title: Sklep Sveta 2009/907/SZVP z dne 8. decembra 2009 o spremembi Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

text:
               9.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/27

      SKLEP SVETA 2009/907/SZVP
   z dne 8. decembra 2009
   o spremembi Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28 in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1).

               (2)

               Skupni ukrep 2008/851/SZVP je treba ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih v prvem letu operacije, spremeniti zato, da bi pomorske sile Evropske unije (EUNAVFOR) lahko sodelovale pri spremljanju ribolovnih dejavnosti pred somalsko obalo.

               (3)

               Piratstvo in oboroženi ropi pred somalsko obalo še naprej ogrožajo ladijski promet na tem območju, zlasti pa zagotavljanje pomoči v hrani somalskemu prebivalstvu v okviru Svetovnega programa za hrano.

               (4)

               Operacijo je zato treba podaljšati še za eno leto.

               (5)

               Varnostni svet Združenih narodov je dne 30. novembra 2009 sprejel Resolucijo 1897 (2009).

               (6)

               Skupni ukrep 2008/851/SZVP bi bilo treba v skladu s tem spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2008/851/SZVP se spremeni, kakor sledi:

               a)

               v členu 1 se doda naslednji odstavek:
               „3.   Atalanta bo poleg tega sodelovala pri spremljanju ribolovnih dejavnosti pred somalsko obalo.“;

               b)

               v členu 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

                           „(f)

                           vzpostavlja stike in sodeluje z organizacijami, telesi in državami, ki si v regiji prizadevajo za zatiranje piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, zlasti s pomorskimi enotami ‚Combined Task Force 150‘, delujočimi v okviru operacije „Nespremenljiva svoboda“.

                           (g)

                           potem ko bo na kopnem dosežen zadovoljiv napredek pri krepitvi pomorskih zmogljivosti ter ko bodo sprejeti varnostni ukrepi za izmenjavo informacij, pomaga somalskim oblastem z zagotavljanjem podatkov v zvezi z ribolovnimi dejavnostmi, ki so bili zbrani v času operacije.“;

               c)

               člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Vojaška operacija EU se zaključi 12. decembra 2010.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         C. BILDT

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.


C 227 E/44          SL                                Uradni list Evropske unije                                              21.9.2006

Torek, 27. september 2005

                  BESEDILO, KI GA PREDLAGA                                                        SPREMEMBE
                          KOMISIJA                                                               PARLAMENTA

                                                            Sprememba 6
                                                            Člen 3 d (novo)
                                                                        Člen 3d

                                                                        Na prvem zasedanju Skupnega odbora, predvidenega v členu
                                                                        7(1) Sporazuma, Komisija organe Komorov obvesti o
                                                                        navzočnosti predstavnikov lastnikov plovil na poznejših
                                                                        zasedanjih Skupnega odbora.

             P6_TA(2005)0347

             Odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu

             Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu
                                                  (2004/2194(IMM)

             Evropski parlament,

             — ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Mariosu Matsakisu, ki jo je predložilo državno tožilstvo
               Republike Ciper 20. septembra 2004 in je bila objavljena na plenarnem zasedanju dne
               13. oktobra 2004,

             — ob upoštevanju pisma, ki je bilo objavljeno na plenarnem zasedanju dne 14. oktobra 2004, v katerem
               se je Marios Matsakis pritožil organu državnega tožilstva, ker je zahteval odvzem njegove imunitete,

             — ob upoštevanju dveh pisem z dne13. oktobra 2004 in 10. februarja 2005, ki potrjujeta, da je organ
               državnega tožilstva vložil zahtevo za odvzem imunitete ciprskemu poslancu, ki ju je predsedniku
               Evropskega parlamenta poslal stalni predstavnik Republike Ciper,

             — ob upoštevanju pisma, ki ga je poslal predsednik Vrhovnega sodišča Republike Ciper z dne
               16. junija 2005,

             — ob upoštevanju zaslišanja Mariosa Matsakisa v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

             — ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne
               8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposred-
               nimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

             — ob upoštevanju razsodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

             — ob upoštevanju členov 83 in 113 Ustave Republike Ciper,

             — ob upoštevanju člena 6(2) in zlasti odstavka 4 člena 7 svojega Poslovnika,

             — ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0268/2005),

             1. ugotavlja, da je v skladu s členoma 83 in 113 Ustave Republike Ciper državno tožilstvo Republike
             Ciper pristojen organ za vložitev zahteve za odvzem imunitete poslancu;

             (1) Primer 101/63 M. Albert Wagner proti MM. Jean Fohrmannu in Antoine Krieru [1964] str. 383 in primer 149/85
                 Roger Wybot proti Edgar Fauru ter drugim [1986] str. 2391.
 ---pagebreak--- 21.9.2006           SL                              Uradni list Evropske unije                                          C 227 E/45

                                                                                Torek, 27. september 2005

            2. sklene odvzeti imuniteto Mariosu Matsakisu s pridržkom, da tak odvzem velja le za kazenski pregon v
            teku ter da se do pravnomočnosti sodbe v teh kazenskih pregonih Mariosu Matsakisu ne odvzame prostosti
            ali ga zapre ali zoper njega uvede ukrepe, ki bi mu onemogočali izvrševanje nalog, ki izhajajo iz mandata
            poslanca Evropskega parlamenta;

            3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora posreduje državnemu tožil-
            stvu Republike Ciper.

            P6_TA(2005)0348

            Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s
            terorizmom *

            Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Francoske republike, Irske, Kraljevine
            Švedske in Združenega kraljestva za Okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih
            podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali
            podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon
                kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

            (Postopek posvetovanja)

            Evropski parlament,

            — ob upoštevanju pobude Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva
              (8958/2004) (1),

            — ob upoštevanju člena 34(2)(b) Pogodbe EU,

            — ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom
              (C6-0198/2004),

            — ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

            — ob upoštevanju členov 93, 51 in 35 svojega Poslovnika,

            — ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
              (A6-0174/2005),

            1.   zavrne pobudo Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva;

            2. poziva Francosko republiko, Irsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo, da umaknejo svojo
            pobudo;

            3. naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam Francoske
            republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva.

            (1) Še ni objavljeno v Uradnem listu.


title: 2013/465/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM Georgia/1/2013 z dne 13. septembra 2013 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia)

text:
               21.9.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 251/12

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUMM GEORGIA/1/2013
   z dne 13. septembra 2013
   o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia)
   (2013/465/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (1) in zlasti člena 10(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi Sklepa Sveta 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

               (2)

               PVO je 14. septembra 2012 sprejel sklep EUMM Georgia/1/2012 (2), na podlagi katerega se je vodji misije EUMM Georgia Andrzeju TYSZKIEWICZU podaljšal mandat do 14. septembra 2013.

               (3)

               Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 24. julija 2013 predlagal, da se za obdobje od 15. septembra 2013 do 14. decembra 2014 za vodjo misije EUMM Georgia imenuje Toivo KLAAR –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za vodjo nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) se za obdobje od 15. septembra 2013 do 14. decembra 2014 imenuje Toivo KLAAR.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. septembra 2013

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 213, 13.8.2010, str. 43.

      (2)  UL L 257, 25.9.2012, str. 15.


title: 2009/209/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/142

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) za proračunsko leto 2006
   (2009/209/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice (nekdanji Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4) in zlasti člena 21 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0113/2008),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2006;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 1.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 6.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/143

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice (prej Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) za proračunsko leto 2006
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice (nekdanji Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije) za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4) in zlasti člena 21 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0113/2008),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti zaključnega letnega računa za proračunsko leto 2006 ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 24. aprila 2007 direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2005 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           ugotovil, da kljub finančni uredbi centra, ki omogoča uvedbo upravljanja na podlagi dejavnosti, kakor se uporablja za splošni proračun, ni bilo uvedeno nobeno takšno upravljanje, da bi se izboljšalo spremljanje uspešnosti,

                           —

                           pozval center, naj uvede sistem za načrtovanje in upravljanje nakupov opreme, in ugotovil, da ta ni ciklično preverjal inventarja,

                           —

                           ugotovil, da je sistem notranje kontrole centra imel več pomanjkljivosti in da načelo ločitve nalog ni bilo dosledno uporabljeno, zlasti med nalogami začetka dejavnosti in preverjanja;

   Splošne točke, ki so povezane s horizontalnimi vprašanji agencij EU in so tako pomembne tudi za postopek razrešnice posamezne agencije

               1.

               ugotavlja, da so v letu 2006 proračuni 24 agencij in drugih decentraliziranih organov, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, znašali 1 080,5 milijona EUR (najvišji proračun v višini 271 milijonov EUR je imela Evropska agencija za obnovo, najnižjega pa Evropska policijska akademija (CEPOL) v višini 5 milijonov EUR);

               2.

               poudarja, da med zunanje organe EU, vključene v postopek revizije in razrešnice, sedaj ne sodijo le tradicionalne regulativne agencije, ampak tudi izvajalske agencije, ki so ustanovljene za izvajanje posebnih programov, v prihodnje pa bodo vključena tudi skupna podjetja, ustanovljena kot javno-zasebna partnerstva (skupne tehnološke pobude);

               3.

               ugotavlja, da se je število agencij, vključenih v postopek razrešnice, kar zadeva Parlament, spreminjalo na naslednji način: proračunsko leto 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulativnih in 2 izvajalski agenciji (nista upoštevani agenciji, za kateri sicer Računsko sodišče opravi revizijo, vendar zanju velja notranji postopek razrešnice);

               4.

               zato meni, da je postopek revizije in razrešnice postal preveč okoren in neustrezen glede na sorazmerno velikost proračunov agencij/decentraliziranih organov; naroči svojemu pristojnemu odboru, naj opravi obsežen pregled postopka za podelitev razrešnice agencijam in decentraliziranim organom z namenom oblikovanja enostavnejšega in smotrnejšega pristopa ob upoštevanju vse večjega števila organov, za katere bo v prihodnje treba pripraviti ločena poročila o razrešnicah;

         Temeljni razmisleki

               5.

               od Komisije zahteva, da pred ustanovitvijo nove ali prenovo obstoječe agencije jasno obrazloži naslednje elemente: vrsta agencije, njeni cilji, struktura notranjega upravljanja, izdelki, storitve, ključni postopki, ciljna skupina, stranke in deležniki agencije, uradni odnosi z zunanjimi akterji, proračunske obveznosti, finančno načrtovanje, kadrovska politika in politika zaposlovanja;

               6.

               zahteva, da mora delovanje vsake agencije urejati sporazum o letni uspešnosti, ki ga pripravita agencija in pristojni generalni direktorat in ki bi moral vključevati glavne cilje za prihodnje leto, finančni okvir in jasne kazalnike za merjenje uspešnosti;

               7.

               zahteva, da Računsko sodišče ali drug neodvisni revizor redno (in ad hoc) opravlja revizije uspešnosti agencij; meni, da se pri tem ne bi smeli omejiti na običajne dejavnike finančnega upravljanja in pravilne uporabe javnega denarja, ampak bi morali vključiti tudi upravno učinkovitost in uspešnost ter oceno finančnega upravljanja vsake agencije;

               8.

               meni, da je treba pri agencijah, ki nenehno precenjujejo svoje proračunske potrebe, upoštevati tehnični pavšalni odbitek na podlagi prostih delovnih mest; meni, da se bodo zato namenski prejemki agencij dolgoročno zmanjšali, upravni stroški pa posledično znižali;

               9.

               ugotavlja, da so bile mnoge agencije tarča kritik, ker niso spoštovale pravil za javna naročila, Finančne uredbe, kadrovskih predpisov ipd., in opozarja na resnost te težave; meni, da je glavni razlog za takšno stanje dejstvo, da je večina predpisov, tudi Finančna uredba, sestavljenih za večje institucije, večina manjših agencij pa nima kritične mase, ki bi jim omogočala izpolnjevanje predpisanih zahtev; zato poziva Komisijo, naj poišče hitro rešitev in poveča učinkovitost z združitvijo upravnih funkcij različnih agencij, s čimer bi bila dosežena potrebna kritična masa (pri tem je treba upoštevati tudi potrebne spremembe v osnovnih predpisih, ki urejajo delovanje agencij in njihovo proračunsko samostojnost), ali pa obvezno pripravi osnutek specifičnih predpisov za agencije (zlasti izvedbena pravila za agencije), ki bi omogočali popolno izpolnjevanje zahtev;

               10.

               zahteva, da Komisija pri pripravi predhodnega predloga proračuna upošteva, kako so posamezne agencije izvrševale proračun v prejšnjih letih, še posebej v letu n-1, in na podlagi tega ustrezno revidira proračun, ki ga zahteva agencija; poziva svoj pristojni odbor, naj spoštuje revizijo in – če tega ne bo storila Komisija – sam revidira zadevni proračun na realistično raven, ki ustreza zmožnostim črpanja sredstev in izvrševanja zadevne agencije;

               11.

               opozarja na svoj sklep v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2005, v katerem je Komisijo pozval, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti za vse agencije; poziva ustrezne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo; ugotavlja, da Komisija v letu 2007 ni opravila niti enega ocenjevanja; vztraja pri tem, da mora Komisija pred podelitvijo razrešnice za proračunsko leto 2007 predložiti vsaj pet takšnih ocen, začenši z najstarejšimi agencijami;

               12.

               meni, da je treba čim prej upoštevati priporočila Računskega sodišča in uskladiti raven subvencij, izplačanih agencijam, z dejanskimi finančnimi potrebami; prav tako meni, da je treba predloge sprememb k splošni Finančni uredbi vnesti tudi v okvirne finančne uredbe agencij in v njihove posebne finančne uredbe;

         Predstavitev podatkov iz poročil

               13.

               ugotavlja, da agencije nimajo enotnega pristopa glede predstavitve svojih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom, predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju ter vprašanja, ali bi moral direktor agencije pripraviti izjavo o zanesljivosti; ugotavlja, da nekatere agencije ne razlikujejo jasno med (a) predstavitvijo delovanja agencije javnosti in (b) tehničnim poročanjem o proračunskem in finančnem upravljanju;

               14.

               ugotavlja, da v veljavnih navodilih Komisije za pripravo letnih poročil o dejavnosti ni izrecne zahteve, da mora agencija pripraviti izjavo o zanesljivosti, vendar je kljub temu veliko direktorjev agencij pripravilo takšno izjavo za leto 2006, pri čemer eden od primerov vključuje pomemben pridržek;

               15.

               opozarja na odstavek 27 svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 (7), v katerem je direktorje agencij pozval, da od zdaj naprej k letnemu poročilu o dejavnosti, predstavljenemu skupaj s finančnimi podatki in podatki o upravljanju, priložijo izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovanja, ki je podobna izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

               16.

               poziva Komisijo, da v skladu s tem spremeni veljavna navodila za agencije;

               17.

               poleg tega predlaga, da bi si morala Komisija skupaj z agencijami prizadevati za oblikovanje usklajenega modela, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in bi jasno razlikoval med

                           —

                           letnim poročilom, namenjenim splošnemu bralcu, o poslovanju, delu in dosežkih organa,

                           —

                           finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna,

                           —

                           poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije,

                           —

                           izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice;

         Splošne ugotovitve Računskega sodišča

               18.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča (odstavek 10.29 (8) v letnem poročilu), da črpanje subvencij, ki jih Komisija izplačuje iz proračuna Skupnosti, ne poteka na osnovi ustrezno utemeljenih ocen denarnih potreb agencij, ter da to v povezavi z izdatnimi prenosi sredstev povzroča, da imajo zaradi tega agencije veliko likvidnih sredstev na računu; seznanjen je tudi s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala biti raven izplačanih subvencij agencijam v skladu z njihovimi resničnimi denarnimi potrebami;

               19.

               ugotavlja, da 14 agencij konec leta 2006 še ni izvajalo računovodskega sistema ABAC (letno poročilo, opomba odstavka 10.31);

               20.

               upošteva pripombo sodišča (letno poročilo, odstavek 1.25) glede vračunanih stroškov za neizkoriščeni dopust, ki so jih obračunale nekatere agencije; opozarja, da je Računsko sodišče podalo izjavo o zanesljivosti v primeru treh agencij (Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Evropska agencija za železniški promet) za proračunsko leto 2006 (2005: CEDEFOP, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za obnovo);

         Notranja revizija

               21.

               opozarja, da je skladno s členom 185(3) Finančne uredbe notranji revizor Komisije tudi notranji revizor regulativnih agencij, ki prejemajo nepovratna sredstva iz proračuna EU; poudarja, da notranji revizor poroča upravnemu odboru in direktorju vsake agencije;

               22.

               opozarja na pridržek notranjega revizorja v letnem poročilu o dejavnosti za leto 2006, ki pravi:
               „Notranji revizor Komisije ne more zadovoljivo izpolnjevati svoje obveznosti notranjega revizorja organov Skupnosti iz člena 185 Finančne uredbe zaradi pomanjkanja osebja.“;

               23.

               vendar upošteva pripombo notranjega revizorja v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2006, da se bo od leta 2007 za vse delujoče regulativne agencije vsako leto opravljala notranja revizija z dodatnim osebjem, ki ga je službi za notranjo revizijo odobrila Komisija;

               24.

               ugotavlja naraščajoče število regulativnih in izvajalskih agencij ter skupnih podjetij, ki jih mora služba za notranjo revizijo revidirati v skladu s členom 185 Finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pristojni odbor obvesti, ali bo imela služba za notranjo revizijo v prihodnjih letih na voljo dovolj osebja za izvajanje letne revizije vseh takih organov;

               25.

               ugotavlja, da člen 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 zahteva, da vsaka agencija organu za razrešnice in Komisiji vsako leto predloži poročilo, ki ga pripravi njen direktor, v katerem so povzeti število in vrsta notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, njegova priporočila in ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s temi priporočili; poziva agencije, naj navedejo, ali se to izvaja, in če se, na kak način;

               26.

               je seznanjen s predlogom, ki ga je 14. septembra 2006 notranji revizor podal pristojnemu odboru Parlamenta v zvezi z zmožnostjo agencij, da opravijo notranje revizije, zlasti v povezavi z manjšimi agencijami, in sicer v zvezi s tem, da morajo imeti manjše agencije pooblastilo za nakup storitev notranje revizije v zasebnem sektorju;

         Ocenjevanje agencij

               27.

               opozarja na skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije (9), dogovorjeno na usklajevanju pred Ekonomsko-finančnim svetom za proračun 13. julija 2007, ki zahteva (i) seznam agencij, ki jih Komisija namerava oceniti, in (ii) seznam že ocenjenih agencij, skupaj s povzetkom pomembnejših ugotovitev;

         Disciplinski postopki

               28.

               ugotavlja, da imajo posamezne agencije zaradi svoje velikosti težave pri ustanavljanju ad hoc disciplinskih komisij, ki jih sestavlja osebje iz ustreznih kariernih razredov, in da preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC) ni pristojen za agencije; poziva agencije, naj premislijo o medagencijski disciplinski komisiji;

         Osnutek Medinstitucionalnega sporazuma

               29.

               opozarja na osnutek Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, ki ga je predložila Komisija (KOM(2005) 59), katerega namen je oblikovanje horizontalnega okvira za oblikovanje, strukturo, delovanje, ocenjevanje in nadzor evropskih regulativnih agencij; ugotavlja, da osnutek predstavlja koristno pobudo pri prizadevanju za racionalizacijo ustanavljanja in vodenja agencij; upošteva izjavo Komisije v zbirnem poročilu 2006 (odstavek 3.1, KOM(2007) 274), da so bile razprave o zadevi obnovljene na zasedanju Sveta ob koncu leta 2006, čeprav je napredek pri pogajanjih po objavi osnutka zastal; obžaluje, da pri sprejemanju ni bilo mogoče doseči napredka;

               30.

               zato pozdravlja zavezanost Komisije, da v letu 2008 pripravi sporočilo o prihodnosti regulativnih agencij;

         Agencije, ki se financirajo iz lastnih sredstev

               31.

               opozarja, da direktorjema dveh agencij, ki se financirata iz lastnih sredstev, razrešnico podeli upravni odbor; ugotavlja, da imata obe agenciji zbrane visoke presežke iz prihodkov od nadomestil, ki so bili preneseni iz prejšnjih let:

                           —

                           Urad za usklajevanje na notranjem trgu, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 281 milijonov EUR (10),

                           —

                           Urad Skupnosti za rastlinske sorte, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 18 milijonov EUR (11);

         Posebni vidiki

               32.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem poročilu za leto 2006 navedlo, da je agencija prenesla 235 000 EUR iz operativne rezerve (Naslov III) v Naslov I (odhodki za zaposlene), da bi pokrila stroške za začasne uslužbence, ne da bi dokumentirala utemeljitev tega prenosa, kot je zahtevano v finančni uredbi agencije;

               33.

               ugotavlja, da je v izjavi o izvrševanju proračuna navedeno, da je leta 2006 agencija Komisiji povrnila pozitivni saldo v višini 1 170 985 EUR;

               34.

               spominja, da je decembra leta 2006 Svet za pravosodje in notranje zadeve dosegel dogovor o razširitvi mandata Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, ki je tako postal agencija za temeljne pravice;

               35.

               obžaluje, da je v letnem poročilu in računovodskih izkazih za delovni program za leto 2006 in 2007 sorazmerno malo podatkov o izvrševanju proračuna, finančnem poročanju, tveganjih, ocenjevanju in reviziji; poziva agencijo, naj izboljša kakovost svojega finančnega poročanja in na svoji spletni strani objavi svoje letno poročilo o dejavnostih.

               36.

               poudarja, da mora agencija pri svojih postopkih zaposlovanja spoštovati pravila in cilje kadrovskih predpisov;

               37.

               pozdravlja prizadevanja agencije, da bi ravnala v skladu s pripombami Računskega sodišča, in poziva agencijo, naj nadalje izboljša svoje finančno poslovodenje.

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 1.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 6.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 187, 15.7.2008, str. 92.

      (7)  Resolucija Evropskega parlamenta o pripombah, ki spremljajo sklep o razrešnici direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003 (UL L 196, 27.7.2005, str. 127).

      (8)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

      (9)  Dokument Sveta DS 605/1/07 rev1.

      (10)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 141).

      (11)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 135).


title: Sklep Sveta z dne 12. marca 2001 o sodelovanju Skupnosti v Mednarodni študijski skupini za svinec in cink

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0221

Uradni list L 082 , 22/03/2001 str. 0021 - 0027

		Sklep Svetaz dne 12. marca 2001o sodelovanju Skupnosti v Mednarodni študijski skupini za svinec in cink(2001/221/EC)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Na ustanovitvenem zasedanju za svinec in cink pod okriljem Ekonomsko-socialnega sveta Združenih narodov v New Yorku maja 1959 je bil sprejet Statut Mednarodne študijske skupine za svinec in cink (študijska skupina).(2) Študijska skupina deluje neodvisno kot avtonomna medvladna organizacija v okviru Združenih narodov in svojim članicam zagotavlja:(a) točne in pravočasne informacije o svetovnih trgih za svinec in cink; ter(b) redna medvladna posvetovanja o mednarodni trgovini s svincem in cinkom in o vseh drugih sorodnih vprašanjih, ki so pomembna za države članice.(3) Delo študijske skupine v glavnem opravlja njenih šest odborov: stalni odbor, odbor za statistiko in napovedi, odbor za rudarske in livarske projekte, odbor za recikliranje, mednarodni odbor za gospodarstvo in odbor za okolje. Poleg tega predsednik študijske skupine vodi še Svetovalno komisijo za industrijo, ki jo sestavljajo visoki strokovnjaki iz industrije svinca in cinka v včlanjenih državah. Komisija svetuje članicam študijske skupine in je odprta za posvetovanja.(4) Skupni sklad Združenih narodov za osnovne proizvode priznava študijsko skupino za svinec in cink kot mednarodno telo za osnovne proizvode, zaradi česar je skupina upravičena do financiranja razvojnih projektov iz skupnega sklada.(5) V skladu s členom 1 poslovnika študijske skupine so bile vlade in pogodbene stranke WTO/GATT zaprošene, naj generalnega sekretarja Združenih narodov uradno obvestijo, ali sprejemajo statut ter poslovnik študijske skupine.(6) Delo študijske skupine financirajo vlade držav članic. Prispevki se izračunajo tako, da se polovica proračuna enakovredno razdeli med članice, deleži druge polovice pa se dodelijo sorazmerno glede na celotno trgovino s svincem in cinkom posamezne države.(7) Številne države članice Skupnosti že sodelujejo pri delu študijske skupine –SKLENIL:Člen 1Skupnost sprejema statut ter poslovnik Mednarodne študijske skupine za svinec in cink.Skupnost vloži listino o sprejetju pri generalnem sekretarju Združenih narodov.Besedilo statuta ter poslovnika je priloženo k tej odločbi.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb, ki bodo v imenu Skupnosti vložile listino o sprejetju.V Bruslju, 12. marca 2001Za SvetPredsednikB. Ringholm--------------------------------------------------PRILOGA ISTATUT MEDNARODNE ŠTUDIJSKE SKUPINE ZA SVINEC IN CINKČlanstvo1. V Mednarodno študijsko skupino za svinec in cink se lahko včlanijo vlade držav članic Združenih narodov ali ustreznih specializiranih agencij ali pogodbenice Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, ki so po njihovem mnenju bistveno zainteresirane za proizvodnjo ali porabo svinca in cinka ali trgovanje z njima.Naloge2. Skupina omogoča ustrezna medvladna posvetovanja o mednarodni trgovini s svincem in/ali cinkom in po svoji presoji izvaja ustrezne študije svetovnih razmer za svinec in cink, pri čemer zlasti upošteva željo po stalnih in točnih informacijah v zvezi s ponudbo in povpraševanjem ter njunimi verjetnimi tržnimi gibanji. V ta namen skupina uredi zbiranje in razširjanje statističnih podatkov, pri tem pa, če je izvedljivo, uporablja obstoječe vire.3. Skupina po potrebi preuči možne rešitve kakršnih koli posebnih problemov ali težav, ki obstajajo ali bi se lahko pojavile na področju svinca in jekla ter se verjetno ne bi razrešile v normalnem razvoju svetovne trgovine.4. Skupina lahko poroča vladam držav članic. Taka poročila lahko vsebujejo predloge in/ali priporočila.5. V okviru statuta izraza svinec in cink vključujeta ostanke, odpadke in/ali usedline ter takšne proizvode iz svinca in cinka, kakor jih določi skupina.Delovanje študijske skupine6. Skupina zaseda ob času in na kraju, ki ustrezata njenim članicam.7. Skupina sprejme poslovnik, kakršnega potrebuje za opravljanje svojih nalog.8. Skupina organizira delo sekretariata tako, kakor se ji zdi potrebno za pravilen potek njenega dela.9. Sodelujoče vlade prispevajo k stroškom skupine na način, ki ga določi skupina.10. Skupina obstaja, vse dokler po mnenju sodelujočih vlad služi koristnemu namenu.11. Skupina sprejme ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za izmenjavo informacij z zainteresiranimi vladami nesodelujočih držav iz odstavka 1 ter ustreznimi nevladnimi in medvladnimi organizacijami. Skupina zlasti sodeluje z Začasnim koordinacijskim odborom za mednarodne sporazume o osnovnih proizvodih, ki na podlagi Resolucije 557 F (XVIII) Ekonomsko-socialnega sveta skrbi za usklajevanje dejavnosti študijskih skupin in svetov.(Reproducirano kot dokument LZ/13 z dne 13. septembra 1960 iz dokumenta E/conf. 31/1 z dne 6. maja 1959, Poročilo z ustanovitvenega zasedanja Mednarodne študijske skupine za svinec in cink).--------------------------------------------------PRILOGA IIPOSLOVNIK MEDNARODNE ŠTUDIJSKE SKUPINE ZA SVINEC IN CINKČlanstvoČlen 1Katera koli vlada iz odstavka 1 statuta, ki se želi včlaniti v študijsko skupino, o tem pisno uradno obvesti generalnega sekretarja. Uradno obvestilo vsebuje izjavo zadevne vlade, da je bistveno zainteresirana za proizvodnjo ali porabo svinca in/ali cinka ali trgovino z njima ter da sprejema statut ter poslovnik skupine.Člen 2Članica lahko kadarkoli s predhodnim pisnim uradnim obvestilom generalnemu sekretarju odpove članstvo v skupini, odpoved članstva pa učinkuje z datumom, navedenem v uradnem obvestilu. Odpoved članstva ne posega v že prevzete finančne obveznosti in izstopajoče vlade ne upravičuje do kakršnega koli zmanjšanja njenih prispevkov za leto, v katerem odpove članstvo.Člen 3Generalni sekretar uradno obvesti vsako članico skupine o vsakem uradnem obvestilu, ki ga prejme v skladu s členoma 1 in 2.PredstavništvoČlen 4Vsaka članica skupine po možnosti imenuje osebo z bivališčem v kraju sedeža skupine, na katero so naslovljena vsa uradna obvestila in druga sporočila v zvezi z delom skupine, vendar se lahko z generalnim sekretarjem dogovori tudi drugače.Člen 5Vsaka članica skupine čim hitreje uradno obvesti generalnega sekretarja o imenih predstavnikov, namestnikov in svetovalcev, imenovanih za njeno predstavljanje na zasedanju. Članice pa lahko imenujejo tudi stalne delegacije, ki jih bodo zastopale na vseh zasedanjih, dokler ne odločijo drugače.Člen 6Če članica in ozemlja, katerih interese zastopa v mednarodnih odnosih, tvorijo skupino, v kateri je en del ali več zainteresiran predvsem za proizvodnjo svinca in cinka, nek drug del ali deli pa predvsem za porabo svinca in cinka, se lahko na zahtevo te članice oblikuje bodisi skupno predstavništvo za vsa taka ozemlja v študijski skupini bodisi ločeno predstavništvo za ozemlja, zainteresirana za proizvodnjo, in ločeno predstavništvo za ozemlja, zainteresirana za porabo svinca in cinka. Kadar ima ozemlje ali skupina ozemelj ločeno predstavništvo v skladu s tem členom, to velja za namene tega poslovnika kot članico študijske skupine.PovezovanjaČlen 7Skupina sprejeme ukrepe, ki so po njenem mnenju potrebni za izmenjavo informacij z zainteresiranimi vladami nesodelujočih držav iz odstavka 1 statuta ter ustreznimi nevladnimi in medvladnimi organizacijami.Skupina lahko povabi katero koli medvladno ali nevladno organizacijo, ki je bistveno zainteresirana za področje svinca in cinka, da jo na sestankih skupine predstavlja opazovalec, če bo taka organizacija skupini priznavala podobne pravice. Tak opazovalec se lahko udeleži vseh zasedanj skupine, razen če skupina odloči drugače, in je navzoč ves čas ali le del zasedanja ali zaporednih zasedanj, ne sme pa se, razen če skupina odloči drugače, udeležiti zasedanj stalnega odbora niti zasedanj katerega koli drugega odbora ali pododbora, v katerem niso predstavniki vseh članic skupine.Predsednik lahko povabi opazovalca, da sodeluje v razpravi o katerikoli točki, ki je v bistvenem interesu organizacije, ki jo predstavlja opazovalec, vendar pa opazovalec nima pravice glasovanja ali dajanja predlogov.Za vsako tako organizacijo se smiselno uporabljajo naslednji poslovnik študijske skupine: členi 4, 5, 13, 16, 26, 27 in 28.Finančne obveznostiČlen 8Finančno leto skupine traja od 1. januarja do 31. decembra.Člen 9Vsaka članica skupine letno prispeva za izdatke skupine v skladu z lestvico prispevkov, ki je določena, s pridržkom najnižjega prispevka, na podlagi interesa posamezne članice v svincu in cinku. Na zadnjem rednem letnem zasedanju skupina odobri proračun za naslednje leto in določi prispevke za vsako vlado članico. Generalni sekretar nemudoma obvesti vsako vlado članico o višini njenega prispevka. Prispevki zapadejo 1. januarja. Če katera od članic ne plača njenih prispevkov za preteklo koledarsko leto do rednega spomladanskega sestanka stalnega odbora, na navedenem sestanku pojasni razloge za zamudo. Članici, ki s plačili zaostaja dlje kakor za preteklo finančno leto, se odvzame pravica do glasovanja in je lahko začasno izključena iz članstva, dokler ne poravna dolga.Člen 10Članica, ki se skupini pridruži med finančnim letom, plača takšen delež njenega normalnega letnega prispevka, kakor določi skupina. Prispevki, ki jih plačajo nove članice, ne vplivajo na prispevke, ki veljajo za obstoječe članice v zadevnem finančnem letu.Člen 11Članice plačajo prispevke v valuti države, v kateri je sedež skupine. Finančne dogovore za skupino sklepa generalni sekretar s soglasjem stalnega odbora, ti dogovori pa veljajo tako dolgo, dokler skupina ne sklene drugače.Člen 12Sprejetje proračuna pomeni pooblastilo za izvrševanje v njem navedenih izdatkov. V mejah celotnega proračuna in z odobritvijo stalnega odbora ali za ta namen imenovanega telesa ali člana stalnega odbora se odobrena sredstva iz katere koli proračunske postavke lahko uporabijo za katero koli drugo postavko. Plačila v imenu skupine se lahko izvršijo z odobritvijo ene osebe ali več, kakor to občasno sklene stalni odbor.Člen 13Potni stroški in dnevnice delegacij članic, vključno z delegacijami na odborih in drugih telesih skupine, ne bremenijo finančnih sredstev skupine.Sedež skupineČlen 14Sedež skupine je v Londonu, dokler skupina ne sklene drugače. Skupina zaseda na kraju, ki ga določi sama.Zasedanja skupineČlen 15Zasedanja skupine, razen tistih, o katerih sklene na prejšnjem zasedanju, se skličejo na zahtevo stalnega odbora ali predsednika skupine ali vsaj štirih članic. Kadar zahteva dana iz razlogov nujnosti, vsebuje obrazložitev razlogov.Člen 16Generalni sekretar pošlje imenovanemu predstavniku vsake članice skupine pisno uradno obvestilo o datumu posameznega zasedanja, skupaj z začasnim dnevnim redom navedenega zasedanja. Tako uradno obvestilo in začasni dnevni red se pošljeta vsaj 35 dni pred začetkom zasedanja. Če se zasedanje skliče iz razlogov nujnosti, se uradno obvestilo in začasni dnevni red pošljeta vsaj 15 dni pred zasedanjem, uradno obvestilo pa vsebuje obrazložitev razloga za sklic zasedanja.Začasni dnevni redČlen 17Začasni dnevni red za posamezno zasedanje pripravi generalni sekretar po posvetovanju s predsednikom skupine. Če želi članica skupine na zasedanju skupine razpravljati o neki posebni zadevi, o tem po možnosti uradno obvesti generalnega sekretarja 60 dni pred začetkom zasedanja in uradnemu obvestilu priloži pisno obrazložitev. Dokončni dnevni red zasedanja se sprejme na samem zasedanju skupine.Predsednik in podpredsednikiČlen 18Skupina ima predsednika in dva podpredsednika, ki so izvoljeni za koledarsko leto in so lahko ponovno izvoljeni. Volitve za koledarsko leto se opravijo na ustreznem zasedanju v preteklem koledarskem letu, če pa volitev ni, predsednik in podpredsednika opravljajo svoje naloge do izvolitve njihovih naslednikov in njihovega prevzema funkcije.Člen 19Predsednik ali podpredsednik v vlogi predsednika ima naslednje dolžnosti:(a) predseduje in vodi potek zasedanja;(b) razglasi začetek in konec zasedanja skupine;(c) usmerja razpravo na zasedanju, zagotavlja spoštovanje tega poslovnika, daje besedo in ob upoštevanju člena 20 odloča o vseh vprašanjih kršitve dnevnega reda;(d) postavlja vprašanja, razglasi odločitve ter pozove h glasovanju in razglasi rezultat glasovanja, kadar je potrebno glasovanje,.Potek zasedanjaČlen 20Med razpravo o katerikoli zadevi lahko vsak predstavnik postavi vprašanje kršitve dnevnega reda ali poslovnika in predlaga glasovanje ali preložitev razprave. V takem primeru predsednik takoj sporoči svojo odločitev, ki obvelja, razen če jo udeleženci zasedanja preglasujejo.Člen 21Za sklepčnost zasedanja je potrebna večina članic skupine.Člen 22Vsako zasedanje skupine je zaprto za javnost, razen če skupina sklene drugače.Člen 23Sklepi se običajno sprejemajo v smislu skupne usmeritve skupine in brez glasovanja. Kadar se zahteva glasovanje o sklepih glede proračuna, o spremembi proračuna in o spremembi bodisi statuta bodisi tega poslovnika, mora biti navzoča in glasovati dvotretjinska večina vseh članic. Glasuje se z dvigovanjem rok, s poimenskim klicanjem ali tajnim glasovanjem, v skladu z zahtevo. Kadar se zahteva glasovanje o drugih vprašanjih, zadošča navadna večina.Člen 24Predsednik ali podpredsednik v vlogi predsednika ne glasuje, lahko pa imenuje drugega člana svoje delegacije, da glasuje v njegovem imenu.Člen 25Predsednik stalnega odbora lahko poskrbi, da skupina o katerikoli zadevi glasuje po pošti. V ta namen vse članice prejmejo obvestilo, da lahko oddajo njihove glasove v določenem roku, ki ne sme biti krajši od 21 dni. V obvestilu članicam je jasno navedena zadeva, o kateri odločajo, in predlogi, glede katerih lahko članice volijo za ali proti. Ob izteku določenega roka generalni sekretar vse članice uradno obvesti o izglasovani odločitvi. Če štiri članice v svojem odgovoru nasprotujejo glasovanju po pošti, glasovanja ni in se o zadevi odloča na naslednjem zasedanju skupine.Uradni in delovni jezikiČlen 26Angleščina, francoščina, ruščina in španščina so uradni in delovni jeziki skupine. Če kateri od predstavnikov želi govoriti v kakem drugem jeziku, je odgovoren za tolmačenje v enega od delovnih jezikov.Vsi dokumenti za skupino so prevedeni v vse štiri delovne jezike.Člen 27Zapisnik zasedanj vsebuje zbirni poročilo poteka zasedanja, ki je sprva začasno. Če katera od delegacij želi spremeniti katero od njenih izjav v začasnem poročilu, o takšni spremembi uradno obvesti generalnega sekretarja v 21 dneh po izdaji navedenega poročila, nadaljnje spremembe pa niso več mogoče, razen če jih skupina odobri na naslednjem zasedanju.Člen 28Informacije, ki so last skupine, poročila o zasedanjih ter vsi drugi dokumenti študijske skupine in njenih raznih odborov in drugih teles so zaupne, dokler in razen če skupina ali po potrebi stalni odbor ne sklene drugače.Stalni odborČlen 29Skupina ustanovi Stalni odbor, ki ga sestavljajo tiste članice skupine, ki so generalnemu sekretarju navedle, da želijo sodelovati pri delu odbora. Dokumenti v zvezi z delom odbora se pošiljajo osebi, ki jo imenuje vsaka posamezna članica odbora.Stalni odbor izvoli svojega predsednika in podpredsednika.Generalni sekretar ali uradnik, ki ga ta imenuje, opravlja naloge tajnika odbora.Odbor, ki se sestane vsaj dvakrat na leto, sprejme svoj poslovnik.Člen 30Stalni odbor spremlja trenutni položaj svinca in cinka in po svojem preudarku daje priporočila skupini. Opravlja tudi druge naloge, ki jih nanj prenese skupina. Poleg tega je odgovoren za delo sekretariata, pripravo osnutka proračuna in druge finančne dejavnosti v skladu s členom 12. Odbor je redno uradno obveščen o vseh finančnih transkacijah v imenu skupine.Drugi odboriČlen 31Skupina lahko ustanovi kakršne koli druge potrebne odbore ali telesa pod pogoji, ki jih sama določi.SekretariatČlen 32Skupina ima sekretariat, ki ga sestavljajo generalni sekretar in toliko osebja, kolikor je potrebno. Podrobnosti imenovanja in vzpostavitve sekretariat določi skupina.Člen 33Generalni sekretar, ob upoštevanju sklepov, ki jih lahko v zvezi s sekretariatom sprejme skupina, je odgovoren za izvajanje vseh nalog, ki sodijo k delu sekretariata, vključno s podpiranjem študijske skupine in odborov.SpremembeČlen 34Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom skupine v skladu s členom 23.(Dokument LZ/161 z dne 26. septembra 1977, po reviziji dokumentov LZ/58 z dne 13. novembra 1964, LZ/15 z dne 10. oktobra 1960 in LZ/9 z dne 3. avgusta 1960).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2014/265/SZVP z dne 12. maja 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               12.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 137/9

         SKLEP SVETA 2014/265/SZVP
   z dne 12. maja 2014
   o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1).

               (2)

               Zaradi resnosti razmer v Ukrajini bi morale omejitve za vstop in zamrznitev sredstev in gospodarskih virov zajeti fizične osebe, odgovorne za ukrepe oziroma politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe oziroma politike aktivno podpirajo ali izvajajo, ter z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi na Krimu ali v Sevastopolu katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekte ali organe, ki jim je tak prenos prinesel koristi. Osebe, na katere je bilo lastništvo preneseno, se štejejo za pravne osebe, subjekte ali organe, ki so postali lastniki sredstev, prenesenih v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo po priključitvi Krima in Sevastopola.

               (3)

               Svet poleg tega meni, da bi bilo treba na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz priloge k Sklepu 2014/145/SZVP, dodati še druge osebe in subjekte.

               (4)

               Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije.

               (5)

               Sklep 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2014/145/SZVP se spremeni:

               (1)

               člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi preprečijo, da bi na njihovo ozemlje vstopile ali ga prečkale fizične osebe, odgovorne za ukrepe oziroma politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe oziroma politike aktivno podpirajo ali izvajajo, ter z njimi povezane fizične osebe; te osebe so na seznamu v Prilogi.“;

               (2)

               člen 2(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo fizične osebe, odgovorne za ukrepe oziroma politike, ki spodkopavajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe oziroma politike aktivno podpirajo ali izvajajo, ter z njimi povezane fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi, ki jim je tak prenos prinesel koristi; te osebe, subjekti ali organi so na seznamu v Prilogi.“;

               (3)

               člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko soglasno odloča o določitvi seznama iz Priloge in njegovih spremembah.“.

         Člen 2
   Osebe in subjekti s seznama v Prilogi k temu sklepu se dodajo na seznam v Prilogi k Sklepu 2014/145/SZVP.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. maja 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Sklep Sveta 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).

      PRILOGA
      Seznam oseb in subjektov iz člena 2

                  Ime

                  Podatki o istovetnosti

                  Utemeljitev

                  Datum uvrstitve na seznam

                  1.

                  Vyacheslav Viktorovich VOLODIN

                  Rojen 4.2.1964 v Alekseevki, pokrajina Saratov

                  Prvi namestnik vodje predsedniške administracije v Rusiji. Odgovoren za nadzor nad političnim vključevanjem ukrajinskega območja Krim v Rusko federacijo.

                  12.5.2014

                  2.

                  Vladimir SHAMANOV

                  Rojen 15.2.1954 v Barnaulu

                  Poveljnik ruskih letalskih sil, generalni polkovnik. Na tem vodstvenem položaju je odgovoren za napotitev ruskih letalskih sil na Krim.

                  12.5.2014

                  3.

                  Vladimir Nikolaevich PLIGIN

                  Rojen 19.5.1960 v Ignatovu, Vologodsk Oblast, ZSSR

                  Predsednik odbora za ustavno pravo v Dumi. Odgovoren za utiranje poti sprejetju zakonodaje o priključitvi Krima in Sevastopola Ruski federaciji.

                  12.5.2014

                  4.

                  Petr Grigorievich JAROSH

                  Vršilec dolžnosti vodje Zveznega urada za migracije za Krim. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima.

                  12.5.2014

                  5.

                  Oleg Grigorievich KOZYURA

                  Rojen 19.12.1962
                  v Zaporozhyu

                  Vršilec dolžnosti vodje Zveznega urada za migracije za Sevastopol. Odgovoren za sistematično in pospešeno izdajo ruskih potnih listov prebivalcem Krima.

                  12.5.2014

                  6.

                  Viacheslav PONOMARIOV

                  Samooklicani župan mesta Slaviansk. Ponomarev je Vladimira Putina pozval, naj pošlje ruske sile, da zaščitijo mesto, zatem pa še, naj jim dobavi orožje. Pristaši Ponomareva so sodelovali pri ugrabitvah (zajeli so ukrajinsko poročevalkor Irmo Krat in poročevalca za Vice News Simona Ostrovskega; oba sta bila pozneje izpuščena; zajeli so vojaške opazovalce, napotene na podlagi dokumenta OVSE s srečanja na Dunaju).

                  12.5.2014

                  7.

                  Igor Mykolaiovych BEZLER

                  Rojen leta 1965

                  Eden od voditeljev samooklicane milice iz Horlivke. Prevzel je nadzor nad stavbo urada ukrajinske varnostne službe v regiji Donetsk, zatem pa zasedel okrožni urad Ministstva za notranje zadeve v mestu Horlivka. Povezan je z Ihorjem Strielkovim in je bil po navedbah SBU pod njegovim poveljstvom vpleten v umor namestnika predsednika mestnega sveta Horlivke Volodymyra Rybaka.

                  12.5.2014

                  8.

                  Igor KAKIDZYANOV

                  Eden od poveljnikov oboroženih sil samooklicane „Ljudske republike Donetsk.“ Po navedbah enega od voditeljev Ljudske republike Donetsk Pushylina je cilj teh sil zaščititi prebivalce „Ljudske republike Donetsk.“ in njeno ozemeljsko celovitost.

                  12.5.2014

                  9.

                  Oleg TSARIOV

                  Poslanec ukrajinskega parlamenta. Javno je pozival k ustanovitvi Zvezne republike Novorossia, ki bi jo sestavljale jugovzhodne ukrajinske regije.

                  12.5.2014

                  10.

                  Roman LYAGIN

                  Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Donetsk“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Donetsk.“.

                  12.5.2014

                  11.

                  Aleksandr MALYKHIN

                  Vodja osrednje volilne komisije „Ljudske republike Lugansk.“. Aktivno sodeloval pri organizaciji referenduma, ki naj bi bil 11. maja, na katerem bi potrdili samorazglasitev „Ljudske republike Lugansk.“.

                  12.5.2014

                  12.

                  Natalia Vladimirovna POKLONSKAYA

                  Rojena 18.3.1980 v Eupatorii

                  Tožilka na Krimu. Aktivno sodelovala pri priključitvi Krima Rusiji.

                  12.5.2014

                  13.

                  Igor Sergeievich SHEVCHENKO

                  Vršilec dolžnosti tožilca v Sevastopolu. Aktivno sodeloval pri priključitvi Sevastopola Rusiji..

                  12.5.2014

      Subjekti:

                  Naziv

                  Podatki o istovetnosti

                  Utemeljitev

                  Datum uvrstitve na seznam

                  1.

                  PJSC CHERNOMORNEFTEGAZ

                  „Krimski parlament“ je 17. 3. 2014 sprejel resolucijo, v kateri je razglasil zaseg premoženja družbe Chernomorneftegaz s strani „Krimske republike“. Družba je zdaj dejansko v lasti „krimskih oblasti“.

                  12.5.2014

                  2.

                  FEODOSIA

                  „Krimski parlament“ je 17. 3. 2014 sprejel resolucijo, v kateri je razglasil zaseg premoženja družbe Feodosia s strani „Krimske republike“. Družba je zdaj dejansko v lasti „krimskih oblasti“.

                  12.5.2014


title: 2014/232/EU: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

text:
               26.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/48

         SKLEP SVETA
   z dne 14. aprila 2014
   o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, v imenu Evropske unije

      (2014/232/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(6)(a) in členom 218(7) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 16. aprila 2007 odobril Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu) s sprejetjem Uredbe (ES) št. 450/2007 (1).

               (2)

               Unija je z Gabonsko republiko izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gabonska republika izvaja svojo suverenost ali jurisdikcijo na področju ribištva.

               (3)

               Ta novi protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2013/462/EU (2) in se začasno uporablja od 24. julija 2013 (3).

               (4)

               Novi protokol bi bilo treba odobriti.

               (5)

               Sporazum o partnerstvu določa ustanovitev skupnega odbora, ki je odgovoren za nadzor uporabe navedenega sporazuma. Poleg tega lahko skupni odbor v skladu s Protokolom odobri nekatere spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev takšnih sprememb, je primerno pod posebnimi pogoji Komisijo pooblastiti, da jih po poenostavljenem postopku odobri –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Unije (4).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 15 Protokola.
   Člen 3
   Ob upoštevanju določb in pogojev, določenih v Prilogi, je Komisija pooblaščena, da v skupnem odboru v imenu Unije odobri spremembe Protokola.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 450/2007 z dne 16. aprila 2007 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (UL L 109, 26.4.2007, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta 2013/462/EU z dne 22. julija 2013 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 250, 20.9.2013, str. 1).

      (3)  Informacija v zvezi z datumom podpisa Protokola med Evropsko unijo in Gabonsko republiko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 229, 28.8.2013, str. 1).

      (4)  Protokol je bil objavljen v UL L 250, 20.9.2013, str. 2, s sklepom o podpisu.

      PRILOGA
      Obseg prenesenih pooblastil in postopek za oblikovanje stališča Unije v skupnem odboru

                  1.

                  Komisija je pooblaščena za pogajanja z Gabonsko republiko in za odobritev sprememb Protokola, če je to potrebno in ob upoštevanju točke 3 te priloge, glede naslednjih vprašanj:

                              (a)

                              pregled ribolovnih možnosti v skladu s členoma 5 in 6 Protokola;

                              (b)

                              sklep o podrobnostih sektorske podpore v skladu s členom 3 Protokola;

                              (c)

                              tehnične specifikacije in podrobnosti, ki spadajo v pristojnost skupnega odbora v skladu s Prilogo k Protokolu.

                  2.

                  V skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o partnerstvu, Unija:

                              (a)

                              deluje v skladu s cilji Unije v okviru skupne ribiške politike;

                              (b)

                              zagotavlja skladnost s sklepi Sveta z dne 19. marca 2012 o sporočilu o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike;

                              (c)

                              zagovarja stališča, skladna z ustreznimi pravili, ki jih sprejmejo regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

                  3.

                  Če je predvideno, da se na seji skupnega odbora sprejme sklep o spremembah Protokola iz točke 1, se sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se v stališču, izraženem v imenu Unije, upoštevala najnovejša statistična, biološka in druga ustrezna dognanja, posredovana Komisiji.
                  Službe Komisije v ta namen, na podlagi teh dognanj in dovolj zgodaj pred ustrezno sejo skupnega odbora posredujejo Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom v razpravo in odobritev dokument, v katerem navedejo podrobnosti predlaganega stališča Unije.
                  Glede vprašanj iz točke 1(a) se za odobritev predvidenega stališča Unije s strani Sveta zahteva kvalificirana večina glasov. V ostalih primerih šteje stališče Unije iz pripravljalnega dokumenta kot dogovorjeno, razen če mu na sestanku pripravljalnega telesa Sveta ali, če je to prej, v 20 dneh po prejetju pripravljalnega dokumenta ne nasprotuje tolikšno število držav članic, kot ustreza manjšini, ki lahko prepreči sprejetje odločitve. V primeru takšnega nasprotovanja se zadeva predloži Svetu.
                  Če med nadaljnjimi sestanki, tudi med samo sejo, ni mogoče doseči dogovora, s katerim bi zagotovili, da bodo v stališču Unije upoštevani novi elementi, se zadeva predloži Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom.
                  Komisija lahko v ustreznem roku sprejme kakršne koli potrebne ukrepe, da se zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepom skupnega odbora, po potrebi tudi objavo zadevnega sklepa v Uradnem listu Evropske unije in predložitev kakršnih koli predlogov, potrebnih za izvajanje tega sklepa.


title: Sklep Sveta in predstavnikov vlad držav članic Evropskih skupnosti, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 20. septembra 1976 o praktičnih ukrepih gospodarskega sodelovanja v Skupnem odboru ES -Kanada

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41976D0755

Uradni list L 260 , 24/09/1976 str. 0036 - 0036 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 3 str. 0042  španska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 6 str. 0150  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 3 str. 0042  portugalska posebna izdaja poglavje 11 zvezek 6 str. 0150

		SklepSVETA IN PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,z dne 20. septembra 1976o praktičnih ukrepih gospodarskega sodelovanja v Skupnem odboru ES-Kanada(76/755/ESPJ, EGS, Euratom)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA,SO SKLENILI:Da Skupnost v Skupnem odboru ES-Kanada ne sme sprožiti praktičnih ukrepov gospodarskega sodelovanja, razen če je bilo pred tem po običajnih postopkih Skupnosti sprejeto skupno stališče; ta določba se bo uporabljala v vseh okoliščinah ne glede na obseg že sprejete skupne politike za področni sektor.V Bruslju, 20. septembra 1976PredsednikM. van der Stoel--------------------------------------------------


title: 2006/352/ES: Upravna komisija evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov - Sklep št. 206 z dne  15. decembra 2005  o načinih delovanja in sestavi Revizijskega odbora Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov

text:
               18.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 130/39

      SKLEP št. 206
   z dne 15. decembra 2005
   o načinih delovanja in sestavi Revizijskega odbora Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov
   (2006/352/ES)
   UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JE –
   ob upoštevanju člena 101 (3) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 v skladu s katerim Upravna komisija določi načine delovanja in sestavo Revizijskega odbora,
   ob upoštevanju sklepov št. 86 z dne 24. septembra 1973 in št. 159 z dne 3. oktobra 1995 o načinih delovanja in sestavi Revizijskega odbora,
   ob upoštevanju, da je zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004 revizija predhodnih sklepov o načinih delovanja in sestavi Revizijskega odbora upravičena –
   SKLENILA:

               1.

               Sklepa št. 86 in št. 159 se črtata, besedilo teh sklepov glede načinov delovanja in sestave Revizijskega odbora Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov pa se nadomesti z besedilom, priloženim k temu sklepu.

               2.

               Ta sklep se začne uporabljati prvi dan meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Predsednica Upravne komisije

         Anna HUDZIECZEK

      PRILOGA
      Načini delovanja in sestava Revizijskega odbora Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov

                  1.

                  Revizijski odbor iz člena 101(3) Uredbe (EGS) št. 574/72 pri izvajanju svojih nalog, opredeljenih v členih 102(1) in 113(3) Uredbe 574/72, deluje v pristojnosti in po navodilih Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov.
                  V tem okviru Revizijski odbor Upravni komisiji v odobritev predloži dolgoročni delovni program. Revizijski odbor Upravni komisiji enkrat letno predloži poročilo o napredku pri izvajanju delovnega programa.

                  2.

                  Revizijski odbor svoje sklepe običajno sprejema na podlagi predloženih potrdil. Od ustreznega pristojnega organa lahko zahteva kakršne koli informacije ali poizvedbe, za katere meni, da so potrebne za preiskavo zadev, ki so mu predložene v pregled. Po potrebi in po predhodni odobritvi predsednika Upravne komisije lahko Revizijski odbor za izvajanje kakršne koli preiskave na kraju samem, ki je potrebna za nadaljnje delo, imenuje člana sekretariata ali določene člane Revizijskega odbora. Predsednik Upravne komisije o začetku preiskave obvesti predstavnika zadevne države članice pri Upravni komisiji.
                  V zvezi z nalogami Revizijskega odbora, zlasti pri nalogah iz členov 94, 95 in 101 Uredbe 574/72, Revizijskemu odboru s svojim strokovnim znanjem in izkušnjami pomaga neodvisni strokovnjak.

                  3.

                  Revizijski odbor sestavljata po dva predstavnika iz vsake države članice Evropske unije, ki ju imenuje pristojni organ zadevne države članice.
                  Kadar se član Revizijskega odbora ne more udeležiti sestanka, ga lahko zamenja namestnik, ki so ga v ta namen imenovali pristojni organi.

                  4.

                  Odločitve se sprejemajo z večino, pri čemer ima vsaka država po en glas.
                  Revizijski odbor mora pri sprejetju svojih mnenj navesti, ali so bila sprejeta soglasno ali z večino. Po potrebi morajo mnenja vsebovati zaključke ali pridržke manjšine.
                  Kadar Revizijski odbor mnenja ne sprejme soglasno, ga predloži Upravni komisiji skupaj s poročilom, ki vsebuje zlasti nasprotna stališča in razloge zanje.
                  Prav tako imenuje poročevalca, katerega naloga je Upravni komisiji zagotoviti vse informacije, za katere slednja meni, da so potrebne za rešitev zadevnega vprašanja.
                  Poročevalec ne more biti predstavnik države, ki je vključena v spor.

                  5.

                  Predstavnik Evropske komisije ali njegov namestnik pri Upravni komisiji v Revizijskem odboru deluje kot svetovalec.

                  6.

                  Funkcijo predsednika Revizijskega odbora opravlja član tiste države članice, katere predstavnik pri Upravni komisiji opravlja funkcijo predsednika navedene komisije.
                  Predsednik Revizijskega odbora in sekretariat sprejmeta vse ukrepe, potrebne za takojšnjo rešitev vseh vprašanj v pristojnosti Revizijskega odbora.
                  Predsednik Revizijskega odbora praviloma predseduje sestankom delovnih skupin, ustanovljenih za proučitev zadev, ki so v pristojnosti Revizijskega odbora; če pa to ni mogoče ali če se proučujejo posebna vprašanja, lahko predsednika zastopa druga oseba, ki jo imenuje sam.

                  7.

                  Sekretariat Upravne komisije pripravi in organizira sestanke Revizijskega odbora ter o njih sestavi zapisnik. Opravlja delo, potrebno za delovanje Revizijskega odbora. Dnevni red, datum in trajanje sestankov Revizijskega odbora se določijo po posvetovanju s predsednikom.

                  8.

                  Sekretariat Upravne komisije dnevni red posreduje članom Revizijskega odbora in članom Upravne komisije vsaj 20 dni pred začetkom vsakega sestanka.
                  Sekretariat Upravne komisije v istem roku pripravi dokumente za sestanek.

                  9.

                  Kadar je potrebno, se za Revizijski odbor uporablja poslovnik Upravne komisije.


title: 2006/298/ES: Sklep Komisije z dne  20. aprila 2006  o prenosu upravljanja pomoči na izvajalske agencije za predpristopne ukrepe v kmetijstvu in razvoju podeželja v Romuniji v predpristopnem obdobju

text:
               22.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 109/9

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 20. aprila 2006
   o prenosu upravljanja pomoči na izvajalske agencije za predpristopne ukrepe v kmetijstvu in razvoju podeželja v Romuniji v predpristopnem obdobju
   (2006/298/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1266/1999 z dne 21. junija 1999 o usklajevanju pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije in o spremembah Uredbe (EGS) št. 3906/89 (1), ter zlasti člena 12(2) Direktive,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999 z dne 21. junija 1999 o podpori Skupnosti za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (2), ter zlasti člena 4(5) in 6 Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Odločbo Komisije C(2000) 3742 konč. z dne 12. decembra 2000, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije C(2006) 1194 z dne 11. aprila 2006, je bil v skladu s členom 4(5) in (6) Uredbe (ES) št. 1268/1999 odobren poseben program za kmetijstvo in razvoj podeželja za Romunijo (v nadaljnjem besedilu program Sapard).

               (2)

               Vlada Romunije in Komisija, ki je delovala v imenu Evropske skupnosti, sta 2. februarja 2001 podpisali večletni sporazum o financiranju, ki določa tehnični, pravni in upravni okvir za izvajanje programa Sapard, kakor je bil nazadnje spremenjen s sporazumom o financiranju za leto 2004, podpisanim 12. maja 2005, ki je dokončno začel veljati 3. novembra 2005.

               (3)

               Pristojni organ Romunije je imenoval agencijo Sapard, javni zavod s pravnim statusom, ki deluje pod okriljem Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in razvoj podeželja, za izvajanje nekaterih ukrepov, opredeljenih v programu Sapard. Oddelek Nacionalni sklad je bil pri Ministrstvu za javne finance imenovan za finančne naloge, ki jih mora opravljati v okviru izvajanja programa Sapard.

               (4)

               Na podlagi analize posameznega primera glede zmogljivosti za upravljanje državnega in sektorskega programa/projekta, postopkov finančnega nadzora in strukture javnih financ, določene v členu 12(2) Uredbe (ES) št. 1266/1999, je Komisija sprejela Sklep 2002/638/ES z dne 31. julija 2002 (3) in Sklep 2003/846/ES z dne 5. decembra 2003 (4) o prenosu upravljanja pomoči na izvajalske agencije za predpristopne ukrepe v kmetijstvu in razvoju podeželja v Romuniji v predpristopnem obdobju glede nekaterih ukrepov, predvidenih v programu Sapard.

               (5)

               Komisija je opravila nadaljnjo analizo v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 1266/1999 v zvezi z ukrepom 1.2 „Izboljšanje struktur za kontrolo kakovosti, veterinarsko in fitosanitarno kontrolo, kakovost živil in varstvo potrošnikov“; ukrepom 3.2 „Ustanavljanje skupin proizvajalcev“; ukrepom 3.3 „Pridelovalne metode v kmetijstvu, ki so namenjene varstvu okolja in ohranjanju podeželja“ in ukrepom 3.5 „gozdarstvo“, predvidenimi v programu Sapard. Komisija meni, da Romunija tudi v zvezi z navedenimi ukrepi izpolnjuje določbe iz členov od 4 do 6 in določbe Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 2222/2000 z dne 7. junija 2000 o finančnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1268/1999 o podpori Skupnosti predpristopnim ukrepom za kmetijstvo in razvoj podeželja v državah prosilkah Srednje in Vzhodne Evrope v predpristopnem obdobju (5) ter minimalne pogoje, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1266/1999.

               (6)

               Zato je primerno opustiti zahtevo po predhodni odobritvi iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1266/1999 ter decentralizirano upravljanje pomoči v zvezi z ukrepi 1.2, 3.2, 3.3 in 3.5 prenesti na agencijo Sapard in Nacionalni sklad pri Ministrstvu za javne finance v Romuniji.

               (7)

               Ker preverjanje, ki ga Komisija izvaja za ukrepe 1.2, 3.2, 3.3 in 3.5, temelji na sistemu, ki še ne deluje v celoti v zvezi z vsemi pomembnimi točkami, je zato primerno v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2222/2000 začasno prenesti upravljanje programa Sapard na agencijo Sapard in oddelek Nacionalni sklad pri Ministrstvu za finance.

               (8)

               Polni prenos upravljanja programa Sapard je predviden šele po nadaljnjem preverjanju, ki bo zagotovil zadovoljivo delovanje sistema ter po kakršnih koli priporočilih, ki jih lahko izda Komisija v zvezi s prenosom upravljanja pomoči na agencijo Sapard pod okriljem Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in okolje in Nacionalni sklad pri Ministrstvu za javne finance.

               (9)

               6. oktobra 2005 so romunski organi v skladu s členom 4(1) oddelka B večletnega sporazuma o financiranju predlagali pravila za upravičenost izdatkov za ukrepe 1.2, 3.2 in 3.5, Komisija mora v tem pogledu sprejeti odločitev. Glede ukrepa 3.3 so pravila za upravičenost izdatkov določena v programu Sapard.

         SKLENILA:
   Člen 1
   S tem sklepom Komisija odstopa od zahteve po predhodni odobritvi izbire projektov in sklepanja pogodb za ukrepe 1.2, 3.2, 3.3 in 3.5 Romunije iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1266/1999.
   Člen 2
   Upravljanje programa Sapard se začasno prenese na:

               1.

               Agencijo Sapard pod okriljem Ministrstva za kmetijstvo, gozdove in razvoj podeželja, Ştirbei Vodă 43, Sektor 1, Bukarešta, za izvajanje ukrepa 1.2 „Izboljšanje struktur za kontrolo kakovosti, veterinarsko in fitosanitarno kontrolo, kakovost živil in varstvo potrošnikov“; ukrepa 3.2 „Ustanavljanje skupin proizvajalcev“ ukrepa 3.3 „Pridelovalne metode v kmetijstvu, ki so namenjene varstvu okolja in ohranjanju podeželja“ ter ukrepa 3.5 „gozdarstvo“, predvidenih v programu za kmetijstvo in razvoj podeželja, odobrenih s Sklepom Komisije C(2000) 3742 konč. z dne 12. decembra 2000, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije C(2006) 1194, sprejetim 11. aprila 2006.

               2.

               Nacionalni sklad pri Ministrstvu za javne finance, Mircea Vodă Bulevard 44, Bukarešta, za finančne naloge, ki jih mora izvajati v okviru izvajanja programa Sapard za ukrepe 1.2, 3.2, 3.3 in 3.5 za Romunijo.

         Člen 3
   Izdatki v skladu s tem sklepom so upravičeni do sofinanciranja Skupnosti le, če so to izdatki upravičenca od datuma tega sklepa ali če je prišlo do teh izdatkov kasneje, od datuma instrumenta, po katerem je bil upravičenec izbran za zadevni projekt, razen za študije izvedljivosti in sorodne študije, kjer velja datum 12. december 2000. Če jih agencija Sapard v nobenem primeru ne plača pred datumom tega sklepa.
   Člen 4
   Brez poseganja v morebitne sklepe, s katerimi je bila posameznim upravičencem dodeljena pomoč v okviru programa Sapard, veljajo pravila za upravičenost izdatkov, ki jih je predlagala Romunija v dopisu št. 70832 z dne 22. septembra 2005, registriranem pri Komisiji pod št. 29071.

      V Bruslju, 20. aprila 2006

            Za Komisijo

         Mariann FISCHER BOEL

            Članica Komisije

      (1)  UL L 161, 26.6.1999, str. 68.

      (2)  UL L 161, 26.6.1999, str. 87. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

      (3)  UL L 206, 3.8.2002, str. 31.

      (4)  UL L 321, 6.12.2003, str. 62.

      (5)  UL L 253, 7.10.2000, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 188/2003 (UL L 27, 1.2.2003, str. 14).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/656 z dne 4. februarja 2015 o pogojih, pod katerimi je kreditnim institucijam dovoljeno, da dobičke med letom ali čiste dobičke poslovnega leta vključijo v navaden lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 (ECB/2015/4)

text:
               25.4.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 107/76

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/656
   z dne 4. februarja 2015
   o pogojih, pod katerimi je kreditnim institucijam dovoljeno, da dobičke med letom ali čiste dobičke poslovnega leta vključijo v navaden lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 (ECB/2015/4)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1)(d) in drugega pododstavka člena 4(3) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je uvedel nov postopek, s katerim se zahteva dovoljenje pristojnega organa za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital (CET1), preden institucija sprejme uraden sklep o potrditvi letnega dobička ali izgube. To dovoljenje se izda, če sta izpolnjena naslednja pogoja: dobičke preverijo in potrdijo osebe, ki so neodvisne od institucije in so odgovorne za revizijo računovodskih izkazov zadevne institucije; in institucija dokaže, da so bile vse predvidljive obremenitve ali dividende odbite od zneska teh dobičkov.

               (2)

               Člena 2 in 3 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 241/2014 (3) opredeljujeta pomen pojma „predvidljiv“ za namene člena 26(2)(b) Uredbe (EU) št. 575/2013.

               (3)

               Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 (4) določa enotne zahteve v zvezi z nadzorniškim poročanjem.

               (4)

               V skladu s členom 4(1)(d) Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) pristojni organ, ki je odgovoren za izdajo dovoljenja kreditnim institucijam pod njenim neposrednim nadzorom za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital, če so izpolnjeni zgoraj navedeni pogoji.

               (5)

               Ob upoštevanju, da je Delegirana uredba (EU) št. 241/2014 uskladila pristop k odbijanju predvidljivih dividend od dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta za namene izdaje dovoljenja iz člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, bi bilo treba dovoljenje za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital izdati, če so izpolnjeni določeni pogoji.

               (6)

               V primerih, ko pogoji za uporabo tega sklepa niso izpolnjeni, bo ECB posamično presojala zahteve za dovoljenje za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vsebina in obseg uporabe
   1.   Ta sklep določa pogoje, pod katerimi ECB odloča o izdaji dovoljenja kreditnim institucijam, da vključijo dobičke med letom ali čiste dobičke poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital v skladu s členom 26(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 575/2013.
   2.   Ta sklep ne posega v pravico kreditnih institucij, da tudi v primerih, ki niso zajeti v tem sklepu, zahtevajo dovoljenje ECB za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital.
   3.   Ta sklep se uporablja za kreditne institucije, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (5) pod neposrednim nadzorom ECB.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v točki 1 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 in jo nadzira ECB;

               2.

               „konsolidirana podlaga“ ima enak pomen, kot je opredeljen v točki 48 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

               3.

               „subkonsolidirana podlaga“ ima enak pomen, kot je opredeljen v točki 49 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

               4.

               „konsolidacijski subjekt“ pomeni kreditno institucijo, ki izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 575/2013 na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, kot je primerno, v skladu s členoma 11 in 18 Uredbe (EU) št. 575/2013;

               5.

               „dobički med letom“ pomenijo dobičke, kot so opredeljeni v veljavnem računovodskem okviru in se izračunajo za referenčno obdobje, ki je krajše od celotnega poslovnega leta, in preden kreditna institucija sprejme uraden sklep o potrditvi takšnega dobička ali izgube institucije;

               6.

               „čisti dobički poslovnega leta“ pomenijo dobičke, kot so opredeljeni v veljavnem računovodskem okviru in se izračunajo za referenčno obdobje, ki je enako celotnemu poslovnemu letu, in preden kreditna institucija sprejme uraden sklep o potrditvi takšnega dobička ali izgube institucije;

               7.

               „količnik izplačila na konsolidirani ravni“ pomeni razmerje med: (a) dividendami, ki niso izplačane v obliki, ki ne zmanjšuje navadnega lastniškega temeljnega kapitala (npr. dividende v obliki delnic), ki se razdelijo lastnikom konsolidacijskega subjekta; in (b) dobičkom po obdavčitvi, ki se pripiše lastnikom konsolidacijskega subjekta. Če je v danem letu razmerje med (a) in (b) negativno ali nad 100 %, se šteje, da znaša količnik izplačila 100 %. Če je v danem letu (b) enak nič, se šteje, da znaša količnik izplačila 0 %, če je (a) enak nič, oziroma 100 %, če je (a) nad nič;

               8.

               „količnik izplačila na ravni posameznega subjekta“ pomeni razmerje med: (a) dividendami, ki niso izplačane v obliki, ki ne zmanjšuje navadnega lastniškega temeljnega kapitala (npr. dividende v obliki delnic), ki se razdelijo lastnikom subjekta; in (b) dobičkom po obdavčitvi. Če je v danem letu razmerje med (a) in (b) negativno ali nad 100 %, se šteje, da znaša količnik izplačila 100 %. Če je v danem letu (b) enak nič, se šteje, da znaša količnik izplačila 0 %, če je (a) enak nič, oziroma 100 %, če je (a) nad nič.

         Člen 3
   Dovoljenje za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital
   1.   Za namene člena 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 je kreditnim institucijam dovoljeno, da dobičke med letom ali čiste dobičke poslovnega leta vključijo v navaden lastniški temeljni kapital, preden je sprejet uraden sklep o potrditvi letnega dobička ali izgube institucije, pod pogojem, da kreditna institucija izpolnjuje pogoje iz členov 4 in 5 tega sklepa.
   2.   Pogoje iz členov 4 in 5 je treba izpolniti pred predložitvijo ustreznega poročanja o lastnem kapitalu in kapitalskih zahtevah v skladu z datumi predložitve, določenimi v členu 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.
   3.   Kreditne institucije, ki nameravajo dobičke med letom ali čiste dobičke poslovnega leta vključiti v navaden lastniški temeljni kapital, pošljejo dopis, naslovljen na ECB, z vso dokumentacijo, ki se zahteva v členih 4 in 5 tega sklepa. ECB v treh delovnih dneh po prejemu ustrezne dokumentacije, obvesti kreditno institucijo, ali predložena dokumentacija vsebuje informacije, ki se zahtevajo s tem sklepom.
   Člen 4
   Preverjanje dobičkov
   1.   ECB šteje, da je zahteva za preverjanje v skladu s členom 26(2)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013 izpolnjena, če zadevna kreditna institucija Evropski centralni banki predloži dokument, ki ga podpiše njen zunanji revizor in izpolnjuje zahteve, določene v odstavkih 3 in 4.
   2.   Kreditne institucije, ki sporočajo namero za vključitev dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta v navaden lastniški temeljni kapital, na različnih stopnjah konsolidacije ali na individualni podlagi, lahko predložijo dokument iz odstavka 1 na najvišji stopnji konsolidacije.
   3.   V zvezi s čistimi dobički poslovnega leta preverjanje zajema revizijsko poročilo ali pisno zagotovilo (comfort letter), v katerem je navedeno, da revizija ni bila zaključena in da pozornosti revizorjev ni pritegnilo nič, zaradi česar bi lahko verjeli, da bo končno poročilo vsebovalo mnenje s pridržkom.
   4.   V zvezi z dobički med letom preverjanje zajema revizijsko poročilo ali poročilo o pregledu (kot je opredeljeno v Mednarodnem standardu poslov preiskovanja 2410, ki ga je izdal Odbor za mednarodne standarde revidiranja in dajanja zagotovil, ali v primerljivem standardu, veljavnem na nacionalni ravni) ali pisno zagotovilo z vsebino iz odstavka 3, če je kreditna institucija izvedla preverjanje, ki zajema revizijsko poročilo.
   Člen 5
   Odbitek vseh predvidljivih obremenitev ali dividend od dobičkov
   1.   Kreditna institucija v dokaz, da so vse predvidljive obremenitve ali dividende odbite od dobičkov:

               (a)

               predloži izjavo, da so bili ti dobički evidentirani v skladu z načeli, ki so določena v veljavnem računovodskem okviru, in da obseg bonitetne konsolidacije ni bistveno širši od obsega preverjanja iz dokumenta zunanjega revizorja iz člena 4; in

               (b)

               Evropski centralni banki predloži dokument, ki ga podpiše pooblaščena oseba in v katerem so navedeni glavni sestavni deli teh dobičkov med letom ali čistih dobičkov poslovnega leta, vključno z odbitki vseh predvidljivih obremenitev ali dividend.

         2.   V tistih primerih, ko se dobički med letom ali čisti dobički poslovnega leta vključijo na konsolidirani ali subkonsolidirani podlagi, mora zahteve iz odstavka 1 izpolniti konsolidacijski subjekt.
   3.   Dividende, ki se morajo odbiti, so znesek, ki ga uradno predlaga ali določi upravljalni organ. Če takšen uradni predlog ali sklep še ni sprejet, se odbijejo dividende, ki so najvišje izmed naslednjih:

               (a)

               najvišje dividende, izračunane v skladu z notranjo dividendno politiko;

               (b)

               dividende, izračunane na podlagi povprečnega količnika izplačila za zadnja tri leta;

               (c)

               dividende, izračunane na podlagi količnika izplačila za prejšnje leto.

         4.   Ta sklep ne zajema kakršnih koli odbitkov dividend, ki temeljijo na pristopu, ki ni naveden v odstavku 3.
   5.   Za namene iz odstavka 1(b) pooblaščena oseba pomeni osebo, ki jo upravljalni organ institucije ustrezno pooblasti za podpisovanje v njegovem imenu.
   6.   Za namene iz odstavka 1 uporabijo institucije vzorčni dopis iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sklep začne veljati 6. februarja 2015.
   2.   Ta sklep se uporablja od referenčnega datuma poročanja 31. december 2014 v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.

      V Frankfurtu na Majni, 4. februarja 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

      (2)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

      (3)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 241/2014 z dne 7. januarja 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za institucije (UL L 74, 14.3.2014, str. 8).

      (4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

      (5)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

      PRILOGA
      [Ime in podatki institucije]
      [Ime in podatki koordinatorja skupne nadzorniške skupine]
      [Kraj, datum]
      [Sklic institucije]

         Vključitev dobičkov v navaden lastniški temeljni kapital

      Spoštovani,
      za predložitev nadzorniškega poročanja z dne [referenčni datum regulativnega poročanja] v skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/656 (ECB/2015/4) sporočamo namero [ime institucije/bančne skupine/bančne podskupine] za vključitev čistih dobičkov, ki izhajajo iz [medletnih/letnih] računovodskih izkazov naše institucije z dne [datum bilance], v [individualni/konsolidirani] navaden lastniški temeljni kapital.
      Čisti dobički, ki se vključijo v navaden lastniški temeljni kapital, se izračunajo, kot sledi:

                  (a)

                  nerazdeljeni dobiček pred obdavčitvijo

                  [0 EUR]

                  (b)

                  davki

                  [0 EUR]

                  (c)

                  druge obremenitve, ki jih naloži nadzornik (1)

                  [0 EUR]

                  (d)

                  druge predvidljive obremenitve, ki niso vključene v izkaz poslovnega izida (2)

                  [0 EUR]

                  (e)

                  obremenitve skupaj (b + c + d)

                  [0 EUR]

                  (f)

                  določena ali predlagana dividenda (3)

                  [0 EUR/prazno]

                  (g)

                  najvišja dividenda v skladu z notranjo politiko (4)

                  [0 EUR]

                  (h)

                  dividenda v skladu s povprečnim količnikom izplačila (zadnja tri leta) (5)

                  [0 EUR]

                  (i)

                  dividenda v skladu s količnikom izplačila za zadnje leto

                  [0 EUR]

                  (j)

                  dividenda, ki se odbije (če je (f) prazno, največ (g), (h), (i); sicer f)

                  [0 EUR]

                  (k)

                  vpliv regulativnih omejitev (6)

                  [0 EUR]

                  (l)

                  dobiček, ki se lahko vključi v navaden lastniški temeljni kapital (a – e – j + k)

                  [0 EUR]

            Za namene zgoraj navedenega izjavljamo:

                  —

                  zgornje številke so, po našem najboljšem vedenju, točne;

                  —

                  dobičke so preverile osebe, ki so neodvisne od naše institucije in odgovorne za revizijo računovodskih izkazov naše institucije, kot se zahteva v členu 26(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in v Sklepu (EU) 2015/656 (ECB/2015/4). V zvezi s tem prilagamo [revizijsko poročilo/poročilo o pregledu/pisno zagotovilo (comfort letter)], ki ga je sestavil [ime revizorja];

                  —

                  dobički so ocenjeni v skladu z načeli, ki so določena v veljavnem računovodskem okviru;

                  —

                  vsaka predvidljiva obremenitev ali dividenda je odbita od zneska dobičkov, kot je prikazano zgoraj;

                  —

                  znesek dividend, ki ga je treba odbiti, je ocenjen v skladu s Sklepom (EU) 2015/656 (ECB/2015/4). Dividende, ki se odbijejo temeljijo zlasti na uradnem sklepu/predlogu ali, če tak uraden sklep/predlog ni na voljo, na najvišji izmed naslednjih: (i) najvišja dividenda v skladu s politiko dividend; (ii) dividenda, ki temelji na povprečnem količniku izplačila za zadnja tri leta; (iii) dividenda, ki temelji na količniku izplačila za zadnje leto. Če je pričakovano izplačilo dividende izračunano z uporabo razpona izplačil namesto fiksne vrednosti, se uporabi zgornja meja tega razpona;

                  —

                  upravljalni organ [ime institucije/bančne skupine/bančne podskupine] se zavezuje, da bo podal predlog za razdelitev dividend, ki je popolnoma skladen z zgornjim izračunom čistih dobičkov.

            S spoštovanjem,
      [Ime in položaj pooblaščenega podpisnika]

         (1)  Člen 3(1)(b) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014.

         (2)  Člen 3(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014.

         (3)  Člen 2(2) in (10) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014. To znaša nič le, če je sprejet uraden sklep ali predlog, da se dividende ne razdelijo. Če ni uradnega predloga ali sklepa, se to polje pusti prazno.

         (4)  Člen 2(4) do (6) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014.

         (5)  Člen 2(7) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014.

         (6)  Člen 2(9) Izvedbene uredbe (EU) št. 241/2014.