title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za program javnega zdravja za proračunsko leto 2007

text:
               26.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/33

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za program javnega zdravja za proračunsko leto 2007
   (2009/633/ES, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007 – zvezek I (SEK(2008) 2359 – C6-0415/2008) (2),

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za program javnega zdravja za proračunsko leto 2007 (3),

               —

               ob upoštevanju letnih poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2006 (COM(2008) 629, KOM(2008) 628) in dokumentov služb Komisije, ki so priloženi tem poročilom (SEK(2008) 2579, SEK(2008) 2580),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2007“ (COM(2008) 338),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2007 (COM(2008) 499), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 2361),

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2006“ (COM(2008) 112),

               —

               ob upoštevanju Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela dne 3. maja 2006 (COM(2006) 194),

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti) (4),

               —

               ob upoštevanju Sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005) 252),

               —

               ob upoštevanju Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006) 9), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2007) 86) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2007) 311),

               —

               ob upoštevanju prvega polletnega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole z dne 19. julija 2006 (SEK(2006) 1009), predloženega na zahtevo Parlamenta, izraženo v resoluciji, ki je priložena razrešnici za proračunsko leto 2004,

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic in „nacionalnih izjavah“ držav članic in revizijskem delu nacionalnih revizijskih institucij v zvezi s sredstvi Skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97),

               —

               ob upoštevanju sporočila komisarjev Hübnerjeve in Špidle Komisiji, ki sta predložila vmesno poročilo o izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja Komisije za strukturne ukrepe (SEK(2008) 2756) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 2755),

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2008) 110) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 259),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za program javnega zdravja za proračunsko leto 2007 z odgovori agencije (6),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (7),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake (COM(2008) 866) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEK(2008) 3054),

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 10. februarja 2009 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2007 (5589/2009 – C6-0056/2009),

               —

               ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,

               —

               ob upoštevanju člena 246 in naslednjih členov Pogodbe ES o Računskem sodišču,

               —

               ob upoštevanju mednarodnih standardov revidiranja in mednarodnih računovodskih standardov, zlasti tistih, ki se uporabljajo v javnem sektorju,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (9), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (10), in zlasti prvega in drugega pododstavka člena 66 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (11),

               —

               ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-0168/2009),

               A.

               ker v skladu s členom 274 Pogodbe ES Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, pri čemer upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za program javnega zdravja glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2007;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priložen sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike (prej Izvajalska agencija za program javnega zdravja), Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 77, 16.3.2007.

      (2)  UL C 287, 10.11.2008, str. 1.

      (3)  UL C 278, 31.10.2008, str. 81.

      (4)  UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL C 216, 14.9.2007, str. 3.

      (6)  UL C 311, 5.12.2008, str. 86.

      (7)  UL C 287, 10.11.2008, str. 111.

      (8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (9)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (10)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (11)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.
   RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007 – zvezek I (SEK(2008) 2359 – C6-0415/2008) (2),

               —

               ob upoštevanju letnih poročil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2006 (COM(2008) 629, KOM(2008) 628) in dokumentov služb Komisije, ki so priloženi tem poročilom (SEK(2008) 2579, SEK(2008) 2580),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2007“ (COM(2008) 338),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2007 (COM(2008) 499), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 2361),

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Odgovori držav članic na Letno poročilo Računskega sodišča 2006“ (COM(2008) 112),

               —

               ob upoštevanju Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela dne 3. maja 2006 (COM(2006) 194),

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti) (3),

               —

               ob upoštevanju Sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005) 252),

               —

               ob upoštevanju Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006) 9), poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2007) 86) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2007) 311),

               —

               ob upoštevanju prvega polletnega poročila o rezultatih uresničevanja akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole z dne 19. julija 2006 (SEK(2006) 1009), predloženega na zahtevo Parlamenta, izraženo v resoluciji, ki je priložena razrešnici za proračunsko leto 2004,

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic in „nacionalnih izjavah“ držav članic in revizijskem delu nacionalnih revizijskih institucij v zvezi s sredstvi Skupnosti (4),

               —

               ob upoštevanju Akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov (COM(2008) 97),

               —

               ob upoštevanju sporočila komisarjev Hübnerjeve in Špidle Komisiji, ki sta predložila vmesno poročilo o izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge v okviru deljenega upravljanja Komisije za strukturne ukrepe (SEK(2008) 2756) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 2755),

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Računskemu sodišču o napredku glede Akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2008) 110) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 259),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2007 z odgovori institucij (5) in posebnih poročil Računskega sodišča,

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (6),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake (COM(2008) 866) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEK(2008) 3054),

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 10. februarja 2009 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2007 (5587/2009 – C6-0055/2009),

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 10. februarja 2009 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2007 (5589/2009 – C6-0056/2009),

               —

               ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,

               —

               ob upoštevanju člena 246 in naslednjih členov Pogodbe ES o Računskem sodišču,

               —

               ob upoštevanju mednarodnih standardov revidiranja in mednarodnih računovodskih standardov, zlasti tistih, ki se uporabljajo v javnem sektorju,

               —

               ob upoštevanju mednarodnega medsebojnega pregleda Evropskega računskega sodišča,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o kadrovskih predpisih za uradnike Evropskih skupnosti in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti (7), zlasti naslova V, poglavje 3, ki se nanaša na starostne in invalidske pokojnine, in Priloge XII, ki določa izvedbene določbe za člen 83a Kadrovskih predpisov,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (9), in zlasti člena 14(2) in (3) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 70 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A6-0168/2009),

               A.

               ker člen 274 Pogodbe o ES predvideva, da je Komisija odgovorna za izvrševanje proračuna Skupnosti v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in v sodelovanju z državami članicami,

               B.

               ker mora Komisija storiti vse za polno podporo pobud za izboljšanje kakovosti finančnega poslovodenja z namenom, da se od Računskega sodišča pridobi pozitivna izjava o zanesljivosti,

               C.

               ker člen 184 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 predvideva revizijo finančne uredbe, kadar koli se zdi potrebno in najmanj vsaka tri leta, in ker se bo tekoče triletno obdobje zaključilo 1. januarja 2010; ker isti člen določa, da Parlament lahko zahteva spravni postopek,

               D.

               ker se zdi, da politična moč Evropskih skupnosti glede neizvajalskih agencij (ki je pogoj za vključitev računovodskih izkazov slednjih v konsolidirane računovodske izkaze Evropskih skupnosti) iz leta v leto narašča, in ker je njihovo mesto v političnem organigramu operativnih organov Skupnosti postopoma postavljeno v senco,

               E.

               ker je za izvajanje politike Unije značilno „deljeno upravljanje“ proračuna Skupnosti med Komisijo in državami članicami, kar predstavlja približno 80 % odhodkov Skupnosti, s katerimi upravljajo države članice,

               F.

               ker je v svoji resoluciji z dne 24. aprila 2007 (10) o razrešnici za proračunsko leto 2005 Parlament predlagal, da mora biti vsaka država članica sposobna prevzeti odgovornost za upravljanje prejetih sredstev EU, bodisi z enotno nacionalno izjavo o upravljanju bodisi v obliki več izjav znotraj nacionalnega okvira,

               G.

               ker v letnem poročilu za proračunsko leto 2007 Računsko sodišče poudarja, da v okviru vrednotenja napredka pri vzpostavitvi integriranega okvira notranje kontrole „narava porabe EU pomeni, da je glavno tveganje napake na ravni končnega upravičenca“ (točka 1.47),

               H.

               ker mora biti predložitev letnih povzetkov revizij, razpoložljivih izjav na področju deljenega upravljanja z uporabo točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (11), prvi korak k nacionalnim izjavam o upravljanju in bistveno prispevajo k izboljšanju upravljanja proračuna Skupnosti s skupnim osnovnim ciljem pridobitve pozitivne izjave o zanesljivosti za vse izdatke Unije,

               I.

               ker je v svojem mnenju št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (12) Računsko sodišče na ravni Unije uvedlo koncept dopustnega tveganja napake in ker je izjavilo, da je „vsak kontrolni sistem kompromis med stroški za izvajanje opredeljene intenzivnosti pregledov na eni strani in koristmi teh postopkov na drugi strani. V kontekstu Skupnosti pomeni koristi zmanjšanje tveganja razsipne porabe sredstev in omejitev tveganja napake na sprejemljivo raven“,

               J.

               ker v letnem poročilu za proračunsko leto 2007 Računsko sodišče meni, da so „stroški kontrol pomembno vprašanje za proračun Unije in za države članice“ ter da je „ravnovesje med stroški in preostalim tveganjem za posamezna področja porabe tako pomembno, da bi moralo biti odobreno na politični ravni (tj. s strani organa […] za razrešnico) v imenu državljanov Unije“ (točki 1.52(b) in (c), in ker v točki 2.42(c) svojega letnega poročila za leto 2007 Računsko sodišče priporoča doseganje napredka pri nadaljnjem razvoju koncepta sprejemljivega tveganja,

               K.

               ker je Ekonomsko-finančni svet v odstavku 5 svojih sklepov z dne 8. novembra 2005 ocenil, da so vzpostavitev integriranega notranjega nadzora ter jasnost in poenostavitev zakonodaje, ki velja za nadzor, bistvenega pomena, in je od Komisije zahteval, da oceni stroške kontrol po področjih odhodkov,

               L.

               ker je slovensko predsedstvo Sveta junija 2008 menilo, da „je treba v skladu s sklepi Evropskega sveta iz leta 2005, […] doseči soglasje med Evropskim parlamentom in Svetom glede sprejemljivega tveganja v osnovnih transakcijah ob upoštevanju stroškov in koristi kontrol v okviru različnih politik in vrednosti zadevnih izdatkov“ (13),

               M.

               ker pa je potreben dialog med zunanjim revizorjem (Računsko sodišče) in revidirancem (Komisija), je nesporno, da mora zunanji revizor z uporabo mednarodnih standardov revidiranja, ki ostajajo splošni okvir proračunskega nadzora, oceniti tveganja, na osnovi katerih utemeljuje svojo izbiro revizijskih postopkov,

               N.

               prav tako meni, da strošek kontrole ni odvisen le od ravni dopustne napake, ampak tudi od zapletenosti organizacije subjekta, ki se ga revidira in kakovosti njegove notranje kontrole,

               O.

               ker z uporabo mednarodnih standardov revidiranja zunanji revizor izbira ustrezne metode za izbiro elementov, ki jih bo revidiral, da bi pridobil dokazne elemente za dosego ciljev njegovih revizijskih dokazov; ker (poleg tega), če je izbira metod odvisna od okoliščin, sta glavna dejavnika revizijsko tveganje in cilj učinkovitosti kontrol; ker mora nenazadnje zunanji revizor zagotoviti, da uporabljene metode zagotavljajo zadostne in ustrezne dokazne elemente za dosego ciljev preverjanja,

               P.

               ker je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo v novi generaciji programov uskladil akcijske programe, zlasti z uvajanjem enotnega pristopa za revizijo; ker s tem v zvezi, predhodne in naknadne izjave držav članic predstavljajo nove, dodatne dejavnike pri nadzoru in kontroli sistemov,

               Q.

               ker letni postopek podelitve razrešnice Parlamentu omogoča izvajanje za to ustreznega letnega postopka, ki mu omogoča, da se neposredno poveže z odgovornimi za to poslovodenje in na podlagi rezultatov revizije Računskega sodišča državljanom zagotovi izboljšanje finančnega poslovodenja Unije in s tem ustvarjanje zanesljivejše podlage za odločanje,

               R.

               ker člen 83 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 določa, da pokojnine bremenijo proračun, in da morajo države članice skupno jamčiti za plačilo teh dajatev v skladu z lestvico za financiranje takšnih odhodkov; ker zaposleni vračajo v splošni proračun 10,25 % svojih plač kot prispevek k financiranju pokojninske sheme,

               S.

               ker člen 83 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 določa, da morajo države članice skupno zagotoviti pokojninski sklad, kar pomeni, da postane to jamstvo veljavno, če ena ali več držav članic ne izpolni obveznosti, vendar to ne pomeni, da Skupnosti nimajo terjatve do držav članic, ki so se za to obvezale,

               T.

               ker je bilo leto 2007 prvo leto, ko se je izvajal instrument za financiranje razvojnega sodelovanja,

               U.

               ker je bilo leto 2007 evropsko leto enakih možnosti za vse, ko je bila posebna pozornost namenjena različnim oblikam diskriminacije, s katerimi se ženske pogosto soočajo,

               V.

               ker uporaba proračunskih sredstev zaradi stalnih razlik med ženskami in moškimi različno vpliva na oba spola,

               W.

               ker mora Svet v okviru prihodnjega proračunskega postopka upoštevati rezultate in priporočila iz razrešnice za proračunsko leto 2007 ter podpreti predloge reforme za krepitev odgovornosti držav članic za dokončno odpravo težav, ki jih je pred leti ugotovilo Računsko sodišče,

               X.

               meni, da si morajo Komisija, Svet in Parlament v sodelovanju z Računskim sodiščem postaviti skupni cilj pridobitve pozitivne izjave o zanesljivosti,

         GLAVNI SKLEPI

               1.

               pozdravlja nadaljnji napredek, ki so ga dosegle Komisija in nekatere države članice na poti do učinkovitejše porabe sredstev EU in celotnega kontrolnega okolja, ki se odraža v izboljšanjih izjave o zanesljivosti (DAS) Računskega sodišča;

               2.

               pozdravlja znaten napredek pri opravljenih revizijah, ki ga je v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi dosegla raziskovalna skupnost Komisije pri upravljanju sedmega okvirnega programa; ponovno poudarja, da se je upravljanje sredstev skupne kmetijske politike nadalje izboljšalo, zlasti zahvaljujoč se delovanju integriranega administrativnega in kontrolnega sistema (IAKS); globoko obžaluje, da Grčija v letu 2007 še ni izpolnila svojih obveznosti izvajanja IAKS;

               3.

               ugotavlja, da je bilo leto 2007 prvo leto zaključka večletnih programov za obdobje 2000–2006 ter da je bilo izterjanih veliko sredstev;

               4.

               ugotavlja znatne izboljšave na področju raziskav finančnega poslovodenja in tehnološkega razvoja (RTR), kjer so se stopnje napak znižale za več kot 50 % v triletnem presledku; poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za poenostavitev, da bi končni upravičenec bolje uporabljal programe;

               5.

               z zadovoljstvom ugotavlja prizadevanja Komisije na področju sredstev, povezanih s kohezijsko politiko, pri izvajanju akcijskega načrta za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru skupnega upravljanja strukturnih ukrepov, sprejetem v okviru razrešnice za leto 2006; upa, da bodo prvi rezultati omenjenega akcijskega načrta in prizadevanja za poenostavitev vidni v letnem poročilu Računskega sodišča za leto 2008;

               6.

               še naprej je zaskrbljen zaradi pomanjkanja sposobnosti EU za upravljanje kriznih razmer; meni, da Unija izgublja svojo politično usmeritev, vidnost in odgovornost, ker uporablja mednarodne skrbniške sklade, ki bi jih lahko upravljala Komisija, če bi upoštevala poročila o razrešnicah za leti 2005 in 2006 ter ustvarila lastni pokrizni instrument; je zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja kontrole sredstev Skupnosti, ki jih uporabljajo nekatere agencije Združenih narodov, ter njihove nepripravljenosti za zagotavljanje spremljanja primerov goljufij, kadar zadevajo sredstva Skupnosti;

         HORIZONTALNA VPRAŠANJA
   Izjava o zanesljivosti

               7.

               ugotavlja izboljšave v posameznih delih, ki vsebujejo izjavo o zanesljivosti, obžaluje pa, da že štirinajsto leto zapored izjava o zanesljivosti, ki jo je v letnem poročilu za leto 2007 podalo Računsko sodišče, vsebuje mnenje s pridržkom glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi; ugotavlja, da Računsko sodišče ocenjuje, da na številnih področjih porabe (kmetijstvo in naravni viri, kohezija, raziskave, energetika in promet, zunanja pomoč, razvoj, širitev, izobraževanje in državljanstvo) na plačila še vedno pomembno vplivajo napake, čeprav v različni meri;

               8.

               pozdravlja dejstvo, da po poročilu Računskega sodišča pri prihodkih, upravnih odhodkih ter odhodkih, povezanih z gospodarskimi in finančnimi zadevami, ter odhodkih, povezanih z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS), ni pomembnih napak;

               9.

               ugotavlja, da se zlasti na ravni kontrolnih sistemov položaj izboljšuje, vendar nezadostno in prepočasi;

         Zanesljivost poslovnih knjig

               10.

               pozdravlja izjavo Računskega sodišča, po kateri letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropskih skupnosti na dan 31. decembra 2007 ter rezultate njihovih transakcij in finančne tokove za proračunsko leto, ki se je takrat končalo (poglavje 1, izjava o zanesljivosti, točka VII); poziva pa Komisijo, naj posveti ustrezno pozornost pripombam, ki jih je predstavilo Računsko sodišče, da bi izboljšali razumljivost in točnost osnovnih računovodskih podatkov;

               11.

               meni, da je za računovodske izkaze neobičajno izkazovanje negativnega kapitala za –58 600 000 000 EUR in se sprašuje, če zneski, ki se bodo zahtevali od držav članic, ne morejo biti vpisani med sredstva, ker gre za določeno obveznost glede pokojnin zaposlenih, ki so ocenjene na 33 500 000 000 EUR; poziva k nadaljnji specifikaciji drugih zneskov, ki bodo vpoklicani od držav članic v višini 27 900 000 000 EUR; je seznanjen z obrazložitvami, ki jih zagotavlja računovodja Komisije, in dokazujejo skladnost z mednarodnimi računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v javnem sektorju; predlaga, da se posveti pozornost vzpostavitvi pokojninskega sklada Skupnosti, da bi finančne obveznosti do zaposlenih prenesli na zunanje strukture;

               12.

               ni pojasnjeno, zakaj sredstva, prejeta od Evropskih skupnosti v zvezi s programom Galileo niso bila vpisana v letne računovodske izkaze glede na to, da so bili po poročilu Računskega sodišča ob koncu leta 2007 podpisani sporazumi med Evropsko vesoljsko agencijo, skupnim podjetjem Galileo in Evropskim nadzornim organom za GNSS (globalni navigacijski satelitski sistem), ki je bil ustanovljen leta 2004 in je 1. januarja 2007 prevzel dolžnosti od nekdanjega skupnega podjetja Galileo; zato poziva Komisijo, naj predloži predlog glede velikih evropskih projektov (Galileo ali TEN), ki zahtevajo financiranje, ki presega obseg večletnega finančnega okvira in ga zato ne more kontrolirati;

               13.

               zahteva preučitev možnosti, da se v letne računovodske izkaze vključi določbe o večjih vzdrževalnih ali sanacijskih delih za stavbe Evropskih skupnosti, ki glede na odsotnost amortizacije stavb v posameznih komponentah vključujejo glavne elemente opredmetenih osnovnih sredstev, ki jih je treba nadomeščati v rednih časovnih presledkih; meni, da morajo določbe o večjih vzdrževalnih ali sanacijskih delih temeljiti na večletnih programih vzdrževanja, ki so namenjeni ohranjanju stavb v brezhibnem stanju brez podaljševanja njihove življenjske dobe;

               14.

               zahteva, naj se dobro preveri, če je v odsotnosti kapitalskih povezav raven politične moči Evropskih skupnosti v agencijah, ki so vključene v konsolidirane računovodske izkaze, v skladu zahtevami, ki jih določajo mednarodni računovodski standardi za javni sektor;

               15.

               izraža zaskrbljenost in dvom glede možnosti imenovanja višjih uradnikov „zunaj kategorije“, če to ni posebej omenjeno v kadrovskih načrtih, v zadnji stopnji AD 16 v vseh primerih, ter poziva Komisijo, naj pojasni možnosti kadrovskih predpisov v okviru tega posebnega proračunskega stanja;

         Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

               16.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da so področja (prihodki, obveznosti in plačila za upravne in druge stroške ter gospodarske in finančne zadeve), na katerih je Komisija uporabila ustrezne nadzorne in kontrolne sisteme, tista področja, na katerih ni pomembnih napak glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij (poglavje 1, izjava o zanesljivosti, točka IX);

               17.

               obžaluje dejstvo, da na zelo pomembnih področjih upravljanja proračuna Skupnosti (izdatki za kmetijstvo razen v EKJS, kohezija, raziskave, energetika in promet, zunanji ukrepi, izobraževanje in kultura) Računsko sodišče ponovno ugotavlja, da so pravne obveznosti zapletene in nejasne ter po eni strani povzročajo številne pomembne napake na končni ravni upravičenca, in po drugi strani delno vplivajo na učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov, ter da ta zapletenost vpliva na nezmožnost Računskega sodišča, da izda pozitivno izjavo o zanesljivosti (poglavje 1, izjava o zanesljivosti, točki X in XI); zato poziva Komisijo, naj opravi analizo, da se določi obseg težav in njihove možne rešitve; zato poudarja, da je treba poenostaviti osnovna pravila in uredbe, da bi dosegli pozitivno izjavo o zanesljivosti;

               18.

               poziva Komisijo, naj še izboljša svoje uspešno spremljanje kontrol, prenesenih na države članice in jim da jasne usmeritve o tem, kako preprečiti, ugotoviti in popraviti napake, ter vztraja, da bi morala Komisija v primerih, kjer so kontrolni sistemi držav članic še vedno neučinkoviti, storiti vse, kar je v njeni moči da bi države članice upoštevale svoje obveznosti in dosegle potrebne izboljšave, zlasti z uporabo ustavitve plačil in finančnih popravkov;

         Upravljanje proračuna - finančni popravki

               19.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da se je v letu 2007 (prvo leto novega programskega obdobja 2007–2013) raven izvrševanja plačil v primerjavi z začetkom programskega obdobja vidno izboljšala;

               20.

               meni, da mora Komisija pri deljenem ali decentraliziranem upravljanju v celoti uporabljati Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter prevzeti svojo končno odgovornost pri izvrševanju proračuna, ter poudarja potrebo po izvedbi finančnih popravkov, ko se odkrijejo nepravilnosti, ki jih države članice niso popravile, ne da bi čakali na konec večletnega cikla;

         Izterjave

               21.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja težave z izterjavo nepravilno izplačanih sredstev Skupnosti in slabo kakovost posredovanih podatkov o mehanizmih popravkov, ki se uporabljajo na ravni držav članic na področju kohezijske politike in so si včasih nasprotujoči in nepopolni, ter da glede kmetijstva Računsko sodišče dvomi v zanesljivost posredovanih informacij (točki 3.26 in 5.44 poročila za leto 2007);

               22.

               opozarja tudi na pomen končnih sklepov in popravnih ukrepov z namenom, da se iz financiranja Skupnosti izločijo odhodki, ki niso nastali v skladu s pravili Skupnosti, in ponavlja svojo zahtevo, da se natančno navede proračunsko vrstico ter leto, na katero se posamezna izterjava nanaša v skladu z ustaljeno prakso v kmetijstvu in sektorju naravnih virov;

               23.

               zahteva, naj Komisija izboljša učinkovitost in uspešnost večletnih sistemov izterjave, vključno na ravni držav članic, ter konsolidira podatke o izterjavah in finančnih popravkih, zlasti na področjih, ki jih zajemajo strukturni skladi, da se zagotovi zanesljive in primerljive številke med posameznimi področji politik in postopkov upravljanja sredstev; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča v opombah, ki spremljajo letne računovodske izkaze, da bi dobili splošen pregled;

               24.

               zahteva vrednotenje sistema ob upoštevanju trdovratnosti težav, povezanih z izterjavo;

         Odložitev plačil

               25.

               v celoti podpira Komisijo pri dosledni uporabi zakonodaje na področju začasne ustavitve plačil in pozdravlja že začete ukrepe, da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima brezpogojnega zagotovila v zvezi z zanesljivostjo upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so upravičene do zadevnih sredstev;

         Letni povzetek revizij, razpoložljivih izjav na področju deljenega upravljanja in nacionalnih izjav o upravljanju

               26.

               pozdravlja dejstvo, da so od leta 2008 dalje na voljo letni povzetki revizij držav članic in tudi ocena in izjave predložene v letnih poročilih za leto 2007 o dejavnosti generalnih direktoratov, ki jih zadevajo strukturni skladi ter poziva Komisijo, naj ukrepa tako, da se bodo letni povzetki lahko objavili skupaj z odgovorom Komisije; meni, da so letni povzetki, ki jih pripravijo države članice, javni dokumenti in jih je zato tudi treba posredovati pristojnemu odboru Parlamenta med postopkom razrešnice;

               27.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Računsko sodišče meni, da ti povzetki ne zagotavljajo zanesljive ocene delovanja in učinkovitosti kontrolnih sistemov, saj so bili različno predstavljeni, ter odsotnost dodane vrednosti; s tem v zvezi pozdravlja revidirano smernico Komisije, katere namen je zagotoviti večjo kakovost letnih povzetkov za leto 2008 in poziva Komisijo, naj nadalje izboljša navodilo, dano državam članicam pri pripravi letnih povzetkov; meni, da bodo smiselni letni povzetki zmanjšali število kontrol na kraju samem;

               28.

               poziva Komisijo, naj s tem v zvezi analizira letne povzetke, ki jih je prejela v letu 2009, z namenom optimiziranja njihove dodane vrednosti v smislu zanesljivosti delovanja sistemov notranje kontrole, ki jo izvajajo države članice; prav tako poziva Komisijo, naj vključi analizo letnih povzetkov, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 86(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, z uporabo določb Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju kot merila uspešnosti;

               29.

               obžaluje, da Komisija ni ukrepala na zahtevo, izraženo v svoji resoluciji z dne 22. aprila 2008 o razrešnici za proračunsko leto 2006 (14), da pripravi ter Parlamentu in Svetu posreduje poseben dokument, ki bi na podlagi prejetih letnih povzetkov analiziral prednosti in pomanjkljivosti nacionalnih sistemov posamezne države članice na področju uprave in kontrole sredstev Skupnosti ter rezultate opravljenih revizij; prav tako obžaluje, da od Komisije doslej še ni prejel popolnih informacij v zvezi z oceno in primerjalno analizo prvih predstavljenih letnih povzetkov; meni, da je bistvenega pomena poročanje o kakovosti teh letnih povzetkov, da bi zagotovili dodano vrednost k procesu, zlasti z opredelitvijo skupnih težav, morebitnih rešitev in najboljših praks;

               30.

               poziva Komisijo, naj v poročilih o dejavnostih redno predloži količinsko in kakovostno oceno letnih povzetkov ter naj te informacije da na voljo vsem zadevnim stranem ter javnosti v vsem postopku razrešnice; pričakuje, da bo prejel prve ocene do septembra 2009 in zahteva, naj se analiza nacionalnih povzetkov, poleg uradne predstavitve Parlamentu vsako leto, posreduje tudi vsem nacionalnim parlamentarnim odborom, pristojnim za državne račune;

               31.

               poziva Komisijo, naj po treh letih obsežnega ocenjevanja opravi analizo dodane vrednosti letnih povzetkov za dobro finančno poslovodenje sredstev EU v državah članicah in tudi stopnjo neodvisnosti sodelujočih revizorjev;

               32.

               meni, da bi morali biti letni povzetki, ki jih morajo države članice letno zagotavljati s povzetkom razpoložljivih revizij in izjav, z uporabo točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma, prvi korak k uvedbi nacionalnih izjav o upravljanju v vseh državah članicah; zahteva, naj Komisija navede, kaj je storila v tem oziru ob upoštevanju prejšnjih resolucij o razrešnici in nujno sprejme vse potrebne ukrepe za izboljšavo letnih povzetkov, tako da bodo imeli enako politično težo kot nacionalne izjave o upravljanju; meni, da mora Komisija uporabiti svojo zakonodajno pobudo in predlaga Svetu sklep o tem, da postanejo nacionalne izjave obvezne;

               33.

               pozdravlja pobudo za odobritev sprejetja nacionalne izjave o upravljanju sredstev Skupnosti, ki so jo prevzele nekatere države članice (Združeno kraljestvo, Nizozemska, Švedska in Danska), in je zaskrbljen zaradi dejstva, da kljub tem pobudam večina drugih držav članic nasprotuje njeni uvedbi in obžaluje dejstvo, da Belgija, Nemčija, Estonija, Irska, Grčija, Španija, francija, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luxembourg, Madžarska, Malta, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška in Finska še niso sprejele ukrepov za vzpostavitev učinkovitega sistema nacionalni izjav;

               34.

               zahteva, da se z uporabo člena 248(3) Pogodbe ES za kontrolo deljenega upravljanja poveča sodelovanje med nacionalnimi revizijskimi institucijami in Evropskim računskim sodiščem; predlaga preučitev možnosti, da bi nacionalne revizijske institucije v vlogi zunanjih neodvisnih revizorjev in ob spoštovanju mednarodnih standardov revidiranja izdajale nacionalna revizijska potrdila o upravljanju sredstev Skupnosti in jih predložile vladam držav članic z namenom, da se izdelajo med postopkom razrešnice po ustreznem medinstitucionalnem postopku, ki ga je treba uvesti;

         Sistemi kontrole
   Akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole

               35.

               z zadovoljstvom ugotavlja splošni napredek, dosežen pri razvoju akcijskega načrta, kot tudi dejstvo, da je bila večina ukrepov izvedena in velika večina pomanjkljivosti, opredeljenih v akcijskem načrtu, odpravljena;

               36.

               izraža zaskrbljenost zaradi ponovljene kritike Računskega sodišča glede nezadostne kakovosti kontrol v državah članicah; z zaskrbljenostjo ugotavlja pritožbe upravičencev in nacionalnih organizacij za kontrolo glede števila nadzorov in stroškov;

               37.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi kritiko upravičencev glede števila priročnikov, navodil o upravnih pregledih, delovnih dokumentov in pravil o sodelovanju, ki se uporabljajo za donacije; zahteva konsolidacijo teh dokumentov in razpravo s Parlamentom glede poenostavitve izvedbenih pravil;

               38.

               meni, da kontrolni sistemi odražajo zapletenost uredb in pravil različnih, včasih prekrivajočih se ravni; zato poziva Komisijo, naj pospeši izvajanje poenostavitve ob polnem sodelovanju Parlamenta; poziva države članice in regije, naj sprejmejo enake ukrepe;

               39.

               zahteva, da Komisija pregleda pogoje za uporabo standardne metode, da se poveča zanesljivost v prid upravičencem; meni, da je nesprejemljivo naknadno imeti pomisleke glede izbire fiksnih zneskov;

               40.

               obžaluje, da je prišlo do zamude pri izvajanju ukrepa 4 akcijskega načrta za integrirani okvir notranje kontrole, ki zadeva vzpostavitev medinstitucionalne pobude o osnovnih načelih, ki jih je treba upoštevati v zvezi z dopustnimi tveganji pri transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi;

               41.

               ravno tako s tem v zvezi opozarja na pomen ukrepa 10 iz omenjenega akcijskega načrta, ki predlaga izvedbo analize stroškov kontrol, saj je treba doseči primerno ravnovesje med stroški in koristmi kontrol;

               42.

               pričakuje tudi, da bo letno poročilo o dejavnostih generalnih direktoratov ponovno vsebovalo informacije o kakovosti kontrol v državah članicah in o njihovem izboljšanju ter poziva Komisijo, da uvrsti vse plačilne agencije in certifikacijske organe;

               43.

               zahteva, da Komisija redno predstavi oceno integriranega sistema notranje kontrole, in zahteva, da letno poročilo o dejavnostih in zbirno poročilo še bolje pokrivata službe Komisije in sistem držav članic z deljenim upravljanjem, zlasti glede tehnične kakovosti in etičnih vidikov, na primer raven neodvisnosti nacionalnih revizijskih organov;

               44.

               zahteva, da Komisija izvede celovito in izčrpno oceno odhodkov in sredstev, ki so namenjeni sistemom kontrole po področju porabe, in to za vsa področja porabe Unije, kot je zahteval Parlament v svojih resolucijah o razrešnici v prejšnjih letih ter z vidika koncepta doseganja rezultatov;

               45.

               ravno tako poziva Komisijo, da na osnovi prejetih letnih povzetkov analizira prednosti in pomanjkljivosti nacionalnih sistemov vsake države članice na področju uprave in kontrole sredstev Skupnostim, skupaj z oceno stroškov nacionalnih kontrolnih sistemov sredstev Skupnosti; opozarja Komisijo na njeno zavezanost izboljšanju kakovosti letnih povzetkov držav članic, da bi postali koristni instrumenti za zmanjšanje tveganja napak v prihodnjih letih; zahteva, naj Komisija izpolni svoje obljube v tem oziru;

               46.

               meni, da bi morala biti ta primerjalna analiza posredovana Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču konec leta 2009/začetek leta 2010 in bi morala služiti kot podlaga za medinstitucionalno razpravo o dopustnem tveganju napake;

               47.

               ugotavlja, da je medtem, ko je stopnja dopustnega tveganja bistven pojem v okviru integrirane notranje kontrole, ki jo mora upoštevati Računsko sodišče pri podajanju izjave o zanesljivosti, v skladu z mnenjem št. 4/2006 Računskega sodišča o osnutku uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (15), treba le opredeliti, na kakšen način se določi stopnjo dopustnega tveganja;

         Dopustno tveganje napake

               48.

               pozdravlja sporočilo Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnemu razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake kot trdno metodološko podlago za gospodarsko analizo stopnje sprejemljivega tveganja in pričakuje, da bo Komisija dokončala to delo pri pripravi predloga glede stopnje sprejemljivega tveganja v okviru proračunskega področja; s tem v zvezi priznava pomen tega sporočila kot prve podlage za razmislek, iz strogo gospodarskega stališča, glede stopnje sprejemljivega tveganja za dve področji porabe Unije, tj. za strukturne sklade in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP); vendar zahteva, da je dialog med zunanjim revizorjem in revidirancem v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja, v skladu s katerimi mora zunanji revizor oceniti tveganja, na osnovi katerih utemeljuje svojo izbiro revizijskih postopkov;

               49.

               obžaluje, da se Komisija v zgoraj omenjenem poročilu pritožuje zaradi težav, ki jih je imela pri pridobivanju dovolj zanesljivih informacij od držav članic, in meni, da ta ocena škodi podobi Unije;

               50.

               dvomi v zanesljivost podatkov, ki jih zagotavljajo države članice, in zato zahteva, naj Komisija zbere nove številčne podatke in s tehnično podporo Računskega sodišča opravi njihovo poglobljeno analizo, ko bo zaznaven vpliv pravil za obdobje 2007–2013, in to analizo posreduje Parlamentu in Svetu do konca leta 2011;

               51.

               meni, da je določitev ravni dopustnega tveganja zelo pomembna in izjemno zapletena; meni, da bi morala biti raven dopustnega tveganja tesno povezana s poglobljeno študijo o stroškovni učinkovitosti sistemov kontrole Komisije in držav članic za vsako področje porabe Skupnosti;

               52.

               poziva Komisijo glede na nujno potrebo po nadaljevanju analize stroškov in koristi kontrole, naj s tehnično podporo Računskega sodišča opravi poglobljeno analizo na področju raziskav, zunanjih odnosov in upravnih odhodkov, ter predloži poročilo o ugotovitvah do konca leta 2010;

               53.

               meni, da bi bilo treba zneske iz evropskih sredstev, ki so se izgubila zaradi napak, ravno tako upoštevati pri določanju stopnje dopustnega tveganja;

               54.

               meni, da bi se morali oblikovati konkretni predlogi glede izboljšanja upravljanja in kontrole porabe Skupnosti, oziroma glede nekaterih vidikov za določeno usklajenost, in predlaga, da Parlament Komisiji med prihodnjim proračunskim postopkom dodeli sredstva, potrebna za izvedbo študije;

               55.

               zahteva, naj Komisija nemudoma predloži svoje predloge za doseganje cilja za pozitivno izjavo o zanesljivosti;

         Preglednost

               56.

               opozarja na odločitev Komisije, da se vzpostavi prostovoljni register lobistov in ovrednoti sistem po enem letu; pozna pravno podlago za obvezno registracijo, ki jo določa lizbonska pogodba; opozarja, da je obstoječi register Parlamenta obvezen, in da bi moral biti morebitni skupni register dejansko obvezen, saj je registracija v obeh primerih predpogoj za pridobitev dostopa do Parlamenta;

               57.

               obžaluje, da svoja zahteva po novem kodeksu ravnanja za člane Komisije, da se izboljša skupna politična pristojnost in odgovornost za politične sklepe, pa tudi za izvajanje politike s strani njihovih služb, še ni bila upoštevana;

               58.

               ponovno opozarja na odgovornost Komisije, da so podatki, ki jih posredujejo upravičenci do sredstev EU, popolni, z možnostjo iskanja in primerljivi, ter obžaluje, da ta cilj še ni bil dosežen;

               59.

               ponovno opozarja na pomen popolne preglednosti in obveščanja glede osebja kabineta komisarjev, ki ni bilo zaposleno v skladu s kadrovskimi predpisi;

               60.

               ugotavlja, da je objava imen upravičencev do sredstev EU od proračunskega leta 2007 dalje obvezna; z obžalovanjem ugotavlja, da Parlament nima celovitega vpogleda v objavljanje oziroma v podatke o upravičencih in njihove projekte; poziva Komisijo, da oceni koristnost podatkov, ki jih objavijo države članice glede naštetih političnih ciljev;

               61.

               je presenečen nad dejstvom, da je Komisija ponudila 1 500 000 EUR prispevka za fitnes center Parlamenta iz izvenproračunskega bančnega računa Komisije za nekdanji Economat (COM(2008) 692) in se ne strinja z načinom iskanja dogovora s Parlamentom za uporabo sredstev; opozarja na odstavek 6 svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 24. aprila 2007 o razrešnici za proračunsko leto 2005 in odstavke 6 in 7 svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o razrešnici za proračunsko leto 2004 (16); poziva Komisijo, naj vnese sredstva iz izvenproračunskega bančnega računa za nekdanji Economat v redni proračun pred pripravo predlogov za njegovo uporabo;

               62.

               opozarja Komisijo na dejstvo, da mora biti celovita, lahko dostopna podatkovna zbirka, ki bo vsebovala informacije o vseh končnih upravičencih sredstev EU, na voljo pred naslednjimi evropskimi volitvami;

         Finančna uredba

               63.

               z zadovoljstvom opaža, da je poenostavitev, ki se je začela pri zadnji reviziji Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, pokazala zaželene učinke na področju javnih naročil;

               64.

               vendar ugotavlja, da so se ukrepi, ki so bili sprejeti za donacije, pokazali le za delno učinkovite; zahteva, da Komisija do 1. januarja 2010 predstavi predlog revidirane in popolnoma konsolidirane finančne uredbe s posebnimi poglavji za individualne programe porabe sredstev, ki združujejo vse zahteve, ki jih mora upravičenec do programa izpolniti v enem samem celovitem viru in z nadaljnjimi poenostavitvami glede dodelitve in kontrole donacij; poziva v skladu s členom 184 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 k naslednji triletni reviziji Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki se opravi z uporabo spravnega postopka;

               65.

               poziva Komisijo, naj že zelo zgodaj opravi posvetovanje z drugimi institucijami, za katere velja Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002;

         Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

               66.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja delovne pogoje OLAF-a; zahteva, da Komisija OLAF-u zagotovi takojšnji dostop do svojih podatkovnih zbirk, če je to potrebno v povezavi s preiskavami, da se tako omogoči odprtje in takojšnje izvajanje preiskave;

               67.

               ravno tako zahteva, da se zagotovi, da tretje države upravičenke ponudijo OLAF-u vso potrebno pomoč pri kontrolah in preverjanjih na kraju samem, kakor tudi vse ustrezne informacije o spremljanju izvedenih preiskav; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse prihodnje pogodbe določale, da morajo zadevni organi držav članic v celoti sodelovati z OLAF;

               68.

               je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da je le 6,7 % pravnih nadaljnjih priporočil OLAF sprožilo dejanske pravne postopke; se zaveda, da je 60 % vseh OLAF preiskav leta 2007 sprožilo pravna nadaljnja priporočila; meni, da je to stanje, ki ogroža pravno državo in zaupanje državljanov, in ga lahko koristijo le domnevni goljufi, nesprejemljivo; zato odločno poziva Komisijo, naj uporabi vsa pooblastila, ki so ji na voljo iz pogodb, da doseže učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi v boju proti goljufijam v Skupnosti;

               69.

               je zaskrbljen, ker ugotavlja, da je v letih med 2006 in 2008 le 37 od 222 notranjih preiskav sprožilo disciplinske postopke ter da sta le dve od 37-ih imeli dejanske posledice, tri so bile zaustavljene zaradi pomanjkanja dokazov, ostalih 32 (tj. 87 %) pa še ni dalo rezultatov; poziva Komisijo, naj se obveže, da bo nadaljevala notranje preiskave enako dosledno kot zunanje, in zagotovi, da bodo preiskave, ki še niso sprožile učinkovitih disciplinskih nadaljnjih ukrepov, dale rezultate;

               70.

               ponovno poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem izmenjave informacij med OLAF in državami članicami o nadaljnjem ukrepanju po preiskavah Skupnosti za boj proti goljufijam; še zlasti poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo nacionalni sodni organi redno obveščeni s poročilom o napredku o rezultatih sodnih postopkov, ki so bili sprejeti v boju proti goljufijam v Skupnosti, po posredovanju dosjejev OLAF;

         SEKTORSKA VPRAŠANJA
   Lastna sredstva

               71.

               ugotavlja, da je bilo v skladu z informacijami, ki jih zagotavlja Komisija (glej odgovor na pisno vprašanje E-5221/08), v septembru-oktobru 2008 prvič vseh 27 držav članic vključenih v razporeditev posredno merjenih storitev finančnega posredništva (FISIM) v njihovih podatkih o nacionalnih računih; po teh podatkih je leta 2007 zaradi razporeditve FISIM povečanje bruto nacionalnega dohodka (BND) 27 držav članic Unije (EU-27) znašalo 149 200 000 000 EUR (tj. 1,2 % BND EU-27); zaradi novega statističnega pristopa se BND poveča za znatno večji znesek, kot je obseg celotnega proračuna Unije;

               72.

               opozarja na odstavek 93 svoje zgoraj omenjene resolucije z dne 24. aprila 2007 o razrešnici za proračunsko leto 2005, v kateri poudarja, da bo razporeditev posredno merjenih storitev finančnega posredništva za namene lastnih sredstev iz naslova BND samodejno vključena v prihodnji sklep o lastnih sredstvih, saj Komisija v svojem predlogu sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (COM(2006) 99) v zvezi s tem ni vključila nobenega pridržka;

               73.

               ugotavlja, da Svet ob sprejemu Sklepa 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (17) na osnovi predloga Komisije (COM(2006) 99) prav tako ni vključil nobenega pridržka glede FISIM; zato pričakuje, da se bodo podatki o BND, vključno s FISIM, z začetkom veljavnosti novega sklepa o lastnih sredstvih, in z uporabo za nazaj od 1. januarja 2007, uporabljali za izračun lastnih sredstev Skupnosti, ter se bodo na tej osnovi na novo izračunala pretekla in prihodnja plačila držav članic;

         Kmetijstvo in naravni viri

               74.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Računsko sodišče prišlo do zaključka, da na transakcije, povezane z odhodki, prijavljenimi za to skupino politik, kot celoto pomembno vpliva stopnja napak glede zakonitosti in/ali pravilnosti (točki 5.12 in 5.13 letnega poročila za 2007) in je seznanjen tudi s težavami, ki jih je Računsko sodišče odkrilo na ravni končnega upravičenca, in z dejstvom, da se je približno 20 % revidiranih plačil na tej ravni ponovno izkazalo za nepravilna; seznanjen pa je z manjšo pogostostjo napak ter z njihovim omejenim finančnim vplivom (0,83 % zadevnih odhodkov);

               75.

               strinja se s priznanjem Računskega sodišča, da se pri odhodkih za razvoj podeželja, zlasti zaradi kmetijsko-okoljskih ukrepov, pojavlja večja pogostost napak, ter da je bilo za kontrole znova ugotovljeno, da so pomanjkljive zaradi zapletenih pravil in netočnih opredelitev pojmov pri merilih za upravičenost v nekaterih nacionalnih zakonodajah, kar negativno vpliva na kakovost kontrol; poziva Komisijo, naj poenostavi, okrepi in izboljša pravila o kontroli;

               76.

               vendar ugotavlja, da je Računsko sodišče zaključilo, da je integrirani administrativni in kontrolni sistem še vedno učinkovit pri omejevanju tveganja za nepravilne odhodke, če se pravilno uporablja, in da so podatki glede izplačil iz sheme enotnih plačil, ki temelji na dodeljenih pravicah, točni in zanesljivi (točki 5.20 in 5.21 letnega poročila za 2007);

               77.

               vendar je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče kritiziralo napake pri razlaganju uredbenih določb, kot tudi zaradi ugotovitve, da bodo v prihodnjih letih nastali pomembni kumulativni učinki vseh takšnih napak, če se ne bodo popravile, in zahteva, da Komisija čim hitreje sprejme potrebne ukrepe, ki vsebujejo vsaj poenostavitev politike ter zagotavljanje jasnejših in doslednejših kontrolnih sistemov, da se napake popravijo, ter da do konca leta 2009 obvesti Parlament o sprejetih ukrepih;

               78.

               meni, da je obstoj težav pri izvajanju integriranega administrativnega in kontrolnega sistema v Grčiji nesprejemljiv, saj jih je Računsko sodišče ponovno odkrilo, in podpira namero Komisije, ki jo je sporočila pristojnemu parlamentarnemu odboru, da bo dosledno izvajala zakonodajo na področju ustavitve plačil, če grška vlada ne bo rešila sedanjih težav v napovedanem roku; zahteva ustavitev plačil, če grški organi ne bodo mogli dokazati, da bodo težave rešene 31. decembra 2009;

               79.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja pomembnejše pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče odkrilo v sistemih kontrole razvoja podeželja v številnih držav članic, ki so posledica dejstva, da nacionalna zakonodaja ne opredeljuje natančno nekaterih pogojev upravičenosti in da so pravila pogosto zapletena, kar ima negativne posledice za kakovost kontrol;

               80.

               zlasti obžaluje dejstvo, da je glede upravljanja in kontrole sheme enotnih plačil, Računsko sodišče v več „starih“ državah članicah odkrilo pomanjkljivosti, ki vplivajo na sisteme kontrol na tem področju (na Nizozemskem, Portugalskem, v Združenem kraljestvu, Franciji in Španiji; točka 5.26 letnega poročila za 2007) kot tudi določeno število slabosti sistemov glede kontrol upravičenosti do pomoči na površino v Grčiji, Italiji, Španiji, Združenem kraljestvu, Franciji in na Nizozemskem (glej prilogi 5.1.1 in 5.1.2 k letnemu poročilu za 2007); seznanjen je z odgovorom Komisije, ki oporeka predstavitvi položaja s strani Računskega sodišča;

               81.

               odločno poziva države članice, da v sodelovanju s Komisijo okrepijo svoje kontrole, zlasti glede spoštovanja pogojev za upravičenost s strani upravičencev; poziva Komisijo, da te pogoje, kolikor je le mogoče, pojasni in poenostavi;

               82.

               obžaluje, da je Računsko sodišče leta 2007 ponovno ugotovilo enake omejitve, ki obstajajo v sistemu potrjevanja, kot je retroaktivni in večletni značaj potrjevanja skladnosti, in dejstvo, da ni mogoče vzpostaviti tehtne povezave med tako izterjanimi zneski in dejanskim zneskom nepravilnih plačil (točka 5.47 letnega poročila za 2007);

               83.

               meni, da mora po več letih istih hudih kritik s strani Računskega sodišča, ki zadevajo isto težavo, Komisija predlagati ukrepe za reformo sistema tako, da bo mogoče določiti jasne in tehtne povezave med izterjanimi zneski in zneskom nepravilnih plačil in zagotoviti, kolikor je mogoče, da stroške finančnih popravkov nosijo končni upravičenci in ne davkoplačevalci, ter da se uporabljajo pavšalni popravki za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti;

         Subvencije v ribištvu

               84.

               pozdravlja, da so izbrane države članice razkrile imena upravičencev in zadevnih aktivnosti, zneske javnih prispevkov (EU in nacionalnih) ter spletno stran Komisije, ki vsebuje povezave na vire informacij držav članic;

               85.

               zahteva pa, da vse države članice izpolnjujejo določbe člena 53(b) in člena 53b(2)(d) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter določbe drugega odstavka točke (d) člena 31 Uredbe (ES) št. 498/2007 (18);

               86.

               pozdravlja predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (COM(2008) 721), da bi zakonsko dovoljevali ukinitev ali zmanjšanje pomoči državam članicam, ki ne uporabljajo pravilno pravil skupne ribiške politike (SRP);

               87.

               zahteva pa, da mora Komisija predlagati tudi izključitev držav članic, ki ne uporabljajo pravilno pravil skupne ribiške politike (SRP), iz koriščenja ugodnosti partnerskih sporazumov o ribolovu;

               88.

               zahteva, naj Komisija uvede zakonodajo EU, ki izključuje vse lastnike plovil, obsojene zaradi hujših kršitev v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1447/1999 (19), iz prejemanja pomoči Skupnosti iz Evropskega ribiškega sklada in/ali iz koriščenja ugodnosti partnerskih sporazumov o ribolovu;

               89.

               zahteva, naj Komisija zagotovi, da se pomoč Skupnosti ne bo uporabila za posodobitev segmentov ladjevja, za katerega je značilna prevelika zmogljivost;

               90.

               opozarja Komisijo na njene prevzete obveznosti v okviru strategije trajnostnega razvoja EU, ki jo je odobril Evropski svet v Göteborgu leta 2001 in revidiral Evropski svet na Dunaju junija 2006, da se odpravi okolju škodljive subvencije in do leta 2008 pripravi načrt reforme po posameznih sektorjih za odpravo teh subvencij;

         Kohezija

               91.

               z veliko zaskrbljenostjo jemlje na znanje oceno Računskega sodišča, po kateri se vsaj 11 % skupnega zneska, povrnjenega za projekte strukturnih politik, ne bi smelo povrniti;

               92.

               ugotavlja, da Komisija ne nasprotuje tej 11-odstotni stopnji;

               93.

               ugotavlja, da je število kontrol, ki jih je izvedlo Računsko sodišče, majhno v primerjavi s številom plačil končnim upravičencem (na primer, na področju kohezijske politike je Evropsko računsko sodišče revidiralo 180 vmesnih plačil v skladu s točko 6.21 letnega poročila za 2007 od več sto tisoč plačil končnim upravičencem), vendar ugotavlja, da je ta revizijska metodologija skladna z mednarodnimi revizijskimi standardi v smislu mnenja iz poročila o mednarodnem medsebojnem pregledu Evropskega računskega sodišča, ki ga je pripravila skupina izkušenih finančnih revizorjev in revizorjev uspešnosti iz vrhovnih revizijskih institucij v Avstriji, Kanadi, na Norveškem in na Portugalskem;

               94.

               obžaluje, medtem ko pozdravlja izboljšave v skupni oceni nadzornega in kontrolnega sistema v letnem poročilu Računskega sodišče, da kljub nenehnim prizadevanjem Komisije, upravljavski in kontrolni sistemi, tako na ravni držav članic kot na nadzorni ravni Komisije, še niso dovolj učinkoviti za zmanjšanje tveganja napak, in poziva Komisijo, da Parlamentu v začetku leta 2010 poroča o nadaljnjih ukrepih, ki so bili izvedeni v letu 2009, in o začetnem vplivu ukrepov v okviru omenjenega akcijskega načrta;

               95.

               z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je absorpcija regionalnih in kohezijskih skladov dosegla nesprejemljivo nizko raven, in poziva Komisijo, da še naprej revidira postopek in nemudoma poenostavi veljavno uredbo;

               96.

               prav tako Komisijo opozarja na priporočilo Računskega sodišča, da kjer je le mogoče, uporablja poenostavitve, ki jih predvidevajo uredbe in pravila za področje odhodkov, ne da bi bila pri tem ogrožena uspešnost porabe, in od nje zahteva, da začne razmišljati o novih ukrepih za poenostavitev, ki bi jih lahko sprejeli, vključno z uvajanjem računalniške tehnologije v sistem; s tem v zvezi pozdravlja delovno skupino za poenostavitev, ki jo je oblikovala Komisija, in pričakuje, da bo Komisija predstavila konkretne predloge poenostavitev za obdobje 2007–2013, ki temeljijo na izidih postopkov delovne skupine za poenostavitev;

               97.

               prav tako zahteva, da Komisija oceni pozitivne učinke kohezijske politike po državah članicah ter da mu predloži poročilo o njeni dodani vrednosti na ravni Unije;

               98.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v obdobju od 2000 do 2006v Evropskem skladu za regionalni razvoj 95,47 % finančnih popravkov zadevalo Španijo (59,07 %), Italijo (31,97 %) in Združeno kraljestvo (4,43 %); ugotavlja, da je 22 držav članic odgovornih za 4,53 % finančnih popravkov; zahteva, da Komisija prilagodi svoje zahteve za kontrolo glede na pogostost in resnost napak v najbolj prizadetih državah članicah; zahteva, da Komisija tudi obvešča Parlament o svojih odzivih na visoke stopnje napak v teh treh državah članicah;

               99.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v obdobju od 2000 do 2006 v Kohezijskem skladu 95,92 % finančnih popravkov zadevalo Grčijo (53,06 %) in Španijo (42,86 %); ugotavlja, da je 23 držav članic odgovornih za 4,08 % finančnih popravkov; zahteva, da Komisija prilagodi svoje zahteve za kontrolo glede na pogostost in resnost napak v najbolj prizadetih državah članicah; zahteva, da Komisija tudi obvešča Parlament o svojih odzivih na visoke stopnje napak v teh dveh državah članicah;

               100.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v obdobju od 2000 do 2006 v Socialnem skladu 84,28 % finančnih popravkov zadevalo Španijo (46,42 %) in Italijo (37,86 %); ugotavlja, da je 23 držav članic odgovornih za 15,72 % finančnih popravkov; zahteva, da Komisija prilagodi svoje zahteve za kontrolo glede na pogostost in resnost napak v najbolj prizadetih državah članicah; zahteva, da Komisija tudi obvešča Parlament o svojih odzivih na visoke stopnje napak v teh dveh državah članicah;

               101.

               pozdravlja redna četrtletna poročila, ki jih je posredovala Komisija v letu 2008 o finančnih popravkih, ki izhajajo iz lastne revizije oziroma revizije Evropskega računskega sodišča; zahteva, naj Komisija še naprej uporablja finančne popravke v skladu z veljavno uredbo za odpravo vseh nepravilnih postavk odhodkov, ki so bile prijavljene na zgodnejši stopnji, in da uporablja dosledne postopke za zaprtje za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijski sklad in Socialni sklad za obdobje 2000–2006, da bodo ob zaključku računov takšne postavke odhodkov v veliki meri odpravljene; poziva Komisijo, da še naprej zagotavlja Parlamentu podrobne informacije glede uporabljenih finančnih popravkov, in kakor hitro se bo začel postopek za zaprtje, poda predvideno preostalo stopnjo napak v programih, ki so bili zaključeni na takšen način;

               102.

               zahteva, da Komisija v letnih poročilih o dejavnostih še naprej opredeljuje težave na področju kontrole, ki se nanašajo na deljeno upravljanje v državah članicah, vključno z ravnijo plačilnih organov, da se tako opredeli dejanske pomanjkljivosti, po državah članicah in po programu, in da se rezerve neposredno povežejo s temi težavami; zahteva, da oblikuje letno uvrstitev držav članic za vsak evropski sklad, in jo posreduje Parlamentu skupaj s stopnjo določene napake, in zahteva, da Računsko sodišče določi enak seznam na podlagi na svoje revizije;

               103.

               zahteva, da Komisija s končno odgovornostjo za dobro finančno poslovodenje sredstev Skupnosti strogo izvaja pravila Skupnosti na področju začasne ustavitve plačil, kadar država članica ne zagotovi želenih jamstev;

               104.

               ugotavlja, da se poročilo Računskega sodišča za leto 2007 še vedno nanaša le na projekte za obdobje 2000–2006, saj so v letu 2007 v glavnem potekale priprave na izvajanje programov za obdobje 2007–2013; zato poudarja, da učinka novih pravil za programsko obdobje 2007–2013, ki so preprostejša in strožja od pravil, ki so veljala do leta 2006, še ni mogoče oceniti;

               105.

               poudarja, da je kohezijska politika še vedno ena izmed glavnih politik Unije; poudarja njeno pomembno vlogo pri odzivu Unije na finančno krizo in njen ključni položaj pri evropskem gospodarskem sanacijskem načrtu; zato pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija predlagala za lažje in hitrejše izvajanje kohezijskih programov;

               106.

               ugotavlja, da so postopki poenostavitve ključni pri zmanjševanju upravnega bremena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poudarja pa, da je treba zagotoviti, da ti postopki v prihodnosti ne bi privedli do višje stopnje napak;

               107.

               odobrava stališče Komisije do finančnih popravkov, in sicer da je nepravilnosti z veliko verjetnostjo mogoče odkriti in odpraviti z uporabo večletnega popravnega sistema; ugotavlja, da Komisija nenehno preverja podatke, ki jih predložijo države članice, glede popolnosti in pravilnosti ter glede tega, ali so dosegle napredek pri zagotavljanju zanesljivih dokazil za popravke;

               108.

               je seznanjen s stopnjo napak, ki jih je odkrilo Računsko sodišče, in opombami glede razhajanja razlag Računskega sodišča in Komisije glede zneska, ki ga ni treba povrniti (zlasti razliko v razlagi pravil za upravičenost odhodkov); poudarja, da je treba zadevo podrobneje razjasniti ter zahteva uskladitev pravil glede tolmačenja finančnih popravkov; poziva tudi države članice, ki tega še niso storile, naj čim prej zagotovijo letno nacionalno izjavo o izdatkih v okviru deljenega upravljanja;

               109.

               izraža določeno zadovoljstvo z očitno statistično izboljšavo kontrolnih sistemov držav članic, vendar obžaluje, da so številni kontrolni sistemi v državah članicah še vedno izpostavljeni nepravilnostim pri povračilih; meni, da je potrebna nadaljnja izboljšava učinkovitosti prve ravni kontrol na nacionalni in podnacionalni ravni; s tem v zvezi poudarja pomembno nadzorno vlogo Komisije;

               110.

               poudarja, da se stopnja napak v poročilu Evropskega računskega sodišča ne nanaša nujno na goljufije, zato poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, naj to v prihodnjih dokumentih jasno ločita;

               111.

               obžaluje najbolj pogoste napake, povezane z Evropskim socialnim skladom, in sicer nezmožnost posredovanja dokazov, da so bili splošni stroški ali stroški za zaposlene povezani z zadevnim projektom, pa tudi precenitev stroškov za zaposlene ali splošnih stroškov; zato odločno podpira nova pravila finančnega okvira za obdobje 2007–2013, ki poenostavlja postopke in omogoča prijavo splošnih stroškov na pavšalni osnovi kot del neposrednih stroškov; prav tako poziva države članice, naj pospešijo svoje dejavnosti obveščanja upravičencev in izboljšajo vsakodnevne upravljavske preglede, da bi zmanjšali število napak;

         Notranja politika

               112.

               obžaluje dejstvo, da po mnenju Računskega sodišča obstajajo težave iz preteklih let (napake pri povračilu stroškov, zapletenost pravil, ki se uporabljajo, pomanjkanje učinkovitega sankcijskega mehanizma), kadar Komisija neposredno upravlja ukrepe, povezane z notranjo politiko, in zahteva, da si Komisija še naprej prizadeva za poenostavitev in dodatno natančno določanje pravil sorazmernosti, ki se uporabljajo za programe z deljenimi stroški;

         Raziskave

               113.

               pozdravlja razvoj na področju RTR, ki je privedel do nižje letne stopnje napak iz 8,03 % v letu 2006 na 2,39 % v letu 2007; ta veliki dosežek je uspeh na področju izvajanja priporočil razrešnice za leto 2005 s strani raziskovalne skupnosti Komisije, v tesnem sodelovanju z Odborom za proračunski nadzor in Računskim sodiščem;

               114.

               ugotavlja, da je sistem revizijskega potrjevanja v letu 2007 zmanjšal stopnjo napak na 2,5 % za projekte iz šestega okvirnega programa v primerjavi s 4,06 % za projekte iz petega okvirnega programa, za katere se ne uporablja sistem revizijskega potrjevanja;

               115.

               pozdravlja delovni dokument služb Komisije (SEK(2008) 3054), ki daje prvo analizo stroškov kontrole, med drugim, za Generalni direktorat za raziskave in Generalni direktorat za informacijsko družbo in medije, z namenom, da se ponovno začne medinstitucionalna razprava za sklenitev skupnega sporazuma o dopustnem tveganju napake na področju evropske raziskovalne politike;

               116.

               zahteva, naj Komisija še naprej preučuje možnosti odplačil iz sedmega okvirnega programa, med drugim postopek za pavšalna plačila, ter v okviru vmesne ocene obvesti pristojni parlamentarni odbor o svojih prispevkih k poenostavitvi pravil za upravičence in za potrebne izboljšave sistema;

               117.

               je zaskrbljen glede pravil sedmega okvirnega programa, ki odstopajo od skupnih, nacionalno in mednarodno priznanih ter certificiranih računovodskih metod in metod izračuna ter ne sprejemajo rezultatov nacionalnih revizijskih organov glede nacionalno certificiranih povprečnih urnih postavk na stroškovno mesto; meni, da so pravila sedmega okvirnega programa očitno v nasprotju z sodobnimi računovodskimi in računskimi standardi evropske industrije pri zahtevah po posameznih stroških oseb, ki so dejavno udeležene v posebnih raziskovalnih programih; poziva Komisijo, naj začne s postopkom, da bodo pravila sedmega okvirnega programa združljiva s splošnimi poslovnimi praksami, ki omogočajo izračun in zaračunavanje povprečne urne postavke na stroškovno mesto in ne zahtevajo posameznih stroškov oseb, dejavno udeleženih v posebnih raziskovalnih programih;

               118.

               glede certifikatov o metodologiji (CoM in CoMAv) je zaskrbljen zaradi še neodobrenih certifikatov o metodologiji (CoM in CoMAv), in poziva Komisijo, da določi potrebna razumljiva merila za potrjevanje certifikatov o metodologiji za stroške dela in posredne stroške; meni, da je treba upravičencem omogočiti, da uporabljajo povprečne stroške dela in uporabljajo uveljavljeno metodologijo za izračunavanje posrednih stroškov; poziva k pravočasnemu začetku potrditve (ali zavrnitve) certifikatov, da se zagotovi, da se sredstva, predvidena za raziskave, lahko uporabijo; poziva Komisijo, naj sprejme take povprečne urne postavke na stroškovno mesto brez certificiranja o metodologiji, vsaj če jih nacionalni organ revidira in certificira;

               119.

               ponavlja svojo zahtevo (za poenostavitev upravnih postopkov in zahtevkov za donacije) za enotno kontaktno točko za upravičence glede zadev, ki se nanašajo na raziskovalni okvir, znotraj pristojnosti za odločanje o teh zadevah;

               120.

               zahteva, naj Komisija za pravno gotovost ne izvede ponovnega izračunavanja računovodskih izkazov za projekte iz šestega okvirnega programa, ki jih je Komisija že odobrila in poravnala z uporabo novih tolmačenj meril upravičenosti za stroške, določene v splošnih pogojih (Priloga II) vzorca pogodbe iz šestega okvirnega programa;

               121.

               ugotavlja, da se dvostopenjski postopek za sedmi okvirni program za raziskave in razvoj uporablja na nekaterih področjih; zahteva, naj se Komisija posvetuje z raziskovalnimi organizacijami glede primernosti razširjanja teh izkušenj na druge vrste projektov, kjer bi to povzročilo znatno zmanjšanje stroškov s pripravo začetnih prijav projektov;

               122.

               ugotavlja, da je na področju raziskave Komisija povečala število raziskovalnih organizacij, modelov za sodelovanje in upravnih mehanizmov; opozarja, da je razlog za to znatno povečanje sredstev, ki so bila dana na razpolago v finančnem okviru za raziskave in inovacije za obdobje 20007–2013; poziva Računsko sodišče, da oceni morebitne težave s preglednostjo glede proračunskega organa in razlik v obravnavanju upravičencev v okviru teh modelov; zahteva, da generalni direktor v svojem letnem poročilu o dejavnostih posveti poglavje posamezni organizaciji, modelom in mehanizmom, da se tako poda informacije o uporabi sredstev in želenih rezultatih s temi modeli javnega/zasebnega sodelovanja;

               123.

               zahteva, da Računsko sodišče ob upoštevanju, da revizijska strategija Komisije krije izdatke za okvirni program v obdobju štirih let, medtem ko mora Računsko sodišče oblikovati poročilo na letni osnovi, predstavi večletne tabele, ki predstavljajo finančni vpliv napak, ugotovljenih pri njegovem revizijskem delu na način, ki je skladen s komisijsko metodologijo kontrole;

         Okolje, javno zdravje in varnost hrane

               124.

               meni, da so splošne stopnje izvrševanja proračunskih postavk za okolje, javno zdravje in varno hrano zadovoljive;

               125.

               poudarja, da znaša skupna stopnja izvrševanja proračuna na področju okolja, javnega zdravja in varne hrane 94,6 %, kar je zadovoljiv rezultat glede na to, da je bilo leto 2007 prvo leto novega finančnega okvira 2007–2013 in ga je zaznamovalo sprejetje in začetek veljavnosti novih programov na področju okoljske politike;

               126.

               pozdravlja stopnjo izvrševanja sklada Skupnosti za tobak, ki znaša 100 %; zato je prepričan, da ta instrument, ki dodeljuje finančno pomoč projektom, ki so namenjeni izboljševanju ozaveščenosti javnosti glede škodljivih učinkov uživanja tobaka, zlasti preko obveščanja in izobraževanja, deluje učinkovito;

               127.

               poziva Komisijo, naj pripravi nadaljnjo pomoč prijaviteljem v okviru večletnih programov zlasti tako, da zagotovi posebno usposabljanje za prijavitelje in uporabniku prijazne smernice;

               128.

               pozdravlja prizadevanja za bolj usmerjene javne razpise in večjo pomoč prijaviteljem, zlasti v programih s področja javnega zdravja, da bi se tako izognili prijavljanju projektov, ki očitno niso upravičeni do sredstev ali so slabe kakovosti, vendar ugotavlja, da je potrebno nadaljnje delo za vzpostavitev zadovoljivega položaja;

               129.

               poudarja, da Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike izvaja del akcijskega programa za zdravje; s tem v zvezi opozarja Komisijo, da uporabi operativna sredstva programa na stroškovno učinkovit način, saj se uporabljajo tudi za upravne naloge;

               130.

               poudarja, da spoštovanje upravnih in finančnih določb Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 ne sme privesti do nepotrebnih zamud pri dodeljevanju sredstev ali izbiranju projektov za financiranje, ter poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva izboljšati svoje upravne postopke, ki vplivajo na izvrševanje odobritev za prevzem obveznosti in odobrenih plačil;

         Notranji trg in varstvo potrošnikov

               131.

               pozdravlja pripombe iz poročila Računskega sodišča, ki dajejo primerno oceno politike notranjega trga, carinske politike in politike varstva potrošnikov;

               132.

               poziva države članice, naj dodatno izboljšajo njihove sisteme notranjega nadzora, da bi preprečili dajanje nedovoljenega blaga na trg Skupnosti; poleg tega zahteva, naj Komisija nadalje ukrepa proti pomanjkljivostim, ki so bile ugotovljene leta 2007 na področju varstva potrošnikov;

               133.

               pozdravlja ugotovitve Računskega sodišča, da nadzorni sistemi carin in računovodskih izkazov delujejo dobro; poudarja, da čeprav so za carinske nadzore predvsem odgovorne države članice, morajo carinski sektor upravljati zanesljivi gospodarski subjekti, da se prepreči tveganje uvoza blaga na notranji trg brez plačila dajatev ali carinskega vrednotenja;

               134.

               ceni prizadevanja za dosego 86-odstotne stopnje uporabe proračunske vrstice 12 02 01 (izvajanje in razvoj notranjega trga); ugotavlja, da so po mnenju Komisije plačila neporabljena zato, ker so bile nekatere pogodbe o študijah podpisane pozno v letu in v letu 2007 ni bilo načrtovanih plačil;

               135.

               poudarja, da 55-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 14 04 02 (carine 2007) ni zadostna in zato zahteva boljše proračunsko načrtovanje; ugotavlja, da je po mnenju Komisije velik del te proračunske vrstice povezan z dolgoročnimi pogodbami za IT s proizvodi in storitvami, ki se dobavijo „na zahtevo“, kar otežuje natančnejše ocenjevanje in načrtovanje finančnih potreb; vendar priznava pozitivne rezultate proračuna za leto 2008 s stopnjo uporabe, višjo od 97 % za odobritve plačil;

               136.

               ugotavlja, da je 77-odstotna stopnja uporabe proračunske vrstice 17 02 02 (program varstva potrošnikov) nižja od preteklega leta; poleg tega ugotavlja, da je po mnenju Komisije razlog za to prenos plačil, ki niso ločena, od izvajalske agencijo za zdravje in potrošnike nazaj v program varstva potrošnikov, in nekatere pozne obveznosti, prevzete v letu 2007, katerih posledica je bila, da načrtovana plačila za leto 2007 niso bila izvršena; zato poziva Komisijo, naj izboljša proračunsko načrtovanje na tem področju;

         Promet in turizem

               137.

               ugotavlja, da je bilo v proračunu za leto 2007, kakor je bil dokončno sprejet in spremenjen v tem letu, za prometne politike predvidenih 1 322 667 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 743 111 000 EUR v odobritvah plačil, ugotavlja tudi, da je od tega:

                           —

                           za projekte v zvezi s vseevropskimi prometnimi omrežji (TEN-T) bilo na voljo 933 578 000 EUR za odobritve za prevzem obveznosti in 369 665 000 EUR za odobritve plačil,

                           —

                           za varnost v prometu 15 348 000 EUR v obveznostih in 14 500 000 EUR v plačilih,

                           —

                           za program Marco Polo 56 890 000 EUR v obveznostih in 10 425 000 EUR v plačilih,

                           —

                           za agencije za promet in nadzorni organ za GNSS 113 631 000 EUR v obveznostih in 114 716 000 EUR v plačilih,

                           —

                           za varnost v prometu, vključno s pilotnim projektom o varnosti vseevropskega cestnega omrežja, 6 000 000 EUR v obveznostih in 6 578 000 EUR v plačilih;

               138.

               pozdravlja stalno povečevanje stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo iz državnih proračunov na voljo ustrezna finančna sredstva, ki bodo usklajena s to zavezo EU;

               139.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja nizko stopnjo izdanih odobritev za prevzem obveznosti za varnost v prometu (55,95 %) in za Nadzorni organ za GNSS (33,24 % iz naslova 3), za katere je bil velik del vsote, ki je bil zaradi presežka iz leta 2006 na razpolago v letu 2007, prenesen v leto 2008; z zaskrbljenostjo tudi ugotavlja nizko stopnjo izdanih odobritev za notranji trg in optimiranje prometnih sistemov (47,48 %), za pravice potnikov (58,96 %) zaradi zamud pri podpisu pogodb in za Nadzorni organ za GNSS (33,24 % iz naslova 3);

               140.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da se je zaradi odzivov na posebno poročilo Računskega sodišča št. 6/2005 o vseevropskem prometnem omrežju (20) najvišja stopnja finančne pomoči za čezmejne projekte povečala na 30 %, spodnja meja financiranja pa na 1 500 000 EUR; poleg tega ugotavlja, da sta se izboljšala postopek ocenjevanja za izbor projektov in spremljanje, vendar obžaluje, da struktura za opis del ni bila usklajena ter da tehnično in finančno spremljanje nista bila standardizirana;

               141.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da analiza Računskega sodišča glede standardov za notranji nadzor ob neposredni povezavi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov kaže, da Generalni direktorat za energetiko in promet izpolnjuje osnovne zahteve;

         Kultura in izobraževanje

               142.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za 2007 podalo mnenje o stopnji napake, ki je bila odkrita na področju izobraževanja in kulture (točka 9.11 in priloga 9.1, stopnja napake med 2 % in 5 %), vendar ni pojasnilo načina delovanja posameznih nacionalnih agencij, oziroma izvajalskih agencij, kakor tudi ne kakovosti njihovega dela, in ne razlogov, zakaj so te organizacije potrebne;

               143.

               zahteva, da Računsko sodišče v svojem prihodnjem letnem poročilu natančneje analizira vprašanje učinkovitosti in vzdrževanja različnih agencij na področju izobraževanja in kulture;

               144.

               ugotavlja, da je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo v novi generaciji programov uskladil akcijske programe in uvedel enoten pristop za notranjo revizijo; s tem v zvezi upošteva, da predhodne in naknadne izjave držav članic predstavljajo nove dejavnike pri nadzoru in notranji kontroli sistemov;

               145.

               vendar obžaluje pomanjkljivosti, ki jih je Računsko sodišče ugotovilo v postopku predhodne izjave, kot tudi ugotovitev, da ta postopek nudi zgolj majhno zagotovilo o kakovosti upravljanja zadevnih odhodkov (točka 9.16 letnega poročila za 2007); vendar ugotavlja, da je postopek predhodne izjave samo eden izmed dokazov, ki jih Računsko sodišče pridobi med revizijo, ki omogoča pripravo njegovega mnenja;

               146.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da obstajajo različni pristopi nacionalnih organov za pridobitev osnove za predhodno izjavo o zanesljivosti in razlike v stopnji razkritja postopkov, ki jih izvajajo ti organi; zahteva, da Komisija začne z usklajevanjem teh izjav in o tem obvešča Parlament in Računsko sodišče;

               147.

               se zaveda dejstva, da so morali nacionalni organi držav članic letne naknadne izjave o zanesljivosti za leto 2007 zagotoviti do 30. aprila 2008; pričakuje oceno Računskega sodišča v okviru revizije izjave o zanesljivosti za leto 2008;

               148.

               obžaluje dejstvo, da nekateri nacionalni organi in agencije ne spoštujejo svojih obveznosti, kar je povzročilo pošiljanje uradnih opominov s strani Komisije, in popolnoma podpira Komisijo pri začasni zaustavitvi plačil donacij v primeru, da končna poročila niso bila predložena;

               149.

               poziva nacionalne agencije in nacionalne organe, naj glede svojih pristojnosti spoštujejo izvedbena pravila, ki jih je opredelila Komisija; pozdravlja dejstvo, da GD za izobraževanje in kulturo ni imel razloga za pridržek glede nadzornih mehanizmov nacionalnih agencij, in podpira nadaljnje stroge revizijske nadzore;

               150.

               pozdravlja dejstvo, da se število zamud pri plačilih na področju izobraževanja in kulture znižuje, in pričakuje, da si bo Komisija še naprej prizadevala za njihovo zmanjšanje;

               151.

               izraža upanje, da zaradi nadzornega sistema, ki ga je konec leta 2007 vzpostavil GD za komuniciranje, ne bo treba podati pridržka glede prihodnjega upravljanja njegovega proračuna, kot se je zgodilo za finančno leto 2007;

               152.

               od Komisije zahteva dodatne informacije o oblikovanju upravnih struktur v državah članicah za pomoč pri dejavnostih v okviru partnerstev med mesti, zlasti glede potrebe po takšnih strukturah, predvidenih stroškov in njihovega namena;

               153.

               zahteva, da Komisija preuči možne načine, s katerimi bi lahko program Mladina dosegel nove skupine mladih, zlasti tiste iz zapostavljenih okolij; v ta namen predlaga, naj mladinske organizacije, vključno z Evropskim forumom mladih, okrepijo svoja prizadevanja, da bi pritegnili te skupine, izboljšali standarde poročanja in merila financiranja ter še bolj učinkovito širili informacije o programu med mladimi;

         Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

               154.

               je seznanjen z nizko stopnjo izvrševanja plačil proračuna za območje svobode, varnosti in pravice v primerjavi z letom 2006 (60,41 % leta 2007 in 86,26 % leta 2006); se zaveda, da do tega prihaja tudi zaradi sprejetja sredstev, vključenih v okvir solidarnosti in upravljanja migracijskih tokov, maja in junija 2007, ter zaradi zamud pri izvajanju drugih posebnih programov (npr. programov civilno pravosodje in preprečevanje uporabe drog in obveščanje o njih); poudarja relativni upad stopnje izvrševanja obveznosti glede na leto 2006 (90,29 % v primerjavi s 94,47 % leta 2006); poziva Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost, naj poskusi povečati stopnjo izvrševanja obveznosti in plačil v letu 2008;

               155.

               je seznanjen z oceno Računskega sodišča o nadzornih pregledih Evropskega sklada za begunce II, ki jih izvaja Komisija, da so ti le delno učinkoviti; upošteva odgovore Komisije v zvezi s tem;

               156.

               obžaluje, da so bili opisi nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic za Sklad za zunanje meje predloženi Komisiji samo v zadnjem četrtletju leta 2007, kar je Komisiji preprečilo, da bi ocenila sisteme držav članic do konca leta 2007;

         Pravice žensk in enakost spolov

               157.

               opozarja Komisijo, da je v sladu s členom 3(2) Pogodbe ES spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljno načelo Evropske unije in cilj, ki je pomemben za vse dejavnosti in politike Skupnosti;

               158.

               ponavlja svojo zahtevo, da mora Komisija enakost med spoloma upoštevati kot stalni prednostni cilj pri načrtovanju proračuna, v skladu z načelom „gender budgeting“ (načelo enakosti med spoloma pri pripravi proračuna), kot je zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 3. julija 2003 o upoštevanju načela enakosti med spoloma pri pripravi proračuna – oblikovanje javnih proračunov z vidika enakosti med spoloma (21), ter obžaluje zamudo Komisije pri pripravi študije izvedljivosti na to temo;

               159.

               obžaluje dejstvo, da letno poročilo Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za leto 2007 ne vsebuje informacij o tem, ali je proračun uspešno prispeval k spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami;

               160.

               predlaga, da Računsko sodišče vključi dimenzijo enakosti spolov v svoja letna in posebna poročila, zlasti uporabne informacije o politikah za vključevanje, ki zadevajo načelo nediskriminacije med ženskami in moškimi ter razpoložljivost podatkov, vezanih na spol;

         Zunanji ukrepi

               161.

               z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja enake kritike s strani Računskega sodišča kot v prejšnjih letih, zlasti glede plačil na ravni končnega upravičenca;

               162.

               ugotavlja, da se zadnja revizija Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 zunanje pomoči skoraj ni dotaknila, in zahteva ponoven pregled naslova IV „Zunanji ukrepi“ Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, da se jo bolje uskladi s posebnimi pogoji pogodb in donacij na tem področju;

               163.

               zelo obžaluje, da Komisija ni oblikovala resničnega evropskega instrumenta za obvladovanje izrednih razmer, kot je bilo zahtevano v razrešnicah za leti 2005 in 2006; zahteva, da se to nujno izvede in ponovno poziva Komisijo, da oblikuje možnosti, da ona sama upravljala večdonorske sklade (multi donor trust funds), kjer je to mogoče, kadar sodeluje pri teh skladih;

               164.

               poziva Komisijo, da zagotovi popolno finančno preglednost na področju zunanje pomoči, v skladu s členi 53 do 56 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, in spoštuje svojo zavezo do Parlamenta, da ima vsaka mednarodna organizacija, ki prejema sredstva Skupnosti, dolžnost, da Računskemu sodišču in notranjemu revizorju Komisije posreduje rezultate vseh notranjih in zunanjih revizij, ki so bile izvedene glede uporabe sredstev Skupnosti; zahteva, da se OLAF-u zagotovi dostop do podatkov v primeru suma goljufije;

               165.

               ugotavlja, da so bili, na podlagi določenega števila napovedi („najboljše ocene“), skupni stroški kontrol, ki jih je izvedel Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO), ocenjeni na 25 000 000 EUR za leto 2007, to predstavlja 3,2 % vseh sredstev za humanitarno pomoč za to leto; obžaluje odsotnost mehanizma za upravljanje tveganj v Generalnem direktoratu za humanitarno pomoč (ECHO) in zahteva, da se te mehanizme sistematično vključi v kontrolo;

               166.

               ugotavlja, da, glede na informacije iz Komisije, ta ocena zajema samo del vseh stroškov, povezanih s humanitarnimi operacijami, ki jih financira Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO), saj so stroški za kontrolo, ki so jo izvedle humanitarne organizacije, in ki so vključeni v skupne stroške sporazumov za donacije, ravno tako financirani s strani Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (ECHO);

               167.

               ugotavlja, da je na podlagi predpostavke, da so stroški za kontrole sestavljeni iz treh velikih kategorij – stroški kontrolnih dejavnosti s strani služb na sedežu Komisije in v njenih delegacijah, stroški zunanjih revizij s strani Komisije in stroški preverjanja odhodkov prek revizij, ki jih sprožijo upravičenci –, stroške kontrol za sklade, ki jih je leta 2007 upravljal Urad za sodelovanje EuropeAid, Komisija ocenila na približno 120 000 000 EUR;

               168.

               zahteva, da Računsko sodišče v svojem prihodnjem letnem poročilu to upošteva pri svojih izračunih in da izrazi svoje mnenje o teh ocenah kakor tudi o stroškovni učinkovitosti zadevnih sistemov kontrole, ob upoštevanju posebnih značilnosti in pogojev, ki veljajo za zunanje ukrepe Unije;

               169.

               obžaluje, da je Komisija Keniji nakazala denarno pomoč ravno po volitvah 27. decembra 2007, in je tako dajala vtis, da sodeluje v razpravi o legitimnosti volilnih izidov; opozarja na svojo resolucijo z dne 17. januarja 2008 o Keniji (22) in pričakuje, da jo bo Komisija upoštevala;

               170.

               opozarja na oceno Sodišča, da so sistemi spremljanja in nadzora za zunanje odnose, širitev in humanitarno pomoč delno učinkoviti; se strinja, da se veliko odkritih napak nanaša na predplačila in so nato popravljene, ko so izvedena končna plačila; vseeno poziva Komisijo, naj izvede potrebne izboljšave svojih postopkov spremljanja in nadzora, zlasti na stopnji izvajalskih organizacij, ne da bi to vodilo v nepotrebne upravne obremenitve za končne upravičence; istočasno priznava napredek, ki sta ga do sedaj dosegla Komisija in Združeni narodi;

               171.

               obžaluje stalno pomanjkanje preglednosti v zvezi z uporabo sredstev Skupnosti, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov; podpira prizadevanja Komisije, da najde rešitev in zagotovi, da Računsko sodišče pravočasno prejme vse zahtevane informacije; pozdravlja naraščajoče število misij za preverjanje stanja, ki jih je izvedla Komisija znotraj okvirnega finančnega in upravnega sporazumoma med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi (sporazum FAFA); pričakuje, da bodo te misije še dodatno povečale preglednost in vidnost prispevkov Skupnosti k dejavnostim, ki jih vodijo Združeni narodi;

               172.

               poziva Komisijo, naj nadalje izboljša in bolj jasno opredeli pogoje in kazalnike uspešnosti, uporabljene za izplačilo proračunske podpore tretjim državam, da bi tako določila jasna, nedvoumna in izmerljiva ocenjevalna merila z določenim časovnim okvirom, če je to ustrezno;

               173.

               je seznanjen z oceno Računskega sodišča, da so potrebni nujni ukrepi za popravljanje pomanjkljivosti pri upravljanju sredstev Evropske unije v Bolgariji in da je treba ohraniti potrebne mehanizme spremljanja v Turčiji; poziva nacionalne oblasti, naj povečajo svoja prizadevanja za delovanje v skladu z veljavnimi predpisi;

               174.

               pričakuje oprijemljive rezultate uporabe novega obsega pooblastil za preverjanje odhodkov z zunanjimi revizijami, ki se začnejo na pobudo upravičencev ali Komisije;

               175.

               opozarja na posebno poročilo Sodišča št. 5/2007 o upravljanju programa CARDS s strani Komisije (23); poudarja pomen okrepljenih strateških smernic Komisije, da bi v tesnem sodelovanju in dialogu s Parlamentom zagotovili primerno osredotočenost pri izbiranju ključnih področij ukrepanja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč; poziva Komisijo, naj pripravi obsežno strategijo za izboljšanje lokalne odgovornosti pri oblikovanju in izvajanju projektov;

               176.

               pričakuje, da bo redno obveščen o ukrepih, ki jih sprejema Komisija v zvezi z izvajanjem pomembne zaveze o podpori za obnovo Gruzije po spopadih in za prihodnji razvoj, sprejete na mednarodni konferenci donatorjev, ki je potekala 22. oktobra 2008 v Bruslju;

               177.

               ponavlja svojo zahtevo, naj Komisija Parlamentu redno predstavlja posebne ukrepe za nadaljnje povečanje odgovornosti Evropske unije za njene zunanje dejavnostmi v njihovem geografskem okviru v skladu z načeli učinkovitosti, odgovornosti in vidnosti;

         Nevladne organizacije (NVO)

               178.

               sprašuje se o vlogi in rastočem številu NVO v okviru upravljanja sredstev Skupnosti; poziva Komisijo, da oceni učinkovitost operativnih donacij za bruseljske sedeže NVO, in da strogo izvaja načelo postopnega zmanjševanja operativnih donacij, ki je zapisano v finančni uredbi;

               179.

               poziva Komisijo, da do konca leta 2009 sestavi celovit seznam NVO, ki so prejele sredstva Skupnosti;

         Razvoj

               180.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče ponovno prišlo do zaključka, da mora Generalni direktorat za humanitarno pomoč (ECHO) izboljšati svojo strategijo revizije in zagotoviti boljšo pokritost operacij na ravni organizacij, ki so odgovorne za izvajanje, in zlasti na kraju samem za vse kategorije partnerjev (točka 8.33 f) letnega poročila za 2007);

               181.

               spodbuja Komisijo pri cilju, ki si ga je zastavila leta 2007, da vsak projekt obišče vsaj enkrat letno strokovnjak, razen če tega zaradi varnostnih razlogov ali zaradi težkega dostopa ni mogoče zagotoviti, da se zagotavlja, da so specialisti za humanitarno pomoč stalno na terenu, da bi olajšali in povečali vpliv humanitarnih operacij, ki jih financira Komisija, ne glede na državo ali regijo;

               182.

               meni, da mora Komisija, v okviru izvajanja teh projektov, paziti, da so določbe o poročanju, o katerih se je dogovorilo z Združenimi narodi aprila 2007, strogo izvajane, in da se finančna poročila oblikujejo v skladu s temi zahtevami;

               183.

               se zaveda tveganj zaradi nezadostnosti kontrol na kraju samem na mestih, kjer je dostop težak oziroma nevtralnost humanitarne pomoči ni upoštevana, in da so zlasti ta tveganja v določeni meri povezana s cilji humanitarne pomoči, in s tako imenovanimi pozabljenimi krizami;

               184.

               ugotavlja, da je, v skladu z letnim poročilom o dejavnostih Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (ECHO) 2007, humanitarna pomoč Komisije v Iraku potekala izključno prek Mednarodnega odbora Rdečega križa na področjih zašite in vode ter sanitarno-zdravstvenih pogojev in je znašala 7 800 000 EUR;

               185.

               meni, da je treba preučiti pojasnitev intervencijskih struktur (Evropski razvojni sklad (ERS), Komisija, Evropska investicijska banka itd.) na področju razvoja in zunanjih ukrepov, da se tako omogoči večjo vidnost ukrepov Skupnosti in zagotoviti boljšo revizijo dodeljenih sredstev; poziva k izvedbi študije glede vključevanja ERS v proračun Skupnosti, z namenom politične razprave na to temo;

               186.

               opozarja na zavezo (24) Komisije, s katero želi zagotoviti, da se merilo 20 % njene pomoči do leta 2009 nameni osnovnemu in srednješolskemu izobraževanju ter osnovnemu zdravstvu; poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne informacije o ukrepih, ki bodo sprejeti za doseganje tega števila referenc prek projektov, programov in proračunske pomoči; poziva k večji skladnosti med nacionalnimi in regionalnimi tematskimi strateškimi dokumenti, ter na področjih zdravja in izobraževanja, zlasti kadar je pomoč zagotovljena v obliki proračunske podpore;

               187.

               poudarja, da je treba dati prednost vpisovanju otrok iz težko dosegljivih skupin v državah s kritičnimi kazalniki razvojnih ciljev tisočletja, vključno z invalidnimi otroki;

               188.

               nujno poziva Komisijo, naj pripiše prednost pomoči partnerskim državam, da se tako okrepijo parlamentarni nadzor in zmogljivosti revizije, zlasti kadar se pomoč dodeljuje prek proračunske podpore, in poziva Komisijo, naj redno poroča o doseženem napredku;

               189.

               poudarja, da je treba posvetiti ustrezno pozornost trajnosti prispevkov Komisije, vključno z oblikovanjem jasne strategije umika, ki ne ogroža doseženih rezultatov, ter spremljanjem izvajanja; meni, da boljši pregled rezultatov predstavlja glavni dejavnik zagotavljanja demokratične legitimnosti razvojnega sodelovanja Evropske unije;

               190.

               pozdravlja kodeks ravnanja Evropske unije o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike, ki je bil sprejet leta 2007, in namerava okrepiti sodelovanje in usklajevanje med Komisijo ter državami članicami; poziva Komisijo, naj poveča svoja prizadevanja za zagotavljanje resničnega izvajanja kodeksa ravnanja, vključno z reševanjem trdovratnih težav v najboljšem interesu partnerskih držav;

               191.

               meni, da posvetovanje s civilno družbo in lokalnimi organi pred pripravo strateških dokumentov države (CSP) v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja ni bilo zadostno, da bi izpolnilo pravno obveznost iz člena 19(3) Uredbe (ES) št. 1905/2006 (25), da se „strateški dokumenti načeloma oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami in regijami, kar vključuje civilno družbo ter regionalne in lokalne oblasti“; meni, da je udeležba nacionalnih parlamentov partnerskih držav nujno potrebna za doseganje resnične odgovornosti za proces; poziva Komisijo, naj stori vse za izboljšanje dialoga s temi organi v vseh različnih fazah postopka načrtovanja;

         Predpristopna strategija
   Mehanizem za sodelovanje in preverjanje

               192.

               opozarja, da je Komisija prvič od pristopa novih držav članic vpeljala mehanizem za sodelovanje in preverjanje za Romunijo in Bolgarijo, ki naj bi ji pomagal pri odpravljanju „pomanjkljivosti na področjih reforme pravosodja ter boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, hkrati pa bi zagotovil spremljanje napredka na teh področjih“ (COM(2008) 63), in se sprašuje o učinkovitosti tega mehanizma, njegovi primernosti in zanesljivosti informacij, ki se posredujejo organu, pristojnemu za podelitev razrešnice;

               193.

               opaža, da je, pod vodstvom generalnega sekretariata, več generalnih direktoratov in pisarn Komisije odgovornih za upravljanje tega mehanizma; opaža, da so v skupnem ukrepanju teh služb vrzeli; pričakuje izboljšanje usklajevanja in sistematično vključevanje strokovnega znanja vseh zadevnih služb Komisije v poročilo o napredku; sprašuje se, katere so lekcije, ki jih Komisija pridobi iz teh mehanizmov za države kandidatke in morebitne države kandidatke;

         Evropski skladi v Bolgariji in Romuniji

               194.

               ugotavlja, da je bilo Bolgariji med leti 2004 in 2007 danih na razpolago 650 000 000 EUR v okviru sklada Phare; 226 000 000 EUR v okviru sklada SAPARD, 440 500 000 EUR v okviru sklada ISPA; Romuniji je bilo med leti 2004 in 2007 danih na razpolago 1 346 500 000 EUR v okviru sklada Phare; 526 300 000 EUR v okviru sklada SAPARD, 1 040 500 000 EUR v okviru sklada ISPA;

               195.

               opozarja, da je Računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 4/2006 o naložbenih projektih programa Phare v Bolgariji in Romuniji (26), že pritegnilo pozornost na veliko težav pri upravljanju evropskih sredstev, vključno z nepravilnostmi pri javnih naročilih in upravičenosti stroškov, primerih odtujitev imetja, pomanjkanje upravnih sposobnosti itd.;

               196.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi dejstvo, da član Komisije, ki je pristojen za širitev, ni zadostno in pravočasno obveščal Odbora za proračunski nadzor o obsegu pomanjkljivosti;

               197.

               z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija začasno zaustavila plačila v višini 200 000 000 EUR iz kmetijskih skladov za Romunijo, in da je bilo 250 000 000 EUR za Phare, 105 000 000 EUR za SAPARD in 115 000 000 EUR za ISPA zamrznjenih s strani Komisije v Bolgariji; ugotavlja, da znaša dokončna izguba za Bolgarijo v okviru Phare 220 000 000 EUR;

               198.

               se zaveda, da pomanjkanje zanesljivih sistemov kontrole in težave, ugotovljene pri upravljanju, predstavljajo tveganja za denar evropskih davkoplačevalcev; priznava prizadevanja, ki so medtem potekala za obvladovanje teh težav; poziva države članice, naj si še naprej prizadevajo za izpolnitev evropskih obvez;

               199.

               meni, da mora Komisija okrepiti tehnično pomoč za države članice, da bi tako okrepila njihovo upravno zmogljivost; poudarja, da je pravilno upravljanje evropskih sredstev obveznost in dolžnost vseh držav članic, in podpira začasno prekinitev financiranja s strani Komisije, v primerih, kjer upravljavski sistem države članice ne deluje;

               200.

               ugotavlja, da bi morala Bolgarija v obdobju 2007–2013 prejeti 6 853 000 EUR strukturnih skladov, Romunija pa 19 200 000 EUR; poleg informacij iz letnega poročila o dejavnostih in iz poročil o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu, zahteva odgovorno in učinkovito upravljanje teh skladov;

               201.

               meni, da Komisija ni dovolj resno obravnavala priprav na sposobnost Romunije in Bolgarije za črpanje iz skladov na področju kmetijske in kohezijske politike ter da so bili njeni ukrepi in izjave v zvezi s tem zavajajoči, ne le za Parlament, temveč tudi za bolgarsko in romunsko vlado, kar je bil eden od razlogov, da ti dve državi nista mogli izkoristiti vseh sredstev;

               202.

               poziva Komisijo, da Parlament obvešča o praktičnih posledicah pravnih reform in protikorupcijskih prizadevanj, in da v poročila o napredku vključi količinska merila za merjenje napredka na teh področjih;

               203.

               meni, da bi morale institucije Unije uporabljati načelo nične tolerance v povezavi s primeri zlorabe evropskih sredstev, goljufije in korupcije; zahteva, da Komisija jamči učinkovito povračilo neupravičeno izplačanih zneskov;

               204.

               poleg tega poziva OLAF, da mu posreduje rezultate svojih preiskav preiskav v državah članicah;

               205.

               se strinja s Komisijo, da morajo biti vse dejavnosti in vsi ukrepi, ki jih je nedavno sprejela Bolgarija, spremljani z verodostojnimi strukturnimi korektivnimi ukrepi in temeljito reformo vseh struktur, povezanih z upravljanjem sredstev Skupnosti, da se zagotovita pravilna in pravočasna absorpcija sredstev in visoka stopnja preglednosti; s tem v zvezi poziva Komisijo, da izboljša usklajevanje in sporočanje pri nacionalnih organih in natančno spremlja izvajanje različnih akcijskih načrtov, ki jih je predložila Bolgarija, in da o tem obvešča Parlament; od Komisije zahteva, da mu predloži posebno poročilo o stanju upravljanja in nadzora vseh sredstev Skupnosti v Bolgariji, ki zajema obdobje do 15. julija 2009;

               206.

               zahteva, da Komisija, v luči zadnjega poročila o napredku in korakov nazaj na področju boja proti korupciji, predloži posebno poročilo o stanju upravljanja in nadzora vseh sredstev Skupnosti v Romuniji, in o sprejetih ukrepih ter napredku na področju boja proti korupciji, ki zajema obdobje do 15. julija 2009;

         Turčija, Hrvaška, Srbija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo in druge države zahodnega Balkana

               207.

               poudarja, da je odgovornost delegacij Komisije v državah kandidatkah in v morebitnih državah kandidatkah, da pripravijo te države in tako zagotovijo pravilno uporabo evropskih sredstev; poziva, da se strategije za boj proti goljufiji vključijo v te predpristopne postopke in da se zadevne uprave usposobi v okviru programa za izmenjavo med Komisijo in upravami držav kandidatk ali morebitnih kandidatk;

               208.

               poziva Komisijo, da igra aktivnejšo vlogo glede obstoječih sistemov kontrole izdatkov za Turčijo, Hrvaško, Srbijo, Nekdanjo jugoslovanska republika Makedonijo in druge države zahodnega Balkana med pristopnim obdobjem, in zahteva, da Parlamentu, v okviru svojih poročil o napredku o teh državah, posreduje podrobnejše informacije o tej zadevi, zlasti podrobno analizo razlogov za neuspeh; poziva Komisijo, da v poročilo o napredku uvede sistem semaforjev (zelena, rumena in rdeča luč), prek katerega bo označevala napredek na poti k doseganju različnih osrednjih ciljev;

               209.

               obžaluje ugotovljene primere goljufij in nepravilnega upravljanja evropskih sredstev, ki so jih upravljali Združeni narodi, glede sredstev Unije, namenjenih za obnovo Kosova, in pomanjkanje spremljanja teh jasno identificiranih primerov s strani Združenih narodov; vendar želi izraziti tudi hvaležnost Evropski agenciji za obnovo in njenemu „evropskemu“ ter lokalnemu osebju za delo, ki so ga opravili za ljudi v včasih težkih razmerah;

               210.

               poziva Računsko sodišče, da pripravi posebno poročilo o učinkovitosti sistema, ki ga je vzpostavila Komisija za kontrolo evropskih sredstev, ki jih je prejelo Kosovo, in o uspešnosti sistema glede preprečevanja goljufij, in da preveri, ali je bilo financiranje v skladu s pogoji, predvidenimi v sporazumih o zadevnih programih, vključno s pravili za instrument za predpristopno pomoč (27) ter Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002;

               211.

               predlaga, da Komisija zahteva, da kosovska vlada predloži potrdilo o reviziji s strani svojega računskega sodišča glede evropskih sredstev, zlasti za tista, ki so vpisana v proračun;

               212.

               opozarja, da je preiskovalna skupina (Investigation Task Force), ki je bila vzpostavljena za preiskovanje finančnih nepravilnosti in goljufij glede sredstev Evropske unije na Kosovu, končala svojo operacijo avgusta 2008, in da je v svojem končnem poročilu identificirala kriminalno obnašanje, med drugim, s strani osebja Združenih narodov, in da so bili izdani številni mednarodni nalogi za prejetje, ampak brez doseganja rezultatov glede Združenih narodov; poziva Komisijo, naj vztraja pri izvajanju teh nalogov za prijetje; nadalje poziva Komisijo, da predstavi poročilo o pravnem spremljanju vseh ugotovljenih primerov; zahteva vzpostavitev nove organizacije, ki bo nasledila preiskovalno skupino v boju proti goljufijam in nepravilnostim, ki zadevajo Komisijo in OLAF;

         Upravni odhodki

               213.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da revizija Računskega sodišča ni pokazala nobenih resnih napak, ki bi škodile zakonitosti in pravilnosti upravnih odhodkov;

         Evropske šole

               214.

               pričakuje, da bo Komisija zagotovila, da se vladi Belgije in Združenega kraljestva zavežeta za izpolnjevanje svojih obveznosti v obstoječih medvladnih sporazumih – za Belgijo čim hitrejšo razpoložljivost za četrto oziroma peto evropsko šolo, za Združeno kraljestvo zadostno dodeljevanje učiteljev – in pričakuje revizijo veljavne politike vpisa za šole Berkendael/Laeken, da se prepreči dolg in nesprejemljiv čas potovanja otrok;

         Vplivi decentralizacije na osebje

               215.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je, na zahtevo Parlamenta, Komisija leta 2007 zaključila s študijo o človeških virih svojega osebja (SEK(2007) 530), ki se je osredotočila na upravne dejavnosti;

               216.

               izraža razočaranje zaradi nezadostnih informacij, ki jih je predložila Komisija leta 2005 in 2006 na tem področju, ki je izredno pomembno z vidika proračuna; priznava prizadevanja v vmesnem času glede preglednosti na spletni strani Komisije in glede letnega poročila o oceni osebja;

               217.

               izraža zaskrbljenost glede dejstva, da skoraj 32 % uslužbencev Komisije dela na področju oddelka za podporo upravi in usklajevanja; opozarja, da številka 10 % osebja, ki dela na področju proračuna, še ni vključena v to statistiko; poziva Komisijo, da iz teh številk oblikuje primerne sklepe in da ponovno organizira svoje človeške vire, da se delež osebja, ki dela na tem področju, zmanjša na 20 %;

               218.

               ugotavlja, da je bila mobilnost osebja prvotno mišljena samo za občutljiva delovna mesta; izraža presenečenje nad trenutno prakso Komisije, da uporablja pravilo mobilnosti za vse člane osebja po petih letih, oziroma najkasneje sedmih letih; se boji, da bo ta način izvajanja pravila mobilnosti zmanjšal učinkovitost Komisije in preprečil, da se potrebne izkušnje in znanje kopičita znotraj Komisije; poziva Komisijo, da ga obvešča o tem, na kakšen način se mobilnost lahko omeji samo na občutljiva delovna mesta;

         Vprašanja v zvezi s stavbami Skupnosti

               219.

               obžaluje pomanjkanje preglednosti Komisije pri upravljanju svojih 61 stavb v Bruslju in glede razvoja na področju stavbnega fonda;

               220.

               poziva Komisijo, da Parlament obvešča o vseh novih projektih, ki zadevajo njegov stavbeni fond, in to pred sprejetjem teh projektov, in da redno obvešča Odbor za proračunski nadzor o vseh pobudah in novih sklepih glede nepremičninskih projektov, vključno s pripravljalnimi deli in javnimi razpisi za katere je predlagano oblikovanje odbora za javne razpise, v kateri bodo zastopani predstavniki Parlamenta;

               221.

               poziva OLAF, da ga obvešča o vseh primerih goljufije, ki se pojavijo na področju nepremičninske politike, in da poišče morebitne konflikte interesov;

               222.

               poziva Komisijo, da izvede revizijo upravljanja njej lastnih stavb in stavb drugih institucij Evropske skupnosti, ter da poišče idejo o skupni strukturi za upravljanje z nepremičninami;

         Spremljevalni ukrepi v luči razrešnice

               223.

               obžaluje dejstvo, da v zaključnih računih Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007 (28), Komisija ni v celoti ponovila določb iz Pogodbe ES o spremljevalnih ukrepih v luči razrešnice, in da je omenila samo, da Parlament pri podeljevanju razrešnice lahko poudari pripombe, ki se mu zdijo pomembne, in pogosto priporoči ukrepe, ki bi jih morala Komisija sprejeti glede teh zadev; ugotavlja, da je ta pripomba umestna, vendar Komisija vedno pozabi omeniti, da se v členu 276 Pogodbe ES zahteva, da tudi Komisija sprejme vse primerne korake za odziv na pripombe v sklepih Parlamenta o podelitvi razrešnice glede izvrševanja odhodkov; zato opozarja Komisijo, da pozivi iz njegove resolucije o razrešnici niso samo nezavezujoča priporočila, ampak navodila, ki jih mora Komisija upoštevati pri izvajanju proračuna;

         ZAKLJUČKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROČILI RAČUNSKEGA SODIŠČA
   Del I: Posebno poročilo št. 6/2007 o uspešnosti tehnične pomoči pri razvoju zmogljivosti

               224.

               meni, da tehnična pomoč in druge vrste zunanje pomoči, ki so še vedno predvsem odvisne od pobud donatorjev ter pogosto nezadostne in netrajnostne, nujno potrebujejo prenovo, med drugim s spodbujanjem lokalnega lastništva, učinkovitejšim usklajevanjem virov med državami članicami na ravni Unije in mednarodni ravni ter z zagotavljanjem zadostnega časa za izvajanje projektov;

               225.

               je v zvezi s tem seznanjen, da so službe Komisije julija 2008 odobrile okvirno strategijo in delovni načrt za uresničitev ciljev učinkovitosti pomoči za tehnično sodelovanje in enote za izvajanje projektov; zato poziva Komisijo, naj prvič obvesti Parlament o izvajanju te strategije pred koncem marca 2009, po tem pa vsakih šest mesecev;

               226.

               ugotavlja, da je Komisija Računskemu sodišču poslala informacije o zneskih, porabljenih za tehnično pomoč, prepozno, šele po objavi posebnega poročila Sodišča; je presenečen, da te informacije niso bile dane na razpolago med pripravo posebnega poročila; priznava, da je opredelitev odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, široka in v praksi vodi do razlik v razlagi; pričakuje, da bo strategija, ki jo je sprejela Komisija, prav tako vodila k bolj operativni opredelitvi tehnične pomoči;

               227.

               obžaluje, da instrument tesnega medinstitucionalnega sodelovanja („twinning“) v državah AKP ter azijskih in latinskoameriških še ni dostopen; zato zahteva, da Komisija predlaga potrebne zakonodajne spremembe pred koncem mandata sedanje Komisije, in poziva države članice, da sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev splošne uporabe tega instrumenta, ki je prilagojen posebnim potrebam v teh državah, ter da se posledično spremeni uredba o izvajanju 10. evropskega razvojnega sklada;

               228.

               obžaluje, da Komisija zelo poredko uporabi klavzulo o odložitvi, ki omogoča pospešen postopek javnega naročila; zahteva, da Komisija ta instrument uporabi premišljeno, da se izboljša časovni razpored izvajanja operacij tehnične pomoči;

               229.

               meni, da je nesprejemljivo, da nekatere družbe namerno predlagajo strokovnjake z zanimivim življenjepisom, da bi pridobile naročilo, čeprav točno vedo, da strokovnjak ne bo na voljo za izvedbo naloge; se strinja z Računskim sodiščem, da so izbirna merila, ki jih uporablja Komisija za tehnično pomoč, neprimerna;

               230.

               zato poziva Komisijo, da veliko bolj upošteva druga merila (kot so tista, ki jih predlaga Računsko sodišče), ne pa samo življenjepisa vodje skupine; predlaga, da se to na primer lahko stori z vzpostavitvijo zbirke podatkov, skladne s pravnimi zahtevami, ki vsebuje podjetja, ki ne zagotovijo predlaganih strokovnjakov, kar bi jim tako preprečilo, da sodelujejo pri javnih naročilih za določeno obdobje; ugotavlja, da je Komisija sprejela Uredbo (ES, Euratom) št. 1302/2008 z dne 17. decembra 2008 o centralni podatkovni zbirki o izključitvah (29) in Sklep št. 2008/969/ES, Euratom z dne 16. decembra 2008 o sistemu zgodnjega opozarjanja za odredbodajalce Komisije in izvajalske agencije (30), vendar pa ta nova instrumenta ne omogočata izključitve podjetij na tej podlagi; nadalje ugotavlja, da so ti vidiki del delovnega načrta (os 3, ukrepi 13 do 15), in poziva Komisijo, naj nemudoma uporabi s tem povezane ukrepe;

               231.

               soglaša z Računskim sodiščem, da je pri pristopu Komisije v zvezi z uporabo sistemov partnerskih držav za upravljanje javnih financ in javnih naročil mogoče opaziti nedoslednost, kar je včasih popolnoma v nasprotju z zavezami, ki jih je sprejela Unija v okviru Pariške izjave o učinkovitosti pomoči, potrjene 2. marca 2005 (31); zato poziva Komisijo, da zagotovi hitro spoštovanje teh zavez na podlagi strateškega dialoga, predvidenega v okviru poteka dela v Akri in po Akri, ter ukrepov iz delovnega načrta (os 1, zlasti ukrep 20);

               232.

               poziva Komisijo, naj deluje čim bolj v skladu s pobudami o preglednosti in upošteva resolucijo Parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (32), ter priporoča, da se vzpostavi zbirka podatkov, ki bi zagotavljala pregled nalog tehnične pomoči in rezultatov, ki se lahko uporabijo za prihodnje misije tehnične pomoči, in da se prepreči podvajanja;

         Del II: Posebno poročilo št. 1/2008 o procesu obravnavanja vlog in vrednotenja v zvezi z velikimi naložbenimi projekti iz programskih obdobij 1994–1999 in 2000–2006

               233.

               poziva Komisijo, da ohrani svoj strogi postopek za odobritev velikih projektov, vendar priporoča, da racionalizira svoje sprejemanje odločitev tako, da bo imelo realno vrednost, ter se tako izogne obravnavanju postopka kot pretirano „upravnega postopka“, zmanjša dolžino postopka za sprejemanje odločitev znotraj razumnih meja, in, kolikor je mogoče hitro, vpelje neodvisne enote za velike projekte s horizontalno pristojnostjo znotraj Generalnega direktorata za regionalno politiko(GD REGIO); želi pritegniti pozornost Komisije k dejstvu, da že subvencionira naložbe v programsko opremo, kar bo omogočilo, da bo sistem postal preglednejši in ga bo lažje kontrolirati, istočasno pa ne sme zanemariti preglede na kraju samem;

               234.

               poziva Komisijo, da predloži celovite informacije o praktični uporabi pravil n + 2 in n + 3 za velike projekte, saj so se nekatere države članice poskušale izogniti pravilom Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) (zlasti pravilu n + 2) s tem, da so združile nekatere projekte tako, da je bila skupna številka zanje ravno pod mejno vrednostjo za velike projekte, in so nato čakale, da bo Komisija sklenila, da se pravilo n + 2 začasno preneha uporabljati za zadevni primer;

               235.

               poudarja vprašanje, in išče odgovor nanj, o tem, kako se je lahko pojavila tveganju naklonjena kultura (z visoko kakovostjo, inovativnimi naložbami, ki izgubljajo odličnost), praksa, ki je popolnoma v nasprotju s prizadevanji Skupnosti, kot je zapisano v lizbonski agendi; meni, da težava ni v financiranju naložb v infrastrukturo, ampak v dejstvu, da imajo države članice možnost, da se izognejo inovativnim „tveganim“ naložbam;

               236.

               meni, da je obžalovanja vredno, da Komisija (GD REGIO) ne financira izobraževanja in usposabljanja za svoje lastno osebje, ampak zunanjo skupino (JASPERS), ki sodi v strukturo Evropske investicijske banke, in torej ne odgovarja Komisiji za svoje delo; opozarja države članice, da če ne bodo zagotavljale izobraževanja in razvoja za svoje skupine strokovnjakov, bodo odvisne od skupin tujih, zunanjih strokovnjakov, kar bo povzročilo znatne posredne stroške za zadevno državo;

               237.

               podpira pobudo, s katero se Unija zavezuje, da bo pripravila naknadno oceno velikih projektov, in določa, katere informacije (enotni in primerljivi podatki) – ki jih zberejo in posredujejo države članice do določenega časovnega roka – so potrebne; meni, da mora biti spremljanje usmerjeno na ta način, saj trenutno ni oprijemljivih dokazov, da so veliki projekti, ki so financirani s sredstvi Skupnosti, uspešni, in da so države članice porabile prejeta sredstva kolikor je le mogoče učinkovito in koristno;

               238.

               želi pritegniti pozornost na dejstvo, da so trenutno informacije o velikih projektih na voljo samo po odobritvi le-teh v letnem poročilu Komisije o strukturnih skladih in Kohezijskem skladu; zato poziva Komisijo, da bo njena domača spletna stran omogočila državljanom, da spremljajo napredek vseh velikih projektov;

         Del III: Posebno poročilo št. 2/2008 o zavezujočih tarifnih informacijah (ZTI)

               239.

               poziva Komisijo, naj čim prej odpravi nerešene težave in pomanjkljivosti, saj lahko povzročijo izgubo dohodka Unije v obliki tradicionalnih lastnih sredstev;

               240.

               je seznanjen z odgovori Komisije, da bodo s posodobljenim carinskim zakonikom (PCZ), sprejetim leta 2008 (33), imetniki ZTI pravno zavezani k predložitvi ZTI, da se bo posodobitev tezavra nadaljevala, in da je na voljo uporabniški vmesnik v vseh uradnih jezikih Evropske unije;

               241.

               od Komisije tudi zahteva, da reši spore glede klasifikacije tarif do časovnih rokov, ki so predvideni v zakonodaji Skupnosti in najkasneje v obdobju petih mesecev, in naj glede na morebitno izgubo lastnih sredstev Komisija poveča število osebja, ki se ukvarja z ZTI in klasifikacijo, na 4, in naj zagotovi, da bodo te osebe izvajale tudi več analiz tveganja ter bolj natančno spremljale, ali države članice pravočasno vnašajo podatke v sistem, ter morebitne primere zlorab zaradi prehodnih obdobij in „prostega izbiranja“ med ZTI;

               242.

               zahteva, da Komisija do konca leta 2009 obvesti Parlament o vseh pristopih in ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi opažanj Računskega sodišča, in o načinih, na katere so bili izvedeni;

         Del IV: Posebno poročilo št. 3/2008 o Solidarnostnem skladu Evropske unije: kako hiter, učinkovit in fleksibilen je Solidarnostni sklad Evropske unije?

               243.

               pozdravlja skupno pozitivno oceno, ki jo je podalo Računsko sodišče o doseženih rezultatih Komisije pri upravljanju Solidarnostnega sklada Evropske unije;

               244.

               ugotavlja, da kritik zaradi „hitrosti“ ni mogoče pripisati izključno upravljanju Sklada s strani Komisije, saj so težave zelo pogosto povezane s pomanjkljivostmi pri upravljanju s strani držav članic in kakovostjo informacij, ki jih zagotavlja prosilec;

               245.

               prav tako ugotavlja, da je Parlament v svojem stališču z dne 18. maja 2006 (34) pozdravil predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2005) 108), ki predvideva enostavnejša in jasnejša merila za hitrejše aktiviranje, ter da Svet doslej v tej zadevi še ni dosegel napredka;

         Del V: Posebno poročilo št. 4/2008 o izvajanju mlečnih kvot v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004

               246.

               obžaluje, da morajo nacionalni organi opraviti številne preglede, ki so lahko površinski, kar pa ne omogoča preverjanja verodostojnosti prijavljenih neposrednih prodaj; pozdravlja Uredbo Komisije (ES) št. 228/2008 (35), ki zmanjšuje na 1 % stopnjo inšpekcijskih pregledov za proizvajalce, katerih proizvodnja je manjša od 5 000 kg;

               247.

               meni, da bi morala Komisija, v okviru deljenega upravljanja, še naprej sprejemati vse pobude, ki se potrebujejo za zagotavljanje učinkovitega spremljanja izvajanja dobrega upravljanja režima mlečnih kvot;

               248.

               poziva pristojne nacionalne organe, da pripravijo, na podlagi analize tveganj, program kontrole za vsako 12-mesečno obdobje, in izvedejo kontrole med in po vsakem kvotnem letu, ampak najkasneje 18 mesecev po koncu zadevnega leta;

               249.

               meni, da bi morala Komisija, zaradi poenostavitve, povabiti nove države članice, da pristopijo k splošnemu načelu, po katerem je treba vso trženo mleko registrirati;

               250.

               poziva Komisijo, da povabi nove države članice k izboljšanju njihovih podatkovnih zbirk, kot je zahtevalo Računsko sodišče v svojem poročilu, in da se izognejo nepotrebnim kontrolam;

               251.

               poziva Komisijo, da še naprej ocenjuje razvoj v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, zlasti razvoj, ki je povezan z zadevnimi trgi, razmerami proizvajalcev, in s posledicami za regionalni razvoj, zlasti v poročilih o oceni, ki so predvideni pred 31. decembrom 2010 in pred 31. decembrom 2012 v skladu s političnim sporazumom o pregledu skupne kmetijske politike, ki je bil sklenjen novembra 2008;

               252.

               poziva Komisijo, da sledi vsem priporočilom Računskega sodišča v okviru s tem pregledom, in da razmisli o morebitnih spremembah v okviru skupne tržne ureditve na področju mleka in na področju režima mlečnih kvot, ki se morajo osredotočiti na:

                           (a)

                           spremljevalne ukrepe in ukrepe za prehod, ki jih je treba predvideti v regijah, v katerih mali proizvajalci predstavljajo večino;

                           (b)

                           potrebo, da se proizvajalcem mleka v novih državah članicah zagotovi trden zakonodajni okvir in jasne napovedi, in se jih spodbuja k naložbam, ki so bistvenega pomena za zagotavljanje trajnosti njihove dejavnosti;

         Del VI: Posebno poročilo št. 5/2008 o agencijah Evropske unije – doseganje rezultatov

               253.

               pozdravlja posebno poročilo Evropskega računskega sodišča in poziva Komisijo, da upošteva opredeljene pomanjkljivosti iz poročila ter ukrepa v skladu s priporočili Računskega sodišča;

               254.

               zahteva, da Komisija razvije in izvaja splošni sistem za upravljanje za „regulativne“ agencije Unije na podlagi izrecnih meril, kot so preglednost, gospodarnost, učinkovitost, uspešnost in izmenjava najboljše prakse; meni, da mora Komisija dejavno komunicirati z agencijami Unije in upravnim odborom agencij pomagati pri izvajanju proračunskega načrtovanja in upravljanja na podlagi dejavnosti (ABB/ABM);

               255.

               poziva Komisijo, da uvede učinkovit sistem za spremljanje za agencije Unije, ki omogoča notranji prenos najboljših praks in metod, ter vsebuje niz splošnih in posebnih kazalnikov za ocenjevanje;

               256.

               poziva Komisijo, da razvije smernice za izboljšanje načrtovanja, spremljanja, poročanja in vrednotenja dejavnosti agencij ter da v praksi dosledno uporablja pojem doseganja rezultatov, ki ga določata Uredba (ES, Euratom) št. 1605/2002 in okvirna finančna uredba za agencije (36);

         Del VII: Posebno poročilo št. 6/2008 o pomoči Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch

               257.

               poziva Komisijo, da oblikuje vse nujne ugotovitve na podlagi izkušenj po hurikanu Mitch in cunamiju, da se tako v prihodnje izboljša uspešnost; poziva Komisijo, da dejavno sodeluje na mednarodni ravni pri odpravljanju sistemskih pomanjkljivosti glede zmogljivosti mednarodne pomoči;

               258.

               poziva Komisijo, da v prihodnjih dejavnostih rehabilitacije posebno pozornost nameni naslednjim vprašanjem: zagotavljanju, da sredstva temeljijo na potrebi, da je pomoč osredotočena predvsem na prizadeto prebivalstvo, vključno z revnimi, ženskami in otroki, in da so natančne in točne informacije o rezultatih pomoči na voljo tako davkoplačevalcem v državah donatorkah kot prizadetemu prebivalstvu;

               259.

               poziva vrhovne revizijske institucije in Evropsko računsko sodišče, da okrepijo sodelovanje pri preiskovanju, revizijah in ocenjevanju uporabe sredstev, ki so namenjena za pomoč ob naravnih nesrečah;

               260.

               poziva Komisijo, da pregleda svoj seznam nevladnih organizacij, da tako izključi nevladne organizacije, ki ne delujejo z dobrim namenom, in opredeli politiko nakupa, ki bi preprečevala nezakonite prisvojitve sredstev v takšnih nevladnih organizacijah;

               261.

               prav tako poziva Komisijo, da zagotovi ustrezno prepoznavnost pomoči Unije brez ogrožanja splošne učinkovitosti in ciljev pravičnosti;

               262.

               poziva Združene narode, Rdeči križ, Rdeči polmesec in vse druge donatorje, da se dogovorijo o celovitem okviru nadzora in revizije za:

                           (a)

                           okrepitev in izboljšanje splošnega nadzora nad zbranimi sredstvi;

                           (b)

                           odpravo podvajanja ali drobitve nadzora ter zmanjšanje stroškov nadzora;

               263.

               pričakuje, da bo Komisija sprejela priporočila Računskega sodišča in tudi določila najzgodnejši datum za njihovo izvajanje;

               264.

               meni, da je bistveno, da Komisija v primeru humanitarne pomoči spoštuje merila učinkovitosti pomoči, kot jih zagotavlja Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči;

               265.

               poziva Komisijo, da določi izvedljiv in dejanski rok za razpoložljivost sredstev za spodbudo pravočasnega izvajanja dogovorjenih projektov v državah prejemnicah;

               266.

               meni, da se humanitarna pomoč v primeru naravnih nesreč dodeli ne glede na politične razmere; vendar meni, da mora Komisija od držav prejemnic zahtevati, da:

                           (a)

                           dostop do žrtev ni omejen;

                           (b)

                           je pomoč oproščena vseh davkov, carine ali vseh drugih oblik davčnih obremenitev;

                           (c)

                           za mednarodno osebje iz zadevnih agencij za pomoč ni zamude ali zavrnitve pri izdaji vizumov;

                           (d)

                           upravičencem ni treba plačati podarjenega blaga in storitev (ali bodo takšni dohodki v celoti reciklirani za obnovo);

               267.

               poziva Komisijo, da v primeru vsake kršitve navedenih načel obravnava začasno ustavitev pomoči;

         Del VIII: Posebno poročilo št. 7/2008 o programu Inteligentna energija (IEE) 2003–2006

               268.

               pozdravlja veliko delo Računskega sodišča in njegove ugotovitve, ki vsebujejo določeno količino pohvale in tudi kritike glede upravljanja programa IEE 2003–2006 s strani Komisije in Izvajalske agencije za inteligentno energijo; ceni tesno in v prihodnost usmerjeno sodelovanje Agencije in Računskega sodišča s Parlamentom;

               269.

               iz analize Računskega sodišča sklepa, da so stroški, ki jih nosijo upravičenci (za pripravo predlogov in poročil) precej visoki, in čeprav razume, da so drugačni od izključno upravnih stroškov, se zavzema za njihovo upoštevanje in znižanje v skladu z načeli boljše ureditve;

               270.

               meni, da so ugotovitve Računskega sodišča lahko koristne tudi v primeru drugih izvajalskih agencij; z veseljem pričakuje prihodnje posebno poročilo Računskega sodišča o izvajalskih agencijah;

               271.

               obžaluje dejstvo, da so nove države članice pri projektih ali študijah, povezanih s programom in tudi v primeru lokalnih agencijah za energijo, le malo sodelovale; priznava pa, da se ta položaj lahko delno pojasni s tem, da se je program pred pristopom desetih novih držav članic že začel izvajati; zahteva, da Komisija nadaljuje dejavno politiko dajanja prednosti ustanavljanju agencij za energijo v novih državah članicah, da bi prišlo do uravnotežene porazdelitve na celotnem ozemlju Unije;

         Del IX: Posebno poročilo št. 8/2008 – Ali je navzkrižna skladnost uspešna politika?

               272.

               meni, da je treba cilje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (37) razviti na način, da postanejo „SMART“ (specifični, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno določeni) in jih urediti v logični hierarhiji; meni, da morajo države članice na tej osnovi opredeliti preverljive zahteve in standarde na ravni gospodinjstev;

               273.

               meni, da je treba navzkrižno skladnost poenostaviti z omejitvijo na osnovne elemente kmetijskih dejavnosti, kjer se izboljšave zdijo potrebne, in določiti pričakovane rezultate, zahteve in standarde;

               274.

               poziva Komisijo, naj določi jasno ločnico med navzkrižno skladnostjo in kmetijskim okoljem; tudi za navzkrižno skladnost morajo veljati elementi politike razvoja podeželja, kot je obveznost za določitev preverljivih standardov;

               275.

               meni, da morajo države članice vzpostaviti učinkovit sistem za nadzor in kazni za zagotavljanje dejstva, da kmetje izpolnjujejo zakonodajo; navaja, da mora biti vsaj 1 % kmetij, ki izpolnjujejo vsaka svoje obveznosti, predmet nadzora, in da mora sistem kazni zagotavljati, da je znižanje plačil sorazmerno ali odvisno od resnosti kršitve;

               276.

               poziva Komisijo, naj vzpostavi dober nadzorni sistem za merjenje uspešnosti z opredelitvijo ustreznih kazalnikov in referenčnih ravni, države članice pa se poziva, naj predložijo celovite in zanesljive podatke, ki morajo biti predmet natančnejše analize s strani Komisije;

               277.

               poziva Komisijo, da predstavi predloge najpozneje v okviru pregleda proračuna in naslednje reforme skupne kmetijske politike;

               278.

               poziva Računsko sodišče, naj v svojem letnem poročilu (izjava o zanesljivosti) poroča o spoštovanju obveznosti, povezanih z navzkrižno skladnostjo;

         Del X: Posebno poročilo št. 9/2008 – Uspešnost podpore EU na področju svobode, varnosti in pravice v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini

               279.

               poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo razlogov za vrzeli in pomanjkljivosti pri rezultatih, ki so bile odkrite za nekatere projekte v Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini, ter izboljša načrtovanje, upravljanje in nadzor nad sredstvi, ki jih je tem državam dodelila Unija;

               280.

               vztraja, da Komisija nadaljuje z usmerjanjem finančne podpore Unije za posebne prednostne naloge Belorusije, Moldavije in Ukrajine, ob upoštevanju napredka, doseženega pri izvajanju prejšnjih projektov;

               281.

               poziva Komisijo, da določi bolj prilagodljive postopke financiranja Skupnosti, da se omogoči prilagoditev dosjejev, referenc in ciljev za vsak projekt, in da se odrazi spremembe gospodarskega in političnega položaja v zadevnih državah;

               282.

               zahteva, da Komisija zagotovi trajnost projektov, ki jih financira Unija, z jasno opredelitvijo obveznosti, ki jih bodo morale prevzeti javne oblasti prejemnice ob zaključku projektov;

               283.

               obžaluje pomanjkanje učinkovitosti financiranja Skupnosti v nekaterih primerih, ko so bila, kljub vrzelim v upravljanju projektov, sredstva za nove projekte dodeljena istim izvajalcem, zato poziva Komisijo, naj opredeli jasna merila za izbiro izvajalcev in prepreči, da se ponovi nezadovoljivo upravljanje sredstev Skupnosti;

               284.

               priporoča, da Komisija izboljša komunikacijo z javnimi oblastmi Belorusije, Moldavije in Ukrajine, ter sprejme ustrezne ukrepe za spodbudo in podporo državam prejemnicam, da vzpostavijo in izvajajo učinkovito usklajevanje med donatorji;

               285.

               spodbuja Komisijo, da se bolj osredotoči na vprašanje učinkovitega sodnega pregona v okviru boja proti organiziranemu kriminalu ter preuči nove rešitve za spodbujanje sodelovanja javnosti v protikorupcijski politiki, s podporo organizacijam civilne družbe pri ukrepih, povezanih s sodstvom in dobrim vodenjem javnih zadev;

         Del XI: Posebno poročilo št. 11/2008 o upravljanju podpore EU za dejavnosti javnega skladiščenja žit

               286.

               se strinja z Računskim sodiščem, da bi morala Komisija pri določanju najnižje prodajne cene upoštevati zemljepisno lego skladišč in zlasti kakovost skupin žit;

               287.

               zahteva, naj Komisija za izboljšanje preglednosti proračunskega postopka poveča preglednost elementov stroškov dejavnosti, ki niso neposredno povezane s cilji intervencijskega skladiščenja žit; predlaga, da se element subvencije za programe, kot je podpora najbolj ogroženim osebam ali proizvodnji bioetanola, neposredno pripiše zadevni dejavnosti;

               288.

               zahteva, da države članice in Komisija ocenijo stroške nadzorov na področju dejavnosti javnega skladiščenja žit; poziva Komisijo, naj z večjim številom pobud države članice pripravi k zmanjšanju stroškov skladiščenja in stroškov za investicijsko vzdrževanje njihovih intervencij ter optimizaciji časa prodaje zalog;

               289.

               deli mnenje Računskega sodišča, da mora Komisija okrepiti svoj pregled stroškov, ki jih sporočijo plačilne agencije, tako da sistematično spremlja vse neobičajne podatke ali trende; meni, da bi morali pregledi na kraju samem vključevati preglede uporabljenih podatkov ter da mora Komisija preučiti svoje standardne stroške za dejavnosti brez premika ter zagotoviti, da ne presegajo dejanskih stroškov;

               290.

               podpira mnenje Računskega sodišča, da bi bili koristni pregledi podatkov o informacijah o stroških na kraju samem, ki jih Komisija prejme od plačilnih agencij držav članic; poudarja pa, da morajo biti nadzorne obveznosti stroškovno učinkovite;

               291.

               obžaluje, da ni strateške rezerve žita za primer pomanjkanja hrane na ravni Skupnosti; ugotavlja, da smejo države članice oblikovati strateško rezervo žita in da morajo o njej obvestiti Komisijo; obžaluje pa, da le malo držav članic uporablja to možnost, ter meni, da bi morala Komisija preučiti možnost oblikovanja strateške rezerve na ravni Skupnosti.

      (1)  UL L 77, 16.3.2007.

      (2)  UL C 287, 10.11.2008, str. 1.

      (3)  UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL C 216, 14.9.2007, str. 3.

      (5)  UL C 286, 10.11.2008, str. 1.

      (6)  UL C 287, 10.11.2008, str. 111.

      (7)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

      (8)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (9)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (10)  UL L 187, 15.7.2008, str. 25.

      (11)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (12)  Mnenje Računskega sodišča Evropskih skupnosti št. 2/2004 o modelu enotne revizije (single audit) in predlog o okviru notranje kontrole Skupnosti (UL C 107, 30.4.2004, str. 1).

      (13)  Svet Evropske unije, sporočilo predsedstva delegacijam - „An improved sound financial management of EU funds 10284/08 FIN 217“, 3.6.2008 (na voljo le angleška različica).

      (14)  UL L 88, 31.3.2009, str. 25.

      (15)  UL C 273, 9.11.2006, str. 2.

      (16)  UL L 340, 6.12.2006, str. 5.

      (17)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

      (18)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 498/2007 z dne 26. marca 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 o Evropskem skladu za ribištvo (UL L 120, 10.5.2007, str. 1).

      (19)  Uredba Sveta (ES) št. 1447/1999 z dne 24. junija 1999 o seznamu načinov vedenja, ki resno kršijo pravila skupne ribiške politike (UL L 167, 2.7.1999, str. 5).

      (20)  UL C 94, 21.4.2006, str. 1.

      (21)  UL C 74 E, 24.3.2004, str. 746.

      (22)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 70.

      (23)  UL C 285, 27.11.2007, str. 1.

      (24)  Izjava Komisije o upravičenosti do uradne razvojne pomoči, člen 5, Priloga k sporočilu Komisije z dne 24. oktobra 2006 (COM(2006) 628).

      (25)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

      (26)  UL C 174, 26.7.2006, str. 1.

      (27)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

      (28)  UL C 287, 10.11.2008, str. 9.

      (29)  UL L 344, 20.12.2008, str. 12.

      (30)  UL L 344, 20.12.2008, str. 125.

      (31)  Zaključena in sprejeta na forumu na visoki ravni 2. marca 2005 v Parizu s strani držav v razvoju in držav donatork, med njimi s strani Evropske unije, Afriške razvojne banke, Azijske razvojne banke, Evropske banke za obnovo in razvoj, Medameriške razvojne banke, odbora OECD za razvojno pomoč, Združenih narodov in Svetovne banke.

      (32)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0051.

      (33)  Uredba (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o carinskem zakoniku Skupnosti (Moderniziran carinski zakonik) (UL L 145, 4.6.2008, str. 1).

      (34)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 331.

      (35)  Uredba Komisije (ES) št. 228/2008 z dne 13. marca 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 595/2004 glede intenzivnosti kontrole oddaje in neposredne prodaje mleka (UL L 70, 14.3.2008, str. 7).

      (36)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 72).

      (37)  Uredba Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).