title: Sklep Komisije z dne 21. aprila 2016 o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu

text:
               23.4.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 144/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 21. aprila 2016
   o obvestilu tretji državi o možnosti, da bo opredeljena kot nesodelujoča tretja država pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu
   (2016/C 144/05)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 32 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   UVOD

               (1)

               Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ribolovu IUU) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova (v nadaljnjem besedilu: ribolov IUU), za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

               (2)

               V poglavju VI uredbe o ribolovu IUU so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z navedenimi državami, priprava seznama navedenih držav, črtanje z navedenega seznama, objava navedenega seznama in morebitni izredni ukrepi.

               (3)

               Komisija v skladu s členom 32 uredbe o ribolovu IUU tretje države obvesti o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države. Pri tem gre za predhodno obvestilo. Obvestilo temelji na merilih iz člena 31 uredbe o ribolovu IUU. Komisija v zvezi z obveščenimi tretjimi državami sprejme tudi vse demarše iz člena 32 navedene uredbe. V obvestilo vključi zlasti informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka opredelitev, navedenim državam pa omogoči, da se odzovejo in predložijo dokaze, ki izpodbijajo opredelitev, ali kadar je to ustrezno, akcijski načrt in sprejete ukrepe za izboljšanje razmer. Obveščenim tretjim državam da na voljo dovolj časa, da odgovorijo na obvestilo, in določi razumen rok, v katerem morajo odpraviti nepravilnosti.

               (4)

               Komisija v skladu s členom 31 uredbe o ribolovu IUU opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države pri boju proti ribolovu IUU. Tretja država je opredeljena kot nesodelujoča, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.

               (5)

               Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na proučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) uredbe o ribolovu IUU.

               (6)

               Svet v skladu s členom 33 uredbe o ribolovu IUU pripravi seznam nesodelujočih tretjih držav. Za te države se med drugim uporabljajo ukrepi iz člena 38 uredbe o ribolovu IUU.

               (7)

               V skladu s členom 20(1) uredbe o ribolovu IUU morajo tretje države zastave za sprejetje potrjenih potrdil o ulovu obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati ribiška plovila zadevnih tretjih držav.

               (8)

               Komisija v skladu s členom 20(4) uredbe o ribolovu IUU upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem navedene uredbe.

         2.   POSTOPEK V ZVEZI Z REPUBLIKO KIRIBATI

               (9)

               Republika Kiribati (v nadaljnjem besedilu: Kiribati) kot država zastave ni predložila obvestila Komisiji v skladu s členom 20 uredbe o ribolovu IUU.

               (10)

               Komisija je med letoma 2010 in 2016 upravno sodelovala z organi Kiribatov. To sodelovanje je zajemalo vprašanja, ki se nanašajo na izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani Kiribatov. Vključevalo je izmenjavo ustnih in pisnih pripomb ter obisk na kraju samem. Cilj Komisije je bil poiskati in preveriti vse informacije, ki jih je štela za potrebne glede ureditve Kiribatov za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila, ter glede ukrepov, ki so jih Kiribati sprejeli za izpolnitev obveznosti v boju proti ribolovu IUU.

               (11)

               Kiribati so članica Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) in Medameriške komisije za tropske tune (IATTC). Kiribati so ratificirali Konvencijo Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu iz leta 1982 (UNCLOS) in Sporazum ZN iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije ZN o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UNFSA). So podpisnica Konvencije o Agenciji za ribištvo Južnopacifiškega foruma (2) in Sporazuma iz Nauruja o sodelovanju pri upravljanju ribištva skupnega interesa (3).

               (12)

               Komisija je za presojo izpolnjevanja mednarodnih obveznosti Kiribatov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga, ki so določene v mednarodnih sporazumih iz uvodne izjave 11 ter jih je opredelila ustrezna regionalna organizacija za upravljanje ribištva iz navedene uvodne izjave, poiskala, zbrala in proučila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za tako presojo.

         3.   MOŽNOST OPREDELITVE REPUBLIKE KIRIBATI KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

               (13)

               Komisija je v skladu s členom 31(3) uredbe o ribolovu IUU analizirala dolžnosti Kiribatov kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe o ribolovu IUU.

         3.1   Ponavljajoče se ribolovne dejavnosti IUU in trgovinski tokovi IUU (člen 31(4) uredbe o ribolovu IUU)

               (14)

               Na podlagi informacij, ki jih je Komisija zbrala med obiskom na kraju samem, in javno dostopnih informacij obstajajo očitni znaki, da Kiribati ne morejo zagotoviti informacij o lastnostih izrazito selivskih vrst, ki jih ulovi njihovo ribiško ladjevje, ali o ribiških proizvodih, ki se iztovorijo ali pretovorijo v njihovih pristaniščih, in o trgovinskih tokovih navedenih proizvodov. Zdi se, da nadzor Kiribatov v pristanišču vključuje zgolj različna preverjanja dokumentacije (dovoljenje, sistem za spremljanje plovil, poročila opazovalcev, regionalni register ribiških plovil agencije FFA), preden lahko ribiško plovilo vstopi v pristanišče. Podobno se zdi, da obstaja navzkrižno preverjanje dokumentacije, in sicer količin, navedenih v blagovnem manifestu ribiškega plovila, s količinami v potrdilu prevoznika o vkrcanju pred izdajo dovoljenja o izstopu in izjave o pretovarjanju. Vendar ne obstajajo dodatna navodila za fizični nadzor iztovarjanja ali pretovarjanja.

               (15)

               Kiribati so priznali, da nimajo sistema sledljivosti za ribiške proizvode, ki so jih ujela plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali za plovila tretjih držav, ki izvajajo ribolov ali pretovarjajo v njihovih vodah in pristaniščih. Ko so ribe iztovorjene ali pretovorjene v pristaniščih Kiribatov, ni nobenega mehanizma za sledenje proizvodom v naslednjih fazah dobavne verige. Poleg tega je sledljivost proizvodov ovirana zaradi slabega nadzora, ki ga izvajajo pristojni organi za iztovarjanje in pretovarjanje v pristaniščih Kiribatov, kot je opisano v uvodni izjavi 14. Kiribati zato ne zagotavljajo preglednosti svojega trga za zagotovitev sledljivosti rib ali ribiških proizvodov, kot določa točka 71 Mednarodnega akcijskega načrta FAO za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (v nadaljnjem besedilu: Mednarodni akcijski načrt za preprečevanje ribolova IUU), v skladu s katero naj bi države sprejele ukrepe za izboljšanje preglednosti svojih trgov.

               (16)

               Glede na očitno pomanjkanje sledljivosti in informacij, ki jih imajo organi Kiribatov o ribah, ki so iztovorjene ali pretovorjene v njihovih pristaniščih, je malo verjetno, da bi država lahko zagotovila, da v tej državi ne poteka trgovanje z ribiškimi proizvodi, ki izhajajo iz ribolova IUU. V zvezi s tem se zdi, da Kiribati ne izpolnjujejo obveznosti države pristanišča za spodbujanje učinkovitosti mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje, vključno s pristaniškimi pregledi dokumentov, orodja ali ulova ter prepovedjo iztovarjanj in pretovarjanj, kadar je bilo ugotovljeno, da je bil ulov pridobljen na način, ki zmanjšuje učinkovitost teh ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kot določa člen 23 UNFSA. Kiribati tudi niso upoštevali priporočil iz točke 24 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, v skladu s katero naj bi države zastave zagotovile celovito ter učinkovito spremljanje, nadzor in obvladovanje ribolova do iztovarjanja in končnega namembnega kraja.

               (17)

               Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Kiribatov je bilo v skladu s členom 31(3) ter členom 31(4)(a) in (b) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da obstajajo očitni znaki, da Kiribati niso izpolnili svojih dolžnosti, ki so jim bile kot državi zastave in državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom na področju preprečevanja dostopa ribiškim proizvodom, pridobljenih z ribolovom IUU, na njihov trg.

         3.2   Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5) uredbe o ribolovu IUU)

               (18)

               Pomen učinkovitih mehanizmov sodelovanja je treba poudariti ob upoštevanju pomembnosti plovil, ki plujejo pod tujo zastavo, v vodah v pristojnosti Kiribatov. V skladu z informacijami, ki so jih predložili organi Kiribatov med obiskom Komisije novembra 2015, je z ribiškimi združenji podpisanih 13 dvostranskih sporazumov. Ladjevje z dovoljenjem za opravljanje dejavnosti v vodah Kiribatov sestavlja 178 plovil z zaporno plavarico in 195 plovil s parangali, pod zastavo Kiribatov pa pluje le 13 plovil z zaporno plavarico.

               (19)

               Dovoljenje za opravljanje dejavnosti v vodah Kiribatov imajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavami 13 različnih držav, vendar so pristojni organi priznali, da niso vzpostavili sodelovanja z zadevnimi državami zastave, s čimer bi zagotovili, da bi Kiribati izpolnjevali svoje obveznosti sodelovanja z državami zastave, kot je opisano v uvodni izjavi 21.

               (20)

               Kiribati so bili doslej precej nenaklonjeni sodelovanju s Komisijo, da bi izboljšali preglednost sheme ribolovnih dni na plovilo (v nadaljnjem besedilu: sistem VDS) za upravljanje ribolova z zaporno plavarico v zahodnem in srednjem Pacifiku. Komisija je poslala vrsto dopisov tako zadevnim obalnim državam kot državam zastave, v katerih je zahtevala, da imajo slednje dostop do informacij o ribolovnem naporu svojih ribiških plovil v okviru sistema VDS. S tem namenom so bili organom Kiribatov poslani trije dopisi, in sicer 18. novembra 2014, 19. decembra 2014 in 27. aprila 2015. Pred obiskom Kiribatov Komisija ni dobila odgovora na nobenega od teh treh dopisov. Organi Kiribatov so med obiskom novembra 2015 povedali, da so pripravljeni posredovati informacije iz sistema VDS, vendar še vedno niso predložili nobenih dokazov o ukrepih za zagotavljanje dostopa organov zadevnih držav zastave.

               (21)

               Ravnanje Kiribatov, kot je opisano v uvodni izjavi 20, državi preprečuje izpolnjevanje njenih obveznosti v skladu s členoma 63 in 64 UNCLOS, ki določata, da morajo obalne države in države zastave sodelovati glede čezconskih in izrazito selivskih vrst rib. Člena 7 in 20 UNFSA dodatno opredeljujeta obveznost sodelovanja z določanjem združljivih ukrepov za ohranjanje in upravljanje ter zagotavljanjem skladnosti s takimi ukrepi in njihovega izvrševanja. Poleg tega člen 7(1)(3) Kodeksa ravnanja FAO (4) priporoča, naj države, ki izkoriščajo čezconske in čezmejne staleže rib, vzpostavijo dvostranske sporazume za zagotovitev učinkovitega sodelovanja zaradi učinkovitega ohranjanja in upravljanja virov. To je dodatno opredeljeno v točkah 28 in 51 Mednarodnega akcijskega načrta za preprečevanje ribolova IUU, ki podrobno določata prakse za neposredno sodelovanje med državami, vključno z izmenjavo podatkov ali informacij, ki so na voljo obalnim državam.

               (22)

               Pravni okvir na podlagi Zakona o ribištvu iz leta 2010, kakor je bil spremenjen leta 2015 (Fisheries (Amendment) Act (5)), je nepopoln, zlasti glede sistema sankcij. Konkretneje veljavni pravni okvir ne vključuje opredelitve nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v skladu z Mednarodnim akcijskim načrtom za preprečevanje ribolova IUU. Zakon ne vsebuje izrecnih sankcij v primeru kršitve pravil regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, pretovarjanja na morju in ribolova staleža, za katerega velja moratorij ali prepoved ribolova.

               (23)

               Pojem „resnih kršitev“, ki je določen v členu 19(2) UNFSA in ga je sprejela WCPFC z ukrepom CMM 2006-8 (6) o vkrcanju in inšpekcijskih pregledih, krepi odvračilnost sistema sankcij tako, da se raven sankcije prilagodi resnosti nezakonite dejavnosti s ciljem, da kršitelj ostane brez finančne koristi. Sedanji pravni okvir pa ne vsebuje pojma „resnih kršitev“ niti nobenih drugih meril za prilagajanje ravni sankcij od najmanj do najbolj strogih, da se preprečijo finančne koristi, pridobljene z nezakonito dejavnostjo.

               (24)

               Poleg tega se zdi, da Zakon o ribištvu ne obravnava povratništva. Obravnavanje ponavljajočih se kaznivih dejanj je bistveno tudi za zagotovitev odvračilnosti sistema sankcij. Dejstvo, da ponavljajoča se kazniva dejanja niso izrecno strožje kaznovana, ogroža sorazmernost in odvračilnost sistema sankcij Kiribatov. Koristi ponavljajoče se nezakonite dejavnosti niso odpravljene z okrepljenimi sankcijami, zato te morebitnih kršiteljev ne odvrnejo od dejavnosti IUU.

               (25)

               Zato se zdi, da veljavni sistem sankcij, kot je obravnavan v uvodnih izjavah 22 do 24, ni dovolj celovit in strog, da bi bil odvračilen. V zvezi s tem se zdi, da obravnava resnih kršitev dejansko ni primerna, da bi zagotovila skladnost, odvrnila od kršitev, kadar koli se pojavijo, in kršiteljem odvzela koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti, kot zahtevata člen 19(2) UNFSA in člen 25(7) konvencije WCPFC.

               (26)

               Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Kiribatov je bilo v skladu s členom 31(3) in (5) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da obstajajo očitni znaki, da Kiribati niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so jim bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

         3.3   Neizvajanje mednarodnih pravil (člen 31(6) uredbe o ribolovu IUU)

               (27)

               Komisija je analizirala vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s statusom Kiribatov kot pogodbenice UNCLOS, UNFSA, WCPFC in IATTC.

               (28)

               V skladu z informacijami, ki so jih predložili Kiribati med obiskom novembra 2015, je ulov tuna v izključni ekonomski coni (v nadaljnjem besedilu: IEC) Kiribatov leta 2014 obsegal približno 600 000 ton (t).

               (29)

               Iz podatkov, predstavljenih v uvodni izjavi 28 izhaja, da Kiribati upravljajo pomembne svetovne vire tuna in imajo zato kot obalna država dolžnost, da zagotovijo odgovorno in dolgoročno trajnostno upravljanje tega vira. Členi 61 do 64 UNCLOS ter člena 7 in 8 UNFSA urejajo, kako obalna država izkorišča žive vire; ta država mora spodbujati optimalno izkoriščanje živih virov v svoji IEC, zagotoviti, da državljani drugih držav, ki lovijo v njeni IEC, spoštujejo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ter sodelovati z zadevnimi državami in regionalnimi organizacijami, ki opravljajo ta ribolov.

               (30)

               V zvezi s tem se zdi, da pravni okvir Kiribatov ne zagotavlja učinkovitega in uspešnega upravljanja plovil, ki opravljajo dejavnosti v vodah v njihovi pristojnosti, kar je v očitnem nasprotju z obveznostmi in priporočili iz uvodne izjave 29. Poleg tega se zdi, da pravni okvir ne zagotavlja jasnih in preglednih ukrepov za ohranjanje in upravljanje za vse vrste voda v pristojnosti Kiribatov. Načrt upravljanja tunov, posodobljen leta 2014, vsebuje celovit pregled ribolova tuna v državi, vendar ne predlaga konkretnih ukrepov upravljanja z jasnimi merili in cilji.

               (31)

               Splošna načela, ki jih morajo upoštevati obalne države za upravljanje čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, so določena v členu 5 UNFSA. V zvezi s tem Zakon o ribištvu Kiribatov določa dva cilja, in sicer spodbujanje trajnostnega upravljanja ribištva ter varstvo staležev rib in morskega okolja. Vendar se zdi, da v pravnem okviru ni drugih načel, ki so določena v UNFSA, na primer previdnostni pristop, največji trajnostni donos ali preprečevanje presežne ribolovne zmogljivosti in prelova.

               (32)

               Vode v pristojnosti Kiribatov so navedene kot teritorialno morje, arhipelaške vode in IEC. V skladu s členom 3 konvencije WCPFC območje pristojnosti WCPFC načeloma zajema vse vode Tihega oceana, vključno z vodami v pristojnosti Kiribatov. Vendar se zdi, da Kiribati iz uporabe sistema VDS, ki ribolovni napor ladjevja z zapornimi plavaricami omejuje z dodelitvijo ribolovnih dni, izključujejo svoje teritorialne in arhipelaške vode. Glavni pravni instrument za ohranjanje ribolovnih virov v vodah Kiribatov se torej očitno ne uporablja za precejšen del voda v njihovi pristojnosti.

               (33)

               Pomanjkljivosti glede jasnosti in preglednosti veljavnih pravil za ohranjanje in upravljanje, opisane v uvodnih izjavah 30 do 32, vključno z nadzorom ribolovnega napora v okviru sistema VDS, skupaj z dostopom 360 tujih ribiških plovil, kot je opisano v uvodni izjavi 18, zmanjšujejo učinkovito izvajanje ukrepov za ohranjanje in upravljanje ter ogrožajo skladnost z obveznostmi iz členov od 61(2) do (5), 62(1) in člena (64) UNCLOS o optimalnem izkoriščanju virov v okviru ustreznih ukrepov za ohranjanje in upravljanje.

               (34)

               Poleg tega se na podlagi javno dostopnih informacij na internetu zdi, da je v Kiribatih za registracijo plovil pristojen register mednarodnih plovil (7), ki se nahaja zunaj Kiribatov. Glede na očitno nizko stopnjo nadzora, ki ga pristojni organi izvajajo nad postopkom registracije, in pomanjkanje ustreznih zahtev, kot so zahteve iz točke 14 Smernic FAO o uspešnosti države zastave, Kiribati težko zagotovijo, da so plovila, ki plujejo pod zastavo Kiribatov, dejansko povezana s to državo. Pomanjkanje takšne dejanske povezave med državo in plovili, ki so registrirana v njenem registru, je v nasprotju s pogoji, ki jih člen 91 UNCLOS določa za državno pripadnost ladij.

               (35)

               Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in vseh izjav Kiribatov je bilo v skladu s členom 31(3) in (6) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da obstajajo očitni znaki, da Kiribati niso izpolnili svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so jim bile naložene v skladu z mednarodnim pravom.

         3.4   Posebne omejitve držav v razvoju

               (36)

               V skladu z indeksom človekovega razvoja Združenih narodov (8) so se Kiribati v letu 2015 šteli za državo s srednjo stopnjo človekovega razvoja (137. mesto od 188 držav).

               (37)

               Čeprav na splošno lahko obstajajo posebne omejitve zmogljivosti glede nadzora in spremljanja, s posebnimi omejitvami Kiribatov, ki temeljijo na njeni stopnji razvoja, ni mogoče utemeljiti neobstoja posebnih določb v nacionalnem pravnem okviru, ki zadevajo mednarodne instrumente za boj proti ribolovnim dejavnostim IUU, odvračanje od njih in njihovo odpravljanje. Poleg tega se zdi, da so pomanjkljivosti sistema spremljanja, nadzora in obvladovanja posledica neravnovesja med omejenimi zmogljivostmi Kiribatov, da nadzorujejo ribolovne dejavnosti v svoji IEC, in obsegom dostopa tujega ladjevja do njihovih voda.

               (38)

               Glede na stanje, ki je pojasnjeno v tem oddelku, ter na podlagi vseh dejstev, ki jih je zbrala Komisija, in izjav Kiribatov je v skladu s členom 31(7) uredbe o ribolovu IUU mogoče ugotoviti, da bi lahko stopnja razvoja Kiribatov negativno vplivala na razvojni status upravljanja njihovega ribištva. Vendar stopnja razvoja Kiribatov ob upoštevanju vrste ugotovljenih pomanjkljivosti in sprejetih ukrepov za izboljšanje stanja ne more v celoti upravičiti ali drugače utemeljiti splošnega ravnanja države kot države zastave, obalne države ali države pristanišča in neustreznosti njihovih ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega in za njegovo odpravljanje.

         4.   SKLEPNA UGOTOVITEV O MOŽNOSTI OPREDELITVE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE

               (39)

               Kiribate bi bilo treba na podlagi ugotovitev v zvezi z njihovim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so jim kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene v skladu z mednarodnim pravom, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje ribolova IUU, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 32 uredbe o ribolovu IUU obvestiti o možnosti, da jih bo Komisija opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti ribolovu IUU.

               (40)

               Komisija bi morala Kiribate v skladu s členom 32(1) uredbe o ribolovu IUU obvestiti o možnosti, da bodo opredeljeni kot nesodelujoča tretja država. Komisija bi morala v zvezi s Kiribati sprejeti tudi vse demarše, določene v členu 32 uredbe o ribolovu IUU. Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem se lahko ta država pisno odzove na obvestilo in izboljša stanje.

               (41)

               Poleg tega obvestilo Kiribatom o možnosti, da bodo opredeljeni kot država, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje niti samodejno ne pomeni posledičnih ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejmeta za opredelitev in pripravo seznama nesodelujočih držav –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Komisija Republiko Kiribati obvesti o možnosti, da jo bo opredelila kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.

      V Bruslju, 21. aprila 2016

            Za Komisijo

         Karmenu VELLA

            Član Komisije

      (1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

      (2)  http://www.ffa.int/.

      (3)  Sporazum iz Nauruja (http://www.ffa.int/node/93#attachments).

      (4)  Kodeks odgovornega ribištva, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, 1995.

      (5)  Zakon Republike Kiribati (št. 6 iz leta 2010) za ohranjanje, upravljanje in razvoj ribištva Kiribatov ter nadzor tujih ribiških plovil in s tem povezanih namenov, kakor je bil spremenjen z Zakonom Republike Kiribati (št. 1 iz leta 2015), ki spreminja Zakon o ribištvu iz leta 2010.

      (6)  https://www.wcpfc.int/system/files/Conservation%20and%20Management%20Measure-2006-08%20%5BHSB%26I%20Procedures%5D.pdf.

      (7)  Register plovil Kiribatov, http://www.kiribaship.com/EN/Default.aspx.

      (8)  Informacije so pridobljene s spletne strani: http://hdr.undp.org/en/statistics.


title: Sklep Komisije z dne 3. junija 2014 o ustanovitvi strokovne skupine Komisije za nadzor raka in razveljavitvi Sklepa 96/469/ES

text:
               4.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 167/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 3. junija 2014
   o ustanovitvi strokovne skupine Komisije za nadzor raka in razveljavitvi Sklepa 96/469/ES
   2014/C 167/05
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 168(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije morajo države članice v povezavi s Komisijo medsebojno usklajevati svoje politike in programe na področjih iz odstavka 1. Komisija lahko v tesni povezavi z državami članicami daje koristne pobude za pospeševanje takšnega usklajevanja, zlasti pobude, namenjene oblikovanju smernic in kazalcev, organizaciji izmenjave najboljših praks ter pripravi elementov, potrebnih za redno spremljanje in presojo.

               (2)

               V beli knjigi Komisije „Skupaj za zdravje: strateški pristop EU za obdobje 2008–2013 (1)“, ki jo je Komisija sprejela 23. oktobra 2007 in ki vsebuje zdravstveno strategijo EU, je bil rak določen za prednostno področje ukrepanja.

               (3)

               Svet je 2. decembra 2003 sprejel priporočilo o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (2).

               (4)

               Svet je 10. junija 2008 sprejel sklepe o zmanjšanju bremena raka (3), 13. septembra 2010 pa o boju proti raku (4).

               (5)

               Evropska komisija je 24. junija 2009 sprejela „Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o boju proti raku: Evropsko partnerstvo“ (5).

               (6)

               Sporočilo predsednika Komisije z dne 10. novembra 2010 z naslovom „Okvir za strokovne skupine Komisije: Horizontalna pravila in javni register“ (6) (v nadaljnjem besedilu: okvir za strokovne skupine Komisije) določa spremenjen sklop pravil za vse strokovne skupine Komisije.

               (7)

               Priprava in izvajanje dejavnosti na področju raka zahteva tesno sodelovanje s specializiranimi organi v državah članicah in zainteresiranimi stranmi. Tako sodelovanje bi pomenilo odgovor na zahteve predstavnikov držav članic in deležnikov za izboljšano usklajevanje zaradi večjega obsega dela na področju raka. Poleg tega izmenjava znanja in informacij lahko pripomore k reševanju nekaterih težav, ki jih imajo države članice pri nadzoru raka in olajša sodelovanje z drugimi pomembnimi akterji, kot so združenja bolnikov.

               (8)

               Nasveti priznanih evropskih strokovnjakov na področju raka, sprejeti v okviru strokovne skupine, ki bi jo ustanovila Komisija, bi morali biti vedno na voljo. Strokovna skupina za nadzor raka bi morala Komisiji na njeno zahtevo zagotoviti svetovanje in strokovno znanje pri oblikovanju in izvajanju dejavnosti Unije na področju raka ter spodbujati izmenjavo relevantnih izkušenj, politik in praks med državami članicami in različnimi vključenimi stranmi.

               (9)

               Ta skupina bi morala biti sestavljena iz predstavnikov držav članic, predstavnikov združenj onkoloških bolnikov, predstavnikov evropskih združenj za preprečevanje raka, evropskih poklicnih združenj ali znanstvenih organizacij na področju raka, predstavnika proizvajalcev proizvodov ali ponudnikov storitev na področju raka ter predstavnika Mednarodne agencije za raziskave raka, da se omogoči široka zastopanost deležnikov in strokovnjakov na področju raka.

               (10)

               Strokovna skupina za nadzor raka ne bi smela delovati kot odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

               (11)

               Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8).

               (12)

               Zato bi bilo treba Sklep Komisije 96/469/ES z dne 30. julija 1996 o Svetovalnem odboru za preprečevanje raka (9) razveljaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ustanovitev strokovne skupine
   Ustanovi se strokovna skupina Komisije za nadzor raka (v nadaljnjem besedilu: strokovna skupina).
   Člen 2
   Naloge strokovne skupine
   1.   Na zahtevo Komisije ali služb Komisije strokovna skupina izvaja naslednje naloge na področju raka:

               (a)

               Komisiji pomaga pri pripravi pravnih instrumentov in političnih dokumentov, smernic in priporočil za nadzor raka ter podatkov o raku, vključno z epidemiologijo, zgodnjim odkrivanjem raka in presejalnimi pregledi za odkrivanje raka, pri informiranju javnosti o preprečevanju raka, pri postopku za zagotavljanje kakovosti pri zdravljenju raka in preventivnih vidikih, ki bi jih lahko razvili na podlagi rezultatov temeljnih, translacijskih in kliničnih raziskav raka, ki se izvajajo v okviru raziskovalnih programov EU in drugih mednarodnih ali nacionalnih raziskovalnih pobud ter pri pomembnih temah v zvezi z rakom;

               (b)

               Komisiji svetuje pri izvajanju ukrepov Unije in predlaga izboljšave sprejetih ukrepov;

               (c)

               Komisiji svetuje pri spremljanju, ocenjevanju in širjenju rezultatov ukrepov, sprejetih na ravni Unije in na nacionalni ravni;

               (d)

               Komisiji svetuje glede mednarodnega sodelovanja;

               (e)

               izboljšuje usklajevanje in izmenjavo informacij med državami članicami;

               (f)

               za Komisijo pripravlja celovit pregled politik Unije in nacionalnih politik;

               (g)

               zbira informacije o ustreznih izkušnjah, politikah in praksah držav članic in različnih vključenih strani.

         2.   Strokovna skupina lahko za izvajanje nalog iz odstavka 1 na zahtevo služb Komisije izdaja mnenja, priporočila in poročila.
   3.   Naloge strokovne skupine se ne prekrivajo s področji, ki jih pokrivata Svetovalni odbor za varnost in zdravje pri delu (ACSH), ustanovljen s Sklepom Sveta 2003/C 218/01 (10), in Znanstveni odbor za omejitve poklicne izpostavljenosti kemičnim snovem (SCOEL), ustanovljen s Sklepom Komisije 2014/113/EU (11), s področji iz Direktive 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu ali področji, na katerih deluje Odbor za farmacijo, ustanovljen s Sklepom Sveta 75/320/EGS (13).
   Člen 3
   Posvetovanje
   Komisija se lahko s strokovno skupino posvetuje o vseh zadevah v zvezi z rakom.
   Člen 4
   Članstvo – imenovanje članov
   1.   Strokovno skupino sestavljajo naslednji člani:

               (a)

               pristojni organi držav članic;

               (b)

               trije predstavniki združenj onkoloških bolnikov;

               (c)

               dva predstavnika evropskih združenj za preprečevanje raka;

               (d)

               trije predstavniki evropskih poklicnih združenj ali znanstvenih organizacij na področju raka;

               (e)

               en predstavnik proizvajalcev proizvodov ali ponudnikov storitev na področju raka;

               (f)

               en predstavnik Mednarodne agencije za raziskave raka.

         2.   Pristojni organi držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, lahko na zahtevo zadevnih držav Efte tudi postanejo člani skupine.
   3.   Pristojni organi držav kandidatk za pristop k Evropski uniji lahko na zahtevo zadevnih držav prav tako postanejo člani skupine.
   4.   Člane imenuje generalni direktor za zdravje in potrošnike.
   5.   Člani, navedeni v točkah (b), (c), (d) in (e) odstavka 1, se imenujejo s seznama primernih kandidatov, ki se oblikuje po objavi razpisa za prijavo interesa. V razpisu za prijavo interesa se opredelijo zahtevane kvalifikacije in pogoji za pridobitev statusa člana strokovne skupine.
   6.   Člani iz odstavka 1(a) do (f) ter odstavkov 2 in 3 imenujejo predstavnike in njihove nadomestne predstavnike, da nadomestijo predstavnike v primeru odsotnosti ali zadržanosti. Nadomestni predstavniki se imenujejo pod enakimi pogoji kot predstavniki. Nadomestni predstavniki samodejno nadomeščajo člane, ki so odsotni ali zadržani.
   7.   Generalni direktor za zdravje in potrošnike lahko zavrne predstavnika ali nadomestnega predstavnika, ki ga je predlagala organizacija, če ne ustreza profilu, zahtevanemu v razpisu za prijavo interesa iz odstavka 5. V takih primerih se zadevno organizacijo zaprosi, da imenuje drugega predstavnika ali nadomestnega predstavnika.
   8.   Mandat članov strokovne skupine traja tri leta in se lahko podaljša v okviru novega razpisa za prijavo interesa.
   9.   Mandat člana se konča pred iztekom triletnega obdobja v primeru odstopa člana.
   10.   Člane iz odstavka 1(b) do (f) ali njihove predstavnike je mogoče izključiti in nadomestiti za preostanek mandata v katerem koli od naslednjih primerov:

               (a)

               trajna nezmožnost za udeleževanje sestankov;

               (b)

               nezmožnost za učinkovito prispevanje k razpravam skupine;

               (c)

               neizpolnjevanje pogojev iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               (d)

               nadaljnje neizpolnjevanje kvalifikacij in pogojev, navedenih v razpisu za prijavo interesa iz odstavka 5.

         11.   Generalni direktor za zdravje in potrošnike lahko prosi člana iz odstavka 1(b) do (f), da imenuje drugega predstavnika ali drugega nadomestnega predstavnika v primerih iz odstavka 10.
   12.   Člane, katerih mandat se v skladu z odstavkoma 8 in 9 prekine pred iztekom triletnega obdobja, je mogoče zamenjati za preostalo obdobje njihovega mandata.
   13.   Imena članov in njihovih predstavnikov se objavijo v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register) (14). V registru se lahko objavijo imena organov držav članic.
   14.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Strokovni skupini predseduje direktor, odgovoren za politiko javnega zdravja v generalnem direktoratu Komisije za zdravje in potrošnike. Direktor lahko prenese predsedovanje na drugega uradnika Komisije.
   2.   V dogovoru s Komisijo lahko strokovna skupina ustanovi podskupine za proučitev posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi skupina. Take podskupine se razpustijo takoj, ko izpolnijo mandat.
   3.   Komisija lahko povabi strokovnjake s posebnim znanjem z določenega področja na dnevnem redu, ki niso člani strokovne skupine, da sodelujejo pri delu skupine. Poleg tega lahko Komisija podeli status opazovalca posameznikom ali organizacijam, v skladu s pravilom 8(3) okvira za strokovne skupine Komisije, in državam kandidatkam za pristop k EU.
   4.   Člani strokovnih skupin in njihovi predstavniki ter namestniki predstavnikov kot tudi povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti o varovanju poslovne skrivnosti, določene v Pogodbah in njihovih izvedbenih pravilih, ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (15). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.
   5.   Sestanki strokovne skupine in podskupin potekajo v prostorih Komisije, razen če se izjemoma organizirajo drugje iz ustrezno utemeljenih razlogov. Komisija zagotovi tajniške storitve. Komisija pripravlja dnevni red in zapisnike sestankov strokovne skupine. Sestankov strokovne skupine in njenih podskupin se lahko udeležujejo tudi drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   6.   Strokovna skupina sprejme poslovnik na podlagi standardnega poslovnika Komisije za strokovne skupine.
   7.   Komisija objavi vse relevantne dokumente (npr. dnevne rede, zapisnike in prispevke sodelujočih) o dejavnostih strokovne skupine v registru ali s povezavo iz registra na posebni spletni strani, na kateri je mogoče najti zadevne informacije. Dokument se ne objavi, kadar bi njegovo razkritje oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (16).
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Sodelujoči v dejavnostih strokovne skupine za svoje storitve niso plačani.
   2.   Komisija sodelujočim potne stroške in stroške bivanja, nastale pri opravljanju dejavnosti strokovne skupine, povrne v skladu z veljavnimi določbami Komisije.
   3.   Stroški iz odstavka 2 se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.
   Člen 7
   Razveljavitev
   Sklep 96/469/ES se razveljavi.
   Člen 8
   Ta sklep se uporablja od datuma sprejetja.

      V Bruslju, 3. junija 2014

            Za Komisijo

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  COM(2007) 630 final, 23.10.2007.

      (2)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

      (3)  2876. seja Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, 10. junij 2008.

      (4)  3032. seja Sveta za splošne zadeve, 13. september 2010.

      (5)  COM(2009) 291 final, 24.6.2009.

      (6)  C(2010) 7649 final, 10.11.2010.

      (7)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

      (8)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (9)  UL L 192, 2.8.1996, str. 31, in UL L 204, 14.8.1996, str. 20.

      (10)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

      (11)  UL L 62, 4.3.2014, str. 18.

      (12)  UL L 229, 29.6.2004, str. 23.

      (13)  UL L 147, 9.6.1975, str. 23.

      (14)  Člani, ki ne želijo, da bi bilo njihovo ime objavljeno, lahko zaprosijo za odstopanje od tega pravila. Prošnja za neobjavo imena člana strokovne skupine se šteje za utemeljeno, kadar bi objava lahko ogrozila njegovo varnost ali integriteto ali neupravičeno posegla v njegovo zasebnost.

      (15)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

      (16)  Te izjeme so namenjene zaščiti javne varnosti, vojaških zadev, mednarodnih odnosov, finančne, denarne ali gospodarske politike, zasebnosti in celovitosti posameznika, poslovnih interesov, sodnih postopkov in pravnih nasvetov, inšpekcij/preiskav/revizij in postopka odločanja institucije.


title: Sklep Sveta 2008/974/SZVP z dne 18. decembra 2008 v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               23.12.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 345/91

      SKLEP SVETA 2008/974/SZVP
   z dne 18. decembra 2008
   v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 13(3) in 23(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v EU, pa tudi v tretjih državah.

               (2)

               EU dejavno izvaja to strategijo in uveljavlja ukrepe, naštete v poglavjih II in III strategije, med drugim sprostitev finančnih sredstev za podporo posebnih projektov, namenjenih utrjevanju sistema, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja, ter večstranske ukrepe za krepitev zaupanja. Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: „kodeks“) je sestavni del tega sistema, njegov cilj pa je preprečevanje in omejevanje širjenja sistemov balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje in z njim povezane tehnologije.

               (3)

               Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Skupno stališče med drugim poziva k spodbuditvi čim več držav k podpisu kodeksa, zlasti tistih, ki imajo na voljo zmogljivosti za balistične izstrelke, poziva pa tudi k nadaljnjemu razvoju in izvajanju kodeksa, predvsem njegovih ukrepov za krepitev zaupanja in za pospeševanje tesnejše povezave kodeksa s sistemom ZN, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja.

               (4)

               Svet je 23. maja 2007 sklenil, da bo sprejel ukrepe za uveljavljanje vsesplošne uporabe kodeksa in izpolnjevanje vseh njegovih načel. V ta namen je bila leta 2007 ob robu letnega srečanja držav podpisnic organizirana delavnica, v kateri so sodelovale najpomembnejše države z zmogljivostmi za balistične izstrelke, vključno z državami, ki niso podpisnice kodeksa. Prednostna naloga EU je nadaljevanje tega dialoga med državami podpisnicami in ne-podpisnicami s ciljem, da bi se nadalje uveljavljala vsesplošna uporaba kodeksa in pospešilo njegovo boljše izvajanje. Ta sklep prispeva k temu procesu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Da bi zagotovili stalno in dejansko izvajanje nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, EU podpira dejavnosti držav podpisnic Haaškega kodeksa ravnanja zaradi spodbujanja naslednjih ciljev:

               (a)

               uveljavljanje vsesplošne uporabe kodeksa, zlasti pa spodbujanje vseh držav z zmogljivostmi za balistične izstrelke k podpisu kodeksa;

               (b)

               podpora izvajanju kodeksa;

               (c)

               spodbujanje nadaljnjega uveljavljanja kodeksa.

         2.   Glede na to zajemajo projekti, ki jih bo podprla Evropska unija, naslednje posebne dejavnosti:

               (a)

               zagotavljanje sredstev za organizacijo ciljno usmerjenega ozaveščanja, na primer z delavnicami, da bi se spodbudili novi podpisi kodeksa v regiji, kjer je najmanj podpisnic kodeksa;

               (b)

               zagotavljanje finančnih in tehničnih sredstev za lažjo izmenjavo informacij med državami podpisnicami na eni strani in na drugi, da se mednarodnim opazovalcem olajšajo obiski lokacij za poskusno lansiranje nosilnih raket, o čemer so se države podpisnice sklenile odločati na prostovoljni bazi v skladu s členom 4a(ii) kodeksa;

               (c)

               zagotavljanje sredstev, da bi države podpisnice lahko nadalje preudarile načine ohranitve pomena in upravičenosti kodeksa. Pri preudarku naj bi se upošteval zlasti najnovejši razvoj na področju širjenja balističnih izstrelkov ter razvoj v mednarodnih institucionalnih in pravnih okvirih v zvezi z balističnimi izstrelki.

         Ti projekti se izvajajo v korist držav podpisnic in ne-podpisnic kodeksa.
   Projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP). Pri tem v celoti sodeluje Komisija.
   2.   Tehnična izvedba projektov iz člena 1(2) se poveri Fundaciji za strateške raziskave (FSR) v Parizu.
   Svojo nalogo opravlja pod nadzorom GS/VP, pomaga predsedstvu in je v tesnih stikih z državo, ki predseduje letnim srečanjem držav podpisnic kodeksa, ter Avstrijo kot neposredno osrednjo kontaktno točko/izvršnim sekretariatom za kodeks. GS/VP v ta namen sklene potrebne dogovore s Fundacijo za strateške raziskave (FSR) v Parizu.
   3.   Predsedstvo, GS/VP in Komisija se v skladu s svojimi pristojnostmi medsebojno redno obveščajo o izvajanju tega sklepa.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 1 015 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2, ki so v obliki nepovratnih sredstev. V ta namen sklene sporazum o financiranju s FSR. V sporazumu o financiranju se določi, da mora FSR zagotoviti razpoznavnost prispevka EU, ustrezno njegovemu obsegu.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet, če pri tem postopku nastanejo kakršne koli težave, in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja FSR. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga bo izvedel Svet. Pri tem v celoti sodeluje Komisija, ki poroča o finančnih vidikih izvajanja tega sklepa.
   Člen 5
   Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.
   Veljati preneha 24 mesecev po datumu začetka veljavnosti, razen če Komisija sklene sporazum o financiranju s FSR pred iztekom tega obdobja, preneha veljati 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 6
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARNIER

      (1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

      PRILOGA
      Podpora EU za Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
      1.   Cilji
      Evropska unija že od samega začetka odločno podpira Haaški kodeks ravnanja. Šteje ga za pomemben večstranski instrument, na podlagi katerega naj bi z ukrepi za preglednost in krepitev zaupanja omejili širjenje sistemov za balistične izstrelke in z njimi povezanih tehnologij. Kodeks so podpisale vse države članice Evropske unije in ga tudi v dobri veri izvajajo.
      Evropska unija je v preteklosti skušala odpraviti preostale vrzeli v izvajanju kodeksa in pri njegovi vsesplošni uporabi z organiziranjem delavnice za države podpisnice in nepodpisnice kodeksa ob robu letnega srečanja leta 2007. Ohrabrena z rezultati delavnice želi Evropska unija nadaljevati to pobudo in podpreti kodeks v treh vidikih:

                  —

                  vsesplošna uporaba kodeksa;

                  —

                  izvajanje kodeksa;

                  —

                  uveljavljanje kodeksa in njegovega delovanja.

            2.   Opis projektov
      2.1.   Projekt 1: Spodbujanje vsesplošne uporabe kodeksa
      2.1.1.   Namen projekta
      Čeprav sta kodeks podpisali že dve tretjini vseh držav članic ZN, pa je treba storiti več za splošno uporabo kodeksa. Na letnih srečanjih so države podpisnice ugotovile, da so razlogi za to, da države niso naklonjene podpisu kodeksa, zelo različni, od splošnega pomanjkanja ozaveščenosti in razumevanja kodeksa do bolj političnih razlogov.
      2.1.2.   Rezultati projekta

                  —

                  dvig ozaveščenosti o kodeksu, izboljšanje njegovega razumevanja in povečanje podpore zanj;

                  —

                  izboljšanje medsebojnih stikov med državami podpisnicami in nepodpisnicami kodeksa;

                  —

                  povečanje števila držav podpisnic kodeksa.

            2.1.3.   Opis projekta
      Projekt predvideva organizacijo dveh delavnic:

                  —

                  delavnica za dvig ozaveščenosti v regiji, v kateri je največ držav nepodpisnic.
                  V Afriki kodeksa niso podpisale naslednje države: Alžirija, Egipt, Slonokoščena obala, Togo, Srednjeafriška republika, Demokratična republika Kongo, Angola, Namibija, Bocvana, Zimbabve, Somalija, Lesoto in Svazi;

                  —

                  splošna delavnica po vzoru delavnice, ki je bila organizirana leta 2007 ob robu letnega srečanja držav podpisnic, razprave pa so bile takrat usmerjene in strukturirane okoli tehničnih in politično-varnostnih vprašanj, povezanih s širjenjem balističnih izstrelkov in pomenom kodeksa.

            2.2.   Projekt 2: Podpora izvajanju kodeksa med državami podpisnicami
      2.2.1.   Namen projekta
      Medtem ko je kodeks pomemben instrument, na podlagi katerega naj bi z ukrepi za preglednost in krepitev zaupanja omejili širjenje sistemov za balistične izstrelke in z njimi povezanih tehnologij, je treba več storiti za spodbujanje boljše izmenjave med državami podpisnicami. Projekt bo usmerjen na tiste vidike izmenjav, kjer se lahko dosežejo oprijemljivi rezultati.
      2.2.2.   Rezultati projekta

                  —

                  oblikovanje prototipa spletnega informacijskega in komunikacijskega mehanizma (e-ICC), ki bi omogočal hitrejšo, lažjo in varovano izmenjavo informacij med državami podpisnicami ter zagotovil elektronsko razdeljevanje dokumentov;

                  —

                  navedeni prototip bi lahko začel delovati, če bi se države podpisnice na letnem srečanju odločile vzpostaviti varen spletni elektronski komunikacijski sistem;

                  —

                  večja podpora za obiske opazovalcev na lokacijah za poskusno lansiranje nosilnih raket.

            2.2.3.   Opis projekta
      Projekt določa dve vrsti ukrepov:

                  (a)

                  Lažja izmenjava informacij in komunikacija med državami podpisnicami z vzpostavitvijo varnega spletnega elektronskega komunikacijskega sistema (e-ICC). Izkušnje Francije s sistemom MTCR e-POC so pri tem projektu posebnega pomena.
                  Glede na dejstvo, da se o vzpostavitvi takšnega sistema odločajo države podpisnice kodeksa na letnem srečanju, se projekt izvaja v dveh fazah. Izvajanje druge faze bo odvisno od predhodnih razprav držav podpisnic kodeksa o e-ICC na letnem srečanju.
                  Faza 1: Predlog EU državam podpisnicam kodeksa za oblikovanje e-ICC
                  Pripravi se prototip e-ICC, da bi ga po možnosti leta 2009 predstavili državam podpisnicam in od njih prejeli povratne informacije o njegovem delovanju.
                  Faza 2: Začetek delovanja prototipa e-ICC
                  Če bi se države podpisnice na letnem srečanju odločile vzpostaviti e-ICC, bi navedeni prototip lahko začel delovati. V ta namen bi prenesli znanje in gradivo za prototip v neposredno osrednjo kontaktno točko/izvršni sekretariat za upravljanje, zagotovljeno pa bi bilo tudi usposabljanje za neposredno osrednjo kontaktno točko in države podpisnice.

                  (b)

                  Zagotavljanje finančnih sredstev za obiske mednarodnih opazovalcev na lokacijah za poskusno lansiranje nosilnih raket v državah članicah EU.

            2.3.   Projekt 3: Spodbujanje nadaljnjega uveljavljanja kodeksa in njegovega boljšega delovanja
      2.3.1.   Namen projekta
      Varnostno okolje se nenehno razvija, tudi na področju širjenja nosilcev, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje. Države podpisnice kodeksa se srečujejo vsako leto in ocenjujejo izvajanje kodeksa, pa tudi nove smernice na področju širjenja balističnih izstrelkov in z njimi povezanih tehnologij.
      Projekt spodbuja bolj poglobljeno razpravo med državami podpisnicami in po potrebi vključuje države nepodpisnice v manj formalnem okolju ter zagotavlja dostop do tehničnega strokovnega znanja v zvezi s širjenjem balističnih izstrelkov izven vladnih krogov. Rezultati projekta bi se na letnem srečanju držav podpisnic lahko predložili kot gradivo za razmislek.
      2.3.2.   Rezultati projekta

                  —

                  boljše razumevanje trenutnih smernic na področju širjenja balističnih izstrelkov in programov za nosilne rakete s priporočili za države podpisnice kodeksa;

                  —

                  analiza možnosti, kako spodbuditi države podpisnice, da sprejmejo programe za balistične izstrelke in nosilne rakete;

                  —

                  boljše razumevanje vmesnika med kodeksom, sistemom za nadzor tehnologije izstrelkov (MTCR), dvostranskimi in regionalnimi dogovori glede ukrepov za krepitev zaupanja, in sicer za namen doseganja cilja neširjenja izstrelkov in opredelitve priporočil za politiko;

                  —

                  delovni dokumenti ali druge oblike dokumentacije z delavnic, ki bi jo EU lahko predložila na letnem srečanju o kodeksu.

            2.3.3.   Opis projekta
      Projekt predvideva dve vrsti dejavnosti:

                  (a)

                  Projekt bo financiral študijo trenutnih smernic na področju balističnih izstrelkov in dinamike njihovega širjenja, pa tudi programov za nosilne rakete; študija bi se na letnem srečanju držav podpisnic lahko predložila kot gradivo za razmislek. Pri nadaljnjem izvajanju te študije bo FSR zagotovila, da se ne bo podvajalo delo, ki ga opravlja skupina vladnih strokovnjakov ZN.

                  (b)

                  Projekt bo financiral delavnice strokovnjakov iz držav podpisnic in nepodpisnic, tako iz vladnega kot tudi iz nevladnega sektorja. Delavnice bi lahko bile organizirane ob robu letnih srečanj. Rezultati bi se na letnem srečanju držav podpisnic lahko predložili kot delovni dokument. Na delavnicah se bosta obravnavali naslednji vprašanji:

                              —

                              vmesnik med kodeksom, dvostranskimi in regionalnimi dogovori glede ukrepov za krepitev zaupanja, in sicer za namen doseganja cilja neširjenja izstrelkov, pa tudi med kodeksom in sistemom ZN (UNGA);

                              —

                              kako spodbuditi države podpisnice, da sprejmejo programe za balistične izstrelke in nosilne rakete.

            3.   Trajanje
      Projekti se predvidoma izvajajo 24 mesecev.
      4.   Upravičenci
      Upravičenci projektov iz tega sklepa so države podpisnice in nepodpisnice kodeksa.
      Končna izbira držav upravičenk se določi v posvetovanju med izvajalcem in predsedstvom, ob pomoči GS/VP ter v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo v okviru pristojne delovne skupine Sveta. Končna odločitev temelji na predlogih izvajalca v skladu s členom 2(2) tega sklepa.
      5.   Izvajalec
      Tehnična izvedba projektov bo zaupana FSR. Projekte bo neposredno izvajalo osebje FSR ali njena sodelujoča partnerja: Inštitut Univerze v Hamburgu za mirovne študije in varnostno politiko ter poljski vesoljski raziskovalni center v Varšavi.
      Izvajalec bo pripravil:

                  (a)

                  četrtletna poročila o izvajanju projektov;

                  (b)

                  končno poročilo najkasneje en mesec po koncu izvajanja projektov.

            Poročila bodo poslana predsedstvu, ki mu pomaga GS/VP.
      FSR bo zagotavljala razpoznavnost prispevka EU, ustrezno njegovemu obsegu.
      6.   Udeležene tretje osebe
      Projekti bodo v celoti financirani s tem sklepom. Strokovnjaki iz držav podpisnic in ne-podpisnic kodeksa se lahko štejejo za tretje udeležene osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih FSR.


title: Sklep Sveta z dne 20. julija 1972 o sklenitvi Dodatnega sporazuma k Sporazumu o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Švicarsko konfederacijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31974D0215

Uradni list L 118 , 30/04/1974 str. 0011 - 0011 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 2 str. 0003  španska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 5 str. 0109  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 2 str. 0003  portugalska posebna izdaja poglavje 11 zvezek 5 str. 0109

		Sklep Svetaz dne 20. julija 1972o sklenitvi Dodatnega sporazuma k Sporazumu o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter Švicarsko konfederacijo(74/215/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker je treba, za pravilno delovanje Sporazuma o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Švicarsko konfederacijo, podpisanega v Ženevi dne 30. junija 1967, sprejeti dodatne določbe,SKLENIL:Člen 1S tem sklepom se v imenu Skupnosti sklene Dodatni sporazum k Sporazumu o izdelkih urarske industrije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Švicarsko Konfederacijo, in to besedilo se pojavi v Prilogi.Člen 2G. Th. C. Hijzen, v. d. generalnega direktorja za zunanjo trgovino Komisije Evropskih skupnosti, je pooblaščen, da v imenu Skupnosti podpiše Sporazum, naveden v členu 1. Ta sporazum je za Skupnost zavezujoč.V Bruslju, 20. julija 1972Za SvetPredsednikTh. E. Westerterp--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 19. decembra 2002 o trgovini z določenimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Ukrajino

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D1001

Uradni list L 349 , 24/12/2002 str. 0100 - 0102

		Sklep Svetaz dne 19. decembra 2002o trgovini z določenimi jeklenimi izdelki med Evropsko skupnostjo in Ukrajino(2002/1001/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi [1] v členu 22(1) določa, da trgovino z nekaterimi jeklenimi izdelki ureja poseben sporazum.(2) Prejšnji dvostranski sporazum med ESPJ in vlado Ukrajine o trgovini z določenimi jeklenimi izdelki je prenehal veljati 31. decembra 2001.(3) Stranke so se dogovorile, da sklenejo nov sporazum, pogajanja o tem novem sporazumu pa še niso končana.(4) Evropska skupnost (ES) je od poteka veljavnosti Pogodbe ESPJ prevzela mednarodne obveznosti ESPJ in ukrepi v zvezi s trgovino z jeklenimi izdelki s tretjimi državami sedaj spadajo v pristojnost ES, na področje trgovinske politike.(5) Količinske omejitve za leto 2002 so bile določene s Sklepom 2001/933/ESPJ predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 19. decembra 2001 [2].(6) Do podpisa in začetka veljavnosti novega sporazuma je treba določiti količinske omejitve za leto 2003.(7) Ukrajinski parlament je sprejel zakon o uvedbi davka na izvoz železovih ostankov v višini 30 EUR na tono, ki bo začel veljati s 1. januarjem 2003; ta predlagani davek bo oviral prosto trgovino železovih ostankov in bo resno omejil, če ne zaustavil, izvoz železovih ostankov ter s tem kaznoval jeklarsko industrijo Skupnosti in škodljivo prizadel trg železovih ostankov Skupnosti. Zato je treba količinske omejitve, dokler se ne doseže zadovoljiva rešitev tega vprašanja in končajo pogajanja o novem sporazumu, zmanjšati za 30 % v primerjavi s količinskimi omejitvami, določenimi za leto 2002 –SKLENIL:Člen 1V obdobju, navedenem v Prilogi I, se za uvoz jeklenih izdelkov iz Priloge II s poreklom iz Ukrajine v Evropsko skupnost izdajajo dovoljenja. Dovoljenja se izdajo samo v okviru omejitev, določenih v členu 2.Člen 2Uvoz je za vsako skupino izdelkov in za celotno območje Skupnosti dovoljen v višini količinskih omejitev, navedenih v Prilogi I.Uvozno dovoljenje velja štiri mesece. Neuporabljena ali delno uporabljena uvozna dovoljenja se lahko podaljšajo za dva meseca.Člen 3Države članice izdajo dovoljenja v skladu s postopki, dogovorjenimi v okviru Odbora za sodelovanje na področju jekla, in o tem nemudoma obvestijo Komisijo. Komisija države članice redno obvešča o obsegu količin, ki so bile porabljene.Države članice in Komisija se posvetujejo, da zagotovijo, da se te količine ne presežejo.Člen 4Določbe sporazuma o trgovini z določenimi jeklenimi izdelki skupaj z vsemi izvedbenimi ukrepi od dne začetka veljavnosti sporazuma nadomestijo določbe tega sklepa.Člen 5Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 19. decembra 2002Za SvetPredsednikL. Espersen[1] UL L 49, 19.2.1998, str. 3.[2] UL L 345, 29.12.2001, str. 75. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2002/476/ESPJ (UL L 164, 22.6.2002, str. 37).--------------------------------------------------PRILOGA IKOLIČINSKE OMEJITVE ZA OBDOBJE OD 1.1.2002 DO 31.12.2003Izdelki | Ton || |SA.Ploščati izdelki| SA1. Spiralne žice | 46604 || SA2. Težka plošča | 178364 || SA3. Drugi ploščati izdelki | 14391 |SB.Podolgovati izdelki| SB1. Gredice | 6273 || SB2. Jeklo za žice | 89624 || SB3. Drugi podolgovati izdelki | 112926 |--------------------------------------------------PRILOGA IISA Ploščato valjani izdelkiSA1. Spiralne žice72081000720825007208260072082700720836007208371072083790720838107208389072083910720839907211141072111920721911007219121072191290721913107219139072191410721914907225202072253000SA2. Težka plošča7208401072085110720851307208515072085191720851997208521072085291720852997208531072111300722540207225405072259910SA3. Drugi ploščato valjani izdelki7208409072085390720854107208549072089010720915007209161072091690720917107209179072091810720918917209189972092500720926107209269072092710720927907209281072092890720990107210111072101211721012197210201072103010721041107210491072105010721061107210691072107031721070397210903172109033721090387211149072111990721123107211235172112920721190117212101072121091721220117212301172124010721240917212503172125051721260117212609172192110721921907219221072192290721923007219240072193100721932107219329072193310721933907219341072193490721935107219359072254080SB. Podolgovati izdelkiSB1. Gredice720719317207207172163111721631197216319172163199721632117216321972163291721632997216331072163390SB2. Jeklo za žice7213100072132000721391107213912072139141721391497213917072139190721399107213999072210010722100907227100072272000722790107227905072279095SB3. Drugi podolgovati izdelki720719117207191472071916720720517207205572072057721420007214300072149110721491907214991072149931721499397214995072149961721499697214998072149990721590107216100072162100721622007216401072164090721650107216509172165099721699107218992072221111722211197222112172221129722211917222119972221910722219907222301072224010722240307224903172249039722810107228103072282011722820197228203072283020722830417228304972283061722830697228307072283089722860107228701072287031722880107228809073011000--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 3. maja 1989 o sklenitvi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31989D0436

Uradni list L 206 , 18/07/1989 str. 0016 - 0016 finska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 7 str. 0077  švedska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 7 str. 0077

		Sklep svetaz dne 3. maja 1989o sklenitvi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti(89/436/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti člena 113 te pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker bi popolna opustitev dajatev pri uvozu iz Španije, ki bi jo uvedla Švicarska konfederacija, olajšala trgovino med obema državama;ker Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo [1] neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti, podpisan v Bruslju 22. julija 1972, ne predvideva, da bo Švicarska konfederacija opustila carine za blago, uvoženo iz Španije;ker je zato treba odobriti Tretji dodatni protokol k zgoraj navedenemu sporazumu, da bi se določila popolna opustitev dajatev za izdelke, ki jih pokriva navedeni sporazum, in ki se uvozijo v Švico iz Španije,SKLENIL:Člen 1Tretji dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo neposredno po pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta da uradno obvestilo, predvideno v členu 3 Protokola [2].Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 3. maja 1989Za SvetPredsednikP. Solbes[1] UL L 300, 31.12.1971, str. 189.[2] Datum začetka veljavnosti Protokola bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil generalni sekretariat Sveta.--------------------------------------------------


title: 2012/244/EU: Sklep predstavnikov vlad držav članic Evropske unije z dne 25. aprila 2012 o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča

text:
               8.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 121/21

         SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE
   z dne 25. aprila 2012
   o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča
   (2012/244/EU)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandati sodnikov Sodišča Alexandra ARABADJIEVA, Georgea ARESTISA, Marie BERGER, Jean-Clauda BONICHOTA, Anthonyja BORGA BARTHETA, Joséja Narcisa CUNHE RODRIGUESA, Carla Gustava FERNLUNDA, Egidijusa JARAŠIŪNASA, Egilsa LEVITSA, Jiříja MALENOVSKEGA, Alexandre PRECHAL, Konrada SCHIEMANNA, Antonia TIZZANA in Thomasa VON DANWITZA ter generalnih pravobranilcev Sodišča Yvesa BOTA, Jána MAZÁKA, Paola MENGOZZIJA in Verice TRSTENJAK potečejo 6. oktobra 2012.

               (2)

               Vlade držav članic so predlagale obnovitev mandata sodnikov Sodišča Alexandra ARABADJIEVA, Georgea ARESTISA, Marie BERGER, Jean-Clauda BONICHOTA, Carla Gustava FERNLUNDA, Egidijusa JARAŠIŪNASA, Egilsa LEVITSA, Jiříja MALENOVSKEGA, Alexandre PRECHAL in Thomasa VON DANWITZA ter mandata generalnega pravobranilca Sodišča Yvesa BOTA. Vlade držav članic so poleg tega predlagale imenovanje Joséja Luísa DA CRUZA VILAÇE na funkcijo sodnika Sodišča ter Nilsa WAHLA in Melchiorja WATHELETA na funkcijo generalnega pravobranilca Sodišča. Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti štirinajstih navedenih kandidatov za opravljanje nalog sodnika in generalnega pravobranilca Sodišča.

               (3)

               Zato bi bilo treba enajst sodnikov in tri generalne pravobranilce Sodišča imenovati za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018. Preostala mesta treh sodnikov in enega generalnega pravobranilca Sodišča bodo zapolnjena naknadno –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za sodnike Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018 imenujejo:

               g. Alexander ARABADJIEV

               g. George ARESTIS

               ga. Maria BERGER

               g. Jean-Claude BONICHOT

               g. José Luís DA CRUZ VILAÇA

               g. Carl Gustav FERNLUND

               g. Egidijus JARAŠIŪNAS

               g. Egils LEVITS

               g. Jiří MALENOVSKÝ

               ga. Alexandra PRECHAL

               g. Thomas VON DANWITZ.

         2.   Za generalne pravobranilce Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018 imenujejo:

               g. Yves BOT

               g. Nils WAHL

               g. Melchior WATHELET.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. aprila 2012

            Predsednik

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1672 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/232

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1672
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2015 z odgovori inštituta (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0071/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 15,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0106/2017),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 102.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 403, 30.12.2006, str. 9.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Sveta z dne 21. junija 2012 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Luksemburg

text:
               27.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 187/2

         SKLEP SVETA
   z dne 21. junija 2012
   o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Luksemburg
   2012/C 187/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznama predlogov za imenovanje, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic ter organizacije delodajalcev in delavcev,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepi z dne 22. novembra 2010 (2), 7. marca 2011 (3)21. marca 2011 (4) in 18. julija 2011 (5) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 8. novembra 2010 do 7. novembra 2013.

               (2)

               Luksemburška vlada je podala predlog za imenovanje na več prostih mest –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 7. novembra 2013 sta imenovana:
   PREDSTAVNIKI VLADE

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Luksemburg

               Paul WEBER

               Robert HUBERTY

         Člen 2
   Svet bo člane in nadomestne člane, ki še niso predlagani, imenoval pozneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. junija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. FREDERIKSEN

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  UL C 322, 27.11.2010, str. 3.

      (3)  UL C 83, 17.3.2011, str. 2.

      (4)  UL C 92, 24.3.2011, str. 8.

      (5)  UL C 217, 23.7.2011, str. 27.


title: Sklep Sveta 2004/792/SZVP z dne 22. novembra 2004 o podaljšanju veljavnosti in spremembi Sklepa 1999/730/SZVP o izvajanju Skupnega ukrepa 1999/341/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in širjenju orožja malega kalibra in lahkega orožja v Kambodži

text:
               24.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 348/47

      SKLEP SVETA 2004/792/SZVP
   z dne 22. novembra 2004
   o podaljšanju veljavnosti in spremembi Sklepa 1999/730/SZVP o izvajanju Skupnega ukrepa 1999/341/SZVP o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in širjenju orožja malega kalibra in lahkega orožja v Kambodži
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 23(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 1999/34/SZVP z dne 17. decembra 1998 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in širjenju orožja malega kalibra in lahkega orožja (1), zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. novembra 1999 sprejel Sklep 1999/730/SZVP o prispevku Evropske unije za boj proti destabilizirajočemu kopičenju in širjenju orožja malega kalibra in lahkega orožja v Kambodži (2), za izvajanje Skupnega ukrepa 1999/34/SZVP.

               (2)

               Nekaterih ciljev ni bilo mogoče izpolniti do 15. novembra 2004, ko preneha veljati Sklep 1999/730/SZVP, nekatere druge pa je treba utrditi in podaljšati čez ta datum. Ta projekt je večletni projekt.

               (3)

               Sklep 1999/730/SZVP je zato treba spremeniti in podaljšati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep 1999/730/SZVP se spremeni, kakor sledi:

               1.

               v členu 3(1) se referenčni finančni znesek „1 436 953 EUR“ nadomesti z „1 375 565 EUR“.

               2.

               v drugem pododstavku člena 4 se besede „15. november 2004“ nadomestijo z besedami „15. november 2005“.

         Člen 2
   Ta sklep se uveljavi 16. novembra 2004.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 9, 15.1.1999, str. 1.

      (2)  UL L 294, 16.11.1999, str. 5.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0115(01)

1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0196 - 0197

		1.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 z odgovori Centra [2],- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije [4] in zlasti člena 12(a) Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0118/2007),1. podeli direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije razrešnico glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2005;2. navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za njuno objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 46.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 93.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 151, 10.6.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1652/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 33).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2017/799 z dne 5. maja 2017 o imenovanju treh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Cipra

text:
               11.5.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 120/20

         SKLEP SVETA (EU) 2017/799
   z dne 5. maja 2017
   o imenovanju treh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Cipra
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga ciprske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Georgiosa GEORGIA je 26. julija 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/1233 (4) kot član nadomestil Kiriakos HADZITOFIS, njega pa je kot nadomesti član nadomestil Stavros JEROLACITIS.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Kiriakosa HADZITOFISA, Louise MAVROMMATI in Charalambosa PITTASA so se sprostila tri mesta članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Stavrosa JEROLACITISA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij.

               (4)

               Zaradi imenovanja Stavrosa STAVRINIDISA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Nikos ANASTASIU, Mayor of Kato Polemidia Municipality,

                           —

                           Andros KARAJANIS, Mayor of Deryneia Municipality,

                           —

                           Stavros STAVRINIDIS, Municipal Councillor of Strovolos Municipality,

                     ter

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Kiprianos ANDRONIKU, Mayor of Dromolaxia – Meneou Municipality,

                           —

                           Theodoros ANTONIU AVAS, Mayor of Mesa Yitonia Municipality.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 5. maja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         L. GRECH

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2016/1233 z dne 26. julija 2016 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Ciper (UL L 202, 28.7.2016, str. 41).


title: 2012/245/EU: Sklep Sveta z dne 26. aprila 2012 o reviziji Statuta Ekonomsko-finančnega odbora

text:
               8.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 121/22

         SKLEP SVETA
   z dne 26. aprila 2012
   o reviziji Statuta Ekonomsko-finančnega odbora
   (2012/245/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 242 Pogodbe,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ekonomsko-finančni odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor) je bil ustanovljen 1. januarja 1999 v skladu s členom 114(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

               (2)

               Svet je 21. decembra 1998 sprejel Sklep 98/743/ES o podrobnih določbah glede sestave Ekonomsko-finančnega odbora (1).

               (3)

               Svet je 31. decembra 1998 sprejel Sklep 1999/8/ES o sprejetju Statuta Ekonomskega in finančnega odbora (2); ta statut je bil revidiran s Sklepom Sveta 2003/476/ES z dne 18. junija 2003 (3), da bi zagotovili učinkovito delovanje Odbora tudi po pristopu desetih držav članic 1. maja 2004.

               (4)

               Voditelji držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, so 26. oktobra 2011 izjavili, da bo pripravljalnemu telesu iz člena 1 Protokola (št. 14) o Euroskupini, ki ga sestavljajo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta je euro, in Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina Euroskupine), predsedoval stalni predsednik. Oseba, imenovana na to mesto, zato ne bo več uradnik državne uprave in bo zaposlena v institucijah EU.

               (5)

               Voditelji držav ali vlad držav članic, katerih valuta je euro, so istega dne izjavili, da bi morale obstoječe upravne strukture, ki zagotavljajo pomoč Svetu in Odboru, in sicer generalni sekretariat Sveta in sekretariat Ekonomsko-finančnega odbora, pod vodstvom predsednika Ekonomsko-finančnega odbora/delovne skupine Euroskupine nuditi ustrezno podporo predsedniku vrha držav euroobmočja in predsedniku Euroskupine.

               (6)

               Odbor bi moral imeti možnost, da predsednika izbere med kandidati, ki so najbolj kvalificirani, vključno s predsednikom delovne skupine Euroskupine.

               (7)

               Statut Ekonomsko-finančnega odbora bi bilo zato treba revidirati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Statut Ekonomsko-finančnega odbora iz Priloge k Sklepu 1999/8/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/476/ES, se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 26. aprila 2012

            Za Svet

            Predsednik

         M. BØDSKOV

      (1)  UL L 358, 31.12.1998, str. 109.

      (2)  UL L 5, 9.1.1999, str. 71.

      (3)  UL L 158, 27.6.2003, str. 58.

      PRILOGA

            „STATUT EKONOMSKO-FINANČNEGA ODBORA
            Člen 1
            Ekonomsko-finančni odbor (v nadaljnjem besedilu: Odbor) izvaja naloge, opisane v členu 134(2) in (4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
            Člen 2
            Odbor lahko med drugim:

                        —

                        svetuje v postopku, ki vodi do odločitev v zvezi z mehanizmom deviznih tečajev v tretji fazi ekonomske in monetarne unije,

                        —

                        pripravlja poročila Sveta o razvoju menjalnega tečaja eura, brez poseganja v člen 240 Pogodbe,

                        —

                        zagotavlja okvir, v katerem se lahko pripravi dialog med Svetom in Evropsko centralno banko (ECB) ter razvija na ravni višjih uradnikov ministrstev, nacionalnih centralnih bank, Komisije in ECB.

                  Člen 3
            Člane Odbora in nadomestne člane pri izvajanju funkcij vodijo skupni interesi Unije.
            Člen 4
            Odbor se sestaja v dveh sestavah pod vodstvom predsednika: bodisi s člani, ki so jih izbrale uprave, nacionalne centralne banke, Komisija in ECB, bodisi s člani iz uprav, Komisije in ECB. Odbor mora v polni sestavi redno pregledovati tiste točke dnevnega reda, pri katerih se pričakuje udeležba članov centralnih bank.
            Člen 5
            Če je potrebno glasovanje, se mnenja, poročila in sporočila sprejmejo z večino glasov članov. Vsak član Odbora ima en glas. Vendar pa v primeru nasvetov ali mnenj glede vprašanj, o katerih lahko Svet naknadno odloča, člani iz centralnih bank, kadar so prisotni, in Komisije neomejeno sodelujejo v razpravah, ne sodelujejo pa pri glasovanju. Odbor poroča tudi o manjšinskih ali nasprotnih stališčih, izraženih med razpravo.
            Člen 6
            Odbor z večino glasov članov izbere predsednika za dobo dveh let; ta mandat se lahko obnovi. Za predsednika lahko kandidirajo člani Odbora, ki so višji uradniki v državnih upravah, in predsednik pripravljalnega telesa iz člena 1 Protokola (št. 14) o Euroskupini, ki ga sestavljajo predstavniki ministrov, odgovornih za finance držav članic, katerih valuta je euro, in Komisije (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina Euroskupine).
            Če je predsednik Odbora član odbora iz državne uprave, svojo pravico glasovanja prenese na svojega nadomestnega člana.
            Člen 7
            Če predsednik Odbora ne more opravljati svojih funkcij, ga zamenja podpredsednik Odbora. Podpredsednik je za dobo dveh let izvoljen z večino glasov članov Odbora. Za podpredsednika so lahko izvoljeni člani Odbora, ki so višji uradniki v državnih upravah, in predsednik delovne skupine Euroskupine, razen če je bil predsednik delovne skupine Euroskupine izvoljen za predsednika Odbora.
            Člen 8
            Predsednik delovne skupine Euroskupine, če ni tudi predsednik Odbora, se lahko udeležuje sestankov Odbora in sodeluje v razpravah, razen če Odbor ne odloči drugače.
            Nadomestni člani se lahko udeležujejo sestankov Odbora, razen če Odbor ne odloči drugače. Nadomestni člani ne glasujejo. Ne sodelujejo v razpravah, razen če Odbor odloči drugače.
            Član, ki se sestanka Odbora ne more udeležiti, lahko svoje naloge prenese na enega od nadomestnih članov ali na drugega člana. Predsednik in sekretar Odbora bi morala biti o tem pisno obveščena pred sestankom. V izjemnih okoliščinah lahko predsednik odloči drugače.
            Člen 9
            Odbor lahko preučevanje specifičnih vprašanj prepusti svojim nadomestnim članom, pododborom ali delovnim telesom. V teh primerih predsedovanje prevzame član ali nadomestni član Odbora, ki ga imenuje Odbor. Člani Odbora, njihovi nadomestni člani in njegovi pododbori ali delovna telesa lahko prosijo za pomoč strokovnjake.
            Člen 10
            Odbor skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo Sveta, Komisije ali najmanj štirih članov Odbora.
            Člen 11
            Odbor praviloma zastopa predsednik; Odbor ga lahko pooblasti zlasti za poročanje o razpravah ter za ustno razlaganje mnenj in sporočil, ki jih pripravi Odbor. Predsednik je odgovoren za stike Odbora z Evropskim parlamentom.
            Člen 12
            Delovanje Odbora je zaupno. Enako velja za delovanje njegovih nadomestnih članov, pododborov ali delovnih teles.
            Člen 13
            Odboru pomaga sekretariat pod vodstvom sekretarja. Sekretarja in osebje sekretariata zagotovi Komisija. Sekretarja imenuje Komisija po posvetovanju z Odborom. Sekretar in njegovo osebje pri opravljanju svojih nalog za Odbor delujeta na podlagi navodil Odbora.
            Izdatki Odbora se vključijo v finančni načrt Komisije.
            Člen 14
            Odbor sprejme svoj poslovnik.“