim lažjo namestitev, vzdrževanje in obnovitev zemeljskih zmogljivosti evropskih programov GNSS („zemeljske zmogljivosti“) na ozemljih pod svojo pristojnostjo.
   2.   Norveška sprejme vse izvedljive ukrepe za zaščito ter trajno in nemoteno delovanje zemeljskih zmogljivosti na svojih ozemljih, vključno z uporabo organov kazenskega pregona, kadar je to potrebno. Norveška obenem uporabi vsa praktična sredstva, da navedene zmogljivosti zaščiti pred lokalnimi radijskimi motnjami, računalniškimi vdori in poskusi prisluškovanja.
   3.   O pogodbenih razmerjih glede zemeljskih zmogljivosti se dogovorita Evropska komisija in imetnik lastninskih pravic. Norveški organi bodo v celoti upoštevali poseben status zemeljskih zmogljivosti in se, če je le mogoče, pred vsakim ukrepanjem v zvezi z zemeljskimi zmogljivostmi predhodno dogovorili z Evropsko komisijo.
   4.   Norveška vsem osebam, ki jih imenuje ali kako drugače pooblasti Evropska unija, omogoči trajen in neoviran dostop do zemeljskih zmogljivosti. Norveška v ta namen vzpostavi kontaktno točko, ki sprejema podatke o osebah, ki potujejo do zemeljskih zmogljivosti, in omogoča čim lažje gibanje in delovanje teh oseb v praksi.
   5.   Carinski organi ali policija ne preverjajo arhivov in opreme zemeljskih zmogljivosti ter dokumentov v tranzitu, ne glede na to, v kakšni obliki so in ali imajo uradni žig ali oznako.
   6.   Če sta varnost zemeljskih zmogljivosti ali njihovo delovanje ogrožena, Norveška in Evropska komisija nemudoma obvestita druga drugo o dogodku in ukrepih za ureditev razmer. Evropska komisija lahko za izmenjavo takšnih informacij dodatno imenuje zanesljivo pravno ali fizično osebo kot kontaktno osebo z Norveško.
   7.   Pogodbenice se o podrobnejših postopkih v zvezi z vprašanji iz odstavkov 1 do 6 dogovorijo v ločenem sporazumu. Takšni postopki morajo med drugim vsebovati pojasnila v zvezi s pregledi, obveznostmi kontaktnih točk, zahtevami glede kurirjev in o ukrepih v primeru lokalnih radijskih motenj in sovražnih dejanj.
   Člen 6
   Zaščita
   1.   Pogodbenice so prepričane, da je treba globalne satelitske navigacijske sisteme zaščiti pred grožnjami, kot so zloraba, interferenca, motnje in sovražna dejanja. Pogodbenice zato sprejmejo vse praktične ukrepe, vključno, kadar je to primerno, z ločenimi sporazumi za zagotovitev kontinuitete, varnosti in zaščite storitev satelitske navigacije ter z njimi povezane infrastrukture in ključnih zmogljivosti na svojih ozemljih.
   Evropska Komisija namerava določiti ukrepe za nadzor in upravljanje občutljivih zmogljivosti, informacij in tehnologij evropskih programov GNSS ter za njihovo zaščito pred tovrstnimi grožnjami in neželenim širjenjem.
   2.   Norveška v tem okviru potrjuje svojo namero, da v svojo zakonodajo pravočasno uvede ukrepe za enako stopnjo varnosti in zaščite, kot velja v Evropski uniji, in jih uveljavi.
   Zaradi vsega naštetega bodo pogodbenice obravnavale varnostna vprašanja v zvezi s programi GNSS, vključno z akreditacijo strukture upravljanja evropskih programov GNSS v ustreznih odborih. Praktične rešitve in postopki se opredelijo v poslovnikih ustreznih odborov, pri čemer se upošteva okvir Sporazuma EGP.
   3.   Če ni mogoče zagotoviti enakovredne stopnje varnosti in zaščite, se pogodbenice medsebojno posvetujejo, z namenom da uredijo razmere. Po potrebi se obseg sodelovanja na tem področju ustrezno prilagodi.
   Člen 7
   Izmenjava zaupnih informacij
   1.   Izmenjava in zaščita tajnih podatkov Unije poteka v skladu s Sporazumom med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov (3), podpisanim 22. novembra 2004, ter dogovori o izvajanju navedenega Varnostnega sporazuma.
   2.   Norveška lahko zaupne informacije z oznako nacionalne stopnje tajnosti o Galileo izmenja s tistimi državami članicami, s katerimi je za ta namen sklenila bilateralne sporazume.
   3.   Pogodbenice skušajo vzpostaviti celovit in skladen pravni okvir za izmenjavo zaupnih informacij o programu Galileo med sabo.
   Člen 8
   Nadzor izvoza
   1.   Da bi med pogodbenicami zagotovila enotno politiko nadzora izvoza in neširjenja v zvezi z Galileo, Norveška potrjuje svojo namero, da v svojo zakonodajo pravočasno uvede ukrepe za enakovredno stopnjo nadzora izvoza in neširjenja tehnologij Galileo, podatkov in predmetov, kot velja v Uniji in njenih državah članicah, ter jih uveljavi.
   2.   Če ni mogoče zagotoviti enakovredne stopnje nadzora izvoza in neširjenja, se pogodbenice posvetujejo, z namenom da uredijo razmere. Po potrebi se obseg sodelovanja na tem področju ustrezno prilagodi.
   Člen 9
   Javna regulirana storitev
   Norveška je izrazila svoj interes za PRS v okviru programa Galileo, saj meni, da gre za pomemben del njenega sodelovanja v evropskih programih GNSS. Pogodbenice sklenejo, da bodo to vprašanje obravnavale, takoj ko bodo opredeljene politike in operativni sporazumi o dostopu do PRS.
   Člen 10
   Mednarodno sodelovanje
   1.   Pogodbenice priznavajo pomen usklajevanja pristopov na mednarodnih forumih za standardizacijo in homologacijo glede globalnih storitev satelitske navigacije. Predvsem bodo pogodbenice skupno podpirale razvoj standardov Galileo in spodbujale njihovo uporabo po vsem svetu ter poudarjale interoperabilnost z drugimi programi GNSS.
   2.   Da bi spodbujale in izvajale cilje tega sporazuma, bodo pogodbenice po potrebi sodelovale pri vseh vprašanjih glede programov GNSS, ki se pojavijo predvsem v Mednarodni organizaciji za civilni letalski promet, Mednarodni pomorski organizaciji in ITU.
   Člen 11
   Posvetovanje in reševanje sporov
   Pogodbenice se na zahtevo katere koli od njih nemudoma posvetujejo o vsakem vprašanju, ki se pojavi pri razlagi ali uporabi tega sporazuma. Vsi spori glede razlage ali uporabe tega sporazuma se rešujejo s posvetovanji med pogodbenicami.
   Člen 12
   Začetek veljavnosti in prenehanje
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi tistemu, v katerem sta se pogodbenici medsebojno uradno obvestili o dokončanju postopkov, potrebnih za ta namen.
   Uradna obvestila se pošljejo Generalnemu sekretariatu Sveta, ki je depozitar tega sporazuma.
   2.   Zapadlost ali prenehanje tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje katere koli ureditve v okviru tega sporazuma ali katerih koli posebnih pravic in obveznosti na področju pravic intelektualne lastnine.
   3.   Ta sporazum se lahko spremeni z vzajemnim pisnim dogovorom pogodbenic. Vsaka sprememba začne veljati z datumom prejetja zadnjega diplomatskega pisma, s katerim je druga pogodbenica obveščena, da so ustrezni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti, končani.
   4.   Ne glede na odstavek 1 Norveška in Evropska unija glede zadev, ki spadajo v njeno pristojnost, soglašata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi datumu, ko druga drugo uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum, če o tem pisno obvesti ostale pogodbenice s šestmesečnim odpovednim rokom.
   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in norveškem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

         Voor het Koninkrijk België
         Pour le Royaume de Belgique
         Für das Königreich Belgien

         За Република България

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grande-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għal Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Pentru România

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjunga vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         For Kongeriket Norge

      (1)  UL L 246, 20.7.2004, str. 1.

      (2)  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

      (3)  UL L 362, 9.12.2004, str. 29.


title: Sklep št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (Besedilo velja za EGP)

text:
               3.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 260/20

      SKLEP št. 922/2009/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 16. septembra 2009
   o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 156 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Da bi pomagala doseči cilje iz členov 14 in 158 Pogodbe ter državljanom Evropske unije, gospodarskim subjektom ter regionalnim in lokalnim skupnostim omogočila v polni meri izkoristiti vzpostavitev območja brez notranjih meja, v skladu s členom 154 Pogodbe Skupnost prispeva k vzpostavljanju in razvoju vseevropskih omrežij z dejavnostmi za spodbujanje njihove medsebojne povezljivosti, interoperabilnosti in dostopnosti do teh omrežij.

               (2)

               Svet je v svojih sklepih z dne 1. decembra 2005 o sporočilu Komisije z naslovom „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ poudaril, da so bolj osredotočene, učinkovite in povezane politike glede informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na evropski in nacionalni ravni bistvene za dosego ciljev gospodarske rasti in produktivnosti. Komisija je bila povabljena, naj spodbuja učinkovito uporabo IKT v javnih storitvah z izmenjavo izkušenj in naj razvija skupne pristope glede ključnih vprašanj, kot sta interoperabilnost in učinkovita uporaba odprtih standardov.

               (3)

               Evropski parlament je v svoji resoluciji o evropski informacijski družbi za rast in zaposlovanje z dne 14. marca 2006 zahteval, naj se več pozornosti nameni vprašanjem interoperabilnosti in najboljših praks pri elektronskih storitvah javnega sektorja za državljane in podjetja, pri čemer je najpomembnejši cilj spodbujanje prostega in neoviranega gibanja, namestitve ter zaposlovanja državljanov v državah članicah. Prav tako je Evropski parlament pozval države članice, naj izvajajo pobude in programe i2010 v okviru reforme svojih javnih uprav, da bi zagotovile boljše, učinkovitejše in lažje dostopne storitve za svoja mala in srednja podjetja ter svoje državljane.

               (4)

               V ministrski deklaraciji iz Manchestra z dne 24. novembra 2005 so se ministri, odgovorni za politike IKT, med drugim dogovorili za medsebojno sodelovanje in sodelovanje s Komisijo pri učinkovitejši izmenjavi obstoječih orodij, enotnih specifikacij, standardov in rešitev ter pri spodbujanju skupnega razvoja rešitev, kadar je to potrebno.

               (5)

               V ministrski deklaraciji iz Lizbone z dne 19. septembra 2007 so ministri povabili Komisijo, naj med drugim olajša sodelovanje med državami članicami in Komisijo, da bi se opredelila, razvijala, izvajala in spremljala čezmejna in čez-sektorska interoperabilnost, ter navedli, da bi morala prihodnja zakonodaja Skupnosti predvsem predvideti in oceniti vpliv te interoperabilnosti na preoblikovanje infrastrukture in storitev IKT.

               (6)

               Zaradi hitrega razvoja IKT obstaja nevarnost, da se države članice odločijo za različne ali nezdružljive rešitve in da lahko nastanejo nove e-ovire, ki bi ovirale pravilno delovanje notranjega trga in z njim povezanih prostih pretokov. To bi lahko negativno vplivalo na odprtost in konkurenčnost trgov ter na zagotavljanje nekaterih gospodarskih ali negospodarskih storitev splošnega interesa za državljane in podjetja. Države članice in Komisija bi morale povečati prizadevanja, da se izognejo razdrobljenosti trga, dosežejo interoperabilnost in spodbujajo skupaj dogovorjene rešitve IKT, medtem ko zagotavljajo ustrezno upravljanje.

               (7)

               Državljani in podjetja bi ravno tako imeli koristi od skupnih, večkrat uporabnih in interoperabilnih rešitev ter interoperabilnih upravnih zalednih postopkov, saj bi takšne rešitve in postopki spodbujali učinkovito in zmogljivo zagotavljanje javnih storitev državljanom in podjetjem prek meja in sektorjev.

               (8)

               Potrebna so stalna prizadevanja za zagotavljanje čezmejne in čez-sektorske interoperabilnosti, za izmenjavo izkušenj, uvajanje in vzdrževanje enotnih ali skupnih pristopov, specifikacij, standardov in rešitev ter za ocenjevanje posledic zakonodaje Skupnosti na IKT, da bi podprli zmogljivo in učinkovito čezmejno sodelovanje, med drugim pri izvajanju te zakonodaje, ob hkratnem zmanjševanju upravnih bremen in stroškov.

               (9)

               Za uspešno spopadanje s temi izzivi bi bilo treba taka prizadevanja uresničevati v tesnem sodelovanju, usklajevanju in dialogu med Komisijo in državami članicami ob tesnem medsebojnem vplivanju s sektorji, odgovornimi za izvajanje politik Evropske unije, in po potrebi z drugimi zainteresiranimi stranmi ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog in jezikovne raznolikosti Evropske unije ter oblikovanja skupnih pristopov do bistvenih vprašanj, kot sta interoperabilnost ter učinkovita uporaba odprtih standardov.

               (10)

               V skladu s Sklepom 2004/387/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o interoperabilnem zagotavljanju vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom (IDABC) (4), s katerim se od Komisije zahteva, naj opredeli mehanizme za zagotovitev finančne in operativne trajnosti infrastrukturnih storitev, bi bilo treba infrastrukturne storitve trajnostno vzdrževati in upravljati. Za take infrastrukturne storitve so se države članice dogovorile med izvajanjem Odločbe št. 1719/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o nizu smernic, vključno z opredelitvijo projektov skupnega interesa, za čezevropska omrežja za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA) (5) in Sklepa št. 1720/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 1999 o sprejemu niza dejavnosti in ukrepov za zagotavljanje medobratovalnosti in dostopa do čezevropskih omrežij za elektronsko izmenjavo podatkov med upravami (IDA) (6) ter med izvajanjem programa IDABC in drugih ustreznih programov.

               (11)

               Program IDABC se bo končal 31. decembra 2009, nasledil pa naj bi ga program Skupnosti za interoperabilnostne rešitve za evropske javne uprave (program ISA), ki ustreza zgoraj navedenim izzivom.

               (12)

               Program ISA naj bi temeljil na izkušnjah pridobljenih s programoma IDA in IDABC. Upoštevati bi bilo treba tudi ugotovitve iz ocene programa IDABC, ki zadevajo ustreznost, zmogljivost, učinkovitost, uporabnost in skladnost navedenega programa. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti potrebam, ki so jih izrazili uporabniki. Dokazano je, da lahko usklajen pristop z enotnimi rešitvami ali rešitvami v skupni uporabi, ki se uvedejo in upravljajo v sodelovanju z državami članicami, prispeva k hitrejšemu zagotavljanju kakovostnejših rezultatov in ustreza upravnim zahtevam. Te dejavnosti v okviru programov IDA in IDABC so že pomembno prispevale k zagotavljanju interoperabilnosti v podporo elektronski izmenjavi informacij med evropskimi javnimi upravami, njihovi pozitivni učinki pa so se razširili tudi na enotni trg in to se še nadaljuje.

               (13)

               Da bi se izognili razdrobljenosti in zagotovili celosten pristop, bi bilo treba pri določanju prednostnih nalog za program ISA ustrezno upoštevati evropsko strategijo interoperabilnosti in evropski okvir interoperabilnosti.

               (14)

               Rešitve, ki se uvedejo in upravljajo v okviru programa ISA, bi morale temeljiti na povpraševanju in v največji možni meri pripadati skladnemu ekosistemu storitev, ki pospešujejo sodelovanje med evropskimi javnimi upravami, ter zagotavljati, pospeševati ali omogočati čezmejno in čez-sektorsko interoperabilnost.

               (15)

               Program ISA bi moral zagotoviti razpoložljivost skupnih okvirov, enotnih storitev in generičnih orodij v podporo čezmejnemu in čez-sektorskemu sodelovanju med evropskimi javnimi upravami ter podpirati sektorje pri ocenjevanju posledic zakonodaje Skupnosti na IKT in načrtovanju izvajanja ustreznih rešitev.

               (16)

               Skupni okviri bi morali med drugim vsebovati enotne specifikacije, smernice in metodologije ter skupne strategije. Ti okviri bi morali ustrezati zahtevam obstoječe zakonodaje Skupnosti.

               (17)

               Ob zagotavljanju upravljanja in izboljševanja obstoječih skupnih storitev, vzpostavljenih v skladu s programoma IDA in IDABC ter na podlagi drugih podobnih pobud, bi moral program ISA podpirati vzpostavljanje, industrializacijo, delovanje in izboljševanje novih skupnih storitev v odgovor na nove potrebe in zahteve.

               (18)

               Ob upoštevanju vloge lokalnih in regionalnih uprav pri zagotavljanju učinkovitega delovanja in interoperabilnosti evropskih javnih uprav je pomembno, da rešitve upoštevajo potrebe lokalnih in regionalnih uprav.

               (19)

               Ob zagotavljanju izboljševanja obstoječih večkrat uporabnih generičnih orodij, vzpostavljenih v skladu s programoma IDA in IDABC ter na podlagi drugih podobnih pobud, bi moral program ISA podpirati vzpostavljanje, zagotavljanje in izboljševanje novih večkrat uporabnih generičnih storitev kot odgovor na nove potrebe ali zahteve, vključno s tistimi, ki so bile ugotovljene z oceno vpliva zakonodaje Skupnosti na IKT.

               (20)

               Pri uvajanju, izboljševanju ali upravljanju skupnih rešitev bi moral program ISA, kadar je to primerno, graditi na izmenjavi izkušenj in rešitev ter na izmenjavi in spodbujanju dobrih praks ali pa bi ga moralo to spremljati. V tem smislu bi bilo treba spodbujati skladnost z evropskim okvirom interoperabilnosti ter odprtost pri standardih in specifikacijah.

               (21)

               Rešitve, vzpostavljene in upravljane v okviru programa ISA, bi morale temeljiti na načelu tehnološke nevtralnosti in prilagodljivosti, da se državljanom, podjetjem in upravam zagotovi tudi prosta izbira tehnologije, ki jo bodo uporabljali.

               (22)

               Pri vseh dejavnostih, ki jih zajema program ISA, bi bilo treba upoštevati načela varnosti, zasebnosti in varstva osebnih podatkov.

               (23)

               Čeprav bi se pri dejavnostih v okviru programa ISA morala spodbujati udeležba vseh držav članic, lahko dejavnost sproži določeno število držav članic. Države članice, ki niso vključene v take dejavnosti, bi bilo treba spodbujati, da se priključijo pozneje.

               (24)

               Program ISA bi moral prispevati k izvajanju morebitnih nadaljevalnih pobud i2010, pri tem pa, da bi se izognili podvajanju prizadevanj, upoštevati druge programe Skupnosti na področju IKT, predvsem Podporni program izvajanju politike IKT Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013), kot je določen v Sklepu št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

               (25)

               Sodelovanje z zasebnim sektorjem in drugimi subjekti je že pokazalo na svojo učinkovitost in dodano vrednost. Zato bi bilo treba iskati sinergije s temi zainteresiranimi stranmi, da bi, kadar je to primerno, dali prednost rešitvam, ki so na voljo na trgu in jih ta tudi podpira. Pri tem bi bilo treba spodbujati nadaljevanje sedanje prakse organiziranja konferenc, delavnic in drugih srečanj za sodelovanje z zainteresiranimi stranmi. Uporabo elektronskih platform bi bilo treba še naprej spodbujati. Prav tako bi bilo treba uporabiti vsa druga ustrezna sredstva za ohranjanje stikov s temi zainteresiranimi stranmi.

               (26)

               Program ISA bi bilo treba izvajati v skladu s pravili Skupnosti o javnih naročilih.

               (27)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

               (28)

               Program ISA bi bilo treba redno spremljati in ocenjevati, da se omogočijo prilagoditve.

               (29)

               Spodbujati bi bilo treba mednarodno sodelovanje in glede tega bi moral biti program ISA odprt tudi za sodelovanje držav Evropskega gospodarskega prostora in držav kandidatk. Spodbujati bi bilo treba tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ali organi, predvsem v okviru Evro-sredozemskega partnerstva in vzhodnega partnerstva, ter s sosednjimi državami, predvsem državami Zahodnega Balkana in državami črnomorske regije.

               (30)

               Treba bi bilo dalje raziskati možnost uporabe predpristopnih sredstev za spodbujanje udeležbe držav kandidatk v programu ISA ter možnost, da bi strukturni skladi in uporabniki sofinancirali uporabo enotnih okvirov in generičnih orodij, ki jih je vzpostavil ali izboljšal program ISA.

               (31)

               Da bi zagotovili dobro upravljanje finančnih virov Skupnosti in se izognili nepotrebnemu povečevanju količine opreme, ponavljanju preiskav in različnim pristopom, bi moralo biti mogoče, da se pri pobudah, ki niso pobude Skupnosti, uporabljajo rešitve, vzpostavljene ali upravljane s programom ISA, če to ne pomeni stroškov za splošni proračun Evropske unije in če ni ogrožen glavni cilj Skupnosti v zvezi z rešitvijo.

               (32)

               S tem sklepom se za večletni program določi finančni okvir, ki bo glavna referenčna točka v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9), za proračunski organ med letnim proračunskim postopkom. Ta okvir bi moral zajemati tudi odhodke, povezane s pripravljalnimi, nadzornimi, kontrolnimi, revizijskimi in ocenjevalnimi ukrepi, ki so neposredno potrebni za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, in predvsem s študijami, srečanji izvedencev, ukrepi za obveščanje in objavljanje, stroški, povezanimi s sistemi in omrežji IKT za izmenjavo in obdelavo informacij, skupaj z vsemi drugimi izdatki za tehnično in upravno podporo, ki bi jih Komisija lahko imela zaradi upravljanja programa.

               (33)

               Ker ciljev tega sklepa, in sicer omogočanja učinkovitega in zmogljivega elektronskega čezmejnega in čez-sektorskega sodelovanja med evropskimi javnimi upravami, ki bo omogočalo zagotavljanje elektronskih javnih storitev v podporo izvajanju politik in dejavnosti Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker je zaradi obsega in učinkov predlagane dejavnosti te cilje mogoče učinkoviteje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Vsebina in cilj
   1.   Ta sklep za obdobje 2010–2015 uvaja program o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave, vključno z lokalnimi in regionalnimi upravami ter institucijami in organi Skupnosti, ki zagotavlja enotne rešitve in rešitve v skupni uporabi za pospeševanje interoperabilnosti (program ISA).
   2.   Cilj programa ISA je podpreti sodelovanje med evropskimi javnimi upravami s pospeševanjem učinkovitega in zmogljivega elektronskega čezmejnega in čez-sektorskega sodelovanja med takimi upravami, vključno z organi, ki namesto njih opravljajo javne naloge, kar omogoča zagotavljanje elektronskih javnih storitev v podporo izvajanju politik in dejavnosti Skupnosti.
   Člen 2
   Opredelitve
   Za namene tega sklepa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „interoperabilnost“ pomeni zmožnost neenakih in različnih organizacij, da sodelujejo pri vzajemno koristnih in dogovorjenih skupnih ciljih, ki vključujejo izmenjavo informacij in znanja med organizacijami prek poslovnih procesov, ki jih podpirajo, z izmenjavo podatkov med zadevnimi sistemi IKT;

               (b)

               „rešitve“ pomeni skupne okvire, enotne storitve in generična orodja;

               (c)

               „skupni okviri“ pomeni strategije, specifikacije, metodologije, smernice ter podobne pristope in dokumente;

               (d)

               „enotne storitve“ pomeni operativne aplikacije in infrastrukture generične narave, ki izpolnjujejo skupne zahteve uporabnikov po področjih politike;

               (e)

               „generična orodja“ pomeni referenčne platforme, skupne platforme in platforme za sodelovanje, skupne komponente in podobne sestavne elemente, ki izpolnjujejo skupne zahteve uporabnikov na različnih področjih politike;

               (f)

               „dejavnost“ pomeni študije, projekte in spremljevalne ukrepe;

               (g)

               „spremljevalni ukrepi“ pomeni strateške ukrepe in ukrepe za osveščanje, ukrepe v podporo upravljanju programa ISA ter ukrepe v zvezi z izmenjavo izkušenj in izmenjavo in spodbujanjem dobrih praks.

         Člen 3
   Delovanje
   Program ISA podpira in spodbuja:

               (a)

               vzpostavljanje in izboljševanje skupnih okvirov v podporo čezmejne in čez-sektorske interoperabilnosti;

               (b)

               oceno posledic predlagane ali sprejete zakonodaje Skupnosti na IKT ter načrtovanje uvedbe sistemov IKT v podporo izvajanju take zakonodaje;

               (c)

               upravljanje in izboljševanje obstoječih enotnih storitev ter uvajanje, industrializacijo, delovanje in izboljševanje novih enotnih storitev, tudi interoperabilnosti ključnih javnih infrastruktur (PKI);

               (d)

               izboljševanje obstoječih večkrat uporabnih generičnih orodij ter vzpostavljanje, zagotavljanje in izboljševanje novih večkrat uporabnih generičnih orodij.

         Člen 4
   Splošna načela
   Dejavnosti, ki se začnejo ali nadaljujejo s programom ISA, temeljijo na naslednjih načelih:

               (a)

               tehnološka nevtralnost in prilagodljivost;

               (b)

               odprtost;

               (c)

               ponovna uporaba;

               (d)

               zasebnost in varstvo osebnih podatkov; in

               (e)

               varnost.

         Člen 5
   Dejavnosti
   1.   Skupnost v sodelovanju z državami članicami izvede dejavnosti, opredeljene v tekočem delovnem programu iz člena 9, v skladu z izvedbenimi pravili iz člena 8. Te dejavnosti izvaja Komisija.
   2.   Študija ima eno fazo in se konča s končnim poročilom.
   3.   Projekt ima, kadar je to primerno, tri faze:

               (a)

               fazo zasnove, ki pripelje do oblikovanja projektne listine;

               (b)

               fazo izvedbe, ki se zaključi s poročilom o izvedbi; in

               (c)

               operativno fazo, ki se začne, ko je rešitev na voljo za uporabo.

         Zadevne faze projekta so opredeljene, ko se dejavnost vključi v tekoči delovni program.
   4.   Izvajanje programa ISA je podprto s spremljevalnimi ukrepi.
   Člen 6
   Projektna listina in poročilo o izvedbi
   1.   Projektna listina vključuje opis:

               (a)

               obsega, ciljev in problema ali priložnosti, vključno s pričakovanimi upravičenci in koristmi rešitve ter količinskimi in kakovostnimi kazalniki za merjenje teh koristi;

               (b)

               pristopa, vključno z organizacijskimi vidiki projekta, kot so faze, rezultati in mejniki, ter ukrepov za spodbujanje večjezične komunikacije;

               (c)

               zainteresiranih strani in uporabnikov ter s tem povezanih struktur upravljanja;

               (d)

               podrobnosti rešitve, vključno z njeno skladnostjo z drugimi rešitvami in odvisnostjo od njih, razčlenitvijo pričakovanih stroškov, časovno razporeditvijo in zahtevami ter oceno skupnih stroškov lastništva, skupaj z morebitnimi letnimi stroški poslovanja;

               (e)

               značilnosti rešitve; in

               (f)

               omejitev, vključno z zahtevami glede varnosti in varstva podatkov.

         2.   Poročilo o izvedbi vključuje opis:

               (a)

               obsega, ciljev in problema ali priložnosti, merjenih na podlagi projektne listine;

               (b)

               učinkovitosti projekta, vključno z meritvijo dosežkov, nastalimi stroški, dejansko časovno razporeditvijo in zahtevami glede na projektno listino, analizo pričakovane donosnosti naložbe ter skupnimi stroški lastništva, skupaj z letnimi stroški poslovanja;

               (c)

               organizacijskih vidikov, vključno s primernostjo uporabljene strukture upravljanja, in, kadar je to primerno, priporočili za strukturo upravljanja po izvedbi;

               (d)

               kadar je primerno, predlaganega načrta za razvoj rešitve do operativne faze in kazalnikov ravni storitev; in

               (e)

               razpoložljivega gradiva za končne uporabnike in za tehnično podporo.

         Člen 7
   Rešitve
   1.   Skupne okvire je treba vzpostavljati in vzdrževati s študijami.
   Študije se uporabljajo tudi kot sredstvo za podporo ocenjevanju posledic predlagane ali sprejete zakonodaje Skupnosti na IKT ter načrtovanju uvedbe rešitev v podporo izvajanju take zakonodaje.
   2.   Študije se objavijo ter posredujejo pristojnim odborom Evropskega parlamenta, da bi se uporabile kot osnova za kakršne koli prihodnje zakonodajne spremembe, ki bi zagotovile interoperabilnost sistemov IKT, ki jih uporabljajo evropske javne uprave.
   3.   Generična orodja se vzpostavljajo in vzdržujejo s projekti. Tudi projekti so sredstvo za uvajanje, industrializacijo, delovanje in vzdrževanje enotnih storitev.
   Člen 8
   Izvedbena pravila
   1.   Pri izvajanju programa ISA se ustrezno upoštevata evropska strategija interoperabilnosti in evropski okvir interoperabilnosti.
   2.   Spodbuja se sodelovanje čim večjega mogočega števila držav članic v študiji ali projektu. Študija ali projekt sta na vseh stopnjah odprta za pristop in države članice, ki niso vključene v študijo ali projekt, se spodbujajo, naj se pridružijo pozneje.
   3.   Da bi zagotovili interoperabilnost med nacionalnimi sistemi in sistemom Skupnosti, se določijo skupni okviri, enotne storitve in generična orodja v zvezi z obstoječimi evropskimi standardi ali javno razpoložljivimi ali odprtimi specifikacijami za izmenjavo informacij in integracijo storitev.
   4.   Uvajanje ali izboljševanje rešitev temelji, kadar je primerno, na izmenjavi izkušenj ter izmenjavi in spodbujanju dobrih praks ali pa ga to spremlja.
   5.   Da bi se izognili podvajanju in bi pospešili uvajanje rešitev, se, kadar je primerno, upoštevajo rezultati, doseženi z drugimi ustreznimi pobudami Skupnosti in držav članic.
   Da bi kar najbolj povečali sinergije ter zagotovili dopolnilna in skupna prizadevanja, se dejavnosti, kadar je to primerno, uskladijo z drugimi zadevnimi pobudami Skupnosti.
   6.   Začetek dejavnosti, opredeljevanje faz takšnih ukrepov ter pripravo projektnih listin in poročil o izvedbi opravlja in nadzoruje Komisija kot del izvajanja tekočega delovnega programa, določenega v skladu s členom 9.
   Člen 9
   Tekoči delovni program
   1.   Komisija pripravi tekoči delovni program za izvajanje dejavnosti za obdobje uporabe tega sklepa.
   2.   Komisija odobri tekoči delovni program in vsaj enkrat na leto vsako njegovo spremembo.
   3.   Brez poseganja v člen 10(4) se za odobritev tekočega delovnega programa in vseh njegovih sprememb s strani Komisije uporablja postopek upravljanja iz člena 12(2).
   4.   Tekoči delovni program za vsako dejavnost vsebuje, kadar je primerno:

               (a)

               opis obsega, ciljev, problema ali priložnosti, vključno s pričakovanimi upravičenci in koristmi ter organizacijskim in tehničnim pristopom;

               (b)

               razčlenitev pričakovanih stroškov in, kadar je primerno, mejnikov, ki naj bi bili doseženi.

         5.   Projekt je mogoče vključiti v tekoči delovni program v kateri koli od njegovih faz.
   Člen 10
   Proračunske določbe
   1.   Sredstva se sprostijo na podlagi doseganja naslednjih posebnih mejnikov:

               (a)

               za začetek študije, spremljevalnega ukrepa ali faze zasnove projekta je mejnik vključitev dejavnosti v tekoči delovni program;

               (b)

               za začetek faze izvedbe projekta, projektna listina;

               (c)

               za začetek nadaljnje operativne faze projekta, poročilo o izvedbi.

         2.   Morebitni vmesni mejniki, ki naj bi bili doseženi med fazo izvedbe in operativno fazo, so opredeljeni v tekočem delovnem programu.
   3.   Če je projekt vključen v tekoči delovni program med fazo izvedbe ali operativno fazo, se sredstva sprostijo po vključitvi tega projekta v tekoči delovni program.
   4.   Spremembe tekočega delovnega programa, ki zadevajo dodeljena proračunska sredstva, ki presegajo 400 000 EUR za dejavnost, se sprejemajo v skladu s postopkom upravljanja iz člena 12(2).
   5.   Program ISA se izvaja na podlagi pravil Skupnosti o javnih naročilih.
   Člen 11
   Finančni prispevek Skupnosti
   1.   Vzpostavljanje in izboljševanje skupnih okvirov in generičnih orodij se v celoti financirata s programom ISA. Uporabo takih okvirov in orodij financirajo uporabniki.
   2.   Vzpostavljanje, industrializacija in izboljševanje skupnih storitev se v celoti financirajo s programom ISA. Delovanje takih storitev se v celoti financira s programom ISA v obsegu, v katerem lahko njihova uporaba koristi interesom Skupnosti. V drugih primerih uporabo storitev, vključno z njihovim delovanjem na decentralizirani podlagi, financirajo uporabniki.
   3.   Spremljevalni ukrepi se v celoti financirajo s programom ISA.
   Člen 12
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga Odbor za interoperabilnostne rešitve za evropske javne uprave (odbor ISA).
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   3.   Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
   Člen 13
   Spremljanje in ocenjevanje
   1.   Komisija redno spremlja izvajanje programa ISA. Raziskuje sinergije z dopolnilnimi programi Skupnosti.
   Komisija odboru ISA vsako leto poroča o izvajanju programa ISA.
   2.   Rešitve se revidirajo vsako drugo leto.
   3.   Program ISA je predmet vmesnega in končnega ocenjevanja, rezultati teh ocenjevanj pa se sporočijo Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2012 in 31. decembra 2015. V zvezi s tem lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove Komisijo, naj predstavi rezultate ocenjevanja in odgovori na vprašanja njegovih članov.
   Pri ocenjevanju se preučijo vprašanja, kot so ustreznost, učinkovitost, zmogljivost, uporabnost, trajnost in skladnost dejanj programa ISA, oceni pa se tudi uspešnost glede na cilj programa ISA in tekočega delovnega programa. Pri končnem ocenjevanju se poleg tega preuči, v kakšnem obsegu je program ISA izpolnil svoj cilj.
   Pri ocenjevanju se preučijo tudi koristi dejavnosti za Skupnost za izboljšanje skupnih politik, opredelijo področja za možno izboljšanje in preverijo sinergije z drugimi pobudami Skupnosti na področju čezmejne in čez-sektorske interoperabilnosti.
   Člen 14
   Sodelovanje z zainteresiranimi stranmi
   Komisija zbere zainteresirane strani, da lahko izmenjujejo mnenja med seboj in s Komisijo o vprašanjih, ki jih obravnava program ISA. V ta namen Komisija organizira konference, delavnice in druga srečanja. Komisija prav tako uporablja elektronske interaktivne platforme in druga sredstva za sodelovanje, ki jih šteje za primerna.
   Člen 15
   Mednarodno sodelovanje
   1.   Program ISA je odprt za sodelovanje držav Evropskega gospodarskega prostora in držav kandidatk na podlagi njihovih zadevnih pogodb s Skupnostjo.
   2.   Spodbujati je treba sodelovanje z drugimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ali organi, predvsem v okviru Evro-sredozemskega partnerstva in Vzhodnega partnerstva, in s sosednjimi državami, predvsem državami Zahodnega Balkana in državami črnomorske regije. Program ISA ne krije s tem povezanih stroškov.
   3.   Program ISA spodbuja, kadar je to primerno, ponovno uporabo svojih rešitev v tretjih državah.
   Člen 16
   Pobude, ki niso pobude Skupnosti
   Brez poseganja v druge politike Skupnosti lahko rešitve, ki se uvajajo ali upravljajo s programom ISA, uporabljajo tudi pobude, ki niso pobude Skupnosti, če le ne nastanejo dodatni stroški za splošni proračun Evropske unije in ni ogrožen glavni cilj Skupnosti v zvezi z rešitvijo.
   Člen 17
   Finančne določbe
   1.   Finančna sredstva za izvajanje dejavnosti Skupnosti po tem sklepu za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015 znašajo 164 100 000 EUR, od tega 103 500 000 EUR za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013.
   Za obdobje po 31. decembru 2013 šteje znesek za potrjenega, če je za to fazo skladen s finančnim okvirom, veljavnim za obdobje, ki se začne leta 2014.
   2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
   Člen 18
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2015.

      V Strasbourgu, 16. septembra 2009

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednica

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Mnenje z dne 25. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL C 200, 25.8.2009, str. 58.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 27. julija 2009.

      (4)  UL L 144, 30.4.2004, str. 62 (Sklep v UL L 181, 18.5.2004, str. 25).

      (5)  UL L 203, 3.8.1999, str. 1.

      (6)  UL L 203, 3.8.1999, str. 9.

      (7)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

      (8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (9)  UL C 139, 14.6.2006. str. 1.


                  23.12.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 482/169

            P7_TA(2014)0035
      Sprememba Poslovnika Parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete
      Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. januarja 2014 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta o odvzemu in zaščiti poslanske imunitete (2013/2031(REG))
      (2016/C 482/28)

         Evropski parlament,

                  —

                  ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za pravne zadeve z dne 9. novembra 2012,

                  —

                  ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0012/2014),

                  1.

                  se odloči spremeniti Poslovnik, kot sledi;

                  2.

                  opozarja, da bosta spremembi začeli veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

                  3.

                  naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

         Sprememba 1

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        1a.

                        Parlamentarna imuniteta ni osebni privilegij poslanca, temveč je jamstvo neodvisnosti Parlamenta kot celote in njegovih poslancev.

         Sprememba 2

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 – odstavek 1

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                  1.   Parlament
                        si
                      pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
                        predvsem prizadeva ohranjati
                      integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.

                  1.   Parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami
                        ohranja
                      integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotoviti neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih nalog.
                        Vsaka zahteva po odvzemu imunitete se oceni v skladu s členi 7, 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter v skladu z načeli iz tega člena.

         Sprememba 3

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 – odstavek 2

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        2.

                        Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

                        črtano

         Sprememba 4

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 – odstavek 3

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        3.

                        Vsaka zahteva za zaščito privilegijev in imunitet, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

                        črtano

         Sprememba 5

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 – odstavek 4

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        4.

                        Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitet tega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

                        črtano

         Sprememba 6

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        4a.

                        Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

                              —

                                    poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje njegovih parlamentarnih obveznosti, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja njegovih parlamentarnih obveznosti; ter

                              —

                                    poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi primerno razkriti.

         Sprememba 7

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 a (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        Člen 6a

                        Zaščita privilegijev in imunitete

                        1.

                        V primerih, ko se domneva, da so organi države članice kršili privilegije in imuniteto poslanca ali nekdanjega poslanca, se lahko v skladu s členom 7(1) vloži zahteva za sklep Parlamenta, da se ugotovi, ali je dejansko prišlo do kršitve teh privilegijev in imunitete.

                        2.

                        Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete se lahko vloži zlasti, če se meni, da okoliščine predstavljajo upravno ali drugačno omejitev prostega gibanja poslancev do kraja zasedanja Parlamenta ali nazaj ali mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri izvajanju svojih dolžnosti, ali da sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

                        3.

                        Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca ni dopustna, če je bila v zvezi z istim sodnim postopkom že prejeta zahteva za odvzem ali zaščito imunitete omenjenega poslanca, ne glede na to, ali je bil takrat sprejet sklep.

                        4.

                        Zahteva za zaščito privilegijev in imunitete poslanca se ne obravnava več, če je v zvezi z istim sodnim postopkom prejeta zahteva za odvzem imunitete tega poslanca.

                        5.

                        V primerih, v katerih je bila sprejeta odločitev, da se privilegiji in imuniteta poslanca ne zaščitijo, lahko poslanec ob predložitvi novih dokazov vloži zahtevo za ponovno obravnavo. Zahteva za ponovno obravnavo ni dopustna, če je bil zoper odločitev začet postopek po členu 263 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali če predsednik meni, da novi predloženi dokazi niso dovolj utemeljeni za ponovno obravnavo.

         Sprememba 8

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 6 b (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        Člen 6b

                        Nujno ukrepanje predsednika za uveljavitev imunitete

                        1.

                        Kadar je poslancu odvzeta prostost ali mu je omejena svoboda gibanja z domnevnim kršenjem njegovih privilegijev in imunitet, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom in poročevalcem pristojnega odbora kot nujno zadevo poda pobudo za uveljavljanje privilegijev in imunitete zadevnega poslanca. Predsednik sporoči svojo pobudo odboru in obvesti Parlament.

                        2.

                        Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu z odstavkom 1, se odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

         Sprememba 9

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek - 1 (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        -1.

                        Vsaka zahteva za odvzem imunitete poslancu, ki jo na predsednika naslovi pristojni organ države članice, ali za zaščito privilegijev in imunitete, ki jo na predsednika naslovi poslanec ali nekdanji poslanec, se razglasi v Parlamentu in posreduje pristojnemu odboru.

         Sprememba 10

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 1

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                  1.
                        Pristojni
                      odbor nemudoma
                        in po vrstnem redu njihove vložitve
                      preuči zahteve za odvzem ali zaščito imunitete
                        in privilegijev
                     .

                  1.   Odbor nemudoma preuči zahteve za odvzem ali zaščito
                        privilegijev in
                      imunitete
                        , ob upoštevanju njihove relativne zapletenosti
                     .

         Sprememba 11

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 3

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                  3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.
                        Zadevni poslanec ima možnost zagovora; predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni.

                  3.   Odbor lahko od zadevnega organa zahteva kakršno koli informacijo ali pojasnilo, ki se mu zdi potrebno za oblikovanje mnenja, ali je imuniteto treba odvzeti ali zaščititi.

         Sprememba 12

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        3a.

                        Zadevni poslanec ima možnost zagovora, predloži lahko vse dokumente ali druge pisne dokaze, ki se mu zdijo pomembni, in ga lahko zastopa drug poslanec.

                        Poslanec ni prisoten na razpravi o zahtevi za odvzem ali zaščito njegove imunitete, razen na samem zagovoru.

                        Predsednik odbora povabi poslanca na zagovor in v povabilu določi datum in uro zagovora. Poslanec se lahko odreče pravici do zagovora.

                        Če se poslanec ne udeleži zagovora po prejetju povabila, se šteje, da se je odrekel pravici do zagovora, razen če se opraviči za izostanek od zagovora na predlagani datum in ob predlagani uri, in za to navede razloge. Predsednik odbora odloči, ali se takšna zahteva za opravičenje sprejme na podlagi podanih razlogov; na to odločitev se ni mogoče pritožiti.

                        Če predsednik odbora sprejme zahtevo za opravičenje, poslanca povabi na zagovor in določi nov datum in uro zagovora. Če se poslanec ne udeleži drugega zagovora, se postopek nadaljuje brez zagovora poslanca. Nadaljnje zahteve za opravičenje ali zagovor se ne sprejmejo.

         Sprememba 13

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 5

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        5.

                        Kadar mora poslanec nastopiti kot priča ali izvedenec, ni treba zahtevati odvzema imunitete, pod pogojem, da:

                        črtano

                              —

                                    poslancu ne bo treba nastopiti na dan ali ob času, ki bi mu onemogočil ali otežil opravljanje parlamentarnih nalog, oziroma da bo lahko izjavo posredoval v pisni ali drugačni obliki, ki mu ne otežuje izpolnjevanja parlamentarnih obveznosti;

                              —

                                    poslancu ni treba pričati o informacijah, ki jih je pridobil zaupno pri izvrševanju svojega mandata in se mu jih ne zdi smotrno razkriti.

         Sprememba 14

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 6

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        6.

                        V primerih zaščite imunitete ali privilegijev odbor preveri, ali okoliščine predstavljajo upravno ali kako drugo omejitev svobode gibanja poslancev pri potovanju v kraje zasedanja Parlamenta ali iz njih ali pri izražanju mnenja ali glasovanju v okviru izvrševanja mandata in ali sodijo v okvir člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah, ki niso predmet nacionalne zakonodaje, ter predlaga, da se zadevni organ zaprosi, naj sprejme potrebne sklepe.

                        črtano

         Sprememba 15

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 10

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        10.

                        Kadar predsednik uporabi pooblastila, ki so mu dodeljena v skladu s členom 6(4), se pristojni odbor z njegovo pobudo seznani na svoji naslednji seji. Kadar se odboru zdi potrebno, lahko pripravi poročilo za predložitev Parlamentu.

                        črtano

         Sprememba 16

         Poslovnik Evropskega parlamenta

         Člen 7 – odstavek 12 a (novo)

                     Veljavno besedilo

                     Sprememba

                        12a.

                        Odbor določi načela za uporabo tega člena.


title: 2012/694/EU: Sklep Sveta z dne 7. novembra 2012 o imenovanju luksemburškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               9.11.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 310/50

         SKLEP SVETA
   z dne 7. novembra 2012
   o imenovanju luksemburškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2012/694/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga luksemburške vlade,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

               (2)

               Zaradi konca mandata g. Christiana ZEYENA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, se za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora imenuje g. Christophe ZEEB, Conseiller à la Chambre de Commerce du Luxembourg.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. novembra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.


title: 2013/514/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italija)

text:
               22.10.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 280/24

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 9. oktobra 2013
   o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2012/008 IT/De Tomaso Automobili, Italija)
   (2013/514/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 navedenega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) navedene uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (3)

               Italija je 5. novembra 2012 vložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju De Tomaso Automobili S.p.A. in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do vključno 5. marca 2013. Navedena vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 594 672 EUR.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Italija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek 2 594 672 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 9. oktobra 2013

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: 2011/12/EU: Sklep Komisije z dne 12. januarja 2011 o spremembi Sklepa 2007/134/ES o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta

text:
               13.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 9/5

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 12. januarja 2011
   o spremembi Sklepa 2007/134/ES o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta
   (2011/12/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske Unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1) in zlasti členov 2 in 3 Sklepa,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta št. 2006/972/ES z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu „Zamisli“ za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2) in zlasti člena 4(2) in (3) Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski raziskovalni svet (ERC) je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2007/134/ES (3).

               (2)

               V skladu s posebnim programom „Zamisli“ je bil opravljen neodvisni pregled struktur in mehanizmov ERC glede na naslednja merila: znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost, pri čemer je ves čas sodeloval znanstveni svet. Odbor za pregled je predlagal več prilagoditev, da se zagotovita učinkovitejši Evropski raziskovalni svet in skladna predstavitev dejavnosti ERC zainteresiranim stranem.

               (3)

               Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu: „Evropski raziskovalni svet – Reševanje izziva svetovne odličnosti“ (4) določa cilje druge faze razvoja ERC na podlagi pregleda in z željo, da bi bil ERC v celoti sposoben delovati. Da se zagotovi smotrno in učinkovito izvajanje posebnega programa „Zamisli“.

               (4)

               V skladu z navedenim sporočilom je treba zagotoviti enotno jasno in pregledno vizijo ter celovito povezanost med strategijo in operativnim izvajanjem ERC, ki odražata dejavnosti Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA), ustanovljene s Sklepom Komisije 2008/37/ES (5) in znanstvenega sveta, ter razviti in izvajati skladno in celostno komunikacijsko strategijo.

               (5)

               Kot priznanje za osebna prizadevanja članov znanstvenega sveta, zlasti predsednika in podpredsednikov, je treba uvesti plačilo honorarjev za njihovo udeležbo na plenarnih zasedanjih. Honorarji morajo odražati njihove odgovornosti in biti primerljivi s podobnimi določbami v podobnih organizacijah in državah članicah. Prav tako je treba zagotoviti financiranje stalnega odbora za izbor, ki izbira prihodnje člane znanstvenega sveta.

               (6)

               Treba je nadaljevati ukrepe za lokalno podpiranje predsednika in podpredsednikov znanstvenega sveta z uporabo nepovratnih finančnih sredstev Sedmega okvirnega programa, tj. „usklajevalnega in podpornega ukrepa“.

               (7)

               Mandat ustanovnih članov znanstvenega sveta se izteče 1. februarja 2011, zato je treba Svet postopoma obnoviti v skladu s členom 4(6) Sklepa 2007/134/ES. Izbor novih članov je opravil neodvisni odbor za izbor v skladu z določbami člena 4(4) Sklepa 2007/134/ES, vključno s poročilom Parlamentu in Svetu. Ta odbor je oblikoval priporočila za postopno obnovo znanstvenega sveta in ta priporočila so bila sprejeta.

               (8)

               Sklep 2007/134/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2007/134/ES se spremeni:

               1.

               Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Ustanovitev
               1. Ustanovi se Evropski raziskovalni svet za izvajanje posebnega programa ‚Zamisli‘ za obdobje od 2. februarja 2007 do 31. decembra 2013. Sestavljata ga znanstveni svet in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta, ki je ustanovljena s Sklepom Komisije 2008/37/ES (6).

               2.

               V členu 3 se doda se naslednji odstavek 3:
               „3.   Znanstveni svet pri izpolnjevanju svojih dolžnosti sodeluje z Izvajalsko agencijo Evropskega raziskovalnega sveta za zagotavljanje skladnega in učinkovitega izvajanja posebnega programa ‚Zamisli‘ ter tesno usklajevanje znanstvenih in administrativnih vidikov delovanja ERC. Sodelovanje vključuje usklajeno obveščanje o dejavnostih ERC in izdelavo skupne spletne strani, ki prikazuje različne vidike delovanja ERC.“

               3.

               Člen 4 se spremeni:

                           (a)

                           Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
                           „4.   Prihodnje člane imenuje Komisija na podlagi dejavnikov in meril iz Priloge I ter neodvisnega in preglednega izbirnega postopka, ki ga je potrdil znanstveni svet in obsega tudi posvetovanje z znanstveno skupnostjo ter poročilo Evropskemu Parlamentu in Svetu. Imenovanje prihodnjih članov se objavi v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001. Za ta namen se lahko ustanovi stalni odbor za izbor na visoki ravni kot strokovna skupina, ki jo sestavljajo neodvisni strokovnjaki, honorarji zanje pa se plačujejo iz proračuna za izvajanje posebnega programa ‚Zamisli‘.“

                           (b)

                           Odstavek 9 se črta.

               4.

               Člen 5 se spremeni:

                           (a)

                           Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
                           „4.   Znanstveni svet je odgovoren Komisiji, ohranja stalno tesno povezavo z njo in Izvajalsko agencijo Evropskega raziskovalnega sveta ter sprejme vse potrebne ukrepe za ta namen.“

                           (b)

                           Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
                           „6.   Komisija zagotovi informacije in pomoč, ki jih znanstveni svet potrebuje za samostojno in neodvisno delovanje. Za zagotavljanje lokalne administrativne in/ali svetovalne pomoči predsedniku in podpredsednikom znanstvenega sveta se lahko uporablja usklajevalni in podporni ukrep, kakor je določeno v Prilogi III k Sklepu št. 1982/2006/ES.“

                           (c)

                           Doda se naslednji odstavek 8:
                           „8.   Znanstveni svet ima dostop do dokumentov in podatkov Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta v skladu s postopkom iz Priloge III.“

               5.

               Člen 6 se spremeni:

                           (a)

                           Odstavka 3 in 4 se nadomestita z naslednjim:
                           „3.   Znanstveni svet sprejme svoj poslovnik, ki vsebuje podrobne določbe glede volitev iz odstavka 1 tega člena in kodeks ravnanja za obravnavanje zaupnosti, morebitnega navzkrižja interesov ter obdelavo osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
                           4.   Znanstveni svet plenarno zaseda največ petkrat letno, kot to zahteva njegovo delo. Povzetek zapisnika plenarnih zasedanj se objavi na spletni strani Evropskega raziskovalnega sveta.“

                           (b)

                           Doda se naslednji odstavek 6:
                           „6.   Znanstveni svet lahko svoje člane organizira v stalne odbore, delovne skupine in druge strukture, ki obravnavajo posebne naloge znanstvenega sveta.“

               6.

               Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 8
               Honorarji in stroški zasedanj
               1.   Člani znanstvenega sveta prejemajo za naloge, ki jih opravljajo, nadomestilo v obliki honorarja za udeležbo na plenarnih zasedanjih znanstvenega sveta. Honorarji ter potni stroški in dnevnice se zaračunajo proračunu za izvajanje, ki je namenjen posebnemu programu ‚Zamisli‘. Honorarje in ustrezna izvedbena pravila določa Priloga IV.
               2.   Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta za zasedanja, ki niso plenarna, članom znanstvenega sveta povrne potne stroške ter, kadar je to primerno, dnevnice, potrebne za opravljanje njihovih dejavnosti, v skladu z notranjimi pravili Komisije o nadomestilu za zunanje strokovnjake (7). Na podlagi predhodne odobritve Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta se lahko krijejo tudi potni stroški in dnevnice v zvezi z drugimi takimi srečanji, potrebnimi za izvajanje dela znanstvenega sveta. To velja za srečanja članov znanstvenega sveta z zunanjimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi.

               7.

               Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

               8.

               Dodata se prilogi III in IV, kakor sta določeni v Prilogi k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. januarja 2011

            Za Komisijo

         Máire GEOGHEGAN-QUINN

            Članica Komisije

      (1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

      (2)  UL L 400, 30.12.2006, str. 243.

      (3)  UL L 57, 24.2.2007, str. 14.

      (4)  COM(2009) 552 konč.

      (5)  UL L 9, 12.1.2008, str. 15.

      (6)  UL L 9, 12.1.2008, str. 15.“

      (7)  Sklep Komisije C(2007) 5858.“

      PRILOGA
      „
            PRILOGA II

               ČLANI ZNANSTVENEGA SVETA EVROPSKEGA RAZISKOVALNEGA SVETA

                        Ime in ustanova

                        Konec mandata

                        Claudio BORDIGNON, Znanstveni inštitut San Raffaele, Milano

                        1. februar 2013

                        Nicholas CANNY, Irska nacionalna univerza, Galway

                        31. december 2013

                        Sierd A.P.L. CLOETINGH, Svobodna univerza v Amsterdamu

                        26. april 2013

                        Mathias DEWATRIPONT, Svobodna univerza v Bruslju

                        1. februar 2013

                        Tomasz DIETL, Poljska akademija znanosti

                        31. december 2013

                        Daniel DOLEV, Hebrejska univerza v Jeruzalemu

                        31. december 2013

                        Carlos M. DUARTE, Španski svet za znanstvene raziskave, Majorka

                        26. april 2013

                        Daniel ESTEVE, Komisariat za atomsko energijo (CEA), Saclay

                        31. december 2013

                        Pavel EXNER, Inštitut Doppler, Praga

                        31. december 2013

                        Hans-Joachim FREUND, Inštitut Fritz-Haber, Berlin

                        1. februar 2013

                        Timothy HUNT, Londonski raziskovalni inštitut (London Research Institute)

                        31. december 2013

                        Carl-Henrik HELDIN, Inštitut Ludwig za raziskave raka

                        31. december 2013

                        Norbert KROÓ, Madžarska akademija znanosti

                        1. februar 2013

                        Maria Teresa LAGO, Univerza v Portu

                        1. februar 2013

                        Henrietta L. MOORE, Univerza v Cambridgeu

                        26. april 2013

                        Helga NOWOTNY, Dunajski raziskovalni center (Wissenschaftszentrum)

                        31. december 2013

                        Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Inštitut Max-Planck-Institute za razvojno biologijo, Tübingen

                        1. februar 2013

                        Alain PEYRAUBE, Nacionalni center za znanstvene raziskave (CNRS), Pariz

                        31. december 2013

                        Jens ROSTRUP-NIELSEN, kemično podjetje Haldor Topsoe A/S

                        1. februar 2013

                        Mart SAARMA, Univerza v Helsinkih

                        31. december 2013

                        Anna TRAMONTANO, Univerza La Sapienza, Rim

                        31. december 2013

                        Isabelle VERNOS, Center za regulacijo na področju genomike (Centre Regulació Genómica), Barcelona

                        31. december 2013

            PRILOGA III

               DOSTOP DO DOKUMENTOV IN PODATKOV

               Dostop do dokumentov in podatkov

                        1.

                        Znanstveni svet lahko za opravljanje nalog, ki so mu dodeljene, zahteva dostop do dokumentov in obdelave podatkov Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta.

                        2.

                        Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta znanstvenemu svetu razen materiala, ki mu je na voljo v skladu z ureditvijo javnega dostopa do dokumentov (1), zagotovi tudi dokumente in podatke, potrebne za opravljanje nalog, ki so mu dodeljene, če to stori v skladu z obveznostmi in v mejah obveznosti glede zaupnosti, varnosti in varstva osebnih podatkov, ki jih določa pravo Evropske unije.

                        3.

                        Člani znanstvenega sveta uporabljajo te dokumente in podatke samo za namene in naloge, za katere so pridobljeni, in se zavežejo k zaupnosti.

                        4.

                        Uvedejo se ustrezni organizacijski in tehnični ukrepi za zagotavljanje varnosti in zaupnosti dostopa in obdelave, da se prepreči morebitno nepooblaščeno razkritje ali dostop, naključno ali nezakonito uničenje, izguba ali sprememba podatkov in dokumentov.

               Dostop do osebnih podatkov

                        5.

                        Člani znanstvenega sveta, ki prejemajo osebne podatke, za njihovo obdelavo jamčijo raven varstva osebnih podatkov v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001 in Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

                        6.

                        Člani znanstvenega sveta ne obdelujejo osebnih podatkov na način, ki ni združljiv z nameni in nalogami, za katere so podatki preneseni.

                        7.

                        Člani znanstvenega sveta ustrezno poskrbijo za zakonitost, primernost, ustreznost, točnost, nujnost in omejitev časa zbiranja in obdelave osebnih podatkov.

               Informacije

                        8.

                        Če Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta ne more zagotoviti dostopa do dokumentov in podatkov ali dostopa do osebnih podatkov zaradi varstva osebnih podatkov, zaupnosti, varnosti ali javnega interesa, pošlje znanstvenemu svetu pisno pojasnilo razlogov za zavrnitev dostopa in vse informacije o zadevni temi, ki jih po svojem mnenju lahko zagotovi v okviru določb predpisov.

            PRILOGA IV

               Honorarji in izvedbena pravila za udeležbo članov znanstvenega sveta ERC na plenarnih zasedanjih znanstvenega sveta

            Plačilo honorarjev, potnih stroškov zasedanj in dnevnic za udeležbo na največ petih plenarnih zasedanjih letno poteka na podlagi sprotnega obvestila o imenovanju v skladu z naslednjim:
            Plenarna zasedanja znanstvenega sveta običajno trajajo 1,5 dneva.
            Honorarji članov znanstvenega sveta za prisotnost na celotnem plenarnem zasedanju znanstvenega sveta znašajo 2 000 EUR, za delno prisotnost pa 1 000 EUR.
            Honorarji podpredsednikov znanstvenega sveta za prisotnost na celotnem plenarnem zasedanju znanstvenega sveta znašajo 3 500 EUR, za delno prisotnost pa 1 750 EUR.
            Honorar predsednika znanstvenega sveta za prisotnost na celotnem plenarnem zasedanju znanstvenega sveta znaša 5 000 EUR, za delno prisotnost pa 2 500 EUR.
            Plačilo odobri direktor Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta ali njegov ustrezno pooblaščen namestnik na podlagi seznama prisotnosti, ki ga potrdita predsednik znanstvenega sveta in direktor Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta ali njuna ustrezno pooblaščena namestnika. V seznamu prisotnosti je za vsakega člana navedeno, ali je bil prisoten na celotnem zasedanju (‚polna prisotnost‘) ali drugače (‚delna prisotnost‘).
         “

         (1)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

         (2)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.


title: 2012/496/EU: Sklep Sveta z dne 2. decembra 2010 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani

text:
               7.9.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 241/1

         SKLEP SVETA
   z dne 2. decembra 2010
   o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani
   (2012/496/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 16 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi), ki velja od 1. marca 2000, predvideva postopno sprostitev medsebojne trgovine s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi.

               (2)

               Pridružitveni svet EU-Maroko je julija 2005 sprejel akcijski načrt evropske sosedske politike, ki vključuje posebno določbo, katere namen je večja liberalizacija trgovine s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi.

               (3)

               Svet je 14. oktobra 2005 pooblastil Komisijo za vodenje pogajanj s Kraljevino Maroko v okviru Sporazuma o pridružitvi, da bi se dosegel ta namen.

               (4)

               14. decembra 2009 je Komisija zaključila pogajanja v imenu Unije za sporazum v obliki izmenjave pisem (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s katerim se spreminja Sporazum o pridružitvi.

               (5)

               Sporazum bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o vzajemnih ukrepih liberalizacije v zvezi s kmetijskimi proizvodi, predelanimi kmetijskimi proizvodi ter ribami in ribiškimi proizvodi, nadomestitvi protokolov 1, 2 in 3 ter njihovih prilog ter spremembah Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 2. decembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         M. WATHELET

      (1)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

      (2)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1316 z dne 26. julija 2016 o spremembi Sklepa 2009/908/EU o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta

text:
                  2.8.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 208/42

            SKLEP SVETA (EU) 2016/1316
      z dne 26. julija 2016
      o spremembi Sklepa 2009/908/EU o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta 2009/881/EU z dne 1. decembra 2009 o predsedovanju v Svetu (1) in zlasti člena 4 Sklepa,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Svet je s Sklepom 2009/908/EU (2) določil vrstni red predsedovanja Svetu za države članice Evropske unije od 1. januarja 2007 do 30. junija 2020, pri čemer je določil razdelitev tega vrstnega reda predsedstev v skupine treh držav članic.

                  (2)

                  Dne 1. julija 2013 se je Unija povečala s pristopom Hrvaške kot nove države članice.

                  (3)

                  Ena od držav članic je javno napovedala, da bo izstopila iz Unije, čeprav njena vlada o tem še ni poslala uradnega obvestila v skladu s členom 50 PEU. Zaradi te okoliščine bi bilo treba vrstni red predsedovanja Svetu spremeniti, ne da bi to posegalo v pravice in obveznosti te države članice.

                  (4)

                  Svet bi moral določiti vrstni red, po katerem se bo v bližnji prihodnosti predsedovalo Svetu. Ta vrstni red bi bilo treba določiti v skladu z merili iz Pogodb in Sklepa Evropskega sveta 2009/881/EU. Sklep 2009/908/EU bi bilo treba ustrezno spremeniti –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sklep Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta se spremeni:

                  1.

                  člen 1 se nadomesti z naslednjim:
                  „Člen 1
                  Vrstni red, po katerem države članice predsedujejo Svetu od 1. julija 2017 do 31. decembra 2030 ter razdelitev tega vrstnega reda predsedstev v skupine treh držav članic, sta navedena v Prilogi I k temu sklepu.“;

                  2.

                  člen 3 se nadomesti z naslednjim:
                  „Člen 3
                  Svet pred 31. decembrom 2029 sprejme vrstni red, po katerem bodo države članice predsedovale Svetu od 1. januarja 2031 dalje.“;

                  3.

                  Besedilo Priloge I k Sklepu Sveta 2009/908/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

            Člen 2
      Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
      Uporablja se od 1. julija 2017.
      Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

         V Bruslju, 26. julija 2016

               Za Svet

               Predsednik

            M. LAJČÁK

         (1)  UL L 315, 2.12.2009, str. 50.

         (2)  Sklep Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta (UL L 322, 9.12.2009, str. 28).

         PRILOGA

               „PRILOGA I

                  Osnutek preglednice predsedstev Sveta
                   (*)

                           Nizozemska (**)

                           januar–junij

                           2016

                           Slovaška (**)

                           julij–december

                           2016

                           Malta (**)

                           januar–junij

                           2017

                           Estonija

                           julij–december

                           2017

                           Bolgarija

                           januar–junij

                           2018

                           Avstrija

                           julij–december

                           2018

                           Romunija

                           januar–junij

                           2019

                           Finska

                           julij–december

                           2019

                           Hrvaška

                           januar–junij

                           2020

                           Nemčija

                           julij–december

                           2020

                           Portugalska

                           januar–junij

                           2021

                           Slovenija

                           julij–december

                           2021

                           Francija

                           januar–junij

                           2022

                           Češka

                           julij–december

                           2022

                           Švedska

                           januar–junij

                           2023

                           Španija

                           julij–december

                           2023

                           Belgija

                           januar–junij

                           2024

                           Madžarska

                           julij–december

                           2024

                           Poljska

                           januar–junij

                           2025

                           Danska

                           julij–december

                           2025

                           Ciper

                           januar–junij

                           2026

                           Irska

                           julij–december

                           2026

                           Litva

                           januar–junij

                           2027

                           Grčija

                           julij–december

                           2027

                           Italija

                           januar–junij

                           2028

                           Latvija

                           julij–december

                           2028

                           Luksemburg

                           januar–junij

                           2029

                           Nizozemska

                           julij–december

                           2029

                           Slovaška

                           januar–junij

                           2030

                           Malta

                           julij–december

                           2030

            (*)  Brez poseganja v pravice in obveznosti Združenega kraljestva kot države članice.

            (**)  Sedanja trojka je v to prilogo vključena v informativne namene.“.