title: 2011/352/EU: Sklep Sveta z dne 9. junija 2011 o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Kneževini Lihtenštajn

text:
               18.6.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/84

         SKLEP SVETA
   z dne 9. junija 2011
   o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Kneževini Lihtenštajn
   (2011/352/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki je bil podpisan 28. februarja 2008 (2) in je začel veljati 7. aprila 2011, ter zlasti člena 10(1) Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 10(1) Protokola določa, da začne Kneževina Lihtenštajn uporabljati določbe schengenskega pravnega reda šele v skladu s sklepom Sveta, ki se sprejme v ta namen, potem ko se je Svet prepričal, da je Kneževina Lihtenštajn izpolnila vse potrebne pogoje za izvajanje tega pravnega reda.

               (2)

               Svet je na naslednji način preveril, ali Kneževina Lihtenštajn zagotavlja zadovoljivo raven varstva podatkov: Kneževini Lihtenštajn je bil poslan obsežen vprašalnik, prejeti odgovori pa so bili zabeleženi in opravljani so bili preveritveni in evalvacijski obiski v Kneževini Lihtenštajn v skladu z veljavnimi schengenskimi postopki evalvacije, kakor so določeni v Sklepu Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (98) 26 def.) (3) (v nadaljnjem besedilu: Sklep Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998) na področju varstva podatkov.

               (3)

               Svet je 9. junija 2011 zaključil, da je Kneževina Lihtenštajn izpolnila pogoje na področju varovanja podatkov. Zato je mogoče določiti datum, s katerim se schengenski pravni red, ki se navezuje na schengenski informacijski sistem (v nadaljnjem besedilu: SIS), lahko začne uporabljati za Kneževino Lihtenštajn.

               (4)

               Začetek veljavnosti tega sklepa bi moral omogočiti, da se Kneževini Lihtenštajn pošiljajo pravi podatki SIS. Konkretna uporaba teh podatkov bi morala Svetu omogočiti, da v Kneževini Lihtenštajn z veljavnimi schengenskimi postopki evalvacije, kakor so določeni v Sklepu Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998, preveri pravilno uporabo določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na SIS. Ko bo ta evalvacija opravljena, bi moral Svet odločiti o odpravi kontrol na notranjih mejah s Kneževino Lihtenštajn.

               (5)

               Sporazum med Kneževino Lihtenštajn, Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda ter kriterijih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v Lihtenštajnu, na Islandiji ali Norveškem, določa, da bo navedeni sporazum za področja izvajanja, uporabe in razvoja schengenskega pravnega reda začel učinkovati na isti dan, kot začne učinkovati Protokol.

               (6)

               Treba bi bilo sprejeti ločeni sklep Sveta, s katerim bi določili datum za odpravo kontrol oseb na notranjih mejah. Do datuma, določenega v takšnem sklepu, bi bilo treba uvesti nekatere omejitve glede uporabe SIS –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Določbe schengenskega pravnega reda iz Priloge I, ki se navezujejo na SIS, se od 19. julija 2011 uporabljajo za Kneževino Lihtenštajn v njenih odnosih s Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.
   2.   Določbe schengenskega pravnega reda iz Priloge II, ki se navezujejo na SIS, se od datuma, predvidenega v teh določbah, uporabljajo za Kneževino Lihtenštajn v njenih odnosih s Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko in Kraljevino Švedsko.
   3.   Pravi podatki SIS se od 9. junija 2011 lahko pošiljajo Kneževini Lihtenštajn.
   Kneževina Lihtenštajn od 19. julija 2011 lahko vnaša podatke v SIS in uporablja podatke SIS, ob upoštevanju odstavka 4.
   4.   Do datuma odprave kontrol na notranjih mejah s Kneževino Lihtenštajn, Kneževina Lihtenštajn:

               (a)

               ni obvezana zavrniti vstopa na svoje ozemlje državljanom tretjih držav, za katere je država članica v SIS razpisala ukrep zavrnitve vstopa, ali jih izgnati;

               (b)

               ne dostopa do podatkov, ki jih ureja člen 96 Konvencije z dne 19. junija 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (4) (v nadaljnjem besedilu: Schengenska konvencija).

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 9. junija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         PINTÉR S.

      (1)  Še ni objavljen v Uradnem listu.

      (2)  Sklepa Sveta 2008/261/ES (UL L 83, 26.3.2008, str. 3) in 2008/262/ES (UL L 83, 26.3.2008, str. 5).

      (3)  UL L 239, 22.9.2000, str. 138.

      (4)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

      PRILOGA I

         Seznam določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na SIS in ki se uporabljajo v Kneževini Lihtenštajn

                  1.

                  Kar zadeva določbe Schengenske konvencije:
                  člen 64 ter členi 92 do 119 Schengenske konvencije;

                  2.

                  kar zadeva sklepe in izjave Izvršnega odbora, ustanovljenega s Schengensko konvencijo, v zvezi s SIS:

                              (a)

                              Sklep Izvršnega odbora z dne 15. decembra 1997 o spremembi finančne uredbe o C.SIS (SCH/Com-ex (97) 35) (1);

                              (b)

                                          —

                                          Izjava Izvršnega odbora z dne 18. aprila 1996 o opredelitvi koncepta tujca (SCH/Com-ex (96) decl. 5) (2),

                                          —

                                          Izjava Izvršnega odbora z dne 28. aprila 1999 o strukturi SIS (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.) (3);

                  3.

                  kar zadeva druge akte v zvezi s SIS:

                              (a)

                              Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (4), kolikor se uporablja za obdelavo podatkov v SIS;

                              (b)

                              Sklep Sveta 2000/265/ES z dne 27. marca 2000 o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje Sisnet (5);

                              (c)

                              Priročnik SIRENE (6);

                              (d)

                              Uredba Sveta (ES) št. 871/2004 z dne 29. aprila 2004 o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem, vključno v zvezi z bojem proti terorizmu (7), in vsi morebitni nadaljnji sklepi o dnevu začetka uporabe teh funkcij;

                              (e)

                              Sklep Sveta 2005/211/PNZ z dne 24. februarja 2005 o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem, vključno v zvezi z bojem proti terorizmu (8), in vsi morebitni nadaljnji sklepi o dnevu začetka uporabe teh funkcij;

                              (f)

                              Uredba (ES) št. 1160/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembi Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah glede dostopa služb držav članic, odgovornih za izdajanje potrdil o registraciji vozil, do schengenskega informacijskega sistema (9);

                              (g)

                              člen 5(4)(a) in določbe naslova II ter prilog, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem (SIS), Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (10);

                              (h)

                              Uredba Sveta (ES) št. 1104/2008 z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (11);

                              (i)

                              Sklep Sveta 2008/839/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (12).

         (1)  UL L 239, 22.9.2000, str. 444.

         (2)  UL L 239, 22.9.2000, str. 458.

         (3)  UL L 239, 22.9.2000, str. 459.

         (4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

         (5)  UL L 85, 6.4.2000, str. 12.

         (6)  Deli Priročnika SIRENE so bili objavljeni v UL C 38, 17.2.2003, str. 1. Priročnik je bil spremenjen s sklepoma Komisije 2006/757/ES (UL L 317, 16.11.2006, str. 1) in 2006/758/ES (UL L 317, 16.11.2006, str. 41).

         (7)  UL L 162, 30.4.2004, str. 29.

         (8)  UL L 68, 15.3.2005, str. 44.

         (9)  UL L 191, 22.7.2005, str. 18.

         (10)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

         (11)  UL L 299, 8.11.2008, str. 1.

         (12)  UL L 299, 8.11.2008, str. 43.

      PRILOGA II

         Seznam določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na SIS in ki se od datuma, predvidenega v teh določbah, uporabljajo za Kneževino Lihtenštajn

                  1.

                  Uredba (ES) št. 1986/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dostopu služb držav članic, pristojnih za izdajo potrdil o registraciji vozil, do druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (1);

                  2.

                  Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (2);

                  3.

                  Sklep Sveta 2007/533/PNZ z dne 12. junija 2007 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (3).

         (1)  UL L 381, 28.12.2006, str. 1.

         (2)  UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

         (3)  UL L 205, 7.8.2007, str. 63.


title: 2007/545/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 23. julija 2007 o imenovanju danskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               2.8.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 201/14

      SKLEP SVETA

   z dne 23. julija 2007
   o imenovanju danskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2007/545/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/703/ES, Euratom z dne 16. oktobra 2006 o imenovanju danskih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1) za obdobje od 21. septembra 2006 do 20. septembra 2010,
   ob upoštevanju kandidature, ki jo je predložila danska vlada,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je po odstopu danskega člana Henrika FALLESENA sprostilo mesto člana omenjenega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Ga. Sinne ALSING CONAN se imenuje za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, kot zamenjava za g. Henrika FALLESENA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. julija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         L. AMADO

      (1)  UL L 291, 21.10.2006, str. 33.


title: Sklep Sveta z dne 25. aprila 2002 o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0348

Uradni list L 121 , 08/05/2002 str. 0001 - 0003

		Sklep Svetaz dne 25. aprila 2002o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja(2002/348/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in (b) ter člena 34(2)(c) Pogodbe,ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Pod pogoji iz člena 29 Pogodbe je cilj Evropske unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti znotraj območja svobode, varnosti in pravice, tako da med državami članicami razvije skupno delovanje na področju policijskega sodelovanja.(2) Zaradi različnih mednarodnih in evropskih tekem ter velikega števila potujočih navijačev dobiva nogomet izrazito mednaroden značaj. Zaradi tega mednarodnega značaja je varnost v zvezi z nogometnimi tekmami treba obravnavati na način, ki presega državne meje.(3) Nogometa ne smemo šteti zgolj za potencialen vir težav v zvezi s kršitvami javnega reda in miru ali varnosti, temveč za dogodek, ki ga je kljub možnemu tveganju treba učinkovito obvladovati.(4) Pomembno je, da se zlasti zaradi preprečevanja in boja proti nasilju, povezanem z nogometom, izmenjujejo informacije, tako da se pristojni policijski organi in organi držav članic lahko ustrezno pripravijo in zagotovijo za ustrezen odziv.(5) Za izmenjavo informacij v zvezi z nogometno prireditvijo in zaradi izvedbe potrebnega mednarodnega sodelovanja policije v zvezi nogometnimi tekmami mednarodnega značaja je nujno treba v vsaki državi ustanoviti nacionalno nogometno informacijsko točko policijskega značaja.(6) Ob upoštevanju dejstva, da je Svet Evrope sprejel naslednje akte: Konvencijo 28. januarja 1981 za varstvo posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, Priporočilo št. R(87)15 Odbora ministrov z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju in Konvencijo 19. avgusta 1985 o nasilju gledalcev in neprimernem vedenju na športnih prireditvah, zlasti na nogometnih tekmah.(7) 26. maja 1997 je Svet sprejel Skupne ukrepe 97/339/PNZ o s sodelovanju na področju javnega reda in miru ter varnosti [2], 9. junija 1997 pa Resolucijo o preprečevanju in omejevanju nogometnega huliganstva s pomočjo izmenjave izkušenj, izključevanja iz stadionov in medijske politike [3].(8) Poleg tega je Svet 6. decembra 2001 sprejel Resolucijo o priročniku s priporočili za mednarodno sodelovanje policije in z ukrepi za preprečevanje in nadzor nasilja ter nemirov v zvezi z nogometnimi tekmami mednarodnega značaja, v katere je vključena vsaj ena država članica [4] –SKLENIL:Člen 1Ustanovitev nacionalnih nogometnih informacijskih točk1. Vsaka država članica ustanovi ali določi nacionalno nogometno informacijsko točko policijske narave.2. Vsaka država članica pisno obvesti generalni sekretariat Sveta o podrobnostih v zvezi s svojo nacionalno nogometno informacijsko točko in vseh nadaljnjih spremembah po tem sklepu. Generalni sekretariat Sveta jih objavi v Uradnem listu.3. Nacionalna nogometna informacijska točka deluje kot neposredna osrednja stična točka za izmenjavo ustreznih informacij in za omogočanje mednarodnega sodelovanja policije v zvezi z nogometnimi tekmami mednarodnega značaja.Država članica se lahko odloči, da vzdržuje nekatere stike v zvezi s pojavi, povezanimi z nogometom, preko služb, ki so usposobljene za te posebne pojave, pod pogojem, da nacionalna nogometna informacijska točka takoj in na ustrezen način prejme zadostne informacij.4. Vsaka država članica zagotovi, da je nacionalna nogometna informacijska točka zmožna učinkovito in takoj izvajati dodeljene naloge.5. Sklep se uporablja brez poseganja v določbe nacionalnih predpisov, zlasti kar zadeva porazdelitev pristojnosti med različnimi službami in organi v državah članicah.Člen 2Naloge nacionalnih nogometnih informacijskih točk1. Nacionalne nogometne informacijske točke so odgovorne za usklajevanje in omogočanje izmenjave policijskih informacij, povezanih z nogometnimi tekmami mednarodnega značaja. Takšna izmenjava informacij lahko vključuje tudi druge organe odkrivanja in pregona, ki prispevajo k varnosti ali javnemu redu in miru v skladu z porazdelitvijo pristojnosti v državi članici.2. Nacionalne nogometne informacijske točke imajo v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi in mednarodnimi pravili dostop do osebnih podatkov navijačev, ki predstavljajo veliko tveganje.3. Nacionalne nogometne informacijske točke omogočajo, usklajujejo in organizirajo mednarodno sodelovanje policije pri nogometnih tekmah mednarodnega značaja.4. V skladu z ustreznimi določbami nacionalnih predpisov, zlasti z delitvijo pristojnosti med različnim službami in državnimi organi v državi članici so nacionalne nogometne informacijske točke lahko odgovorne za pomoč pristojnim državnim organom.5. Za tekme mednarodnega značaja nacionalne nogometne informacijske točke, vsaj na zahtevo druge nacionalne nogometne informacijske točke v posamezni državi članici, zagotovijo oceno tveganja za klube in reprezentanco svoje države.Člen 3Izmenjava policijskih informacij med nacionalnimi nogometnimi informacijskimi točkami1. Nacionalne nogometne informacijske točke se pred nogometno prireditvijo mednarodnega značaja, med in po njej, na zahtevo nacionalne nogometne informacijske točke ali na lastno pobudo vključijo v vzajemno izmenjavo splošnih informacij pod pogoji, določenimi v odstavku 3, in osebnih podatkov.2. Splošne informacije, ki se izmenjujejo v zvezi z nogometno tekmo mednarodnega značaja, obsegajo strateške, operativne in taktične informacije. Te informacije so opredeljene na naslednji način:- strateške informacije: informacije, ki določajo vse vidike prireditve, predvsem glede na tveganja za varnost;- operativne informacije: informacije, ki dajo natančno sliko postopkov med prireditvijo;- taktične informacije: informacije, ki omogočajo osebam, ki vodijo aktivnosti, da ustrezno delujejo za ohranjanje reda in varnosti v zvezi s prireditvijo.3. Osebni podatki se izmenjujejo v skladu z merodajnimi nacionalnimi predpisi in mednarodnimi pravili, pri čemer se upoštevajo načela Konvencije št. 108 Sveta Evrope z 28. januarja 1981 za zaščito posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov in – kjer je primerno – Priporočila št. R(87)15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju. Namen takšne izmenjave je priprava in izvajanje ustreznih ukrepov za ohranjanje javnega reda in miru ob nogometnih prireditvah. Takšna izmenjava lahko vključuje zlasti podrobnosti o posameznikih, ki dejansko ali potencialno ogrožajo javni red in mir ter varnost.Člen 4Postopek komunikacije med nacionalnimi nogometnimi informacijskimi točkami1. Nacionalne nogometne informacijske točke koordinirajo informacije o nogometnih tekmah mednarodnega značaja. Poskrbijo, da vse policijske službe pravočasno prejmejo potrebne informacije. Potem ko so podatki obdelani, jih bodisi uporabi nacionalna nogometna informacijska točka samo ali pa se posredujejo ustreznim organom oblasti in policijskim enotam.2. Nacionalna nogometna informacijska točka v državi članici, ki gosti nogometno prireditev, pred, med ali po tekmovanju ali tekmi komunicira z nacionalno/imi policijo/imi držav članic, kjer je to primerno, po častniku/ih za zvezo, ki jih te države članice imenujejo in dajo na voljo. S temi častniki za zvezo se lahko vzpostavi stik glede ohranjanja javnega reda in miru ter varnosti in glede nasilja, povezanega z nogometom in običajnim kriminalom, če je ta povezan z določeno nogometno tekmo ali turnirjem.3. Nacionalne nogometne informacijske točke komunicirajo tako, da ohranjajo zaupnost podatkov. Izmenjana poročila se arhivirajo, če ne vsebujejo osebnih podatkov. Kasneje imajo lahko vanje vpogled druge zainteresirana nacionalne nogometne informacijske točke pod pogojem, da ima nacionalna nogometna informacijska točka, ki je informacije pripravila, vnaprej možnost, da sprejme stališče glede njihovega posredovanja.Člen 5Uporaba jezikovČe med strankami ni dogovorjeno drugače, nacionalne nogometne informacijske točke komunicirajo v svojem jeziku s prevodom v delovni jezik, ki je skupen obema stranema.Člen 6OcenaSvet v roku dveh let po sprejetju Sklepa oceni njegovo izvajanje.Člen 7Operativni podatkiSklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu.V Luxembourgu, 25. aprila 2002Za SvetPredsednikM. Rajoy Brey[1] Mnenje z 9. aprila 2002 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[2] UL L 147, 5.6.1997, str. 1.[3] UL C 193, 24.6.1997, str. 1.[4] UL C 22, 24.1.2002, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2009/648/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2007

text:
               26.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/125

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 23. aprila 2009
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2007
   (2009/648/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2007 skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (4), zlasti člena 60,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0163/2009),

               1.

               ugotavlja, da so končni letni računovodski izkazi Evropske agencije za varnost v letalstvu taki kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2007;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 16.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 20.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2009/544/ES: Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za notranje barve in lake (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4453) (Besedilo velja za EGP)

text:
               14.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 181/39

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 13. avgusta 2008
   o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za notranje barve in lake
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4453)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/544/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki lahko znatno prispevajo k izboljšanju glede ključnih vidikov okolja.

               (2)

               Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da je treba na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določiti posamezna merila za podelitev znaka za okolje po skupinah proizvodov.

               (3)

               Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

               (4)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil pravočasno izveden pregled okoljskih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, določenih v Odločbi Komisije 2002/739/ES z dne 3. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti za notranje barve in lake ter o spremembi Odločbe 1999/10/ES (2). Ta ekološka merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 28. februarja 2009.

               (5)

               Na podlagi tega pregleda je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov in določiti nova okoljska merila, da se bosta upoštevala znanstveni in tržni razvoj.

               (6)

               Zato je treba Odločbo 2002/739/ES nadomestiti.

               (7)

               Okoljska merila ter povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje se morajo uporabljati do štiri leta od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

               (8)

               Proizvajalcem, katerih proizvodi so pridobili znak za okolje za notranje barve in lake pred 18. avgustom 2008 ali ki so do tega datuma zaprosili za podelitev tega znaka, je treba odobriti prehodno obdobje, da bodo imeli dovolj časa, da prilagodijo svoje proizvode, tako da bodo skladni s spremenjenimi merili in zahtevami. Zaradi pravne varnosti je treba proizvajalcem do 28. februarja 2009 dovoliti, da predložijo vloge na podlagi meril iz Odločbe 2002/739/ES ali na podlagi meril iz te odločbe. Po tem datumu se uporabljajo samo merila iz te odločbe.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   1.   Skupina proizvodov „notranje barve in laki“ zajema notranje dekorativne barve in lake, barve za les in sorodne proizvode iz odstavka 2, ki so namenjeni neprofesionalnim in profesionalnim uporabnikom, razviti pa so bili predvsem za notranjo uporabo in so bili kot taki tudi trženi.
   Skupina proizvodov med drugim vključuje talne premaze in talne barve, proizvode, ki so jih na zahtevo amaterskih ali profesionalnih notranjih oblikovalcev distributerji niansirali, sisteme za niansiranje, tekoče dekorativne barve ali barve v obliki paste, ki jih je proizvajalec vnaprej pripravil, niansiral ali pripravil, da bi ustrezale potrebam potrošnikov, vključno s temeljnimi in osnovnimi premazi takih sistemov proizvodov.
   2.   „Barva“ pomeni pigmentiran premazni material v obliki tekočine, paste ali prahu, ki ob nanosu na podlago tvori neprozoren film z zaščitnimi, dekorativnimi ali posebnimi tehničnimi lastnostmi.
   „Lak“ pomeni prozoren premazni material, ki ob nanosu na podlago tvori trden prozoren film z zaščitnimi, dekorativnimi ali posebnimi tehničnimi lastnostmi.
   „Dekorativne barve in laki“ pomenijo barve in lake, ki se uporabljajo za barvanje in zaščito stavb, njihove opreme in napeljave. Nanašajo se na kraju samem. Čeprav je njihova glavna funkcija dekorativna, imajo tudi zaščitno vlogo.
   „Barve za les“ (lazure) pomenijo premaze, ki tvorijo prozoren ali polprozoren film za dekoracijo in zaščito lesa pred preperevanjem, kar omogoča lažje vzdrževanje.
   „Sistemi za niansiranje“ so načini priprave barvnih premazov z mešanjem „osnove“ in barve.
   3.   V to skupino proizvodov ne spadajo:

               (a)

               antikorozijski premazi;

               (b)

               premazi proti preraščanju;

               (c)

               proizvodi za zaščito lesa;

               (d)

               premazi za posebno industrijsko in profesionalno uporabo, vključno z visoko odpornimi premazi;

               (e)

               fasadni premazi;

               (f)

               vsi proizvodi, ki so namenjeni predvsem za zunanjo uporabo in so kot taki tudi trženi.

         Člen 2
   1.   Za podelitev znaka Skupnosti za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 in v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena morajo barve in laki spadati v skupino proizvodov „notranje barve in laki“, kot je opredeljena v členu 1, in morajo izpolnjevati okoljska merila, navedena v Prilogi k tej odločbi.
   2.   Dvokomponentni premazi za določene končne uporabe morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

               (a)

               vsaka od obeh komponent premaza mora biti skladna z okoljskimi merili iz Priloge (razen merila za hlapne organske snovi);

               (b)

               priložiti jim je treba informacije, ki pojasnjujejo, da se posameznih komponent ne sme uporabljati ločeno ali mešano z drugimi proizvodi;

               (c)

               končni proizvod, pripravljen za uporabo, mora prav tako izpolnjevati okoljska merila, vključno z merilom za hlapne organske snovi.

         3.   Premazi, ki se uporabljajo za notranjo in zunanjo uporabo, morajo biti skladni z merili iz te odločbe za notranje barve in lake ter z merili iz Odločbe Komisije 2009/543/ES (3) za notranje barve in lake.
   Člen 3
   Okoljska merila za skupino proizvodov „notranje barve in laki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do štiri leta od datuma začetka veljavnosti te odločbe.
   Člen 4
   Za upravne namene se skupini proizvodov „notranje barve in laki“ dodeli kodna številka „07“.
   Člen 5
   Odločba 2002/739/ES se razveljavi.
   Člen 6
   1.   Znaki Skupnosti za okolje, podeljeni pred 18. avgustom 2008 proizvodom, ki spadajo v skupino proizvodov „notranje barve in laki“, se lahko uporabljajo do 28. februarja 2009.
   2.   Proizvodom, ki spadajo v skupino „notranje barve in laki“ in za katere so bile vloge predložene pred 18. avgustom 2008, se dodeli znak za okolje pod pogoji iz Odločbe 2002/739/ES. V tem primeru se lahko znak za okolje uporablja do 28. februarja 2009.
   3.   Vloge za dodelitev znaka za okolje proizvodom, ki spadajo v skupino „notranje barve in laki“, ki so bile predložene po 18. avgustu 2008 in pred 1. marcem 2009, se lahko pripravijo v skladu z merili iz Odločbe 2002/739/ES ali z merili iz te odločbe.
   Če je vloga pripravljena v skladu z merili iz Odločbe 2002/739/ES, se lahko znak za okolje uporablja do 28. februarja 2009.
   Člen 7
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 13. avgusta 2008

            Za Komisijo

         Olli REHN

            Član Komisije

      (1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

      (2)  UL L 236, 4.9.2002, str. 4.

      (3)  Glej stran 27 tega Uradnega lista.

      PRILOGA
      A.   OKVIR

         Cilji meril

      Namen teh meril je predvsem:

                  —

                  učinkovita raba proizvoda in zmanjšanje količine odpadkov,

                  —

                  zmanjšanje okoljskih in drugih tveganj (na primer troposferskega ozona) z zmanjšanjem emisij topil,

                  —

                  zmanjšati izpust toksičnih in drugih onesnažujočih snovi v vodo. Merila so določena po ravneh, ki spodbujajo označevanje notranjih barv in lakov z manjšim vplivom na okolje.

         Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

      Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.
      Če mora vlagatelj predložiti izjave, dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze o izpolnjevanju meril, lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itd.
      Kjer je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če jih pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, odobri za enakovredne.
      Kjer je to primerno, lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.
      Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju skladnosti z merili upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali EN ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ni obvezno).
      Če so v merilih navedene sestavine, to vključuje snovi in pripravke. Opredelitvi „snovi“ in „pripravki“ sta podani v Uredbi REACH (Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (1)).
      Pristojnemu organu je treba zagotoviti točno formulacijo proizvoda za vse dodane snovi, ki jih uporablja vlagatelj. Navesti je treba vsako snov, vključno z nečistočami, katere koncentracija presega 0,01 % (m/m), razen če je drugje v merilu navedena nižja koncentracija.
      B.   OKOLJSKA MERILA

      Za barvo ali lak v embalaži se uporabljajo vsa merila, razen merila 3, ki se nanaša na hlapne organske snovi. V skladu z Direktivo 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) veljajo omejitve za hlapne organske snovi za vse končne proizvode, zato se najvišjo vsebnost hlapnih organskih snovi izračuna na podlagi kakršnih koli priporočljivih dodatkov, kot so barvila in/ali razredčila. Za namene tega izračuna bodo dobavitelji surovin morali navesti podatke o vsebnosti trdih delcev, hlapnih organskih snovi in gostoti proizvoda.
      Merili 1 in 2 se uporabljata samo za bele in svetle barve (vključno s končnimi, temeljnimi, osnovnimi in/ali vmesnimi premazi).
      Pri sistemih za niansiranje veljata merili 1 in 2 samo za bele osnove (osnova, ki vsebuje največ TiO2). Če bela osnova ne izpolnjuje zahteve o najmanj 8 m2 na liter pri prekrivnosti 98 % v skladu z merilom 7(a), je treba merilo izpolniti po niansiranju, ko nastane standardna barva RAL 9010.
      Merili 1 in 2 ne veljata za prozorne premaze.
      1.   Bela barvila

         Vsebnost belega barvila (belo anorgansko barvilo z lomnim količnikom, višjim od 1,8): Barve morajo imeti vsebnost belega barvila manjšo ali enako 36 g na m2 suhega filma z 98 % motnostjo. Ta zahteva ne velja za lake in barve za les.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo, ki dokazuje vsebnost belega barvila in razlivnost, ter natančen izračun, iz katerega je razvidna skladnost s tem merilom.
      2.   Titanov dioksid

         Titanov dioksid: Emisije in odpadki, nastali pri proizvodnji titan dioksidnega barvila ne smejo presegati (na podlagi referenčnega dokumenta o najboljših razpoložljivih tehnologijah za proizvodnjo anorganskih kemičnih snovi v velikih količinah, BREF, avgust 2007):

                  —

                  emisije SOx (izražene kot SO2): 252 mg na m2 suhega filma (98 % motnost),

                  —

                  odpadni sulfati: 18 g na m2 suhega filma (98 % motnost),

                  —

                  odpadni kloridi: 3,7, 6,4 in 11,9 g na m2 suhega filma (98 % motnost) za naravni rutil, sintetični rutil oziroma žlindro.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokazno dokumentacijo, iz katere so razvidne ravni emisij in izpusti odpadkov za te parametre, vsebnost titanovega dioksida v proizvodu in razlivnost, ter natančen izračun, iz katerega je razvidna skladnost s tem merilom.
      3.   Hlapne organske spojine

      Vsebnost hlapnih organskih spojin ne sme presegati:

                  Klasifikacija proizvoda (Direktiva 2004/42/ES)

                  Mejne vrednosti hlapnih organskih spojin (g/l, vključno z vodo)

                  Notranji mat premazi (stene/stropovi) (sijaj < 25@60 °)

                  15

                  Notranji sijanji premazi (stene/stropovi) (sijaj > 25@60 °)

                  60

                  Notranje zaključne in zaščitne barve za les in kovino, vključno s temeljnimi premazi

                  90

                  Notranji zaključni laki in lesne lazure, vključno s temeljnimi in vmesnimi premazi

                  75

                  Notranje tankoslojne barve za les

                  75

                  Temeljni premazi

                  15

                  Vezivni temeljni premazi

                  15

                  Enokomponentni premazi

                  100

                  Dvokomponentni premazi z reaktivnim delovanjem za posebno končno uporabo, kot so podi

                  100

                  Dekorativni premazi

                  90

            V tem smislu je hlapna organska spojina vsaka organska spojina, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, kot je določeno v Direktivi 2004/42/ES. Za določitev mejnih vrednosti hlapnih organskih spojin se uporabljajo podkategorije za barve in lake iz direktive. Tukaj so navedene samo kategorije za notranje premaze.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila. Na vseh proizvodih označi vsebnost hlapnih organskih spojin.
      4.   Hlapni aromatski ogljikovodiki

         Hlapni aromatski ogljikovodiki se proizvodu ne dodajajo neposredno pred ali po potrebi med niansiranjem, vendar se lahko sestavine, ki vsebujejo hlapne aromatske ogljikovodike, dodajajo v takšnem obsegu, da vsebnost hlapnih aromatskih ogljikovodikov v končnem proizvodu ne presega 0,1 % (m/m).
      V tem smislu pomeni hlapni aromatski ogljikovodik vsako organsko spojino, kakor je opredeljena v Direktivi 2004/42/ES, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C in ki ima v svoji razviti strukturni formuli vsaj eno aromatsko jedro.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, v kateri navede, da so bili hlapni aromatski ogljikovodiki dodani izključno v tovarniških sestavinah, in po potrebi izjave dobaviteljev o sestavinah, ki potrjujejo vsebnost hlapnih aromatskih ogljikovodikov.
      5.   Težke kovine

      Naslednje težke kovine ali njihove sestavine se ne smejo uporabljati kot sestavine v proizvodu ali za niansiranje (kjer je to primerno; kot sestavina ali del katerega koli uporabljenega pripravka): kadmij, svinec, krom VI, živo srebro, arzen, barij (razen barijevega sulfata), selen, antimon.
      Prav tako se kot sestavina ne sme uporabljati kobalt, z izjemo kobaltnih soli, ki se uporabljajo kot sikativi v alkidnih barvah. Te se lahko uporabljajo v koncentraciji, ki ne presega 0,05 % (m/m) končnega proizvoda, merjeno kot kobaltova kovina. Kobalt in pigmenti so prav tako izvzeti iz te zahteve.
      Sestavine lahko vsebujejo do 0,01 % (m/m) sledi teh kovin, ki izhajajo iz nečistoč surovin.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom in izjave dobaviteljev surovin (kjer je to primerno).
      6.   Nevarne snovi

                  (a)

                     Proizvod: Proizvod pred ali po potrebi po niansiranju ne sme biti opredeljen kot zelo strupen, strupen, nevaren okolju, rakotvoren, strupen za razmnoževanje, škodljiv, koroziven, mutagen ali dražljiv (samo, če to povzročajo snovi, označene z R43) v skladu z Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z varnostnim listom, ki ustreza zahtevam iz Priloge II k Uredbi REACH.

                  (b)

                     Sestavine (zelo strupene, strupene, rakotvorne, mutagene, strupene za razmnoževanje): Uporabiti se ne sme nobena sestavina, vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki v času vloge izpolnjuje merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije teh stavkov):

                              —

                              R23 (strupeno pri vdihavanju),

                              —

                              R24 (strupeno v stiku s kožo),

                              —

                              R25 (strupeno pri zaužitju),

                              —

                              R26 (zelo strupeno pri vdihavanju),

                              —

                              R27 (zelo strupeno v stiku s kožo),

                              —

                              R28 (zelo strupeno pri zaužitju),

                              —

                              R33 (nevarno zaradi kopičenja v organizmu),

                              —

                              R39 (nevarnost zelo resnih trajnih učinkov),

                              —

                              R40 (omejeno dokazan rakotvorni učinek),

                              —

                              R42 (vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost),

                              —

                              R45 (lahko povzroči raka),

                              —

                              R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                              —

                              R48 (nevarnost hudih okvar zdravja pri dolgotrajnejši izpostavljenosti),

                              —

                              R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                              —

                              R60 (lahko škoduje plodnosti),

                              —

                              R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                              —

                              R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                              —

                              R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                              —

                              R68 (možna nevarnost trajnih učinkov),

                        kot so določeni v Direktivi Sveta 67/548/EGS (4) ali Direktivi 1999/45/ES. Aktivne sestavine v formuli, ki se uporabljajo kot konzervansi in ki jim je dodeljen kateri koli izmed opozorilnih stavkov R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 ali R48 (ali kombinacije teh stavkov), lahko dosežejo do 0,1 % (m/m) skupne sestave barve.
                  Namesto tega se lahko upošteva svetovno poenoteni sistem razvrščanja (GHS) (5). V tem primeru se ne smejo uporabljati sestavine, vključno s tistimi za niansiranje (če je primerno), razvrščene v naslednje kategorije (ali njihove kombinacije):

                              —

                              akutna strupenost (pri zaužitju) – kategorija I, II, III,

                              —

                              akutna strupenost (v stiku s kožo) – kategorija I, II, III,

                              —

                              akutna strupenost (pri vdihavanju) – kategorija I, II, III,

                              —

                              preobčutljivost dihal – kategorija I,

                              —

                              mutagene snovi – kategorija I, II,

                              —

                              rakotvorne snovi – kategorija I, II,

                              —

                              snovi, strupene za razmnoževanje – kategorija I, II,

                              —

                              strupenost za posamezne organe (enkratna izpostavljenost) – kategorija I, II,

                              —

                              strupenost za posamezne organe (ponavljajoča se izpostavljenost) – kategorija I, II,

                        kakor je določeno v ST/SG/AC.10/30 (6) in spremenjeno v ST/SG/AC.10/34/Add.3 o svetovno poenotenem sistemu razvrščanja in označevanja kemikalij. Aktivne sestavine v formuli, ki so uporabljene kot konzervansi in ki jim je dodeljena katera koli kategorija GHS, lahko dosežejo do 0,1 % (m/m) skupne sestave barve:

                              —

                              akutna strupenost (pri zaužitju, v stiku s kožo, pri vdihavanju) – I, II, III (samo pri zaužitju in v stiku s kožo),

                              —

                              strupenost za posamezne organe (enkratna in/ali ponavljajoča se izpostavljenost) – I, II (ali kombinacije),

                              —

                              rakotvornost, kategorija II.

                        Metiletil ketoksim se lahko uporablja v alkidnih barvah do meje 0,3 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z varnostnim listom, ki ustreza zahtevam Priloge II k Uredbi REACH.

                  (c)

                     Sestavine (nevarne okolju): Nobena sestavina, vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki v času vloge izpolnjuje merila za razvrstitev katerega koli opozorilnega stavka (ali kombinacije več stavkov), ne sme presegati 2 % (m/m):

                              —

                              N R50 (zelo strupeno za vodne organizme),

                              —

                              N R50/53 (zelo strupeno za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              N R51/53 (strupeno za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              N R52/53 (škodljivo za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              R51 (strupeno za vodne organizme),

                              —

                              R52 (škodljivo za vodne organizme),

                              —

                              R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                        kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS ali Direktivi 1999/45/ES.
                  Namesto tega se lahko upošteva svetovno poenoteni sistem razvrščanja (GHS) (7). V tem primeru nobena sestavina, vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki že ima dodeljeno ali se ji lahko v času vloge dodeli katera koli izmed naslednjih opredelitev, ne sme presegati 2 % (m/m):
                  kategorije strupenosti za vodno okolje (in kombinacije):

                              —

                              akutna I, II, III,

                              —

                              kronična I, II, III, IV,

                        kakor je določeno v ST/SG/AC.10/30 in spremenjeno v ST/SG/AC.10/34/Add.3 o svetovno poenotenem sistemu razvrščanja in označevanja kemikalij.
                  Vsota vseh sestavin, ki že imajo dodeljen ali se jim lahko v času vloge dodeli kateri koli od teh opozorilnih stavkov (ali kombinacija teh stavkov) ali katera koli razvrstitev GHS, v nobenem primeru ne sme preseči 4 % (m/m).
                  Ta zahteva ne velja za amoniak ali amonijev alkil.
                  Ta zahteva ne vpliva na obveznost izpolnjevanja zahteve, določene v merilu 6(a) zgoraj.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj s seznamom sestavin in varnostnimi listi za vsako sestavino v skladu z zahtevami Priloge II k Uredbi REACH.

                  (d)

                     Alkilfenoletoksilati (APEO): Alkilfenoletoksilati se ne smejo uporabljati v proizvodu pred ali po niansiranju (če je primerno).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (e)

                     Izotiazolinonove spojine: Vsebnost izotiazolinonovih spojin v proizvodu pred ali po niansiranju ne sme presegati 0,05 % (m/m) (če je primerno). Prav tako vsebnost zmesi 5-kloro-2-metil-2H-izotiazol-3-ena (ES št. 247-500-7) in 2-metil-2H-izotiazol-3-ena (ES št. 220-239-6) (3:1) ne sme presegati 0,0015 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, skupaj s postopki informiranja (če so uporabljeni).

                  (f)

                  V proizvodu niso dovoljeni perfluorirani alkilni sulfonati (PFAS), perfluorirane karboksilne kisline (PFCA), vključno s perflourooktansko kislino (PFOA), in z njimi sorodne snovi, navedene v začasnih seznamih OECD za PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, povezane sestavine in kemikalije, ki se lahko razgradijo v PFCA (kot so bili spremenjeni leta 2007). Seznam OECD je naveden v prilogi k temu dokumentu o merilih.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (g)

                     Formaldehid: Prostih formaldehidov se ne sme dodajati. Donorji formaldehida se lahko dodajo samo v takih količinah, ki zagotavljajo, da skupna vsebnost prostega formaldehida po niansiranju (če je potrebno) ne presega 0,001 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila. Poleg tega mora predložiti rezultate preizkusov, ki so jih opravili dobavitelji surovin v skladu z metodo VdL-RL 03 (VdL smernica 03) „Koncentracija formaldehida v embalažni posodi določena z metodo acetilaceton“, in izračune, ki podatke iz teh preizkusov povezujejo s končnim proizvodom, s čimer dokažejo, da končna najvišja možna koncentracija formaldehida, ki ga sprostijo snovi, ni višja od 0,001 % (m/m). Vsebnost formaldehida, ki ga sprostijo donorji formaldehida, se lahko meri tudi v končnem proizvodu z uporabo standardnega postopka, ki temelji na tekočinski kromatografiji visoke ločljivosti.

                  (h)

                     Halogenirana organska topila: Ne glede na merila 6(a), 6(b) in 6(c) se lahko v proizvodu pred niansiranjem ali med njim (če je primerno) uporabijo samo halogenirane spojine, ki so bile v času vloge ocenjene in niso bile razvrščene z opozorilnimi stavki: R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 in R59 v skladu z direktivama 67/548/EGS in 1999/45/ES.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (i)

                     Ftalati: Ne glede na merila 6(a), 6(b) in 6(c) se lahko v proizvodu pred niansiranjem ali med njim (če je primerno) uporabijo samo ftalati, ki so bili v času vloge ocenjeni in niso bili razvrščeni z opozorilnimi stavki (ali njihovimi kombinacijami): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 in R52/53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS in njenimi spremembami. Poleg tega DNOP (di-n-oktil ftalat), DINP (di-isononil ftalat), DIDP (di-isodekil ftalat) v proizvodu niso dovoljeni.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

            7.   Primernost za uporabo

                  (a)

                     Razlivnost: Bele in svetle barve (vključno s končnimi, temeljnimi, osnovnimi in/ali vmesnimi premazi) morajo imeti razlivnost (pri prekrivnosti 98 %) najmanj 8 m2 na liter proizvoda.
                  Pri sistemih za niansiranje velja to merilo samo za belo osnovo (osnova, ki vsebuje največ TiO2). Če bela osnova ne izpolnjuje zahteve po najmanj 8 m2 na liter pri prekrivnosti 98 %, je treba merilo izpolniti po niansiranju bele osnove, ko nastane standardna barva RAL 9010. Za vse ostale osnove, ki se uporabljajo za niansirane proizvode – osnove, ki praviloma vsebujejo manj TiO2 in ne izpolnjujejo zahteve po najmanj 8 m2 na liter proizvoda pri prekrivnosti 98 % – merilo ne velja. Pri barvah, ki so del sistema za niansiranje, morajo vlagatelji končnemu uporabniku na embalaži proizvoda in/ali na prodajnih mestih priporočiti, kateri odtenek ali temeljni/osnovni premaz (z znakom Skupnosti za okolje, če je možno) naj uporabijo za podlago pred nanosom temnejšega odtenka.
                  Temeljni premazi s specifičnimi lastnostmi zapiranja por, lastnostmi prodiranja in vezivnimi lastnostmi ter temeljni premazi s posebnimi lastnostmi oprijemljivosti za aluminij in pocinkane površine morajo imeti razlivnost (pri prekrivnosti 98 %) najmanj 6 m2 na liter proizvoda.
                  Debeli dekorativni premazi (barve, ki so narejene posebej za tridimenzionalni dekorativni učinek in je zato za njih značilna zelo debela plast) morajo imeti razlivnost 1 m2 na kg proizvoda.
                  Ta zahteva ne velja za lake, barve za les, talne premaze, talne barve, osnovne premaze, temeljne premaze za povečanje oprijemljivosti ali katere koli druge prozorne premaze.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi poročilo o preskusu z uporabo metode ISO 6504/1 (Barve in laki – določanje moči pokrivanja – 1. del: metoda Kubelka-Munk za bele in svetle barve) ali 6504/3 (3. del: ugotavljanje kontrastnega razmerja med pastelnimi niansami pri nespremenjeni razlivnosti), ali (za barve s tridimenzionalnim dekorativnim učinkom, za katere je značilna zelo debela plast) metode NF T 30073 (ali enakovredne). Za osnove za niansirane proizvode, ki niso ocenjeni v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami, vlagatelj predloži dokaz, kako bo končnemu uporabniku priporočil, da pred uporabo proizvoda uporabi temeljni premaz in/ali siv (ali v drugem ustreznem odtenku) osnovni premaz.

                  (b)

                     Odpornost na mokro čiščenje: Zidne barve (skladno z EN 13300), za katere je navedeno (na proizvodu ali pri tržnem gradivu), da so pralne, odporne na mokro čiščenje in drgnjenje v skladu z EN 13300 in EN ISO 11998, razreda 2 ali več (ne presega 20 mikronov po 200 ciklih).
                  Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje je to merilo omejeno samo na preskušanje osnove za niansiranje.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi poročilo o preskusu v skladu z EN 13300 z uporabo metode EN ISO 11998 (preskus sposobnosti čiščenja in odpornosti proti drgnjenju) ter dokaze (na embalaži proizvoda ali v tržnem materialu), da je končni uporabnik obveščen, da proizvod v primeru barv za stropove ni bil preizkušen na odpornost proti drgnjenju.

                  (c)

                     Odpornost na vodo: Laki, talni premazi in talne barve morajo biti odporni na vodo, kot določa ISO 2812-3, tako da po 24 urah izpostavljenosti in po 16 urah sušenja ni sprememb v sijaju ali barvi

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi poročilo o preskusu z uporabo metode ISO 2812-3 (Barve in laki – določanje odpornosti proti tekočinam – 3. del: Metoda z uporabo vpojnega sredstva).

                  (d)

                     Oprijem: Talni premazi, talne barve in osnovni talni premazi ter osnovni premazi za kovino in les morajo pri preskusu oprijema v skladu z EN 2409 doseči rezultat vsaj 2. Pigmentirani betonski temeljni premazi morajo biti pri preskusu oprijemljivosti EN 24624 (ISO 4624) pozitivno ocenjeni, če je kohezivna moč podlage manjša od moči oprijema barve, sicer pa mora oprijem barve presegati vrednost 1,5 Mpa, ki zadošča za pozitivno oceno pri testu.
                  Za prozorne temeljne premaze ta zahteva ne velja.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi poročilo o preskusu z uporabo metode EN ISO 2409 ali metode EN 24624 (ISO 4624).

                  (e)

                     Površinska obraba: Odpornost proti obrabi talnih premazov in talnih barv ne sme biti večja od 70 mg izgube teže po 1 000 preskusnih ciklih z obremenitvijo 1 000 g in kolesom CS10 v skladu z EN ISO 7784-2:2006.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi poročilo o preskusu o skladnosti s tem merilom z uporabo metode EN ISO 7784-2:2006.

            8.   Informacije za potrošnike

      Naslednje informacije morajo biti vidne na embalaži ali k njej priložene:

                  —

                  uporaba, podlaga in pogoji uporabe, za katere je proizvod namenjen. To vključuje priporočila glede pripravljalnega dela itd., kot na primer pravilne priprave podlage, priporočila glede notranje uporabe (kjer je to primerno) ali temperature,

                  —

                  priporočila za čiščenje orodij in primerno ravnanje z odpadki (z namenom omejiti onesnaževanje vode). Ta priporočila se prilagodijo vrsti proizvoda in področju uporabe ter, če je potrebno, vključujejo tudi piktograme,

                  —

                  priporočila glede pogojev shranjevanja proizvoda po odprtju (zaradi zmanjšanja količine trdnih odpadkov), vključno z varnostnimi navodili, če je primerno,

                  —

                  za temnejše premaze, za katere ne velja merilo 7(a), priporočilo glede uporabe pravega temeljnega premaza ali temeljne barve (z znakom Skupnosti za okolje, če je mogoče),

                  —

                  za debele dekorativne premaze besedilo, ki navaja, da so te barve narejene posebej za tridimenzionalni dekorativni učinek,

                  —

                  besedilo, ki navaja, da neporabljena barva zahteva posebno obravnavo pri varnem odstranjevanju in da se je ne sme vreči v smeti skupaj z gospodinjskimi odpadki. Nasvet glede odstranjevanja in zbiranja je treba poiskati pri lokalnih organih,

                  —

                  priporočila o preventivnih zaščitnih ukrepih za pleskarja. Na embalaži mora biti navedeno naslednje besedilo (ali enakovredno besedilo) ali pa ji ga je treba priložiti:
                  „Več informacij o tem, zakaj je bil temu proizvodu podeljen znak za okolje, najdete na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel“.

         Ocenjevanje in preverjanje: Po potrebi se ob predložitvi vloge zagotovi vzorec embalaže proizvoda, skupaj s pripadajočo izjavo o skladnosti s tem merilom.
      9.   Informacije, prikazane na znaku za okolje

      Okence 2 znaka za okolje mora vsebovati naslednje besedilo:

                  —

                  visok učinek pri notranji uporabi,

                  —

                  manjša količina nevarnih snovi,

                  —

                  majhna vsebnost topila.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi vzorec embalaže proizvoda z oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.

         (1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

         (2)  UL L 143, 30.4.2004, str. 87.

         (3)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

         (4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

         (5)  Evropska komisija je 27. junija 2007 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (ES) št. 1907/2006 (COM(2007) 355 konč.). Za nadaljnje informacije v zvezi s prekrivanjem obstoječega sistema z GHS glej Prilogo VII izdaje III sprejetega predloga: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf.

         (6)  Odbor strokovnjakov Združenih narodov za prevoz nevarnega blaga ter za svetovno poenoteni sistem razvrščanja in označevanja kemikalij: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html.

         (7)  Glej opombo 5.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1693 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/272

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1693
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0063/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (4), zlasti člena 39,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (5), zlasti člena 65,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0128/2017),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 151.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 138, 26.5.2016, str. 1.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/916 z dne 22. julija 2013 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

text:
               16.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 149/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/916
   z dne 22. julija 2013
   o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(5) in (6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnje sodelovanje in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

               (2)

               Potem ko je Svet 26. aprila 2010 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko opravil pogajanja o Sporazumu med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Avstralijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Avstralije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 15(1) Sporazuma (1).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 22. julija 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.