title: Sklep Sveta (EU) 2018/538 z dne 7. decembra 2017 o podpisu Spremembe 1 Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo v imenu Unije in o njeni začasni uporabi

text:
               6.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/538
   z dne 7. decembra 2017
   o podpisu Spremembe 1 Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo v imenu Unije in o njeni začasni uporabi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) in (7) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija se je v imenu Unije dogovorila o spremembi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406) v skladu s Sklepom Sveta z dne 8. maja 2017 o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj.

               (2)

               Sprememba 1 k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Sprememba 1) je bila parafirana 28. julija 2017.

               (3)

               Spremembo 1 bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njene poznejše sklenitve.

               (4)

               Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti, bi bilo treba Spremembo 1, vključno z njenim dopolnilom, uporabljati začasno.

               (5)

               Treba je določiti postopkovne ureditve za sodelovanje Unije v izvršnem upravljanju Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo pri posodobitvi upravljanja zračnega prometa, raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva ter globalni interoperabilnosti (v nadaljnjem besedilu: Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406A), ki je določen v dopolnilu k Spremembi 1 ter nadomešča Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406.

               (6)

               Na podlagi člena 218(7) Pogodbe je primerno, da Svet pooblasti Komisijo, da odobri spremembe prilog k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406A ter dodatkov k tem prilogam in tudi za sprejetje dodatnih prilog in dodatkov, če je bilo pred tem opravljeno posvetovanje s posebnim odborom, ki ga določi Svet –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Spremembe 1 Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo v imenu Unije se odobri, s pridržkom sklenitve navedene spremembe.
   Besedilo Spremembe 1 je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Spremembe 1 v imenu Unije.
   Člen 3
   Sprememba 1, vključno z njenim dopolnilom, se v skladu s členom II.A Spremembe 1 začasno uporablja od podpisa Spremembe 1 (2) do zaključka postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti.
   Člen 4
   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga določi Svet, določi stališča Unije pri izvršnem upravljanju Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A in njegovih prilog, kot so navedena v členu III Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A glede:

               (a)

               sprejetja dodatnih prilog k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406A in dodatkov k prilogam k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406A ter

               (b)

               sprejetja sprememb prilog k Memorandumu o sodelovanju NAT-I-9406A in dodatkov k tem prilogam.

         Člen 5
   Komisija lahko brez poseganja v člen 4 tega sklepa sprejme kakršne koli ustrezne ukrepe na podlagi členov III, IV, V, VII in VIII Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A.
   Člen 6
   Komisija zastopa Unijo v posvetovanjih na podlagi člena XI Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A.
   Člen 7
   Komisija redno obvešča Svet o napredku pri izvajanju Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406A.
   Člen 8
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (UL L 89, 5.4.2011, str. 3).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Spremembe 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2018/539 z dne 20. marca 2018 o sklenitvi Dvostranskega sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o bonitetnih ukrepih v zvezi z zavarovanjem in pozavarovanjem

text:
               6.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/36

         SKLEP SVETA (EU) 2018/539
   z dne 20. marca 2018
   o sklenitvi Dvostranskega sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o bonitetnih ukrepih v zvezi z zavarovanjem in pozavarovanjem
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1792 (2), je bil Dvostranski sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o bonitetnih ukrepih v zvezi z zavarovanjem in pozavarovanjem (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 22. septembra 2017, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Sklenitev Sporazuma bo omogočila izboljšanje regulativne varnosti pri uporabi zavarovalniških in pozavarovalniških regulativnih okvirjev za zavarovatelje in pozavarovatelje, ki poslujejo v Uniji in Združenih državah Amerike, ter izboljšanje zaščite imenikov polic in drugih strank preko sodelovanja med nadzorniki na področju izmenjave informacij.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Dvostranski sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o bonitetnih ukrepih glede zavarovanja in pozavarovanja je odobren v imenu Unije (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 8 Sporazuma (4).
   Člen 3
   Komisija zastopa Unijo v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom 7 Sporazuma, po tem, ko se je seznanila z mnenjem delovne skupine Sveta za finančne storitve, in to delovno skupino obvešča, kadar je to potrebno, in najmanj enkrat letno, o napredku pri izvajanju Sporazuma.
   Člen 4
   Vsa stališča, ki se zastopajo v imenu Unije, se sprejmejo v skladu s Pogodbama, in sicer jih sprejme Svet na podlagi člena 16(1) Pogodbe o Evropski uniji ali člena 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 20. marca 2018

            Za Svet

            Predsednica

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Odobritev z dne 1. marca 2018 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2017/1792 z dne 29. maja 2017 o podpisu, v imenu Unije, Dvostranskega sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o bonitetnih ukrepih v zvezi z zavarovanjem in pozavarovanjem, in njegovi začasni uporabi (UL L 258, 6.10.2017, str. 1).

      (3)  Sporazum je bil objavljen v UL L 258, 6.10.2017, str. 4, skupaj s sklepom o podpisu in začasni uporabi.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2018/547 z dne 27. marca 2018 o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje delegiranih sklepov o kapitalu (ECB/2018/11)

text:
               6.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/110

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2018/547
   z dne 27. marca 2018
   o imenovanju vodij delovnih enot za sprejetje delegiranih sklepov o kapitalu (ECB/2018/11)
   IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 Statuta,
   ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/933 z dne 16. novembra 2016 o splošnem okviru za prenos pooblastil za odločanje o pravnih instrumentih v zvezi z nadzorniškimi nalogami (ECB/2016/40) (1) ter zlasti členov 4 in 5 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2018/546 z dne 15. marca 2018 o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev o kapitalu (ECB/2018/10) (2) in zlasti člena 2 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (3) in zlasti člena 10 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za obravnavo velikega števila odločitev, ki jih mora Evropska centralna banka (ECB) sprejeti pri opravljanju nadzorniških nalog, je bil vzpostavljen postopek za sprejetje nekaterih delegiranih sklepov.

               (2)

               Sklep o prenosu pooblastil začne učinkovati, ko Izvršilni odbor sprejme sklep o imenovanju vodje ali več vodij delovnih enot za sprejemanje odločitev na podlagi navedenega sklepa o prenosu pooblastil.

               (3)

               Izvršilni odbor mora pri imenovanju vodij delovnih enot upoštevati pomembnost sklepa o prenosu pooblastil in število naslovnikov, ki jim je treba poslati delegirane sklepe.

               (4)

               O tem, na katere vodje delovnih enot bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje odločitev o kapitalu, je bilo opravljeno posvetovanje s predsednico Nadzornega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Delegirani sklepi o kapitalu
   Delegirane sklepe na podlagi člena 2 Sklepa (EU) 2018/546 (ECB/2018/10) sprejme eden od naslednjih vodij delovnih enot:

               (a)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor I, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor I;

               (b)

               generalni direktor generalnega direktorata Mikrobonitetni nadzor II, če nadzor zadevnega nadzorovanega subjekta ali skupine opravlja generalni direktorat Mikrobonitetni nadzor II, ali

               (c)

               če je generalni direktor odsoten, njegov namestnik.

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 27. marca 2018

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 141, 1.6.2017, str. 14.

      (2)  Glej stran 105 tega Uradnega lista.

      (3)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2018/900 z dne 25. junija 2018 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi

text:
               25.6.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               LI 160/9

         SKLEP SVETA (SZVP) 2018/900
   z dne 25. junija 2018
   o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. aprila 2013 sprejel Sklep 2013/184/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi.

               (2)

               Svet je 26. februarja 2018 sprejel sklepe, v katerih je obsodil zelo pogoste, sistematične hude zlorabe človekovih pravic, ki jih v Mjanmaru/Burmi izvajajo vojska in varnostne sile. V sklepih je pozval k pripravi predlogov za ciljno usmerjene omejevalne ukrepe proti višjim vojaškim častnikom oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw).

               (3)

               Svet je 26. aprila 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/655 (2), ki določa pravni okvir za ciljno usmerjene omejevalne ukrepe proti nekaterim fizičnim osebam iz oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw) in mejne policije, ki so odgovorne za hude kršitve človekovih pravic, oviranje zagotavljanja humanitarne pomoči civilistom v stiski in oviranje anja neodvisnih preiskav o domnevnih hudih kršitvah ali zlorabah človekovih pravic.

               (4)

               Glede na razmere v Mjanmaru/Burmi in odgovornost za kršitve človekovih pravic, ki jih izvajajo nekateri pripadniki oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw) in mejne policije, bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge I k Sklepu 2013/184/SZVP, dodati sedem oseb.

               (5)

               Prilogo k Sklepu 2013/184/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga k Sklepu 2013/184/SZVP se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 25. junija 2018

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2013/184/SZVP z dne 22. aprila 2013 o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi in razveljavitvi Sklepa 2010/232/SZVP (UL L 111, 23.4.2013, str. 75).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/655 z dne 26. aprila 2018 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi (UL L 108, 27.4.2018, str. 29).

      PRILOGA
      Na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge k Sklepu 2013/184/SZVP se dodajo naslednje osebe:

                     „Ime

                     Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                     Razlogi

                     Datum uvrstitve na seznam

                     1.

                     Aung Kyaw Zaw

                     Datum rojstva: 20. avgust 1961
                     Št. potnega lista: DM000826
                     Datum izdaje: 22. november 2011
                     Datum poteka veljavnosti: 21. november 2021
                     Nacionalna identifikacijska številka: BC 17444

                     Generalpodpolkovnik Aung Kyaw Zaw je bil od avgusta 2015 do konca leta 2017 poveljnik Urada za posebne operacije št. 3 oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw). Urad za posebne operacije št. 3 je nadziral zahodno poveljstvo in v tej zvezi je generalpodpolkovnik Aung Kyaw Zaw odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v navedenem obdobju izvajalo zahodno poveljstvo. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     2.

                     Maung Maung Soe

                     Datum rojstva: marec 1964
                     Nacionalna identifikacijska številka: Tatmadaw Kyee 19571

                     Generalmajor Maung Maung Soe je bil od oktobra 2016 do 10. novembra 2017 poveljnik zahodnega poveljstva oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw) in je nadziral vojaške operacije v zvezni državi Rakhine. V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v navedenem obdobju izvajalo zahodno poveljstvo. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     3.

                     Than Oo

                     Datum rojstva: 12. oktober 1973
                     Nacionalna identifikacijska številka: BC 25723

                     Brigadni general Than Oo je poveljnik 99. divizije lahke pehote oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw). V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v drugi polovici leta 2017 izvajala 99. divizija lahke pehote. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     4.

                     Aung Aung

                     Nacionalna identifikacijska številka: BC 23750

                     Brigadni general Aung Aung je poveljnik 33. divizije lahke pehote oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw). V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v drugi polovici leta 2017 izvajala 33. divizija lahke pehote. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     5.

                     Khin Maung Soe

                     Generalmajor Khin Maung Soe je poveljnik 15. divizije lahke pehote oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw), ki ji pripada pehotni bataljon št. 564. V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v drugi polovici leta 2017 izvajala 15. divizija lahke pehote in zlasti pehotni bataljon št. 564. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje, spolno nasilje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     6.

                     Thura San Lwin

                     Datum rojstva: 1957

                     Brigadni general Thura San Lwin je bil od oktobra 2016 do začetka oktobra 2017 poveljnik mejne policije. V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v navedenem obdobju izvajala mejna policija. Te kršitve med drugim zajemajo nezakonite uboje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb.

                     25.6.2018

                     7.

                     Thant Zin Oo

                     Thant Zin Oo je poveljnik 8. bataljona varnostne policije. V tej zvezi je odgovoren za grozodejstva in hude kršitve človekovih pravic, ki jih je nad pripadniki ljudstva Rohinga v zvezni državi Rakhine v drugi polovici leta 2017 izvajal 8. bataljon varnostne policije. Hude kršitve človekovih pravic med drugim zajemajo nezakonite uboje ter sistematično požiganje rohinških hiš in zgradb. Te kršitve so bile izvajane skupaj s 33. divizijo lahke pehote oboroženih sil Mjanmara (Tatmadaw), ki jo je vodil brigadni general Aung Aung, in z neposredno podporo navedene divizije. Thant Zin Oo je zato povezan z brigadnim generalom Aungom Aungom, ki je oseba, uvrščena na seznam.

                     25.6.2018“


title: Sklep Sveta (EU) 2018/1215 z dne 16. julija 2018 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic

text:
                  5.9.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/4

         SKLEP SVETA (EU) 2018/1215
         z dne 16. julija 2018
         o smernicah za politike zaposlovanja držav članic
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 148(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
         po posvetovanju z Odborom regij,
         ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje (3),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Države članice in Unija si morajo prizadevati za razvoj usklajene strategije zaposlovanja ter zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki se odzivajo na gospodarske spremembe, da bi dosegle cilja polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot vprašanje skupnega interesa in usklajujejo svoje delovanje v zvezi s tem v okviru Sveta.

                     (2)

                     Unija se mora boriti proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbujati socialno pravičnost in zaščito, pa tudi enakost žensk in moških. Pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti mora upoštevati zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti revščini in socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja.

                     (3)

                     Unija je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in uveljavila instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. V okviru omenjenih instrumentov te smernice za politike zaposlovanja držav članic skupaj s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije iz Priporočila Sveta (EU) 2015/1184 (4) sestavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020. Države članice in Unijo naj bi usmerjale pri izvajanju politik, pri tem pa odražale medsebojno odvisnost držav članic. Nastali sklop usklajenih evropskih in nacionalnih politik in reform naj bi zagotovil ustrezno celovito kombinacijo ekonomskih in socialnih politik s pozitivnimi učinki prelivanja.

                     (4)

                     Smernice za politike zaposlovanja so skladne s Paktom za stabilnost in rast, veljavno zakonodajo Unije in različnimi pobudami Unije, vključno s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (5), Priporočilom Sveta z dne 15. februarja 2016 o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (6), Priporočilom Sveta z dne 19. decembra 2016 z naslovom Poti izpopolnjevanja (7) in Priporočilom Sveta z dne 15. marca 2018 o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (8).

                     (5)

                     Evropski semester združuje različne instrumente v krovni okvir za integriran večstranski nadzor ekonomskih, proračunskih, zaposlitvenih in socialnih politik ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, vključno s cilji na področju zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, ki so navedeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (9). Spodbuja cilje politik, in sicer spodbujanje naložb, izvajanje strukturnih reform in zagotavljanje odgovornih fiskalnih politik, obenem pa se od leta 2015 nenehno krepi in racionalizira. Sedaj je bolj usmerjen predvsem na zaposlovanje in socialne zadeve, poglobljen pa je tudi dialog z državami članicami, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

                     (6)

                     Okrevanje Unije po gospodarski krizi podpira pozitivna gibanja na trgih dela, vendar ostajajo med državami članicami in znotraj njih precejšnji izzivi in razlike v gospodarski in socialni uspešnosti. Kriza je izpostavila tesno medsebojno odvisnost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Glavni izziv, s katerim se soočamo danes, je zagotoviti napredek Unije pri doseganju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanju delovnih mest. V ta namen potrebujemo usklajene, ambiciozne in učinkovite ukrepe politik tako na ravni Unije kot na nacionalni ravni, v skladu s PDEU in določbami Unije o ekonomskem upravljanju. Tako ukrepanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja spodbujati naložbe, obnoviti zavezanost strukturnim reformam, ki se izvajajo v ustreznem zaporedju in pospešujejo produktivnost, rast, socialno kohezijo in ekonomsko odpornost na pretrese, ter uveljavljati fiskalno odgovornost, pri tem pa upoštevati učinke na zaposlovanje in socialne učinke.

                     (7)

                     Pri reformah trga dela, kar vključuje tudi nacionalne mehanizme za določanje plač, bi bilo treba spoštovati nacionalne prakse glede socialnega dialoga in omogočiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj, vključno z napredkom pri konkurenčnosti, ustvarjanju delovnih mest, politikah vseživljenjskega učenja in usposabljanja ter realnih dohodkih.

                     (8)

                     Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice gospodarske in finančne krize ter si prizadevati za vključujočo družbo, v kateri so ljudje sposobni predvideti in obvladati spremembe ter v katerih lahko aktivno sodelujejo v družbi in gospodarstvu, kot je navedeno tudi v Priporočilu Komisije 2008/867/ES (10). Odpraviti bi bilo treba neenakost in diskriminacijo. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost (tudi med otroki), zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela, pa tudi z naložbami v predšolsko vzgojo in varstvo. Še bolj bi si morali prizadevati, da bi invalidi prispevali h gospodarski rasti in socialnemu razvoju. Na delovnih mestih v Uniji se pojavljajo novi ekonomski in poslovni modeli, spreminjajo pa se tudi delovna razmerja. Države članice bi morale zagotoviti, da se z delovnimi razmerji, ki so posledica novih oblik dela, socialni model Evrope ohrani in še okrepi.

                     (9)

                     Evropski parlament, Svet in Komisija so 17. novembra 2017 po izčrpnem in obsežnem javnem posvetovanju podpisali medinstitucionalno razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (11). Steber določa dvajset načel in pravic v podporo dobro delujočim in poštenim trgom dela in sistemom socialnega varstva, ki so razvrščeni v tri kategorije: enake možnosti in dostop do trga dela, pošteni delovni pogoji ter socialna zaščita in vključevanje. Steber je referenčni okvir za spremljanje uspešnosti držav članic na področju zaposlovanja in socialnih zadev, za pospeševanje reform na nacionalni ravni in za usmerjanje s ciljem ponovne vzpostavitve konvergence po vsej Evropi. Ker so ta načela pomembna za usklajevanje strukturnih politik, so smernice za zaposlovanje usklajene z načeli evropskega stebra socialnih pravic.

                     (10)

                     Evropski steber socialnih pravic spremlja pregled kazalnikov, ki naj bi s sledenjem trendom in uspešnosti v državah članicah omogočal spremljanje izvajanja in napredka stebra ter ocenjevanje napredka pri doseganju navzgor usmerjene socialno-ekonomske konvergence. Ta analiza se bo po potrebi uporabila v okviru evropskega semestra za usklajevanje ekonomskih politik.

                     (11)

                     Integrirane smernice bi morale biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije, da bi spodbudile zaposlovanje, socialno vključevanje, izpopolnjevanje delovne sile, vseživljenjsko učenje in izobraževanje ter izboljšale javno upravo. Čeprav so integrirane smernice naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter v tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

                     (12)

                     Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pooblastili na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za politike zaposlovanja. Navedena odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati. Ohraniti bi bilo treba dialog med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o politikah, zlasti v zvezi s smernicami za politike zaposlovanja držav članic.

                     (13)

                     Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za socialno zaščito –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sprejmejo se smernice za politike zaposlovanja držav članic iz Priloge. Te smernice so del integriranih smernic strategije Evropa 2020.

            Člen 2
            Države članice upoštevajo smernice iz Priloge pri svojih politikah zaposlovanja in programih reform, o katerih poročajo v skladu s členom 148(3) PDEU.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na države članice.

            V Bruslju, 16. julija 2018

                  Za Svet

                  Predsednica

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Mnenje z dne 19. aprila 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (2)  Mnenje z dne 14. marca 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (3)  Mnenje z dne 3. maja 2018 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (4)  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

            (5)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.

            (6)  UL C 67, 20.2.2016, str. 1.

            (7)  UL C 484, 24.12.2016, str. 1.

            (8)  UL C 153, 2.5.2018, str. 1.

            (9)  Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).

            (10)  Priporočilo Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (UL L 307, 18.11.2008, str. 11).

            (11)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

            PRILOGA
            Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili
            Države članice bi morale olajševati ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, tudi z odpravljanjem ovir, s katerimi se podjetja soočajo pri zaposlovanju, s spodbujanjem odgovornega podjetništva in resničnega samozaposlovanja ter predvsem s podpiranjem ustanavljanja mikro- in malih podjetij in njihove rasti. Aktivno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije. Države članice bi morale spodbujati tiste inovativne oblike dela, ki ustvarjajo priložnosti za kakovostna delovna mesta.
            Davčno breme bi bilo treba z dela preusmeriti na druge davčne vire, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, in sicer ob upoštevanju prerazdelitvenega učinka davčnega sistema, obenem pa zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke, ki pospešujejo rast.
            Države članice bi morale ob spoštovanju avtonomnosti socialnih partnerjev spodbujati pregledne in predvidljive mehanizme za določanje plač, ki omogočajo prilagajanje plač spremembam produktivnosti, in hkrati zagotoviti poštene plače za dostojen življenjski standard. Ti mehanizmi bi morali upoštevati razlike v ravneh usposobljenosti ter gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali ob spoštovanju nacionalnih praks zagotoviti ustrezne ravni minimalnih plač, pri tem pa upoštevati njihov učinek na konkurenčnost, ustvarjanje delovnih mest in revščino zaposlenih.
            Smernica 6: Zagotavljanje večje ponudbe delovne sile in izboljšanje dostopa do zaposlitve, znanj in spretnosti ter kompetenc
            V kontekstu tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji spodbujati produktivnost in zaposljivost z ustrezno ponudbo relevantnega znanja, spretnosti in kompetenc v celotnem poklicnem življenju ljudi ter se tako prilagajati sedanjim in prihodnjim potrebam trga dela. Države članice bi morale vlagati v začetno in nadaljevalno izobraževanje in usposabljanje (vseživljenjsko učenje). Sodelovati bi morale s socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, podjetji in drugimi zainteresiranimi stranmi, da se odpravijo strukturne pomanjkljivosti sistemov izobraževanja in usposabljanja ter zagotovijo kakovostno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje. Prizadevati bi si morale, da se zagotovi, da se pravice do usposabljanja prenašajo med poklicnimi prehodi. Tako bi vsi lahko predvideli potrebe trga dela in se jim bolje prilagodili ter uspešno obvladali prehode, s čimer bi se okrepila splošna odpornost gospodarstva na pretrese.
            Države članice bi morale pri izobraževanju spodbujati enake možnosti za vse, vključno s predšolsko vzgojo. Morale bi zvišati splošne ravni izobrazbe, predvsem za najmanj kvalificirane in učence iz prikrajšanih okolij, ter zagotoviti kakovost učnih rezultatov, izboljšati osnovna znanja in spretnosti, zmanjšati število mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, in povečati udeležbo odraslih v stalnem izobraževanju in usposabljanju. Države članice bi morale okrepiti učenje na delovnem mestu v svojih sistemih poklicnega izobraževanja in usposabljanja (med drugim s kakovostnimi in učinkovitimi vajeništvi), povečati ustreznost terciarnega izobraževanja za trg dela, izboljšati spremljanje in napovedovanje znanj in spretnosti, povečati preglednost in primerljivost znanj in spretnosti ter zagotoviti več priložnosti za priznavanje in vrednotenje znanj in spretnosti ter kompetenc, pridobljenih zunaj formalnega izobraževanja in usposabljanja. Izboljšati in povečati bi morale ponudbo prožnega nadaljevalnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter udeležbo v njem. Države članice bi morale pomagati tudi nizko usposobljenim odraslim, da ostanejo ali postanejo dolgoročno zaposljivi, in sicer s povečanjem dostopa do kakovostnih možnosti učenja in njihove izrabe z uvajanjem priložnosti za dokvalifikacijo, kar vključuje oceno znanj in spretnosti, ponudbo izobraževanja in usposabljanja, primerno priložnostim na trgu dela, ter vrednotenje in priznavanje pridobljenih znanj in spretnosti.
            Spopasti bi se bilo treba z brezposelnostjo in neaktivnostjo, med drugim z zagotovitvijo učinkovite, pravočasne, usklajene in prilagojene pomoči, ki temelji na podpori pri iskanju zaposlitve, usposabljanju in prekvalifikaciji. Prizadevati bi si bilo treba za celovite strategije, ki zajemajo poglobljeno individualno oceno najpozneje 18 mesecev po nastopu brezposelnosti, da se znatno zmanjša in prepreči dolgoročna in strukturna brezposelnost. Brezposelnost mladih in vprašanje mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, bi bilo treba še naprej reševati s preprečevanjem zgodnjega opuščanja šolanja in strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek doslednega izvajanja jamstva za mlade (1).
            Države članice bi si morale prizadevati za odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za udeležbo na trgu dela ter zagotoviti spodbude zanje, predvsem kar zadeva ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela. Države članice bi morale spodbujati delovno okolje, prilagojeno invalidom, vključno s ciljno usmerjeno finančno podporo in storitvami, ki invalidom omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi.
            Države članice bi morale zagotoviti enakost spolov in večjo udeležbo žensk na trgu dela, vključno z zagotavljanjem enakih možnosti in poklicnega napredovanja ter odpravo ovir za sodelovanje. Obravnavati bi bilo treba problem razlike v plačilu med spoloma, tudi z zagotavljanjem enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja tako za ženske kot moške, predvsem z dostopom do storitev dolgotrajne oskrbe ter cenovno dostopnih storitev kakovostne predšolske vzgoje in varstva. Države članice bi morale staršem in drugim osebam z obveznostmi oskrbe zagotoviti dostop do ustreznega dopusta iz družinskih razlogov in prožnih delovnih ureditev, da lahko uskladijo poklicno, družinsko in zasebno življenje, ter spodbujati uravnoteženo uveljavljanje teh pravic med spoloma.
            Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela in učinkovitosti socialnega dialoga
            Da bi imele države članice čim večje koristi od dinamične in produktivne delovne sile ter novih razporeditev delovnega časa in poslovnih modelov, bi morale sodelovati s socialnimi partnerji v zvezi z načeli prožnosti in varnosti, pri tem pa uravnotežiti pravice in obveznosti. Morale bi zmanjšati in preprečiti segmentacijo trgov dela, se boriti proti neprijavljenemu delu in spodbujati prehod na zaposlitve za nedoločen čas. S predpisi o varstvu zaposlitve, delovnim pravom in zavodi za zaposlovanje bi bilo treba ustvariti spodbudno okolje za zaposlovanje ter potrebno prožnost za delodajalce, da se lahko hitro prilagodijo spremembam v gospodarskem okolju ter pri tem ohranijo ustrezno varnost in zdravje ter varno in dobro prilagojeno delovno okolje za delavce. Preprečiti bi bilo treba delovna razmerja, ki vodijo do prekarnih delovnih pogojev, vključno z bojem proti zlorabi atipičnih pogodb. V primeru neupravičene odpustitve bi bilo treba zagotoviti dostop do učinkovitega in nepristranskega reševanja sporov in pravico do pravnega sredstva, vključno z ustrezno odškodnino.
            Cilj politik bi moral biti izboljšati in podpreti udeležbo na trgu dela, usklajevanje ponudbe in povpraševanja na njem ter prehode znotraj njega. Države članice bi morale učinkovito spodbuditi in omogočiti udeležbo tistih, ki lahko sodelujejo na trgu dela. Morale bi okrepiti učinkovitost aktivnih politik trga dela, tako da bi jih bolje ciljno usmerjale, o njih več ozaveščale ter povečale njihov vpliv in povezovanje z dohodkovno podporo brezposelnim, medtem ko iščejo zaposlitev, in na podlagi njihovih pravic in odgovornosti. Države članice bi si morale prizadevati za učinkovitejše in uspešnejše javne službe za zaposlovanje, in sicer z zagotavljanjem pravočasne in prilagojene pomoči iskalcem zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem upravljanja na podlagi uspešnosti.
            Države članice bi morale brezposelnim zagotoviti ustrezna nadomestila za brezposelnost za razumno obdobje ter v skladu z njihovimi prispevki in nacionalnimi pravili o upravičenosti. Takšna nadomestila ne bi smela odvračati od hitre ponovne zaposlitve, zato bi jih morale dopolnjevati aktivne politike trga dela.
            Spodbujati bi bilo treba mobilnost učencev in delavcev, da se okrepijo znanja in spretnosti za zaposljivost ter v celoti izkoristi potencial evropskega trga dela. Odpraviti bi bilo treba ovire pri mobilnosti v izobraževanju in usposabljanju, pri poklicnih in osebnih pokojninah ter pri priznavanju kvalifikacij. Države članice bi morale z ukrepi zagotoviti, da upravni postopki delavce iz drugih držav članic ne bi po nepotrebnem ovirali pri zaposlovanju. Države članice bi morale tudi preprečevati zlorabe obstoječih predpisov in najti rešitve za morebiten beg možganov iz nekaterih regij.
            Na podlagi obstoječih nacionalnih praks ter za učinkovitejši socialni dialog in boljše socialno-ekonomske rezultate bi morale države članice zagotoviti pravočasno in tehtno vključenost socialnih partnerjev v oblikovanje in izvajanje zaposlitvenih, socialnih in, kjer je primerno, gospodarskih reform in politik, vključno s podporo za okrepitev zmogljivosti socialnih partnerjev. Socialne partnerje bi bilo treba spodbujati k pogajanjem za kolektivne pogodbe in njihovi sklenitvi v zadevah, ki so zanje relevantne, pri tem pa v celoti spoštovati njihovo avtonomnost in pravico do kolektivnih ukrepov.
            Države članice bi morale po potrebi in na podlagi obstoječih nacionalnih praks upoštevati izkušnje ustreznih organizacij civilne družbe v zvezi z zaposlovanjem in socialnimi vprašanji.
            Smernica 8: Spodbujanje enakih možnosti za vse, krepitev socialne vključenosti in boj proti revščini
            Države članice bi morale spodbujati trge dela, ki so vključujoči in odprti za vse, tako da uvedejo učinkovite ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujajo enake možnosti skupin, ki so na trgu dela premalo zastopane. Zagotoviti bi morale enako obravnavo pri zaposlovanju, socialni zaščiti, izobraževanju ter dostopu do blaga in storitev ne glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.
            Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite, da zagotovijo učinkovito, dobro delujočo, trajnostno in ustrezno socialno zaščito v vseh obdobjih posameznikovega življenja ter tako krepijo socialno vključenost in družbeno mobilnost navzgor, spodbudijo udeležbo na trgu dela in odpravijo neenakosti, med drugim z načinom oblikovanja sistemov obdavčitve in socialnih prejemkov. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s selektivnimi se bo povečala učinkovitost sistemov socialne zaščite. S posodobitvijo bi sistemi socialne zaščite morali postati dostopnejši, vzdržnejši, ustreznejši in kakovostnejši.
            Države članice bi morale razviti in izvajati preventivne in integrirane strategije s kombinacijo treh razsežnosti aktivnega vključevanja, tj. ustrezne dohodkovne podpore, vključujočih trgov dela in dostopa do kakovostnih storitev, ki bi izpolnjevale posamezne potrebe posameznih držav. Sistemi socialne zaščite bi morali zagotavljati ustrezen minimalni dohodek za vse osebe z nezadostnimi sredstvi ter krepiti socialno vključenost s spodbujanjem aktivne udeležbe na trgu dela in v družbi.
            Razpoložljivost cenovno ugodnih, dostopnih in kakovostnih storitev, kot so predšolska vzgoja in varstvo, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanja, zdravstvene storitve in dolgotrajna oskrba, so bistvene za zagotavljanje enakih možnosti, tudi ženskam, otrokom in mladim. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti boju proti revščini in socialni izključenosti, kar zajema zmanjševanje revščine zaposlenih in otrok. Države članice bi morale zagotoviti, da bi imel vsakdo dostop do osnovnih storitev. Ljudem v stiski ali tistim, ki so v ranljivem položaju, bi morale zagotoviti dostop do ustreznih socialnih stanovanj ali pomoči pri nastanitvi. Posebej bi se morale posvetiti problematiki brezdomstva. Upoštevati bi morale posebne potrebe invalidov.
            Države članice bi morale zagotoviti pravočasen dostop do cenovno dostopnega preventivnega in kurativnega kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe ter pri tem ohraniti dolgoročno vzdržnost.
            Glede na vse daljšo življenjsko dobo in demografske spremembe bi morale države članice zagotoviti ustreznost in vzdržnost pokojninskih sistemov za delavce in samozaposlene, ženskam in moškim zagotoviti enake možnosti za pridobitev pokojninskih pravic, tudi v okviru dodatnih pokojninskih shem, ter jim tako zagotoviti dostojne prihodke. Pokojninske reforme bi bilo treba podpreti z ukrepi za podaljšanje poklicnega življenja, na primer z dvigom dejanske upokojitvene starosti, in zagotoviti, da so skladne s strategijami za aktivno staranje. Države članice bi morale vzpostaviti konstruktiven dialog z zadevnimi zainteresiranimi stranmi in omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform.

               (1)  UL C 120, 26.4.2013, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 4. septembra 2018 o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019

text:
                  6.9.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 314/4

         SKLEP SVETA
         z dne 4. septembra 2018
         o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019
         (2018/C 314/05)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314(3) Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Komisija je 21. junija 2018 predložila predlog, ki vsebuje predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 (1),

                     (2)

                     Svet je predlog Komisije preučil, zato da bi oblikoval stališče, ki bi bilo glede prihodkov skladno s Sklepom Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (2), glede odhodkov pa z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Edini člen
            Svet je stališče Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019 sprejel 4. septembra 2018.
            Celotno besedilo si je mogoče ogledati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

            V Bruslju, 4. septembra 2018

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. BLÜMEL

            (1)  COM(2018) 600 final.

            (2)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

            (3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.


title: Sklep Sveta (EU) 2018/1474 z dne 28. septembra 2018 o imenovanju dveh članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Avstrije

text:
                  3.10.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 247/7

         SKLEP SVETA (EU) 2018/1474
         z dne 28. septembra 2018
         o imenovanju dveh članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Avstrije
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

                     (2)

                     Zaradi konca mandatov Michaela HÄUPLA in Herwiga VAN STAAJA sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi konca mandatov Renate BRAUNER, Brigitte PALLAUF in Barbare SCHWARZ so se sprostila tri mesta nadomestnih članov Odbora regij.

                     (4)

                     Zaradi imenovanja Güntherja PLATTERJA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

                        (a)

                        za člane:

                                    —

                                    Günther PLATTER, Landeshauptmann von Tirol,

                                    —

                                    Michael LUDWIG, Landeshauptmann/Bürgermeister von Wien,

                        (b)

                        za nadomestne člane:

                                    —

                                    Sonja LEDL-ROSSMANN, Präsidentin des Landtags von Tirol,

                                    —

                                    Peter HANKE, Stadtrat für Finanzen und Budget der Stadt Wien,

                                    —

                                    Brigitta PALLAUF, Präsidentin des Landtags von Salzburg,

                                    —

                                    Martin EICHTINGER, Landesrat für Wohnen, Arbeitsmarkt und Internationale Beziehungen von Niederösterreich.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 28. septembra 2018

                  Za Svet

                  Predsednica

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: Sklep (EU) 2018/1505 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. septembra 2018 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Bolgariji, Grčiji, Litvi in Poljski

text:
                  15.10.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 258/3

         SKLEP (EU) 2018/1505 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 12. septembra 2018
         o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Bolgariji, Grčiji, Litvi in Poljski
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 11 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže solidarnost s prebivalstvom regij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

                     (2)

                     Sredstva sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Bolgarija je 11. januarja 2018 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah, ki so jih povzročili obilno deževje in hude nevihte 25. in 26. oktobra 2017.

                     (4)

                     Grčija je 11. oktobra 2017 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada zaradi potresa, ki je 20. julija 2017 prizadel južnoegejsko regijo in otok Kos.

                     (5)

                     Litva je 22. decembra 2017 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po poplavah, ki jih je povzročilo neprekinjeno deževje poleti in jeseni 2017.

                     (6)

                     Poljska je 25. oktobra 2017 vložila vlogo za uporabo sredstev Sklada po izjemno hudih nevihtah in obilnem deževju med 9. in 12. avgustom 2017.

                     (7)

                     Vloge Bolgarije, Grčije, Litve in Poljske izpolnjujejo pogoje za zagotovitev finančnega prispevka iz Sklada, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2012/2002.

                     (8)

                     Zato bi bilo treba uporabiti Sklad za zagotovitev finančnega prispevka Bolgariji, Grčiji, Litvi in Poljski.

                     (9)

                     Da bi se sredstva iz sklada lahko čim prej uporabila, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2018 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska v višini 2 258 225 EUR za Bolgarijo, 2 535 796 EUR za Grčijo, 16 918 941 EUR za Litvo ter 12 279 244 EUR za Poljsko v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 12. septembra 2018.

            V Strasbourgu, 12. septembra 2018

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               A. TAJANI

                  Za Svet

                  Predsednica

               K. EDTSTADLER

            (1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3

            (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/1528 z dne 11. oktobra 2018 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov

text:
                  15.10.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 257/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/1528
         z dne 11. oktobra 2018
         o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega pododstavka člena 207(3) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Komisija je maja 2003 sprejela sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): predlog akcijskega načrta EU“, v katerem je pozvala, naj se z oblikovanjem sporazumov o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa sprejmejo ukrepi za preprečevanje nezakonite sečnje (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt EU). Sklepi Sveta o akcijskem načrtu EU so bili sprejeti oktobra 2003 (1), resolucija Evropskega parlamenta o tej zadevi pa je bila sprejeta 7. julija 2005 (2).

                     (2)

                     Svet je 5. decembra 2005 pooblastil Komisijo, da z državami proizvajalkami lesa začne pogajanja o sporazumih o partnerstvu za izvajanje akcijskega načrta EU.

                     (3)

                     Svet je 20. decembra 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 2173/2005 (3), ki je vzpostavila shemo izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Unijo iz držav, s katerimi je Unija sklenila sporazume o prostovoljnem partnerstvu.

                     (4)

                     Pogajanja s Socialistično republiko Vietnam so bila uspešno zaključena in Sporazum o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 11. maja 2017.

                     (5)

                     Sporazum bi bilo treba podpisati –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Podpis, v imenu Unije, Sporazuma o prostovoljnem partnerstvu med Evropsko unijo in Socialistično republiko Vietnam o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (4).

            Člen 2
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 11. oktobra 2018

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. MOSER

            (1)  UL C 268, 7.11.2003, str. 1.

            (2)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 482.

            (3)  Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (UL L 347, 30.12.2005, str. 1).

            (4)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.