title: 2002/262/: Odločba Nadzornega organa EFTA št. 262/02/COL z dne  18. decembra 2002  o petintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic v zvezi z metodologijo za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški

text:
               10.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 123/1

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

   št. 262/02/COL
   z dne 18. decembra 2002
   o petintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic v zvezi z metodologijo za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2), ter zlasti člena 24 Sporazuma in člena 1 Protokola k Sporazumu,
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču nadzorni organ Efte izdaja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel nadzorni organ Efte (4),
   KER je 26. julija 2001 Evropska komisija sprejela Sporočilo o določitvi pravil, po katerih bo analizirala državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški v sektorju za električno energijo (5),
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP nadzorni organ Efte po posvetovanju s Komisijo sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija, da bi se ohranili enaki pogoji konkurence,
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   OB SKLICEVANJU na to, da se je nadzorni organ Efte o tej temi posvetoval z državami Efte na večstranskem sestanku dne 19. oktobra 2001 –
   SKLENIL:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se doda novo poglavje 21; Metodologija za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški. Novo poglavje je objavljeno v Prilogi I k tej odločbi.

               2.

               Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod Odločbe in Priloge I. Države Efte sporočijo svoje soglasje k predlaganemu ustreznemu ukrepu (obveznost poročanja iz točke 21.4 (5)(c)), kakor je določeno v Prilogi I, v 20 delovnih dneh od datuma prejema tega dopisa.

               3.

               Evropska komisija se obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo I v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP.

               4.

               Ta odločba se skupaj s Prilogo I objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, po tem ko so države Efte sporočile svoje soglasje k ustreznemu ukrepu.

               5.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 18. decembra 2002

            Za nadzorni organ Efte

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Hannes HAFSTEIN

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“.

      (2)  V nadaljnjem besedilu „Sporazum o nadzornem organu in sodišču“.

      (3)  V nadaljnjem besedilu „Smernice o državni pomoči“.

      (4)  Prvotno objavljena v UL L 231, 3.9.1994, v Dopolnilu EGP št. 32.

      (5)  Sporočilo je na voljo na spletni strani Komisije:
   http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

      PRILOGA

         „21.   METODOLOGIJA ZA ANALIZO DRŽAVNE POMOČI, POVEZANE Z NASEDLIMI STROŠKI
         21.1   UVOD

                     (1)

                     Direktiva 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (1) (v nadaljnjem besedilu ‚Direktiva’ ali ‚Direktiva 96/92/ES’) je določila načela za odprtje evropske industrije električne energije za konkurenco.

                     (2)

                     Zgoraj navedena direktiva je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom skupnega odbora EGP št. 168/1999 (2).

                     (3)

                     Postopni prehod iz položaja zelo omejene konkurence v položaj resnične konkurence na ravni EGP se mora zgoditi pod sprejemljivimi ekonomskimi pogoji, ki upoštevajo posebne značilnosti industrije električne energije. Ta potreba se v veliki meri odraža že v samem besedilu Direktive.

                     (4)

                     Da bi omogočil obvladovanje številnih zelo posebnih položajev, člen 24 Direktive državam Efte dovoljuje odložitev izvajanja nekaterih določb Direktive za prehodno obdobje. Mehanizmi državne pomoči, zasnovani zato, da elektroenergetskim podjetjem omogočijo, da se pod ugodnimi pogoji prilagodijo uvedbi konkurence, ne spadajo v področje uporabe odstopanj, določenih v členu 24.

                     (5)

                     Namen teh smernic je pojasniti, kako namerava organ ob upoštevanju Direktive 96/92/ES uporabljati pravila Sporazuma EGP za te vrste državne pomoči. Te smernice ne posegajo v pravila o državni pomoči, ki izhajajo iz drugih zadevnih okvirov, smernic in sporočil. V skladu z zadevnimi smernicami bo organ še naprej odobril regionalno in okoljsko pomoč. Podobno bo pomoč, ki je ni bilo mogoče odobriti v skladu s členom 61 Sporazuma EGP, kjer bo primerno, predmet proučitve ob upoštevanju člena 59(2) Sporazuma EGP.

               21.2   PREHODNI UKREPI IN DRŽAVNA POMOČ

                     (1)

                     Člen 24 Direktive 96/92/ES, prilagojen s členom 1(i) Sklepa skupnega odbora EGP št. 168/1999 z dne 26. novembra 1999, določa, da prehodne ukrepe, ki začasno odstopajo od Direktive, lahko odobri organ (3):
                     ‚Tiste države EFTE, kjer se obveznosti in zajamčeno obratovanje, ki so bili določeni pred začetkom veljavnosti Sklepa št. 168/1999 Skupnega odbora EGP z dne 26. novembra 1999, ne morejo izpolnjevati zaradi določb navedenega sklepa, lahko zaprosijo za prehodni režim na podlagi člena 24(1) in (2). Prošnje za prehodni režim je treba nadzornemu organu EFTA predložiti najkasneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti Sklepa št. 168/1999 Skupnega odbora EGP z dne 26. novembra 1999’.

                     (2)

                     Glede na trenutno stanje organ meni, da odločitve, ki jih sprejme v skladu s členom 24, lahko ustvarijo prehoden režim samo v primerih, kjer je bilo predhodno ugotovljeno, da je ukrep, ki so ga priglasile države članice Efte v skladu z navedenim členom, nezdružljiv z določbami Direktive, določenimi v poglavjih IV, V, VI in VII. V skladu s členom 24 Direktive lahko organ sam odobri odstopanja od navedenih določb.

                     (3)

                     V skladu s tem sistem prelevmanov, ki ga je uvedla država Efte preko sklada za nadomestilo stroškov obveznosti ali jamstev, ki jih ni mogoče izpolniti na podlagi uporabe Sklepa št. 168/1999, ne pomeni ukrepa, ki bi lahko bil upravičen do odločitve organa o odobritvi prehodnega režima v skladu s členom 24 Direktive 96/92/ES; tak ukrep ne zahteva odstopanja od zadevnih poglavij Direktive. Po drugi strani pa lahko pomeni državno pomoč, ki jo zajema člen 61 Sporazuma EGP in Protokol 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča.

                     (4)

                     Namen teh smernic je pokazati, kako namerava organ uporabljati pravila Sporazuma EGP o državnih pomočeh v primeru ukrepa pomoči, namenjenega nadomestitvi stroškov obveznosti ali jamstev, ki ga ne bo več mogoče odobriti na podlagi Sklepa 168/1999. Zlasti se smernice ne uporabljajo za ukrepe, ki jih ni mogoče opredeliti kot državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

               21.3   OPREDELITEV UPRAVIČENIH NASEDLIH STROŠKOV

                     (1)

                     Take obveznosti in zajamčeno obratovanje se običajno navajajo kot ‚nasedli stroški’. V praksi se lahko pojavljajo v različnih oblikah: dolgoročne kupoprodajne pogodbe, naložbe, izvedene pod implicitnim ali eksplicitnim jamstvom prodaje, naložbe zunaj področja običajne dejavnosti, itd. Da bi lahko take obveznosti ali jamstva uvrstili med upravičene nasedle stroške, ki jih odobri organ, morajo izpolnjevati naslednja merila:

                                 (a)

                                 ‚Obveznosti in zajamčeno obratovanje’, ki bi lahko privedli do nasedlih stroškov, morajo datirati pred 27. novembrom 1999, datumom začetka veljavnosti Sklepa št. 168/1999.

                                 (b)

                                 Obstoj in veljavnost takih obveznosti ali jamstev se utemelji ob upoštevanju osnovnih pravnih in pogodbenih določb in zakonodajnega okvira, v katerem so bili sestavljeni.

                                 (c)

                                 Obstaja tveganje, da obveznosti ali jamstva ne bodo izpolnjena zaradi določb Direktive 96/92/ES. Da bi veljali kot nasedli stroški, morajo obveznosti ali jamstva zato zaradi učinkov Direktive postati negospodarni in morajo znatno ovirati konkurenčnost zadevnega podjetja. To mora biti razvidno med drugim iz načina knjiženja zadevnega podjetja (npr. rezervacij), ki morajo odražati predvidljive vplive obveznosti in jamstev.
                                 Zlasti kjer je kot posledica zadevnih obveznosti ali jamstev v odsotnosti pomoči ali kakršnih koli prehodnih ukrepov ogrožena sposobnost preživetja podjetij, velja, da morajo obveznosti ali jamstva izpolnjevati zahteve, določene v prejšnjem odstavku.
                                 Vpliv takih obveznosti ali jamstev na konkurenčnost ali sposobnost preživetja zadevnih podjetij se bo ocenil na konsolidirani ravni. Da bi obveznosti in jamstva pomenili nasedle stroške, mora biti mogoče vzpostaviti odnos med vzroki in posledicami med začetkom veljavnosti Sklepa 168/1999 in težavami, ki jih zadevna podjetja imajo pri izpolnjevanju ali zagotavljanju združljivosti s takimi obveznostmi ali jamstvi. Da bi vzpostavil tak odnos med vzroki in posledicami, bo organ upošteval vsak padec cene električne energije ali izgube tržnega deleža, ki jo je utrpelo zadevno podjetje. Obveznosti in jamstva, ki jih ni bilo mogoče izpolniti ne glede na začetek veljavnosti Sklepa 168/1999, ne pomenijo nasedlih stroškov.

                                 (d)

                                 Take obveznosti ali jamstva morajo biti nepreklicni. V kolikor bi podjetje imelo možnost preklica proti plačilu ali spreminjanja, je treba pri takih obveznostih ali jamstvih to dejstvo upoštevati pri izračunavanju upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (e)

                                 Obveznosti ali jamstva, vezana na podjetja, ki so last iste skupine, praviloma ne morejo veljati kot nasedli stroški.

                                 (f)

                                 Nasedli stroški so gospodarski stroški, ki morajo ustrezati dejanskim naloženim zneskom, ki so bili plačani ali se lahko plačajo za obveznosti ali jamstva, iz katerih izhajajo: pavšalnih izračunov zato ni mogoče sprejeti, razen če je mogoče dokazati, da odražajo gospodarsko stanje.

                                 (g)

                                 Nasedli stroški ne smejo vključevati dohodkov, dobičkov ali dodane vrednosti, v povezavi z obveznostmi ali jamstvi, iz katerih izhajajo.

                                 (h)

                                 Nasedli stroški morajo biti vrednoteni brez kakršnih koli plačanih ali plačljivih pomoči glede na sredstva, na katera so vezani. Zlasti kjer obveznost ali zajamčeno obratovanje ustreza naložbi, ki je predmet državne pomoči, je treba vrednost pomoči odšteti od vseh nasedlih stroškov, ki izhajajo iz obveznosti ali jamstva.

                                 (i)

                                 Kadar koli nasedli stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki jih je težko izpolniti zaradi Sklepa 168/1999, se pri izračunu upravičenih nasedlih stroškov upošteva dejanska sprememba v ekonomskih in konkurenčnih razmerah, ki prevladujejo na nacionalnih in skupnih trgih električne energije. Zlasti kjer lahko obveznosti in jamstva pomenijo nasedle stroške zaradi predvidljivega padca cen električne energije, mora izračun nasedlih stroškov upoštevati dejanska gibanja cen električne energije.

                                 (j)

                                 Stroški, amortizirani pred prenosom Sklepa 168/1999 v nacionalno zakonodajo, niso nasedli stroški. Vendar rezervacije ali amortizacija sredstev, vključeni v bilanco stanja zadevnega podjetja z izrecnim ciljem upoštevanja predvidljivih učinkov Sklepa, lahko ustrezajo nasedlim stroškom.

                                 (k)

                                 Upravičeni nasedli stroški ne morejo preseči najnižje ravni, ki zadevnim podjetjem dovoljuje, da nadaljujejo z izvajanjem ali zagotavljanjem združljivosti z obveznostmi ali jamstvi, ki jih pod vprašaj postavlja Sklep168/1999 (4). Posledično jih je treba izračunati ob upoštevanju najbolj gospodarne rešitve (ker ni nobene pomoči) z vidika zadevnega podjetja. To med drugim lahko pomeni prenehanje obveznosti ali jamstev, ki povzročajo nasedle stroške, ali odprodajo vseh ali nekaterih sredstev, ki povzročajo nasedle stroške (kjer to ni v nasprotju z načeli samih obveznosti ali jamstev).

                                 (l)

                                 Stroški, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive (26. november 2006) praviloma ne pomenijo upravičenih nasedlih stroškov v smislu te metodologije (5). Vendar, če je potrebno, lahko organ pravočasno upošteva take obveznosti in jamstva ter jih, kadar je to ustrezno, upošteva kot upravičene nasedle stroške na naslednji stopnji odpiranja skupnega trga električne energije.

                                 (m)

                                 Za države Efte, ki svoje trge odprejo hitreje, kot to zahteva Sklep skupnega odbora EGP št. 168/1999, lahko organ upošteva kot upravičene nasedle stroške v skladu s to metodologijo tiste stroške, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive, če taki stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki izpolnjujejo merila iz točk (a) do (l) oddelka 21.3 zgoraj, in če so omejeni na obdobje, ki se zaključi najkasneje 31. decembra 2010.

               21.4   NASEDLI STROŠKI IN DRŽAVNA POMOČ

                     (1)

                     Splošno načelo, določeno v členu 61(1) Sporazuma EGP pravi, da je državna pomoč prepovedana. Vendar pa odstavka 2 in 3 navedenega člena določata vrsto odstopanj od tega splošnega pravila. Poleg tega v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP za ‚podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola,’ veljajo pravila Sporazuma EGP, zlasti pravila o konkurenci, v kolikor uporaba navedenih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. V katerem koli primeru trgovina ne sme biti prizadeta v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju z interesi pogodbenic.

                     (2)

                     Državna pomoč, ki ustreza upravičenim nasedlim stroškom, opredeljenim v teh smernicah, je namenjena olajšanju prehoda elektroenergetskih podjetij na konkurenčni trg električne energije. Organ lahko pozitivno gleda na tako pomoč, kolikor se izkrivljanje konkurence izravna s prispevkom, ki ga prispeva taka pomoč, za dosego skupnega cilja, ki ga tržne sile niso mogle doseči. Res izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči, izplačane za olajšanje prehoda iz večinoma zaprtega trga na delno liberaliziran trg, ne more biti v nasprotju s skupnim interesom, kjer je časovno in učinkovno omejen, če je liberalizacija trga električne energije v splošnem interesu trga EGP in ga vzpostavitev notranjega trga dopolnjuje. Organ tudi upošteva, da pomoč, dodeljena za nasedle stroške, elektroenergetskim podjetjem omogoča, da zmanjšajo tveganja, povezana z obstoječimi obveznostmi ali naložbami, ter jih tako spodbuja, da svoje naložbe dolgoročno ohranijo. Če ne bi bilo nadomestila za nasedle stroške, bi bilo tveganje, da bi zadevna podjetja celotne stroške njihovih negospodarnih obveznosti ali jamstev prenesla na svoje uporabnike brez možnosti izbire, toliko večje.

                     (3)

                     Pomoč za nadomestilo nasedlih stroškov v industriji električne energije se lahko upraviči tudi glede na druge liberalizirane sektorje ob dejstvu, da liberalizacije trga električne energije ni spremljal niti hitrejši tehnološki napredek niti povečano povpraševanje, ter ob dejstvu, da v interesu varstva okolja, zanesljivosti oskrbe in nemotenega delovanja gospodarstev držav EGP, ni mogoče čakati, da elektroenergetska podjetja zaidejo v težave, in potem razmišljati o tem, ali bi jim odobrili državno podporo.

                     (4)

                     V tem kontekstu organ upošteva, da se pomoč, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov, običajno šteje za odstopanje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, če olajšuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                     (5)

                     Brez poseganja v posebne določbe, ki izhajajo iz smernic organa o uporabi določb EGP o državnih pomočeh, vključno s smernicami o državni pomoči za varstvo okolja (6), lahko organ načeloma sprejme kot združljivo s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP pomoč, namenjeno za nadomestilo nasedlih stroškov, ki izpolnjuje naslednja merila:

                                 (a)

                                 Pomoč mora nadomestiti upravičene nasedle stroške, ki so bili jasno določeni in izolirani. Pod nobenim pogojem ne sme preseči zneska upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (b)

                                 Ureditve izplačevanja pomoči morajo dovoljevati upoštevanje prihodnjega razvoja konkurence. Tak razvoj se lahko ocenjuje zlasti na podlagi merljivih dejavnikov (cene, tržni deleži, drugi pomembni dejavniki, ki jih navede država Efte). Ker ima sprememba pogojev konkurence neposreden učinek na znesek upravičenih nasedlih stroškov in bo znesek izplačane pomoči nujno pogojen z razvojem resnične konkurence, je pri izračunu v času izplačane pomoči treba upoštevati spremembe pomembnih dejavnikov, da se lahko oceni stopnja dosežene konkurence.

                                 (c)

                                 Država Efte se mora zavezati, da bo organu poslala letno poročilo, ki zlasti opisuje razvoj položaja konkurenčnosti na svojem trgu električne energije in med drugim navaja spremembe, ki jih je opazila v zvezi s pomembnimi merljivimi dejavniki. Letno poročilo vsebuje podrobnosti o tem, kako so bili izračunani nasedli stroški, upoštevani za zadevno leto, in navaja zneske izplačane pomoči.

                                 (d)

                                 Organ bo pri svoji oceni na degresivno naravo pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, gledal pozitivno; ta bo zadevnemu podjetju pomagala pospešiti priprave na liberaliziran trg električne energije.

                                 (e)

                                 Najvišji znesek pomoči, ki se lahko izplača podjetju za nadomestilo nasedlih stroškov, mora biti vnaprej določen. Upoštevati mora povišanje produktivnosti, ki jo lahko doseže podjetje.
                                 Podobno morajo biti vnaprej jasno opredeljene podrobne ureditve za izračunavanje in financiranje pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, in najdaljše obdobje, za katero se taka pomoč lahko dodeli. Priglasitev pomoči zlasti opredeli, kako izračun nasedlih stroškov upošteva spremembe različnih dejavnikov, navedenih pod točko (b).

                                 (f)

                                 Da bi preprečile kumulacijo pomoči, se morajo države Efte vnaprej zavezati, da podjetjem, ki naj bi prejela pomoč v zvezi z nasedlimi stroški, ne bodo izplačevale nobenih pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Organ upošteva, da izplačilo nadomestila za nasedle stroške, povezane z naložbami v sredstva, ki ne obetajo dolgoročne sposobnosti preživetja, industriji električne energije ne olajšuje prehoda na liberaliziran trg in se zato ne more šteti za odstopanje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

                     (6)

                     Vendar ima organ zelo resno pomisleke glede pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih meril ali za katere je mogoče, da bodo izkrivljale konkurenco v nasprotju s skupnimi interesi, iz naslednjih razlogov:

                                 (a)

                                 Pomoč ni vezana na upravičene nasedle stroške, ki ustrezajo zgornji opredelitvi, ali na jasno opredeljene in posamično opredeljene nasedle stroške ali presega znesek upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (b)

                                 Pomoč je namenjena ohranjanju vseh ali nekaterih prihodkov z datumom pred začetkom veljavnosti Sklepa 168/1999, ne da bi izrecno upoštevala upravičene nasedle stroške, ki bi lahko nastali kot posledica uvedbe konkurence.

                                 (c)

                                 Znesek pomoči verjetno ni bil prilagojen tako, da bi upošteval razlike med ekonomskimi in tržnimi predpostavkami, oblikovanimi na začetku ob ocenjevanju nasedlih stroškov in njihovimi dejanskimi spremembami v času.

               21.5   METODA FINANCIRANJA POMOČI, NAMENJENE ZA NADOMESTILO NASEDLIH STROŠKOV

                     (1)

                     Države Efte lahko same izberejo metode financiranja pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, glede na to, katere so po njihovem mnenju najbolj primerne. Vendar je za odobritev take pomoči potrebno, da se organ prepriča, da finančne ureditve niso v nasprotju s cilji Direktive 96/92/ES ali z interesi pogodbenic. Interesi pogodbenic med drugim upoštevajo varstvo potrošnikov, prost pretok blaga in storitev ter konkurenco.

                     (2)

                     Finančne ureditve ne smejo ovirati tujih podjetij ali novih udeležencev pri vstopu na določen nacionalni ali regionalni trg. Zlasti pomoč, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov, ne sme biti financirana iz prelevmanov za električno energijo v prehodu med državami EGP ali iz prelevmanov, vezanih na razdaljo med proizvajalcem in porabnikom.

                     (3)

                     Organ bo tudi zagotovil, da bodo ureditve za financiranje pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, pravično obravnavale tako upravičene kot neupravičene porabnike. Zato bo letno poročilo, navedeno v točki (c) oddelka 21.4 vsebovalo razčlenitev po upravičenih in neupravičenih potrošnikih glede na finančna sredstva, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov. Kadar neupravičeni potrošniki sodelujejo pri financiranju nasedlih stroškov neposredno preko tarif za nakup električne energije, mora biti to jasno navedeno. Prispevek, ki velja za obe skupini (upravičeno in neupravičeno), ne sme preseči deleža nasedlih stroškov, ki jih je treba nadomestiti, ki ustreza tržnemu deležu, upoštevanem za navedene porabnike.

                     (4)

                     Kadar sredstva zberejo zasebna podjetja z namenom financiranja mehanizmov pomoči, namenjenih za nadomestilo nasedlih stroškov, mora biti upravljanje teh sredstev jasno ločeno od običajnih virov navedenih podjetij. Podjetja, ki take naložbe upravljajo, ne smejo imeti koristi od njih.

               21.6   DRUGI DEJAVNIKI OCENJEVANJA

                     (1)

                     Pri proučevanju državne pomoči, namenjene za nadomestitev nasedlih stroškov, organ zlasti upošteva velikost in raven povezanosti zadevnega omrežja in strukture industrije električne energije. Za pomoč za majhno omrežje z nizko ravnjo povezanosti s ostalim EGP je manj verjetno, da bo znatno izkrivljala konkurenco.

                     (2)

                     Ta metodologija za nasedle stroške ne vpliva na uporabo smernic o nacionalni regionalni pomoči (7) v regijah, zajetih v členu 61(3)(a) Sporazuma EGP. V skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP, kjer uporaba pravil o državnih pomočeh za nasedle stroške pravno ali dejansko ovira izvajanje posebnih nalog, dodeljenih podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetjem, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ta pravila lahko odstopajo od predvidenih, če trgovina ni prizadeta v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju z interesi pogodbenic.

                     (3)

                     Pravila, določena v tej metodologiji za državno pomoč, namenjeno za nadomestilo nasedlih stroškov, ki izhajajo iz Sklepa 168/1999, se uporabljajo neodvisno od javnega ali zasebnega lastništva zadevnih podjetij.“

         (1)  UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

         (2)  UL L 61, 1.3.2001, str. 23, in Dopolnilo EGP št. 11, 1.3.2001, str. 221.

         (3)  Člen 3 Sklepa 168/1999 pravi: ‚Ta sklep začne veljati 27. novembra 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.’

         (4)  V primeru dolgoročnih kupoprodajnih pogodb se nasedli stroški zato izračunajo s primerjavo pogojev, pod katerimi bi na liberaliziranem trgu podjetje lahko prodalo ali kupilo proizvod, ob upoštevanju, da so vsi ostali pogoji isti.

         (5)  Treba je razumeti, da naložbe, ki jih ni mogoče povrniti ali niso gospodarsko izvedljive kot rezultat liberalizacije notranjega trga električne energije, lahko pomenijo nasedle stroške v smislu te metodologije, vključno s primeri, ki načeloma veljajo še po letu 2006. Poleg tega obveznosti ali jamstva, katerih izvajanje se mora nujno nadaljevati po 26. novembru 2006, saj bi v nasprotnem primeru prišlo do velikega tveganja glede varstva okolja, javne varnosti, socialne zaščite delavcev ali varovanja omrežja električne energije, lahko, kadar je to upravičeno, prestavljajo upravičene nasedle stroške v skladu s to metodologijo.

         (6)  UL L 237, 6.9.2001, str. 16.

         (7)  UL L 111, 29.4.1999 in Dopolnilo EGP št. 18. S tem v zvezi glej poglavje 25 Smernic o državni pomoči.


title: 2011/407/EU: Sklep Sveta z dne 6. junija 2011 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge VI (Socialna varnost) in Protokola 37 k Sporazumu EGP

text:
               12.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 182/12

         SKLEP SVETA
   z dne 6. junija 2011
   o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge VI (Socialna varnost) in Protokola 37 k Sporazumu EGP
   (2011/407/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 48 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o ureditvah za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Priloga VI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) vsebuje posebne določbe in ureditve glede socialne varnosti, Protokol 37 pa vsebuje seznam odborov, v katerih sodelujejo države EGP, ki so članice Efte.

               (2)

               V Sporazum EGP je primerno vključiti Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2), Uredbo (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog (3) in Uredbo (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (4). Poleg tega je primerno vanj vključiti številne sklepe in priporočila Upravne komisije. Nadalje bi bilo treba spremeniti Protokol 37, in sicer da bi vključeval seznam odborov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljenih z Uredbo (ES) št. 883/2004.

               (3)

               Prilogo VI in Protokol 37 k Sporazumu EGP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Stališče Unije v Skupnem odboru EGP o predvideni spremembi Priloge VI (Socialna varnost) in Protokola 37 k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, ki je priložen temu sklepu.

      V Bruslju, 6. junija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         RÉTHELYI M.

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (3)  UL L 284, 30.10.2009, str. 43.

      (4)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/2011 SKUPNEGA ODBORA EGP
      z dne …
      o spremembi Priloge VI (Socialna varnost) in Protokola 37 k Sporazumu EGP
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, in zlasti členov 98 in 101 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Priloga VI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bila spremenjena s Sklepom št. …/… Skupnega odbora EGP z dne … (1).

                  (2)

                  Protokol 37 k Sporazumu je bil spremenjen s Sklepom št. …/… Skupnega odbora EGP z dne … (2).

                  (3)

                  Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (3) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (4)

                  Uredbo (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog (4) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (5)

                  Uredbo (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (5) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (6)

                  Sklep št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (7)

                  Sklep št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (7), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (8)

                  Sklep št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (8) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (9)

                  Sklep št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (9) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (10)

                  Sklep št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (10) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (11)

                  Sklep št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (11) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (12)

                  Sklep št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (12) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (13)

                  Sklep št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (13) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (14)

                  Sklep št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (14) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (15)

                  Sklep št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (15), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (16)

                  Sklep št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (16) bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (17)

                  Sklep št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (17), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (18)

                  Sklep št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma delna brezposelnost, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (19)

                  Priporočilo št. P1 z dne 12. junija 2009 o sodbi Gottardo, v skladu s katero je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države v skladu z dvostransko konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, dodeliti tudi delavcem, ki so državljani drugih držav članic (19), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (20)

                  Priporočilo št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (20), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (21)

                  Priporočilo št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (21), bi bilo treba vključiti v Sporazum.

                  (22)

                  Za dobro delovanje Sporazuma je treba Protokol 37 k Sporazumu spremeniti, da se vključi Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 883/2004, Prilogo VI pa je treba spremeniti, da se določijo postopki za povezovanje z navedeno komisijo in njenimi organi.

                  (23)

                  Uredba (ES) št. 883/2004 razveljavlja Uredbo Sveta (EGS) št. 1408/71 (22), ki je vključena v Sporazum in bi jo bilo zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti.

                  (24)

                  Uredba (ES) št. 987/2009 z učinkom od 1. maja 2010 razveljavlja Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72 (23), ki je vključena v Sporazum in bi jo bilo zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti.

                  (25)

                  Vsi akti pod naslovoma „Akti, ki jih pogodbenice ustrezno upoštevajo“ in „Akti, ki jih pogodbenice upoštevajo“ so zastareli in bi jih bilo zato treba v okviru Sporazuma razveljaviti –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Priloga VI k Sporazumu se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.
      Člen 2
      Besedilo v točki 5 („Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov“) Protokola 37 k Sporazumu, ki vsebuje seznam iz člena 101, se nadomesti z naslednjim:

         „Upravna komisija za koordinacijo sistemov socialne varnosti (Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta).“

      Člen 3
      Besedila uredb (ES) št. 883/2004, (ES) št. 987/2009 in (ES) št. 988/2009, sklepov št. A1, A2, E1, F1, H1, H2, P1, S1, S2, S3, U1, U2 in U3 ter priporočil št. P1, U1 in U2 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
      Člen 4
      Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma (24).
      Člen 5
      Ta sklep se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V Bruslju, …

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

               Sekretarja

               Skupnega odbora EGP

         (1)  UL L …

         (2)  UL L …

         (3)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

         (4)  UL L 284, 30.10.2009, str. 43.

         (5)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

         (6)  UL C 106, 24.4.2010, str. 1.

         (7)  UL C 106, 24.4.2010, str. 5.

         (8)  UL C 106, 24.4.2010, str. 9.

         (9)  UL C 106, 24.4.2010, str. 11.

         (10)  UL C 106, 24.4.2010, str. 13.

         (11)  UL C 106, 24.4.2010, str. 17.

         (12)  UL C 106, 24.4.2010, str. 21.

         (13)  UL C 106, 24.4.2010, str. 23.

         (14)  UL C 106, 24.4.2010, str. 26.

         (15)  UL C 106, 24.4.2010, str. 40.

         (16)  UL C 106, 24.4.2010, str. 42.

         (17)  UL C 106, 24.4.2010, str. 43.

         (18)  UL C 106, 24.4.2010, str. 45.

         (19)  UL C 106, 24.4.2010, str. 47.

         (20)  UL C 106, 24.4.2010, str. 49.

         (21)  UL C 106, 24.4.2010, str. 51.

         (22)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

         (23)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1.

         (24)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

         PRILOGA

            K SKLEPU št. … SKUPNEGA ODBORA EGP

         Besedilo Priloge VI k Sporazumu se nadomesti z naslednjim:

            „UVOD
            Kadar akti, navedeni v tej prilogi, vsebujejo pojme ali se sklicujejo na postopke, ki so specifični za pravni red Unije, kot so:

                        —

                        preambule,

                        —

                        naslovniki aktov Unije,

                        —

                        sklicevanja na ozemlja ali jezike Unije,

                        —

                        sklicevanja na recipročne pravice in obveznosti držav članic, njihovih oseb javnega prava, podjetij ali posameznikov, ter

                        —

                        sklicevanja na postopke obveščanja in uradnega obveščanja,

                  se uporablja Protokol 1 o horizontalnih prilagoditvah, razen če v tej prilogi ni drugače določeno.
            SEKTORSKE PRILAGODITVE

                        I.

                        Za namene te priloge in ne glede na določbe Protokola 1 se šteje, da v navedenih aktih izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ poleg svojega pomena v ustreznih aktih Unije, vključuje tudi Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.

                        II.

                        Pri uporabi določb aktov, navedenih v tej prilogi za potrebe Sporazuma, prevzame Skupni odbor EGP pravice in obveznosti prenesene na Upravno komisijo za koordinacijo sistemov socialne varnosti pri Evropski komisiji ter pravice in obveznosti prenesene na Revizijski odbor in Tehnično komisijo za obdelavo podatkov navedene upravne komisije v skladu z določbami dela VII Sporazuma.

                  I.   SPLOŠNA KOORDINACIJA SOCIALNE VARNOSTI

            NAVEDENI AKTI

                        1.

                           32004 R 0883: Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1), kot je spremenjena z:

                                    —

                                       32009 R 0988: Uredba (ES) št. 988/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 (UL L 284, 30.10.2009, str. 43).

                              Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe (ES) št. 883/2004 prilagodi:

                                    (a)

                                    v členu 87(10) se doda naslednji pododstavek:
                                    ‚Za Lihtenštajn se uporabljajo določbe drugega stavka člena 65(2) in drugega stavka člena 65(3) najpozneje od 1. maja 2012.‘;

                                    (b)

                                    Prilogi I(I) se doda:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Predujmi preživnin v skladu z Zakonom o socialni varnosti št. 100/2007.
                                    LIHTENŠTAJN
                                    Predujmi preživnin v skladu z Zakonom o dodelitvi predujmov preživnin z dne 21. junija 1989, kakor je bil spremenjen.
                                    NORVEŠKA
                                    Predujmi preživnin za otroke v skladu z Zakonom o predujmih preživnin za otroke z dne 17. februarja 1989, št. 2.‘;

                                    (c)

                                    Prilogi I(II) se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Izplačila v obliki pavšalnih zneskov, namenjena nadomestitvi stroškov mednarodne posvojitve v skladu z Zakonom o izplačilih za posvojitve št. 152/2006.
                                    NORVEŠKA
                                    Izplačila v obliki pavšalnih zneskov, ki se izplačajo ob rojstvu otroka v skladu z Nacionalnim zakonom o zavarovanju.
                                    Izplačila v obliki pavšalnih zneskov, ki se izplačajo ob posvojitvi v skladu z Nacionalnim zakonom o zavarovanju.‘;

                                    (d)

                                    Prilogi II se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA – DANSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    ISLANDIJA – FINSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    ISLANDIJA – ŠVEDSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    ISLANDIJA – NORVEŠKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    NORVEŠKA – DANSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    NORVEŠKA – FINSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).
                                    NORVEŠKA – ŠVEDSKA
                                    Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi povečanja stroškov povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi).‘;

                                    (e)

                                    Prilogi III se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    NORVEŠKA‘;

                                    (f)

                                    Prilogi IV se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    LIHTENŠTAJN‘;

                                    (g)

                                    delu 1 Priloge VIII se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Vsi zahtevki iz osnovnega sistema za primer starosti in iz sistema določenih pravic za državne uslužbence.
                                    LIHTENŠTAJN
                                    Vse vloge za starostne pokojnine, pokojnine za preživele osebe in pokojnine zaradi invalidnosti iz sistema obveznega pokojninskega zavarovanja ter starostne pokojnine, pokojnine za preživele osebe in pokojnine zaradi invalidnosti iz sistema poklicnega zavarovanja, kolikor ureditev zadevnega pokojninskega sklada ne vsebuje določb o znižanju.
                                    NORVEŠKA
                                    Vse vloge za starostne pokojnine, razen za pokojnine iz Priloge IX.‘;

                                    (h)

                                    delu 2 Priloge VIII se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Sistem starostnih pokojnin za zaposlene.
                                    LIHTENŠTAJN
                                    Starostne pokojnine, pokojnine za preživele osebe in pokojnine zaradi invalidnosti iz sistema poklicnega zavarovanja.‘;

                                    (i)

                                    Prilogi IX(I) se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Pokojnina za otroka v skladu z Zakonom o socialni varnosti št. 100/2007 ter pokojnina za otroka v skladu z Zakonom o obveznem pokojninskem zavarovanju in o dejavnostih pokojninskih skladov št. 129/1997.‘;

                                    (j)

                                    Prilogi IX(II) se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA
                                    Invalidska pokojnina v obliki osnovne pokojnine, pokojninskega dodatka in dodatkov k starostnim pokojninam v skladu z Zakonom o socialni varnosti št. 100/2007.
                                    Invalidska pokojnina v skladu z Zakonom o obveznem pokojninskem zavarovanju in o dejavnostih pokojninskih skladov št. 129/1997.
                                    NORVEŠKA
                                    Norveška invalidska pokojnina, tudi kadar se spremeni v starostno pokojnino ob doseženi upokojitveni starosti, in vse pokojnine (pokojnine za preživele osebe in starostne pokojnine), ki temeljijo na pokojninskih zaslužkih umrle osebe.‘;

                                    (k)

                                    Prilogi X se doda naslednje:
                                    ‚LIHTENŠTAJN

                                                (a)

                                                Dodatki za slepe osebe (Zakon o dodeljevanju dodatkov za slepe osebe z dne 17. decembra 1970, kakor je bil spremenjen);

                                                (b)

                                                dodatki za materinstvo (Zakon o dodeljevanju dodatkov za materinstvo z dne 25. novembra 1981, kakor je bil spremenjen);

                                                (c)

                                                dodatne dajatve za starostno zavarovanje, zavarovanje preživelih oseb in invalidsko zavarovanje (Zakon o dodatnih dajatvah za starostno zavarovanje, zavarovanje preživelih oseb in invalidsko zavarovanje z dne 10. decembra 1965, kakor je bil spremenjen).

                                          NORVEŠKA

                                                (a)

                                                Zajamčena minimalna dodatna pokojnina za osebe, ki se invalidne rodijo ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu, v skladu z Nacionalnim zakonom o zavarovanju;

                                                (b)

                                                posebne dajatve v skladu z Aktom št. 21 z dne 29. aprila 2005 o dopolnilnih dajatvah osebam, ki za kratko obdobje prebivajo na Norveškem.‘;

                                    (l)

                                    Prilogi XI se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA

                                                1.

                                                            (a)

                                                            Ne glede na določbe člena 6 so osebe, ki niso opravljale pridobitne dejavnosti v eni ali več državah članicah ali državah Efte, upravičene do islandske socialne pokojnine le, če so na Islandiji stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v islandski zakonodaji.

                                                            (b)

                                                            Zgoraj navedene določbe se ne uporabljajo za islandske socialne pokojnine, do katerih so upravičeni bodisi družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Islandiji, bodisi študenti ali člani njihovih družin.

                                                2.

                                                Kadar oseba ni več zaposlena ali samozaposlena na Islandiji in je zavarovalni primer nastal med zaposlitvijo ali samozaposlitvijo v drugi državi, v kateri se uporablja ta uredba, ter kadar invalidska pokojnina na podlagi sistemov socialne varnosti in dodatnega pokojninskega zavarovanja (pokojninskih skladov) na Islandiji ne vključuje več dobe med nastankom zavarovalnega primera in upokojitveno starostjo (prihodnje dobe), se v zvezi z zahtevami glede prihodnje dobe upoštevajo zavarovalne dobe v skladu z zakonodajo druge države, v kateri se uporablja ta uredba, kakor da bi bile te zavarovalne dobe dopolnjene v Islandiji.

                                          LIHTENŠTAJN

                                                1.

                                                Obvezno zavarovanje v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja za storitve Lihtenštajna (‚Krankenpflegeversicherung‘) in možne izjeme:

                                                            (a)

                                                            Pravne določbe Lihtenštajna, ki urejajo obvezno zdravstveno zavarovanje za storitve, se uporabljajo za naslednje osebe, ki nimajo stalnega prebivališča v Lihtenštajnu:

                                                                        (i)

                                                                        osebe, za katere se uporabljajo pravne določbe Lihtenštajna iz naslova II Uredbe;

                                                                        (ii)

                                                                        osebe, za katere bo Lihtenštajn kril stroške storitev v skladu s členi 24, 25 in 26 Uredbe;

                                                                        (iii)

                                                                        osebe, ki prejemajo nadomestila za primer brezposelnosti Lihtenštajna;

                                                                        (iv)

                                                                        družinske člane oseb iz (i) in (iii) ali zaposlene ali samozaposlene osebe, ki stalno prebiva v Lihtenštajnu in je zavarovana v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja Lihtenštajna;

                                                                        (v)

                                                                        družinske člane oseb iz (ii) ali upokojene osebe, ki stalno prebiva v Lihtenštajnu in je zavarovana v okviru sistema zdravstvenega zavarovanja Lihtenštajna.

                                                                  Kot družinski člani se štejejo tiste osebe, ki so opredeljene kot družinski člani po zakonodaji države stalnega prebivališča.

                                                            (b)

                                                            Osebe iz (a) so lahko na podlagi zahtevka izvzete iz obveznega zavarovanja, če in dokler stalno prebivajo v Avstriji in lahko dokažejo, da so v primeru bolezni upravičene do kritja iz obveznega zdravstvenega zavarovanja ali enakovrednega zavarovanja. Izjeme ni mogoče preklicati, razen če pride do spremembe delodajalca.

                                                      Ta zahtevek

                                                            (i)

                                                            je treba predložiti v treh mesecih od datuma začetka učinkovanja obveznosti sklenitve zavarovanja v Lihtenštajnu; če je v utemeljenih primerih zahtevek predložen po tem roku, izvzetje začne učinkovati po nastopu obveznosti zavarovanja. Za osebe, ki so že zavarovane v Avstriji ob začetku veljavnosti Uredbe v EGP, se šteje, da so izvzete iz obveznega zavarovanja za storitve Lihtenštajna;

                                                            (ii)

                                                            velja za vse družinske člane, ki prebivajo v isti državi.

                                                2.

                                                Osebe, ki v Lihtenštajnu delajo, vendar v tej državi nimajo stalnega prebivališča, in imajo obvezno ali enakovredno zavarovalno kritje v državi njihovega stalnega prebivališča v skladu s točko 1(b), ter njihovi družinski člani lahko med njihovim bivanjem v Lihtenštajnu prejemajo ugodnosti iz določb člena 19 Uredbe.

                                                3.

                                                Za namene uporabe členov 18, 19, 20 in 27 Uredbe v Lihtenštajnu bo pristojna zavarovalnica krila vse zaračunane stroške.

                                                4.

                                                Kadar je oseba, za katero se uporabljajo pravne določbe Lihtenštajna iz naslova II Uredbe, na podlagi uporabe člena 1(b) predmet pravnih določb druge države, ki je vključena v ta sporazum, za namene zdravstvenega zavarovanja, potem si stroške teh storitev za nepoklicne nesreče enakomerno delita zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni v Lihtenštajnu ter pristojna ustanova zdravstvenega zavarovanja, če ima oseba pravico do storitev obeh ustanov. Zavarovalnica za poklicne in nepoklicne nesreče ter poklicne bolezni v Lihtenštajnu v primeru poklicnih nesreč, nesreč na poti v službo ali poklicnih bolezni nosi vse stroške, četudi je oseba upravičena do dajatev ustanove zdravstvenega zavarovanja v državi stalnega prebivališča.

                                          NORVEŠKA

                                                1.

                                                Prehodne določbe norveške zakonodaje, ki predvidevajo skrajšanje zavarovalne dobe, potrebne za polno dodatno pokojnino oseb, rojenih pred letom 1937, se uporabljajo za osebe, zajete v Uredbo, pod pogojem, da so stalno prebivale na Norveškem ali da so se na Norveškem ukvarjale s pridobitno dejavnostjo kot zaposlene ali samozaposlene osebe toliko let med svojim šestnajstim rojstnim dnevom in 1. januarjem 1967, kolikor se zahteva. Zahteva se eno leto za vsako leto med letom rojstva osebe in letom 1937.

                                                2.

                                                Osebi, zavarovani na podlagi Nacionalnega zakona o zavarovanju, ki zagotavlja pomoč in postrežbo nege potrebnim ostarelim, invalidnim ali bolnim osebam, v skladu s predpisanimi pogoji pripadajo pokojninske točke za take dobe. Podobno in brez poseganja v člen 44 Uredbe (ES) št. 987/2009 osebi, ki skrbi za majhne otroke, prav tako pripadajo pokojninske točke, kadar biva v drugi državi, v kateri se ta uredba uporablja pod pogojem, da je zadevna oseba na starševskem dopustu v skladu z norveško delovno zakonodajo.

                                                3.

                                                            (a)

                                                            Ne glede na določbe člena 6 so osebe, ki niso opravljale pridobitne dejavnosti v eni ali več državah članicah ali državah Efte, upravičene do norveške socialne pokojnine le, če so na Norveškem stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v norveški zakonodaji.

                                                            (b)

                                                            Navedene določbe se ne uporabljajo za norveške socialne pokojnine, do katerih so upravičeni bodisi družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Norveškem, bodisi študenti ali člani njihovih družin.‘

                              NAČINI SODELOVANJA DRŽAV EFTE V UPRAVNI KOMISIJI ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI TER TEHNIČNI KOMISIJI ZA OBDELAVO PODATKOV IN REVIZIJSKEM ODBORU NAVEDENE UPRAVNE KOMISIJE V SKLADU S ČLENOM 101 SPORAZUMA:
                        Islandija, Lihtenštajn in Norveška lahko pošljejo po enega predstavnika, ki bo v svetovalni vlogi (opazovalec) prisostvoval sestankom Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti pri Evropski komisiji ter sestankom Tehnične komisije za obdelavo podatkov in Revizijskega odbora navedene upravne komisije.

                        2.

                           32009 R 0987: Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 284, 30.10.2009, str. 1).
                        Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe (ES) št. 987/2009 prilagodi:

                                    (a)

                                    Prilogi 1 se doda naslednje:
                                    ‚ISLANDIJA – DANSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    ISLANDIJA – LUKSEMBURG
                                    Dogovor z dne 30. novembra 2001 o povračilu stroškov na področju socialne varnosti.
                                    ISLANDIJA – FINSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    ISLANDIJA – ŠVEDSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    ISLANDIJA – NORVEŠKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    NORVEŠKA – DANSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    NORVEŠKA – LUKSEMBURG
                                    Členi 2 do 4 Dogovora z dne 19. marca 1998 o povračilu stroškov na področju socialne varnosti.
                                    NORVEŠKA – NIZOZEMSKA
                                    Sporazum z dne 23. januarja 2007 o povračilu stroškov za storitve, določene v skladu z uredbama (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72.
                                    NORVEŠKA – PORTUGALSKA
                                    Dogovor z dne 24. novembra 2000 v skladu s členom 36(3) in členom 63(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 in členom 105(2) Uredbe (EGS) št. 574/72 o vzajemni odpovedi povračila stroškov storitev v primeru bolezni, materinstva, nesreč pri delu in poklicnih boleznih ter odpovedi povračila stroškov upravnih preverjanj in zdravstvenih pregledov, zagotovljenih na podlagi teh uredb.
                                    NORVEŠKA – FINSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    NORVEŠKA – ŠVEDSKA
                                    Člen 15 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003: Sporazum o vzajemni opustitvi povračil v skladu s členi 36, 63 in 70 Uredbe (EGS) št. 1408/71 (stroški storitev v zvezi z boleznijo in materinstvom, nesrečami pri delu in poklicnimi boleznimi ter dajatve za brezposelnost) in členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (stroški upravnega preverjanja in zdravniških pregledov).
                                    NORVEŠKA – ZDRUŽENO KRALJESTVO
                                    Izmenjava pisem z dne 20. marca 1997 in 3. aprila 1997 v zvezi s členoma 36(3) in 63(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (povračilo ali odpoved povračila stroškov storitev) ter členom 105 Uredbe (EGS) št. 574/72 (odpoved stroškom upravnih preverjanj in zdravstvenih pregledov).‘;

                                    (b)

                                    Prilogi 3 se doda naslednje:
                                    ‚NORVEŠKA‘;

                                    (c)

                                    Prilogi 5 se doda naslednje:
                                    ‚LIHTENŠTAJN
                                    NORVEŠKA‘.

                  AKTI, KI JIH POGODBENICE USTREZNO UPOŠTEVAJO

                        3.1

                           32010 D 0424(01): Sklep št. A1 z dne 12. junija 2009 o vzpostavitvi dialoga in spravnega postopka v zvezi z veljavnostjo dokumentov, določitvi zakonodaje, ki se uporablja, ter dodeljevanju dajatev v skladu z Uredbo (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 106, 24.4.2010, str. 1).

                        3.2

                           32010 D 0424(02): Sklep št. A2 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 12 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zakonodajo, ki se uporablja za napotene delavce in samozaposlene delavce, ki začasno opravljajo delo zunaj pristojne države (UL C 106, 24.4.2010, str. 5).

                        4.1

                           32010 D 0424(03): Sklep št. E1 z dne 12. junija 2009 o praktičnih pravilih za prehodno obdobje za izmenjavo podatkov po elektronski poti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 106, 24.4.2010, str. 9).

                        5.1

                           32010 D 0424(04): Sklep št. F1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 68 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prednostnimi pravili v primeru prekrivanja družinskih dajatev (UL C 106, 24.4.2010, str. 11).

                        6.1

                           32010 D 0424(05): Sklep št. H1 z dne 12. junija 2009 o okviru za prehod z uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 na uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 ter uporabi sklepov in priporočil Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (UL C 106, 24.4.2010, str. 13).

                        6.2

                           32010 D 0424(06): Sklep št. H2 z dne 12. junija 2009 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti (UL C 106, 24.4.2010, str. 17).

                        7.1

                           32010 D 0424(07): Sklep št. P1 z dne 12. junija 2009 o razlagi člena 50(4), člena 58 in člena 87(5) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dodelitev dajatev za invalidnost, starost in preživele osebe (UL C 106, 24.4.2010, str. 21).

                        8.1

                           32010 D 0424(08): Sklep št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (UL C 106, 24.4.2010, str. 23).

                        8.2

                           32010 D 0424(09): Sklep št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (UL C 106, 24.4.2010, str. 26).
                        Za namene tega sporazuma veljajo določbe Sklepa št. S2 v skladu z naslednjo prilagoditvijo:
                        Ne glede na točko 3.3.2 Priloge k Sklepu imajo države Efte možnost, da na evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, ki jih izdajajo, natisnejo evropske zvezdice.

                        8.3

                           32010 D 0424(10): Sklep št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 106, 24.4.2010, str. 40).

                        9.1

                           32010 D 0424(11): Sklep št. U1 z dne 12. junija 2009 o členu 54(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s povečanjem dajatve za brezposelnost za odvisne družinske člane (UL C 106, 24.4.2010, str. 42).

                        9.2

                           32010 D 0424(12): Sklep št. U2 z dne 12. junija 2009 o področju uporabe člena 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do dajatev za brezposelnost popolnoma brezposelnih oseb, ki niso obmejni delavci in ki so med zadnjim obdobjem zaposlitve ali samozaposlitve stalno prebivale na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica (UL C 106, 24.4.2010, str. 43).

                        9.3

                           32010 D 0424(13): Sklep št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma ‚delna brezposelnost‘, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 106, 24.4.2010, str. 45).

                  AKTI, S KATERIMI SE POGODBENICE SEZNANIJO

                        10.1

                           32010 H 0424(01): Priporočilo št. P1 z dne 12. junija 2009 o sodbi Gottardo, v skladu s katero je treba ugodnosti, ki jih imajo državljani države v skladu z dvostransko konvencijo o socialni varnosti s tretjo državo, dodeliti tudi delavcem, ki so državljani drugih držav članic (UL C 106, 24.4.2010, str. 47).

                        11.1

                           32010 H 0424(02): Priporočilo št. U1 z dne 12. junija 2009 o zakonodaji, ki se uporablja za brezposelne osebe, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost s krajšim delovnim časom v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča (UL C 106, 24.4.2010, str. 49).

                        11.2

                           32010 H 0424(03): Priporočilo št. U2 z dne 12. junija 2009 o uporabi člena 64(1)(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za brezposelne osebe, ki spremljajo zakonce ali partnerje, ki opravljajo poklicno ali gospodarsko dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država (UL C 106, 24.4.2010, str. 51).

                  II.   ZAŠČITA PRAVIC IZ DODATNEGA POKOJNINSKEGA ZAVAROVANJA

            NAVEDENI AKTI

                        12.

                           398 L 0049: Direktiva Sveta 98/49/ES z dne 29. junija 1998 o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih oseb, ki se gibljejo v Skupnosti (UL L 209, 25.7.1998, str. 46).“