title: 2012/490/EU: Sklep Komisije z dne 24. avgusta 2012 o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina  Besedilo velja za EGP

text:
               28.8.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 231/16

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 24. avgusta 2012
   o spremembi Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina
   (Besedilo velja za EGP)
   (2012/490/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (1) ter zlasti člena 23(2) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES) št. 715/2009 določa nediskriminatorna pravila za pogoje dostopa do prenosnih omrežij zemeljskega plina, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Ker je podvajanje infrastrukture za prenos plina največkrat negospodarno in neučinkovito, se konkurenco na trgih z zemeljskim plinom spodbuja z dostopom tretjih oseb in odprtjem infrastrukture vsem dobaviteljem na pregleden in nediskriminatoren način. Pogost pojav pogodbene prezasedenosti, pri kateri uporabniki omrežja kljub fizično razpoložljivim zmogljivostim ne morejo dobiti dostopa do sistemov za prenos plina, je ovira na poti k dokončnemu oblikovanju notranjega energetskega trga.

               (2)

               Pokazalo se je, da pogodbena prezasedenost v omrežjih Unije za prenos plina še naprej ovira razvoj dobro delujočega notranjega trga s plinom kljub uporabi nekaterih načel za upravljanje prezasedenosti, kakor je ponudba prekinljivih zmogljivosti, ki je predvidena v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1775/2005 z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (2) in Uredbi (ES) št. 715/2009. Zato je treba spremeniti smernice o uporabi postopkov za upravljanje prezasedenosti v primeru pogodbene prezasedenosti. V skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 715/2009 bi morale predlagane smernice odražati razlike med nacionalnimi plinskimi sistemi in lahko določijo minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati za dosego nediskriminatornih in preglednih pogojev za dostop do omrežja ob upoštevanju postopkov za upravljanje prezasedenosti.

               (3)

               Postopki za upravljanje prezasedenosti se morajo uporabljati v primeru pogodbene prezasedenosti in so namenjeni za reševanje teh primerov z vračanjem neizkoriščenih zmogljivosti nazaj na trg, da se prerazporedijo v rednem postopku dodeljevanja. Smernice o postopkih za upravljanje prezasedenosti v primeru pogodbene prezasedenosti ne obravnavajo rednih postopkov dodeljevanja zmogljivosti.

               (4)

               Kadar se na povezovalni točki pogosto pojavlja fizična prezasedenost, postopki za upravljanje prezasedenosti pogosto niso prava rešitev. V takšnih primerih je treba rešitev preučiti z vidika načrtovanja omrežja in naložb.

               (5)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) spremlja in analizira izvajanje teh smernic. Operaterji prenosnih sistemov morajo objavljati informacije, ki so potrebne za ugotavljanje nastopa pogodbene prezasedenosti, v obliki, primerni za obdelavo.

               (6)

               V skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 715/2009 zagotavljajo skladnost z navedenimi smernicami.

               (7)

               Za zagotavljanje najučinkovitejše uporabe postopkov za upravljanje prezasedenosti na vseh povezovalnih točkah in zaradi doseganja največjega možnega obsega razpoložljivih zmogljivosti v vseh sosednjih vstopno-izstopnih sistemih je zelo pomembno tesno sodelovanje nacionalnih regulativnih organov in operaterjev prenosnih sistemov iz različnih držav članic in v državah članicah ter tesno sodelovanje med operaterji in regulativnimi organi. Zlasti bi morali nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov upoštevati najboljše prakse in si prizadevati za uskladitev postopkov za izvajanje teh smernic. Agencija in nacionalni regulativni organi v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 713/2009 zagotovijo izvajanje najučinkovitejših postopkov za upravljanje prezasedenosti vstopnih in izstopnih točk v celotni Uniji.

               (8)

               Ker imajo operaterji prenosnih sistemov podrobne informacije o fizični uporabi sistema in lahko najbolje ocenijo prihodnje pretoke, je ustrezno, da določijo obseg dodatnih zmogljivosti, ki jih je treba zagotoviti poleg izračunanih tehničnih zmogljivosti. Operaterji prenosnih sistemov s ponudbo zagotovljenih zmogljivosti, ki so večje od tehnično razpoložljivih, ter ob upoštevanju scenarijev pretoka in pogodbenih zmogljivosti prevzemajo tveganje, ki ga je treba ustrezno nagraditi. Za določitev prihodkov operaterjev prenosnega sistema pa bi bilo treba tako dodatno zmogljivost dodeliti le, če so dodeljene vse druge zmogljivosti, vključno s tistimi, ki izhajajo iz uporabe drugih postopkov za upravljanje prezasedenosti. Operaterji prenosnih sistemov morajo tesno sodelovati pri določanju tehnične zmogljivosti. Za rešitev morebitne fizične prezasedenosti morajo operaterji prenosnih sistemov uporabiti stroškovno najbolj učinkovit ukrep, vključno s ponovnim odkupom zmogljivosti ali sprejetjem drugih tehničnih ali komercialnih ukrepov.

               (9)

               Uredbo (ES) št. 715/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.

               (10)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 51 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga I k Uredbi (ES) št. 715/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. avgusta 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

      (2)  UL L 289, 3.11.2005, str. 1.

      (3)  UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

      (4)  UL L 211, 14.8.2009, str. 94.

      PRILOGA
      Priloga I k Uredbi (ES) št. 715/2009 se spremeni:

                  1.

                  točka 2.2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
                  „2.2   Postopki za upravljanje prezasedenosti pri pogodbeni prezasedenosti

                  2.2.1   Splošne določbe

                              1.

                              Določbe iz točke 2.2 se uporabljajo za povezovalne točke med sosednjima fizičnima ali navideznima vstopno-izstopnima sistemoma med dvema ali več državami članicami ali v isti državi članici, če so točke predmet postopkov rezervacije s strani uporabnikov. Uporabljajo se lahko tudi za vstopne točke iz tretjih držav in izstopne točke do njih ob upoštevanju odločitve zadevnega nacionalnega regulativnega organa. Določbe iz točke 2.2 se ne uporabljajo za izstopne točke do končnih potrošnikov in distribucijskih omrežij, vstopne točke iz terminalov in proizvodnih objektov za utekočinjeni zemeljski plin (UZP) ter vstopno-izstopne točke iz objektov za skladiščenje in do takšnih objektov.

                              2.

                              Od leta 2014 naprej Agencija na podlagi informacij, ki jih objavijo operaterji prenosnih sistemov v skladu z oddelkom 3 te priloge in po potrebi validirajo nacionalni regulativni organi, vsako leto do 1. marca objavi poročilo o spremljanju prezasedenosti na povezovalnih točkah v zvezi s produkti zmogljivosti, prodanimi v preteklem letu, ob upoštevanju, kolikor se le da, trgovanja z zmogljivostmi na sekundarnem trgu in uporabe prekinljive zmogljivosti.

                              3.

                              Ustrezni operater(-ji) prenosnih sistemov ponudi(-jo) vse dodatne zmogljivosti, ki izhajajo iz uporabe enega od postopkov za upravljanje prezasedenosti, določenih v točkah 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5, v rednem postopku dodeljevanja zmogljivosti.

                              4.

                              Ukrepi iz točk 2.2.2, 2.2.4 in 2.2.5 se začnejo izvajati 1. oktobra 2013. Točka 2.2.3(1) do (5) se uporablja od 1. julija 2016.

                        2.2.2   Povečanje zmogljivosti s programom prevelikega zakupa in ponovnega odkupa

                              1.

                              Operaterji prenosnih sistemov predlagajo in izvedejo program prevelikega zakupa in ponovnega odkupa, ki temelji na spodbudah in ga odobri nacionalni regulativni organ, da ponudijo dodatne zagotovljene zmogljivosti. Nacionalni regulativni organ se pred izvajanjem posvetuje z nacionalnimi regulativnimi organi sosednjih držav članic in upošteva mnenja sosednjih nacionalnih regulativnih organov. Dodatna zmogljivost je opredeljena kot zagotovljena zmogljivost, ponujena poleg tehnične zmogljivosti povezovalne točke, izračunane na podlagi člena 16(1) te uredbe.

                              2.

                              Program prevelikega zakupa in ponovnega odkupa zagotavlja spodbude operaterjem prenosnih sistemov, da zagotovijo dodatne zmogljivosti, ob upoštevanju tehničnih pogojev, kot so kalorična vrednost, temperatura in pričakovana potrošnja zmogljivosti ustreznega vstopno-izstopnega sistema in zmogljivosti sosednjih omrežij. Operaterji prenosnih sistemov za izračunavanje tehnične ali dodatne zmogljivosti vstopno-izstopnega sistema uporabljajo dinamični pristop.

                              3.

                              Program prevelikega zakupa in ponovnega odkupa temelji na sistemu spodbud, ki odraža tveganja operaterjev prenosnih sistemov pri zagotavljanju dodatnih zmogljivosti. Program je sestavljen tako, da se prihodki od prodaje dodatnih zmogljivosti in stroški, ki nastajajo v programu ponovnega odkupa, ali ukrepi v skladu z odstavkom 6 porazdelijo med operaterje prenosnih sistemov in uporabnike omrežja. Nacionalni regulativni organi odločajo o distribuciji prihodkov in stroškov med operaterjem prenosnega sistema in uporabnikom omrežja.

                              4.

                              Tehnične zmogljivosti, zlasti predane zmogljivosti ter, kjer je primerno, zmogljivosti, ki izhajajo iz uporabe mehanizmov uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti za dan vnaprej in dolgoročne uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti, se za namene določanja prihodkov operaterjev prenosnih sistemov dodelijo pred drugimi dodatnimi zmogljivostmi.

                              5.

                              Operater prenosnega sistema pri določanju dodatne zmogljivosti upošteva statistične scenarije za verjeten obseg fizično neizkoriščenih zmogljivosti ob katerem koli danem času na povezovalnih točkah. Upošteva tudi profil tveganja za ponudbo dodatnih zmogljivosti, ki ne privede do obveznosti presežnega ponovnega odkupa. Program prevelikega zakupa in ponovnega odkupa oceni tudi verjetnost in stroške ponovnega odkupa zmogljivosti na trgu ter jih prikaže v obsegu dodatne zmogljivosti, ki se daje na razpolago.

                              6.

                              Kadar je to potrebno zaradi ohranitve celovitosti sistema, operaterji prenosnih sistemov uporabijo postopek ponovnega odkupa na tržni osnovi, v katerem lahko uporabniki omrežja ponujajo zmogljivosti. Uporabnike omrežja se obvesti o veljavnem postopku ponovnega odkupa. Uporaba postopka ponovnega odkupa ne posega v ukrepe, ki se uporabljajo v izrednih razmerah.

                              7.

                              Operaterji prenosnih sistemov pred uporabo postopka ponovnega odkupa preverijo, ali alternativni tehnični in komercialni ukrepi lahko stroškovno učinkoviteje ohranjajo celovitost sistema.

                              8.

                              Operater prenosnega sistema pri predlaganju programa prevelikega zakupa in ponovnega odkupa zagotovi nacionalnemu regulativnemu organu vse ustrezne podatke, ocene in modele, da lahko ta oceni program. Operater prenosnega sistema redno poroča nacionalnemu regulativnemu organu o delovanju programa in na njegovo zahtevo zagotovi vse ustrezne podatke. Nacionalni regulativni organ lahko od operaterja prenosnega omrežja zahteva, naj program spremeni.

                        2.2.3   Mehanizem uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti za dan vnaprej

                              1.

                              Nacionalni regulativni organi od operaterjev prenosnih sistemov zahtevajo, da za spremembo začetne napovedi za uporabnika omrežja na povezovalnih točkah uporabljajo vsaj pravila iz odstavka 3, če se na podlagi letnega poročila Agencije o spremljanju v skladu s točko 2.2.1(2) pokaže, da je na povezovalnih točkah povpraševanje večje od ponudbe po rezervnih cenah, če se uporabljajo dražbe, v času postopkov dodeljevanja zmogljivosti v letu, ki ga obravnava poročilo o spremljanju, za produkte, ki se uporabljajo v navedenem letu ali katerem koli od naslednjih dveh let:

                                          (a)

                                          za vsaj tri produkte zagotovljene zmogljivosti, ki trajajo en mesec, ali

                                          (b)

                                          za vsaj dva produkta zagotovljene zmogljivosti, ki trajata četrtletje, ali

                                          (c)

                                          za vsaj en produkt zagotovljene zmogljivosti, ki traja najmanj eno leto, ali

                                          (d)

                                          če ni bil ponujen noben produkt zagotovljene zmogljivosti, ki traja najmanj en mesec.

                              2.

                              Če se na podlagi letnega poročila o spremljanju pokaže, da se razmere, opredeljene v odstavku 1, v naslednjih treh letih najverjetneje ne bodo ponovile, na primer zato, ker bodo zmogljivosti na voljo zaradi fizične širitve omrežja ali prekinitve dolgoročnih pogodb, ustrezni nacionalni regulativni organi lahko sklenejo prekiniti mehanizem uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti za dan vnaprej.

                              3.

                              Popravek napovedi zagotovljenih zmogljivosti je dovoljen do največ 90 % in najmanj 10 % pogodbenih zmogljivosti, ki jih je zakupil uporabnik omrežja na povezovalni točki. Če napoved preseže 80 % pogodbenih zmogljivosti, se napoved za polovico nenapovedanega obsega lahko popravi navzgor. Če napoved ne preseže 20 % pogodbenih zmogljivosti, se napoved za polovico napovedanega obsega lahko popravi navzdol. Uporaba tega odstavka ne posega v ukrepe, ki se uporabljajo v izrednih razmerah.

                              4.

                              Prvotni imetnik pogodbenih zmogljivosti lahko popravi napoved za omejeni del svojih zagotovljenih pogodbenih zmogljivosti v obliki prekinljivih zmogljivosti.

                              5.

                              Odstavek 3 se ne uporablja za uporabnike omrežja (osebe ali podjetja in podjetja, ki jih nadzirajo v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 139/2004), ki so v predhodnem letu na povezovalni točki imeli manj kot 10 % povprečnih tehničnih zmogljivosti.

                              6.

                              Na povezovalnih točkah, na katerih se uporablja mehanizem uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti za dan vnaprej v skladu z odstavkom 3, nacionalni regulativni organ opravi oceno povezave s programom prevelikega zakupa in ponovnega odkupa v skladu s točko 2.2.2, ki lahko privede do odločitve nacionalnega regulativnega organa, da se določbe iz točke 2.2.2 ne uporabljajo za navedene povezovalne točke. Ta odločitev se nemudoma sporoči Agenciji in Komisiji.

                              7.

                              Nacionalni regulativni organ lahko sklene izvajati mehanizem uporabe ali izgube zagotovljenih zmogljivosti za dan vnaprej v skladu z odstavkom 3 na povezovalni točki. Nacionalni regulativni organ se pred sprejetjem odločitve posvetuje z nacionalnimi regulativnimi organi sosednjih držav članic. Pri sprejemanju odločitve nacionalni regulativni organ upošteva mnenje nacionalnih regulativnih organov sosednjih držav.

                        2.2.4   Predaja pogodbenih zmogljivosti

                  Operaterji prenosnih sistemov sprejmejo vsako predajo zagotovljenih zmogljivosti, ki jih je zakupil uporabnik omrežja na povezovalni točki, razen produktov zmogljivosti, ki trajajo dan ali manj. Uporabnik omrežja ohrani svoje pravice in obveznosti iz pogodbe o zmogljivostih, dokler operater prenosnega omrežja zmogljivosti ne prerazporedi in do obsega zmogljivosti, ki jih operater prenosnega omrežja ne prerazporedi. Šteje se, da so predane zmogljivosti prerazporejene šele tedaj, ko so dodeljene vse razpoložljive zmogljivosti. Operater prenosnega omrežja takoj obvesti uporabnika omrežja o vsaki prerazporeditvi njegovih predanih zmogljivosti. Posebne pogoje za predajo zmogljivosti, zlasti za primere, ko svoje zmogljivosti preda več uporabnikov omrežja, odobri nacionalni regulativni organ.
                  2.2.5   Mehanizem dolgoročne uporabe ali izgube zmogljivosti

                              1.

                              Nacionalni regulativni organi od operaterjev prenosnih sistemov zahtevajo, da delno ali v celoti prekličejo pogodbene zmogljivosti na povezovalni točki, ki jih uporabnik omrežja sistematično nezadostno izkorišča, kadar ta uporabnik svojih neizkoriščenih zmogljivosti ni prodal ali ponudil pod razumnimi pogoji ali kadar uporabniki omrežja zahtevajo zagotovljene zmogljivosti. Za pogodbene zmogljivosti se šteje, da so sistematično nezadostno izkoriščane, zlasti če:

                                          (a)

                                          uporabnik omrežja brez ustrezne utemeljitve v povprečju uporablja manj kot 80 % svojih pogodbenih zmogljivosti od 1. aprila do 30. septembra in od 1. oktobra do 31. marca v okviru veljavne pogodbe, ki traja več kot eno leto, ali

                                          (b)

                                          uporabnik omrežja sistematično napoveduje blizu 100 % svoje pogodbene zmogljivosti in popravlja napoved navzdol, da bi obšel pravila iz točke 2.2.3(3).

                              2.

                              Uporaba zagotovljenega mehanizma uporabe ali izgube zmogljivosti za dan vnaprej se ne sme upoštevati kot utemeljitev za preprečitev uporabe odstavka 1.

                              3.

                              Za uporabnika omrežja pomeni preklic delno ali celotno izgubo njegovih pogodbenih zmogljivosti za določen čas ali za preostanek veljavnega pogodbenega časa. Uporabnik omrežja ohrani svoje pravice in obveznosti iz pogodbe o zmogljivostih, dokler operater prenosnega omrežja zmogljivosti ne prerazporedi in do obsega zmogljivosti, ki jih operater prenosnega omrežja ne prerazporedi.

                              4.

                              Operaterji prenosnih sistemov nacionalnim regulativnim organom redno zagotavljajo vse podatke, ki so potrebni za spremljanje obsega izkoriščanja pogodbenih zmogljivosti v veljavnih pogodbah, ki trajajo več kot eno leto ali zajemajo periodična četrtletja, ki skupaj trajajo vsaj dve leti.“;

                  2.

                  točka 3.1.1(1) se spremeni:

                              (a)

                              točka (e) se nadomesti z naslednjim besedilom:

                                          „(e)

                                          v obliki, ki se lahko prenese na računalnik in je bila dogovorjena med operaterji prenosnih sistemov in nacionalnimi regulativnimi organi, na podlagi mnenja Agencije o usklajeni obliki, ter ki omogoča kvantitativne analize;“;

                              (b)

                              doda se naslednja točka (h):

                                          „(h)

                                          vse podatke je treba od 1. oktobra 2013 zagotoviti na eni osrednji, stroškovno učinkovito ustanovljeni platformi ENTSOG na ravni Unije.“;

                  3.

                  točki 3.3(1) se dodajo naslednje točke (h), (i), (j), (k) in (l):

                              „(h)

                              nastop neuspešnih, pravno veljavnih zahtev po produktih zmogljivosti, ki trajajo najmanj en mesec, vključno s številom in obsegom neuspešnih zahtev, in

                              (i)

                              v primeru dražb: kje in kdaj so se produkti zmogljivosti, ki trajajo najmanj en mesec, prodali po cenah, ki so višje od cene zalog;

                              (j)

                              kje in kdaj v rednem postopku dodeljevanja zmogljivosti ni bil ponujen noben produkt zmogljivosti, ki traja najmanj en mesec;

                              (k)

                              skupne zmogljivosti, ki so na voljo po uporabi postopkov za upravljanje prezasedenosti iz točk 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5, glede na uporabljen postopek za upravljanje prezasedenosti;

                              (l)

                              točke (h) do (k) se uporabljajo od 1. oktobra 2013.“


title: 2014/451/EU: Sklep Sveta z dne 26. maja 2014 o podpisu in sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

text:
               12.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 205/2

         SKLEP SVETA
   z dne 26. maja 2014
   o podpisu in sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

      (2014/451/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe v povezavi s členom 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 10(4) Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) določa, da so podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav v EUBAM Libya navedena v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji in po potrebi v dodatnih tehničnih dogovorih.

               (2)

               Potem ko je Svet 17. marca 2014 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko izpogajal sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o sodelovanju).

               (3)

               Sporazum o sodelovanju bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM LIBYA) se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma o sodelovanju je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma o sodelovanju, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 9(1) Sporazuma o sodelovanju.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. maja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         Ch. VASILAKOS

      (1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.


title: 2011/561/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek VII – Odbor regij

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/101

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek VII – Odbor regij
   (2011/561/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2009,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je Evropsko računsko sodišče pripravilo v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4),
   ob upoštevanju člena 272(10), členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter člena 314(10), členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti njenih členov 50, 86, 145, 146 in 147,
   upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0139/2011),

               1.

               podeli generalnemu sekretarju Odbora regij razrešnico glede izvrševanja proračuna Odbora regij za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 69, 13.3.2009.

      (2)  UL C 308, 12.11.2010, str. 1.

      (3)  UL C 303, 9.11.2010, str. 1.

      (4)  UL C 308, 12.11.2010, str. 129.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/102

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek VII – Odbor regij
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0217/2010) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2009,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je Evropsko računsko sodišče pripravilo v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4),
   ob upoštevanju člena 272(10), členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter člena 314(10), členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti njenih členov 50, 86, 145, 146 in 147,
   upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0139/2011),

               1.

               ugotavlja, da je imel Odbor regij v letu 2009 na voljo skupaj 88 000 000 EUR sredstev za prevzem obveznosti (93 000 000 EUR v letu 2008), stopnja uporabe pa je bila 98,37 %, kar je nad povprečjem drugih institucij (97,69 %);

               2.

               je seznanjen z navedbo iz letnega poročila Računskega sodišča, da po reviziji ni imelo nobene bistvene pripombe v zvezi z Odborom regij;

               3.

               ugotavlja, da je Odbor regij v letu 2009 dobil deset novih delovnih mest (in štiri v letu 2010); pozdravlja uvedbo gibljivega delovnega časa, ki je začel veljati 1. januarja 2011; je seznanjen, da Odbor regij preučuje možnosti dela na daljavo; ugotavlja tudi, da se je proračun za usposabljanje Odbora regij močno povečal (za 12 % v primerjavi z letom 2008), prav tako kot število izobraževalnih tečajev, ki so postali bolj ciljno usmerjeni na določena področja;

               4.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Odbor regij leta 2009 posodobil orodje za analizo in spremljanje proračuna (BudgetWatch), tako da so zdaj podatki o proračunu bolj izčrpni, kar poenostavlja uporabo proračunskih sredstev in ugotavljanje, katera področja zahtevajo pozornost pri upravljanju;

               5.

               izraža zadovoljstvo, da se sodeč po pripombah Odbora regij na resolucijo Parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008 (6) sporazum o upravnem sodelovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom za obdobje od 2008 do 2014 zadostno uporablja, in ugotavlja, da se doslej ni pokazala potreba po dodatnem izboljšanju praktičnih vidikov in da sta odbora še vedno pozorna na to, da je treba ohraniti visoko stopnjo usklajevanja, kar zagotavlja upravljavska struktura iz sporazuma o upravnem sodelovanju; poziva Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, naj sporočita, ali je ločevanje služb iz tega sporazuma vplivalo na proračun, organu za razrešnico pa naj poročata o rezultatih vmesnega pregleda sporazuma, ki naj bi bil opravljen leta 2011;

               6.

               je seznanjen s prizadevanji na področju medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti potekajočo uvedbo kadrovskega sistema Sysper2 ter priprave nanj;

               7.

               ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo opravila revizijo ustreznosti sistemov za proračunsko načrtovanje (dokončana je bila leta 2009) in da je izvajala revizijo skladnosti dodeljevanja pravic, spremljala izdatke za misije ter študije in izvedenska mnenja ter že drugič preverila uporabo standardov notranjih kontrol in ustreznost finančnih poti; glede slednjega ugotavlja, da je bil kazalnik rezultatov (tj. število priporočil, upoštevanih v 12 mesecih) razmeroma nizek, čeprav gre že za drugo preverjanje; prav tako ugotavlja, da načrtovana študija o kakovosti službe za notranjo revizijo ni bila opravljena;

               8.

               ponovno poudarja stališče, da bi morale biti izjave o finančnih interesih članov vseh institucij Unije zaradi preglednosti dostopne v javnem registru v internetu; opominja Odbor regij na svojo zahtevo, naj člani Odbora regij predložijo izjave o svojih finančnih interesih oziroma razkrijejo pomembne informacije o zadevah, kot so poklicne dejavnosti, ki jih je treba prijaviti, in delovna mesta ali dejavnosti, za katere prejemajo plačilo; je zadovoljen z odgovorom Odbora regij v zvezi s tem, zlasti s pismom njegovega predsednika z dne 11. februarja 2011; poziva odbor, naj ponovno poroča o tem vprašanju v letnem poročilu o dejavnostih;

               9.

               je zadovoljen z dosledno visoko kakovostjo letnih poročil o dejavnostih Odbora regij in pozdravlja vključitev nadaljnjega ukrepanja na osnovi sklepov Parlamenta o podelitvi razrešnice;

               10.

               poziva Odbor regij, naj v letu 2011 za vsa področja dejavnosti nujno opravi celovit pregled izdatkov, da bi zagotovil smotrno porabo vseh sredstev in tako lahko opredelil morebitne možnosti za prihranek, kar bi v tem varčevalnem obdobju zmanjšalo pritisk na proračun.

      (1)  UL L 69, 13.3.2009.

      (2)  UL C 308, 12.11.2010, str. 1.

      (3)  UL C 303, 9.11.2010, str. 1.

      (4)  UL C 308, 12.11.2010, str. 129.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 252, 25.9.2010, str. 98.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/1933 z dne 23. oktobra 2017 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1763 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju

text:
               24.10.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 273/9

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/1933
   z dne 23. oktobra 2017
   o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/1763 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 1. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1763 (1) o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju.

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa (SZVP) 2015/1763 bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 31. oktobra 2018.

               (3)

               Sklep (SZVP) 2015/1763 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Drugi odstavek člena 6 Sklepa (SZVP) 2015/1763 se nadomesti z naslednjim:

      „Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2018.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 23. oktobra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. IVA

      (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/1763 z dne 1. oktobra 2015 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Burundiju (UL L 257, 2.10.2015, str. 37).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/434 z dne 13. februarja 2017 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in o njegovi začasni uporabi

text:
               14.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 67/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/434
   z dne 13. februarja 2017
   o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani in o njegovi začasni uporabi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 207 in 209 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju skupnega predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je novembra 2011 pooblastil Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, da začneta pogajanja z Islamsko republiko Afganistan o Sporazumu o sodelovanju za partnerstvo in razvoj (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Pogajanja o Sporazumu so bila uspešna in Sporazum je bil parafiran 2. julija 2015 v Kabulu.

               (3)

               Člen 59 Sporazuma določa začasno uporabo Sporazuma pred začetkom njegove veljavnosti.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije in do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev, bi bilo treba nekatere določbe Sporazuma začasno uporabljati.

               (5)

               Podpis Sporazuma v imenu Unije in začasna uporaba delov Sporazuma med Unijo in Islamsko republiko Afganistan ne posegata v delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami v skladu s Pogodbama –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma o sodelovanju za partnerstvo in razvoj med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islamsko republiko Afganistan na drugi strani se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   2.   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   1.   Do začetka njegove veljavnosti se v skladu s členom 59 Sporazuma in na podlagi uradnih obvestil iz navedenega člena med Unijo in Islamsko republiko Afganistan začasno uporabljajo naslednji deli Sporazuma, vendar le, kolikor se nanašajo na zadeve, ki so v pristojnosti Unije, vključno z zadevami, ki sodijo v pristojnost Unije za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike:

               (a)

               člen 2 (Splošna načela);

               (b)

               člen 3 (Politični dialog);

               (c)

               člen 4 (Človekove pravice);

               (d)

               člen 5 (Enakost spolov);

               (e)

               naslov III (Razvojno sodelovanje);

               (f)

               naslov IV (Sodelovanje na področju trgovine in naložb);

               (g)

               člen 28 (Sodelovanje na področju migracij);

               (h)

               naslov VII (Regionalno sodelovanje);

               (i)

               naslov VIII (Institucionalni okvir), kolikor so določbe navedenega naslova omejene na namen zagotavljanja začasne uporabe Sporazuma;

               (j)

               naslov IX (Končne določbe), kolikor so določbe navedenega naslova omejene na namen zagotavljanja začasne uporabe Sporazuma.

         2.   Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum, od katerega se deli Sporazuma iz odstavka 1 začasno uporabljajo.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Bruslju, 13. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         L. GRECH


title: 2010/809/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/Mura, Slovenija)

text:
               28.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 342/21

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 15. decembra 2010
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/014 SI/Mura, Slovenija)
   (2010/809/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, nastalih kot posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (4)

               Slovenija je vlogo za uporabo sredstev ESPG za pomoč presežnim delavcem v podjetju Mura predložila 28. aprila 2010 in jo 24. junija 2010 dopolnila z dodatnimi informacijami. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 247 940 EUR.

               (5)

               Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Slovenija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2010 bodo uporabljena sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer znesek 2 247 940 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, dne 15. decembra 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         O. CHASTEL

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 21. aprila 1998 o C. SIS s 15/18 povezavami (SCH/Com-ex (98)11)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41998D0011

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0452 - 0452

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 21. aprila 1998o C. SIS s 15/18 povezavami(SCH/Com-ex (98)11)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena (92)3 zgoraj navedene konvencije,ob upoštevanju Sklepa Izvršnega odbora o reviziji in razširitvi C. SIS (SCH/Com-ex (97)24),ob upoštevanju mnenj tehničnih skupin, ki jih je potrdila Centralna skupina na svojem sestanku 30. marca 1998,SKLENIL:Revidirani C. SIS zagotavlja osemnajst povezav — petnajst povezav za države podpisnice in tri rezervne tehnične povezave.Bruselj, 21. aprila 1998PredsednikJ. Vande Lanotte--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1600 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/432

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1600
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za obdobje od 1. januarja do 26. junija 2014 z odgovorom skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (4),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (5), zlasti člena 1(2) in člena 12,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2016),

               1.

               odloži podelitev razrešnice izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 422, 17.12.2015, str. 25.

      (2)  UL C 422, 17.12.2015, str. 26.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (5)  UL L 169, 7.6.2014, str. 152.

      (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (7)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: Sklep Sveta 2012/422/SZVP z dne 23. julija 2012 o podpori procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

text:
               24.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/67

         SKLEP SVETA 2012/422/SZVP
   z dne 23. julija 2012
   o podpori procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28 in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija aktivno izvaja Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 12. decembra 2003 in udejanja ukrepe iz njenega poglavja III, kot sta pospeševanje učinkovitosti večstranskega pristopa ter spodbujanje stabilnega mednarodnega in regionalnega okolja.

               (2)

               Unija se je zavezala, da bo sodelovala v sistemu večstranskih pogodb, ki zagotavlja pravno podlago in pravila za vsa prizadevanja v zvezi z neširjenjem orožja. Politika Unije je usmerjena v nadaljnje uveljavljanje in univerzalizacijo obstoječih pravil v zvezi z razoroževanjem in neširjenjem orožja. Unija pomaga tretjim državam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti iz večstranskih konvencij in ureditev.

               (3)

               V Skupni izjavi pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008, s katero je bila ustanovljena Unija za Sredozemlje, so bila ponovno potrjena skupna prizadevanja za mir in regionalno varnost v skladu z barcelonsko deklaracijo, sprejeto na evro-sredozemski konferenci 27.-28. novembra 1995, ki med drugim spodbuja regionalno varnost tako, da se zavzema za neširjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja, in sicer s pridružitvijo nekaterim mednarodnim in regionalnim ureditvam za neširjenje orožja in nadzor oboroževanja ter razorožitvenim sporazumom, kot so Pogodba o neširjenju jedrskega orožja (NPT), Konvencija o kemičnem orožju, Konvencija o biološkem orožju in strupih in Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov, in/ali regionalnim ureditvam, kot so območja brez jedrskega orožja, vključno z njihovimi sistemi preverjanja ter z dobronamernim izpolnjevanjem obveznosti iz konvencij o nadzoru oboroževanja, razoroževanju in neširjenju orožja.

               (4)

               Pogodbenice Unije za Sredozemlje si bodo na Bližnjem vzhodu prizadevale vzpostaviti območje brez orožja za množično uničevanje ter jedrskega, kemičnega in biološkega orožja in pripadajočih nosilcev, ki ga bo mogoče vzajemno in dejansko preverjati. Ob tem bodo pogodbenice preučile, kako bi lahko v praksi preprečevali širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter prekomernega kopičenja konvencionalnega orožja.

               (5)

               Evropska unija je 19. in 20. junija 2008 v Parizu pripravila seminar o varnosti, neširjenju orožja za množično uničevanje in razoroževanju na Bližnjem vzhodu, na katerem so se sešli predstavniki držav iz regije, držav članic Unije, akademiki in nacionalne agencije za jedrsko energijo. Udeleženci so spodbudili Unije, naj pospešuje nadaljnje razprave v okviru različnih forumov in postopno preide na bolj formalen okvir, ki bi na podlagi barcelonskega okvira vključeval razprave med vladnimi uradniki, vendar z geografskega vidika na bolj vključujoč način.

               (6)

               Na konferenci o pregledu NPT leta 2010 je bil poudarjen pomen procesa, s katerim naj bi v celoti uresničili njene resolucije o Bližnjem vzhodu iz leta 1995 (t. i. resolucija iz leta 1995). Konferenca je v ta namen odobrila praktične ukrepe, med drugim obravnavo vseh prispevkov za uresničevanje resolucije iz leta 1995, vključno s ponudbo Unije, da bi gostila seminar, ki bi bil nadaljevanje seminarja, organiziranega junija 2008.

               (7)

               Poleg tega je bila na konferenci o pregledu NPT leta 2010 poudarjena pomembna vloga civilne družbe k uresničevanju resolucije iz leta 1995, udeleženci pa so spodbudili k nadaljnjim prizadevanjem v tej smeri.

               (8)

               Unija je 6. in 7. julija 2011 v Bruslju organizirala seminar za "krepitev zaupanja in podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu", na katerem so se sešli visoki predstavniki držav iz regije, treh držav depozitark NPT, držav članic Unije, drugih zainteresiranih držav ter akademiki in uradni predstavniki glavnih regionalnih in mednarodnih organizacij. Udeleženci so odločno spodbudili Unijo, naj še naprej podpira proces za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu, vključno z drugimi podobnimi pobudami pred konferenco, ki naj bi jo v letu 2012 sklicali generalni sekretar ZN in ostali sponzorji resolucije iz leta 1995.

               (9)

               Generalni sekretar Združenih narodov ter vlade Ruske federacije, Združenega kraljestva in Združenih držav, ki so tudi sponzorji resolucije NTP o Bližnjem vzhodu iz leta 1995 in države depozitarke Pogodbe, so v posvetovanju z državami iz regije za posrednika imenovali državnega podsekretarja Jaakka Laajavo, Finsko vlado pa določili za gostiteljico konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.

               (10)

               Unija se je od novembra 2011 tesno posvetovala s posrednikom in njegovo ekipo, da bi dodatno podprla proces za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Da bi nadgradili seminar za "krepitev zaupanja in podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu", ki je potekal leta 2011, Unija podpira dejavnosti za uresničevanje naslednjih ciljev:

               (a)

               podpreti delo posrednika za Konferenco o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu leta 2012;

               (b)

               povečati razpoznavnost Unije kot globalnega akterja na področju neširjenja orožja na tem območju;

               (c)

               spodbujati regionalni politični in varnostni dialog znotraj civilnodružbenih in vladnih krogov, zlasti med strokovnjaki, uradniki in akademiki;

               (d)

               določiti konkretne ukrepe za krepitev zaupanja, ki bi lahko služili kot praktični koraki v prizadevanjih, da Bližnji vzhod postane območje brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev;

               (e)

               spodbuditi razprave o univerzalizaciji in uveljavitvi ustreznih mednarodnih pogodb in drugih instrumentov za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev;

               (f)

               razpravljati o vprašanjih v zvezi z miroljubno uporabo jedrske energije ter o mednarodnem in regionalnem sodelovanju v tej zvezi.

         2.   Glede na navedeno projekti, ki jih podpira Unija, vključujejo naslednje posebne dejavnosti:

               (a)

               zagotovitev sredstev za organizacijo dogodka, ki bo nadaljevanje seminarjev Unije iz leta 2008 in 2011 in bo organiziran pred konferenco leta 2012 v obliki drugotirnega seminarja;

               (b)

               zagotovitev sredstev za pripravo referenčnih dokumentov o temah nadaljevalnega seminarja;

               (c)

               zagotovitev sredstev za vzpostavitev temu namenjene spletne strani na spletnem mestu konzorcija možganskih trustov EU za neširjenje orožja;

               (d)

               zagotovitev sredstev za sodelovanje nevladnih strokovnjakov iz Unije – če je to potrebno, ter v tesnem sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) – v ustreznih uradnih, nevladnih in drugotirnih pobudah, kot je amanski okvir.

         Projekti so podrobneje opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   2.   Tehnične projekte iz člena 1(2) izvaja konzorcij EU za neširjenje orožja, ki opravlja to nalogo v okviru odgovornosti VP. V ta namen se VP dogovori s konzorcijem EU za neširjenje orožja o potrebnih podrobnostih.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 352 000.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen s konzorcijem EU za neširjenje orožja sklene sporazum o financiranju. V tem sporazumu je določeno, da konzorcij EU za neširjenje orožja zagotovi razpoznavnost prispevka Unije, ustrezno njegovemu obsegu.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3, kakor hitro je to mogoče po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet o vseh težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma.
   Člen 4
   1.   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu z rednimi poročili, ki jih pripravi konzorcij EU za neširjenje orožja. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.
   2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 18 mesecev po datumu sklenitve sporazumov o financiranju iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati 6 mesecev po začetku veljavnosti Sklepa, če v tem času ni bil sklenjen sporazum o financiranju.

      V Bruslju, 23. julija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      PRILOGA

         Projekti v podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu

      1.   CILJI
      Z Barcelonsko deklaracijo, ki je bila sprejeta na evro-sredozemski konferenci 27.-28. novembra 1995, so se Unija in njeni sredozemski partnerji dogovorili, da si bodo na Bližnjem vzhodu prizadevali vzpostaviti območje brez orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, ki bi ga bilo mogoče dejansko preverjati. Skupna izjava Pariškega vrha za Sredozemlje je leta 2008 potrdila pripravljenost Unije, da preuči in domisli praktične korake za pripravo ustreznih temeljev za polno izvajanje resolucije konference o pregledu NPT o Bližnjem vzhodu iz leta 1995 (resolucija iz leta 1995) ter za vzpostavitev takšnega območja. Takšni praktični koraki so bili prvič obravnavani na seminarju EU o varnosti, neširjenju orožja za množično uničevanje in razoroževanju na Bližnjem vzhodu, ki je bil junija 2008 v Parizu, in so bili nato opredeljeni na seminarju EU za krepitev zaupanja in podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, ki je bil julija 2011 v Bruslju.
      Unija meni, da bi morali praktični koraki med drugim pospešiti vsesplošno pridruževanje vsem večstranskim sporazumom in instrumentom na področju neširjenja orožja, nadzora oboroževanja ter razoroževanja, kot so Pogodba o neširjenju jedrskega orožja (NPT), Konvencija o kemičnem orožju, Konvencija o biološkem orožju in strupih, Pogodba o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov ter tudi celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih v okviru MAAE in Dodatni protokol in ravnanje v skladu z njimi. Začetek pogajanj glede Pogodbe o prepovedi proizvodnje cepljivih materialov bi bil še en bistven korak v tej smeri. Tovrstna dejanja bi lahko predstavljala pomemben ukrep za krepitev zaupanja v regiji s ciljem vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev, ki bi ga bilo mogoče dejansko preverjati.
      Unija želi nadaljevati in poglobiti politični in varnostni dialog med ustreznimi partnerji iz Unije za Sredozemlje in vsemi drugimi državami Bližnjega vzhoda o vprašanjih v zvezi z vzpostavitvijo območja brez orožja za množično uničevanje. Evropska unija je prepričana, da bi s pripravo in izvedbo konkretnih ukrepov za krepitev zaupanja lahko pospešili napredek v smeri območja brez orožja za množično uničevanje.
      V luči vse večjega zanimanja za razvoj miroljubne uporabe jedrske energije v regiji bi si bilo treba prizadevati tudi za to, da se zagotovi, da razvoj miroljubne uporabe jedrske energije v regiji poteka v skladu z najboljšimi standardi varnosti, zaščite in neširjenja. Unija še naprej podpira sklepe in resolucijo o Bližnjem vzhodu, ki so bili sprejeti na konferenci o pregledu in podaljšanju NPT leta 1995, ter zaključne dokumente konferenc o pregledu NPT leta 2000 in leta 2010. Na konferenci o pregledu NTP leta 2010 je bilo sprejetih več praktičnih ukrepov, ki med drugim vključujejo sklic konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu ter obravnavo vseh drugih pobud za podporo izvajanju resolucije iz leta 1995.
      Po uspehu seminarja EU julija 2011 je Unija prepričana, da bi bilo treba za boljše uresničevanje teh ciljev organizirati še en seminar v podporo konferenci 2012.
      Unija želi podpreti navedene cilje, in sicer z:

                  —

                  organizacijo nadaljevalnega seminarja pred konferenco 2012;

                  —

                  zagotovitvijo sredstev za pripravo referenčnih strateških dokumentov, ki jo izvedejo strokovnjaki iz tega in širšega območja, v podporo nadaljevalnemu seminarju;

                  —

                  zagotovitvijo sredstev za vzpostavitev temu namenjene spletne strani na spletnem mestu Konzorcija EU za neširjenje orožja (www.non-proliferation.eu);

                  —

                  zagotovitvijo sredstev za sodelovanje nevladnih strokovnjakov iz Unije, če je to potrebno, ter v tesnem sodelovanju z ESZD, v zadevnih uradnih, nevladnih in drugotirnih pobudah, kot je amanski okvir.

            2.   OPIS PROJEKTOV
      2.1.   Projekt 1: Seminar v podporo procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu pred konferenco 2012

      2.1.1.   Namen projekta

                  (a)

                  nadaljevanje seminarja EU za spodbujanje procesa za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu, ki je bil 6. in 7. julija 2011 v Bruslju, v obliki splošnega drugotirnega seminarja, pred konferenco 2012;

                  (b)

                  razprava o vprašanjih regionalne varnosti na Bližnjem vzhodu, tudi o širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcih ter o klasičnih temah;

                  (c)

                  preučitev možnosti uvedbe ukrepov za krepitev zaupanja, da bi pospešili proces za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

                  (d)

                  razprava o možnostih za univerzalizacijo in izvajanje mednarodnih pogodb in drugih instrumentov o neširjenju orožja in razoroževanju;

                  (e)

                  preučitev dolgoročnih možnosti za miroljubno jedrsko sodelovanje in z njim povezanimi podpornimi dejavnostmi.

            2.1.2.   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  podpora posredniku za konferenco o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu leta 2012 pri pripravah na organizacijo tega dogodka;

                  (b)

                  poglobitev dialoga in zaupanja v civilnodružbenih in vladnih krogih, da bi dosegli nadaljnji napredek pri podpori procesu kot podlagi za vzpostavljanje območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

                  (c)

                  izboljšanje obojestranskega razumevanja problemov, ki vplivajo na varnostne razmere v regiji, vključno z orožjem za množično uničevanje in pripadajočimi nosilci in klasičnimi temami;

                  (d)

                  širša ozaveščenost, znanje in razumevanje v zvezi s praktičnimi koraki, ki jih je treba napraviti za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem Vzhodu;

                  (e)

                  prispevek k prizadevanjem za univerzalizacijo in uveljavitev mednarodnih pogodb in drugih instrumentov o neširjenju orožja in razoroževanju;

                  (f)

                  lažje mednarodno in regionalno sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije v skladu z najkakovostnejšimi standardi jedrske varnosti, varovanja in neširjenja orožja.

            2.1.3.   Opis projekta

      Projekt vključuje organizacijo dvodnevnega seminarja, ki bo najverjetneje v Bruslju ali na Bližnjem vzhodu. Med udeleženci bodo predstavniki ustreznih institucij Unije, držav članic, vseh bližnjevzhodnih držav, držav z jedrskim orožjem, ustreznih mednarodnih organizacij in strokovnjaki iz akademskih krogov. Sodelovalo naj bi približno 150 predstavnikov.
      Razprave bodo vodili akademski strokovnjaki. Glede na občutljivost načrtovanih tem bodo razprave potekale po Chatham House Rule, da bodo lahko bolj neformalne in odprte, pri čemer udeleženci ne bodo navajali virov informacij, ki jih bodo prejeli na srečanju.
      Zagotovljeno je kritje stroškov za povabljene udeležence in govornike (akademike in uradnike, ki niso zaposleni v Uniji), in sicer za potovanje, nastanitev in dnevnice. Na podlagi sklepa Sveta so zagotovljena tudi finančna sredstva za kritje vseh drugih stroškov, vključno s konferenčno dvorano in opremo ter kosili, večerjami in odmori za kavo. Delovni jezik na seminarju bo angleščina.
      Za povabila na seminar bo poskrbel konzorcij EU za neširjenje orožja v tesnem sodelovanju s predstavnikom VP in državami članicami, ki bo tudi pripravil dnevni red konference.
      Konzorcij EU za neširjenje orožja bo pripravil poročilo o sestankih in ga predložil predstavniku VP in posredniku. S tem poročilom se lahko seznanijo tudi pristojna telesa Unije, bližnjevzhodne države, druge zainteresirane države in pristojne mednarodne organizacije.
      2.2.   Projekt 2: referenčni dokumenti

      2.2.1.   Namen projekta

                  (a)

                  zagotoviti dvajset referenčnih dokumentov v zvezi z vprašanji, obravnavanimi na seminarju o podpori procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

                  (b)

                  zagotoviti orodja za razumevanje varnostnih razmer v regiji, tudi v zvezi s širjenjem orožja za množično uničevanje in pripadajočimi nosilci ter klasičnimi temami;

                  (c)

                  določiti možne ukrepe za krepitev zaupanja, ki bi lahko služili kot praktični koraki v prizadevanjih, da Bližnji vzhod postane območje brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev;

                  (d)

                  orisati možnosti za nadaljnji napredek pri univerzalizaciji in izvajanju mednarodnih pogodb in drugih instrumentov o neširjenju orožja in razoroževanju;

                  (e)

                  orisati izglede za sodelovanje na področju miroljubne uporabe jedrske energije v smislu energetskih politik in potreb posameznih držav.

            2.2.2.   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  obogatitev seminarja z zamislimi in predlogi v podporo procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu ter prispevek k osredotočeni in strukturirani razpravi o vseh pomembnih vprašanjih;

                  (b)

                  širša ozaveščenost, znanje in razumevanje v civilnodružbenih in vladnih krogih, kar zadeva vprašanja, povezana z območjem brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev na Bližnjem vzhodu;

                  (c)

                  predstavitev političnih in/ali operativnih strateških opcij vladam in mednarodnih organizacijam, kar bo olajšalo proces vzpostavljanja območja brez orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter regionalne varnosti na Bližnjem vzhodu.

            2.2.3.   Opis projekta

      V okviru projekta bo pripravljenih do dvajset referenčnih dokumentov (5 do 10 strani za posamezen dokument). Te referenčne dokumente bo pripravil ali naročil konzorcij EU za neširjenje orožja in ne bodo nujno predstavljali stališč institucij Unije ali držav članic. Konzorcij EU za neširjenje orožja bo objavil razpis za te dokumente z namenom, da bi k sodelovanju spodbudili strokovnjake s tega območja.
      V referenčnih dokumentih bodo obravnavana vprašanja, o katerih bodo potekale razprave na seminarju o podpori procesu kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu. V vsakem dokumentu bodo orisane politične in/ali operativne strateške opcije.
      Referenčni dokumenti bodo razdeljeni udeležencem seminarja, pristojnim telesom v Unije in državam članicam, vsem bližnjevzhodnim državam, drugim zainteresiranim državam in pristojnim mednarodnim organizacijam. Referenčni dokumenti bi lahko bili objavljeni tudi na spletni strani konzorcija EU za neširjenje orožja.
      Prav tako bi jih po seminarju lahko zbrali v enem zvezku in jih objavili v enotni publikaciji.
      2.3.   Projekt 3: Vzpostavitev posebne spletne strani na spletnem mestu Konzorcija možganskih trustov EU za neširjenje orožja

      2.3.1.   Namen projekta

                  (a)

                  spodbujati razprave in interakcijo med vladnimi uradniki in civilno družbo ter nevladnimi organizacijami in akademiki;

                  (b)

                  vzpostaviti posebno spletno stran, na kateri bodo možganski trusti za neširjenje orožja lahko izražali neodvisna mnenja in analize v zvezi z vprašanji, obravnavanimi na seminarju.

            2.3.2.   Rezultati projekta

      Pospešiti izmenjavo mnenj in omogočiti večji prispevek civilne družbe, nevladnih organizacij in akademikov v procesu vzpostavljanja območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.
      2.3.3.   Opis projekta

      Projekt vključuje vzpostavitev posebne, srečanju namenjene, spletne strani na spletnem mestu konzorcija EU za neširjenje orožja. Na tej spletni strani bo možno brezplačno prenašanje vseh zadevnih dokumentov, vključno z dokumenti v zvezi z vprašanji, obravnavanimi na seminarju, ki jih bodo pripravile in objavile neodvisne skupine možganskih trustov, če bodo te želele seznaniti druge z rezultati svojih raziskav.
      2.4.   Projekt 4: Sodelovanje nevladnih strokovnjakov iz Unije, če je to potrebno, ter v tesnem sodelovanju z ESZD, v zadevnih uradnih, nevladnih in drugotirnih pobudah, kot je amanski okvir. Financiranje zadevne ad hoc tematske pobude

      2.4.1.   Namen projekta

      Zagotoviti ustrezno sodelovanje in polno zastopanost strokovnjakov Unije, med drugim tudi s financiranjem tematskih pobud, v zadevnih mednarodnih ali regionalnih uradnih, nevladnih in drugotirnih pobudah, ki se že izvajajo (amanski okvir) ali se bodo v kratkem začele izvajati, da bi prispevali k procesu za vzpostavljanje območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.
      2.4.2.   Pričakovani rezultati projekta

      Zbrati informacije in tematske objave, ohraniti uporabno omrežje in pozitivno vplivati na celotni proces za vzpostavljanje območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu.
      2.4.3.   Opis projekta

      Podpirati sodelovanje nevladnih strokovnjakov iz Unije, kadar uradniki Unije ne sodelujejo v zadevnih mednarodnih ali regionalnih uradnih, nevladnih in drugotirnih pobudah.
      3.   TRAJANJE
      Projekti naj bi bili izvedeni v skupnem obdobju 18 mesecev.
      4.   UPRAVIČENCI
      Upravičenci tega projekta so:

                  (a)

                  države Bližnjega vzhoda;

                  (b)

                  druge zainteresirane države;

                  (c)

                  pristojne mednarodne organizacije;

                  (d)

                  civilna družba.

            5.   POSTOPKOVNI VIDIKI, USKLAJEVANJE IN USMERJEVALNI ODBOR
      Usmerjevalni odbor bosta sestavljala predstavnik VP in predstavnik izvajalca posameznega projekta. Usmerjevalni odbor bo redno, vsaj na šest mesecev, pregledoval izvajanje Sklepa Sveta, pri čemer se bo opiral tudi na elektronska sredstva sporazumevanja.
      6.   IZVAJALCA
      Tehnična izvedba tega sklepa Sveta bo zaupana konzorciju EU za neširjenje orožja:
      Konzorcij EU za neširjenje orožja opravlja to nalogo v okviru odgovornosti VP. Pri svojih dejavnostih bo ustrezno sodeloval z VP, državami članicami EU, drugimi sodelujočimi državami oziroma z mednarodnimi organizacijami.


title: Sklep (EU) 2017/340 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Nemčiji

text:
               28.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 50/49

         SKLEP (EU) 2017/340 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 14. decembra 2016
   o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Nemčiji
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 11 Sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako izkaže svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

               (2)

               Sredstva sklada ne presegajo najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

               (3)

               Nemčija je 19. avgusta 2016 predložila vlogo za uporabo Sklada, in sicer po številnih primerih kratkotrajnih izjemno intenzivnih poplav, ki so maja in junija 2016 prizadele regijo Niederbayern.

               (4)

               Vloga Nemčije izpolnjuje pogoje za zagotovitev finančnega prispevka iz sklada, kot je določeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 2012/2002.

               (5)

               Zato je treba uporabiti Sklad za zagotovitev finančnega prispevka za Nemčijo.

               (6)

               Da bi se lahko sredstva iz Sklada čim prej uporabila, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2016 se uporabi Solidarnostni sklad Evropske unije za zagotovitev zneska v višini 31 475 125 EUR Nemčiji, in sicer v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 14. decembra 2016.

      V Strasbourgu, 14. decembra 2016

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

      (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0125(02)

2. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 (C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0257 - 0258

		2.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 (C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnem zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije [2],- ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe o ES, zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun evropskih skupnosti [3], zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane [4], zlasti člena 44 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5], zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0112/2007),1. ugotavlja, da sta letna zaključna računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunski leti 2004 in 2005:Opomba: Skupni zneski se lahko razlikujejo zaradi zaokroževanja.Vir: Podatki Evropske agencije za varnost hrane. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih letnih računovodskih izkazih.(v 1000 EUR) |Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2005 || 2005 | 2004 |Prihodki iz poslovanja | 27405 | 20591 |Skupni prihodki iz poslovanja | 27405 | 20591 |Upravni odhodki | | |Odhodki za zaposlene | -13012 | -7564 |Zgradbe in z njimi povezani odhodki | -3627 | -4192 |Drugi odhodki (vključno z odhodki konsolidiranih subjektov ES) | -2205 | -1263 |Amortizacija in zmanjšanje vrednosti konsolidiranih enot | -603 | -333 |Odhodki iz poslovanja (vključno z odhodki konsolidiranih subjektov ES) | -8413 | -6431 |Skupni odhodki iz poslovanja | -27674 | -19783 |Dobiček / (izguba) iz poslovanja | -761 | 808 |Prihodki iz finančnih poslov | - | 0 |Odhodki iz finančnih poslov | -7 | -7 |Dobiček / (izguba) iz finančnih poslov | -7 | -6 |Tekoči dobiček / (izguba) | -768 | 802 |Izredni prihodki | | |Izredni odhodki | - | -27 |Izredni dobiček / (izguba) | - | -27 |Poslovni izid proračunskega leta | -768 | 775 |2. odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 22.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 42.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2012/712/SZVP z dne 19. novembra 2012 glede revizijske konference Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) v letu 2013

text:
               20.11.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/68

         SKLEP SVETA 2012/712/SZVP
   z dne 19. novembra 2012
   glede revizijske konference Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) v letu 2013
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 29 in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) je začela veljati 29. aprila 1997. Namen CWC je, da se s prepovedjo razvoja, proizvodnje, pridobivanja, kopičenja zalog, zadrževanja, prenosa ali uporabe kemičnega orožja v celoti odpravi ena od vrst orožja za množično uničevanje.

               (2)

               Evropska unija šteje CWC za ključni sestavni del okvira za neširjenje orožja in razoroževanje ter za edinstveni razorožitveni in neširitveni instrument, čigar celovitost in strogo spoštovanje morata biti v celoti zagotovljena. Vse države članice EU so države pogodbenice CWC.

               (3)

               Poleg tega Unija meni, da se je CWC izkazala za zelo uspešen instrument, saj so k njej pristopile skoraj vse države, države, ki imajo kemično orožje, pa so že uničile velik del svojih zalog kemičnega orožja. Obenem so se pojavili novi izzivi in grožnje, na katere se mora Organizacija za prepoved kemičnega orožja (OPCW) odzvati, da ohrani in zaščiti neoporečnost CWC, pri čemer pa uničenje kemičnega orožja ostaja prednostna naloga OPCW.

               (4)

               Unija je tudi prepričana, da redno tesno sodelovanje OPCW s civilno družbo, tudi pred revizijsko konferenco in med njo, koristi delu OPCW.

               (5)

               Svet Evropske unije je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). V navedenem skupnem stališču je CWC navedena kot eden izmed teh večstranskih sporazumov.

               (6)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki potrjuje zavezanost Unije sistemu večstranskih sporazumov in med drugim poudarja ključno vlogo CWC in OPCW v prizadevanjih za svet brez kemičnega orožja.

               (7)

               Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), v kateri potrjuje, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev pomeni grožnjo mednarodnemu miru in varnosti. Zato je Varnostni svet sprejel resolucije 1673 (2006), 1810 (2008) in 1977 (2011), v katerih so znova poudarjeni cilji Resolucije 1540 (2004), in izrazil svojo pripravljenost, da okrepi prizadevanja za spodbujanje celovitega izvajanja navedene resolucije. Izvajanje CWC ter izvajanje Resolucije 1540 (2004) in poznejših z njo povezanih resolucij se medsebojno dopolnjujeta.

               (8)

               Svet Evropske unije je 22. novembra 2004 sprejel prvi Skupni ukrep 2004/797/SZVP o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2). Navedenemu skupnemu ukrepu je sledil Skupni ukrep Sveta 2005/913/SZVP (3), sprejet 12. decembra 2005, Skupni ukrep Sveta 2007/185/SZVP (4), sprejet 19. marca 2007, Sklep Sveta 2009/569/SZVP (5), sprejet 27. julija 2009, in Sklep Sveta 2012/166/SZVP (6), sprejet 23. marca 2012.

               (9)

               Generalna skupščina ZN je 8. septembra 2006 sprejela Globalno strategijo za boj proti terorizmu, s katero so države članice ZN med drugim sklenile, da bodo izvajale vse resolucije Varnostnega sveta ZN v zvezi z mednarodnim terorizmom in da bodo v celoti sodelovale s pomožnimi organi Varnostnega sveta, pristojnimi za boj proti terorizmu, pri opravljanju njihovih nalog. Strategija pomeni tudi spodbudo za OPCW, da si v okviru svojih pristojnosti še naprej prizadeva pomagati državam pri vzpostavitvi zmogljivosti za preprečevanje dostopa teroristom do kemičnega materiala, zagotavljanju varnosti na zadevnih objektih in učinkovitem odzivanju v primeru napada s takšnim materialom.

               (10)

               Generalna skupščina ZN je 2. decembra 2011 soglasno sprejela resolucijo o izvajanju CWC.

               (11)

               Primerno je, da se pred prihodnjo tretjo revizijsko konferenco CWC, ki bo leta 2013 (v nadaljnjem besedilu: tretja revizijska konferenca), opredeli pristop Unije kot vodilo njenim državam članicam na navedeni konferenci –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Cilj Evropske unije je krepitev Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (CWC) na podlagi dosedanjega napredka pri uničenju prijavljenih zalog kemičnega orožja in na podlagi preprečevanja njihovega ponovnega pojava, med drugim z izboljšanjem sistema preverjanja v okviru CWC in nacionalnega izvajanja ter s prizadevanji za dosego vsesplošne uporabe.
   2.   Unija si za krepitev CWC prizadeva tudi s prilagajanjem izvajanja CWC glede na spreminjajoče se varnostno okolje ter razvoj na področju znanosti in tehnologije ter z vztrajanjem pri tem, da bi tretja revizijska konferenca morala zagotoviti politično podporo in splošne smernice za pripravo prihodnjih prednostnih nalog OPCW v obdobju med zasedanji.
   3.   Da bi dosegla cilj iz tega člena, Unija predloži konkretne predloge na tretji revizijski konferenci.
   Člen 2
   Unija za namene uresničitve cilja iz člena 1:

               (a)

               prispeva k celovitemu pregledu delovanja CWC na tretji revizijski konferenci, pri čemer zlasti upošteva znanstveni in tehnološki napredek, pa tudi k postavitvi trdnih temeljev za obravnavanje izzivov, s katerimi se bo CWC soočala v prihodnosti;

               (b)

               prispeva k oblikovanju soglasja za uspešen izid tretje revizijske konference in se med drugim zavzema za naslednje ključne zadeve:

                           (i)

                           ponovno potrditev splošnega značaja prepovedi kemičnega orožja, kakor ga opredeljuje splošno merilo namena, in sicer s:

                                       —

                                       ponovno potrditvijo, da se prepovedi iz CWC nanašajo na vse toksične kemikalije, razen kadar ima takšna kemikalija kakršen koli namen, ki v skladu z odstavkom 9 člena II ni prepovedan, in pod pogojem, da so vrste in količine združljive s tem namenom, ter se tako upošteva razvoj na področju znanosti in tehnologije po drugi revizijski konferenci iz leta 2008,

                                       —

                                       opozarjanjem na obveznosti držav pogodbenic, da v njihovi nacionalni zakonodaji o izvajanju in pri upravnih izvršilnih praksah ustrezno upoštevajo splošno merilo namena;

                           (ii)

                           poudarjanje celovitega in pravočasnega izvajanja vseh obveznosti držav pogodbenic iz izjav iz člena III, zlasti tistih v zvezi s kemičnim orožjem in vključno s tistimi v zvezi s sredstvi za obvladovanje nemirov;

                           (iii)

                           razvoj in izvajanje ciljno usmerjenih, prilagojenih pristopov s strani tehničnega sekretariata CWC (v nadaljnjem besedilu: tehnični sekretariat) za dosego vsesplošne uporabe CWC, ob podrobnem usklajevanju in v tesnem sodelovanju z državami pogodbenicami, tudi glede na dejstvo, da je najmanj ena država, ki ni pogodbenica CWC, Sirija, julija 2012 priznala, da ima kemično orožje;

                           (iv)

                           ponovno potrditev obveznosti držav, ki imajo kemično orožje, da ga uničijo, in priznanjem dosedanjih dosežkov pri odpravi kemičnega orožja:

                                       —

                                       z izražanjem zadovoljstva nad vloženimi prizadevanji in doseženim napredkom držav, ki imajo kemično orožje, pri uničevanju prijavljenih zalog in poudarjanjem dejstva, da smo na dobri poti v prizadevanjih za svet brez kemičnega orožja,

                                       —

                                       s priznavanjem tega, da države, ki imajo kemično orožje, uspešno obravnavajo vprašanje končnega podaljšanega roka za uničenje kemičnega orožja,

                                       —

                                       s pozivanjem držav, ki imajo kemično orožje, da čim prej dokončno uničijo njihove zaloge tega orožja v skladu s CWC in njene priloge o preverjanju ter v skladu s sklepom šestnajstega zasedanja konference držav pogodbenic o vprašanju končnega podaljšanega roka za uničenje preostalih zalog,

                                       —

                                       s ponovnim poudarjanjem pomena sistematičnega preverjanja uničevanja, ki ga v skladu s CWC in njeno prilogo o preverjanju opravlja tehnični sekretariat,

                                       —

                                       s poudarjanjem, da se mora OPCW še naprej prilagajati novemu varnostnemu okolju, ob ohranjanju strokovnega znanja in zmogljivosti pri ravnanju s kemičnim orožjem, tudi z zastarelim kemičnim orožjem in zapuščenim kemičnim orožjem;

                           (v)

                           krepitev sistema preverjanja v zvezi z dejavnostmi, ki jih CWC ne prepoveduje, da bi se okrepilo preprečevanje ponovnega pojava kemičnega orožja:

                                       —

                                       s poudarjanjem obveznosti vseh držav pogodbenic, da primerno in pravočasno predložijo izjave iz člena VI,

                                       —

                                       z zadostnim številom inšpekcijskih pregledov iz člena VI, ki so v skladu z dogovorjenimi smernicami ustrezno geografsko in časovno razporejeni,

                                       —

                                       z okrepitvijo pomena inšpekcijskih pregledov iz člena VI glede na cilj in namen CWC ter zagotovitvijo smotrne izbire lokacij, vključno z ovrednotenjem rezultatov vmesne metodologije izbire lokacij v drugih kemičnih proizvodnih obratih,

                                       —

                                       z izboljšanjem informacijske podlage za preverjanje industrije, med drugim s spodbujanjem tehničnega sekretariata k uporabi informacij, ki so že na voljo, tudi informacij, ki so jih države pogodbenice predložile prostovoljno, in informacij iz prejšnjih poročil inšpekcijskih pregledov, pa tudi ustreznih javno dostopnih informacij,

                                       —

                                       s poudarjanjem, da so bili seznami kemikalij (v nadaljnjem besedilu: seznami) CWC pripravljeni predvsem zaradi uporabe različnih ukrepov preverjanja,

                                       —

                                       s prizadevanjem za ohranitev pomena seznamov glede na razvoj na področju znanosti in tehnologije, med drugim s preučitvijo prednosti rednih pregledov seznamov v obdobjih med revizijskimi konferencami,

                                       —

                                       z nadaljnjim spodbujanjem sodelovanja in vzajemnega delovanja s kemično industrijo ter podpiranjem prizadevanj tehničnega sekretariata v to smer,

                                       —

                                       s preučitvijo dodatnih ukrepov za kakovost in učinkovitost postopka inšpekcijskih pregledov, kot sta ustrezno povečanje prožnosti in racionalizacija izvedbe inšpekcijskih pregledov,

                                       —

                                       z zagotavljanjem zmogljivosti tehničnega sekretariata za učinkovito vzorčenje in analizo med inšpekcijskimi pregledi industrije;

                           (vi)

                           nenehno izboljševanje nacionalnih izvedbenih ukrepov in opozarjanje na dejstvo, da je ravnanje, v celoti skladno s členom VII, ključni dejavnik sedanje in prihodnje učinkovitosti režima CWC, vključno:

                                       —

                                       z zavzemanjem za ciljno usmerjen in prilagojen pristop pri spodbujanju in podpiranju držav pogodbenic, ki se šele pripravljajo na ustrezno izvajanje CWC,

                                       —

                                       z nudenjem pomoči državam pogodbenicam, ki potrebujejo pomoč, kakor to kažejo skupni ukrepi in sklepi, ki jih sprejme Svet Evropske unije v podporo dejavnosti OPCW,

                                       —

                                       s krepitvijo nacionalnega nadzora izvoza in uvoza, ki je potreben zaradi preprečevanja pridobivanja kemičnega orožja, in izboljšanjem zmogljivosti OPCW za pomoč z vzpostavitvijo nacionalnih mehanizmov za nadzor mednarodnih prenosov,

                                       —

                                       z izvajanjem ustreznih ukrepov za boljšo kemijsko zaščito in varnost,

                                       —

                                       s preučitvijo morebitnih sinergij med OPCW in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami glede podpore pri izvajanju in gradnji zmogljivosti;

                           (vii)

                           izvajanje določb CWC o posvetovanjih, sodelovanju in ugotavljanju dejstev, zlasti o izrednih inšpekcijskih pregledih, ki ostajajo izvedljiv in uporaben pripomoček režima preverjanja v okviru OPCW, s poudarjanjem zakonske pravice držav pogodbenic, da zahtevajo izreden inšpekcijski pregled brez predhodnega posvetovanja, in spodbujanjem uporabe tega mehanizma, kakor je potrebno za pojasnitev in rešitev kakršnih koli vprašanj, ki zadevajo morebitno neupoštevanje CWC; v zvezi s tem se poudarja pomen tehničnega sekretariata, ki ohranja in nadalje razvija tehnične zmogljivosti, strokovno znanje in potrebno pripravljenost za izvajanje izrednih inšpekcijskih pregledov, in obveznost držav pogodbenic, da so nenehno pripravljene in sposobne sprejemati izredne inšpekcijske preglede;

                           (viii)

                           nadaljnjo odločno podporo dejavnosti OPCW v zvezi s pomočjo in zaščito, zlasti pri vzdrževanju zmogljivosti in strokovnega znanja OPCW ter krepitvi zmogljivosti tehničnega sekretariata in držav pogodbenic za preprečevanje, odziv in obvladovanje zlorabe ali napadov s strupenimi kemikalijami, zlasti:

                                       —

                                       s spodbujanjem vseh držav pogodbenic, da primerno in pravočasno predložijo izjave iz člena X v skladu s CWC in da okrepijo pripravljenost na pomoč,

                                       —

                                       s poudarjanjem pomena tehničnega sekretariata pri vzdrževanju njegovih zmogljivosti in strokovnega znanja ter pri ohranjanju in nadaljnjem razvoju potrebne pripravljenosti za izvajanje preiskav domnevne uporabe,

                                       —

                                       s poudarjanjem pomena nadaljnje podpore OPCW, namenjene nacionalnim programom zaščite, in krepitvijo zmogljivosti OPCW pri posredovanju ponudb strokovnega znanja in pomoči,

                                       —

                                       s spodbujanjem OPCW, da pomaga državam pri izgradnji zmogljivosti za preprečevanje in obvladovanje terorističnih napadov z uporabo kemičnega orožja, med drugim s svetovanjem o izboljšanju kemijske zaščite in varnosti,

                                       —

                                       s poudarjanjem pomena okrepljenega sodelovanja z regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, tudi s pridružitvijo mednarodnim prizadevanjem pri vzpostavitvi regionalnih centrov odličnosti za pomoč in zaščito, in preučitvijo možnosti povezovanja tega s prizadevanji iz členov VII in XI, v skladu s sklepom o členu XI, sprejetim na šestnajstem zasedanju konference držav pogodbenic,

                                       —

                                       s preučitvijo načinov za okrepitev zmogljivosti OPCW pri obravnavanju konfliktnih in pokonfliktnih razmer, povezanih s kemičnim orožjem,

                                       —

                                       s pozivanjem tehničnega sekretariata, da okrepi svoje sodelovanje z drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami glede odzivanja na izredne razmere zaradi uporabe ali grožnje uporabe kemičnega orožja, tudi v konfliktnih in pokonfliktnih razmerah, zlasti kar zadeva sodelovanje z ZN v zvezi s preiskavami morebitne uporabe kemičnega orožja;

                           (ix)

                           krepitev mednarodnega sodelovanja v skladu s CWC:

                                       —

                                       z izražanjem zadovoljstva nad konkretnimi in praktičnimi predlogi, ki upoštevajo obstoječe pobude, kar se kaže v skupnih ukrepih in sklepih, ki jih sprejme Svet Evropske unije, zlasti nad predlogi, ki zadevajo vprašanja, kot so kemijska zaščita in varnost ter ravnanje s kemikalijami, v skladu s sklepom o členu XI, sprejetim na šestnajstem zasedanju konference držav pogodbenic,

                                       —

                                       s spodbujanjem tehničnega sekretariata, da s prilagojeno in trajnostno tehnično pomočjo pomaga državam pogodbenicam pri izpolnjevanju njihovih nacionalnih obveznosti, da se pospeši okrepljeno mednarodno sodelovanje na področju kemije,

                                       —

                                       s spodbujanjem tehničnega sekretariata, da pri njegovem delu sodeluje z drugimi organizacijami in da ovrednoti njegove programe, da se tako prepriča o njihovih želenih učinkih in optimalni uporabi sredstev;

                           (x)

                           krepitev sodelovanja OPCW v svetovnih prizadevanjih za boj proti terorizmu:

                                       —

                                       z nadaljevanjem in okrepitvijo dela v odprti delovni skupini OPCW za področje terorizma,

                                       —

                                       s poudarjanjem izpolnjevanja obveznosti iz Resolucije Varnostnega sveta ZN 1540 (2004) in drugih ustreznih resolucij ZN, zlasti kar zadeva poziv k praktičnemu sodelovanju med OPCW in ustreznimi organizacijami, v prizadevanjih za odpravljanje nevarnosti, da bi bilo kemično orožje pridobljeno in uporabljeno v teroristične namene, vključno z možnostjo dostopa teroristov do materiala, opreme in znanja, ki bi se lahko uporabili pri razvoju in proizvodnji kemičnega orožja,

                                       —

                                       s poudarjanjem potrebe po prizadevanjih za okrepitev svetovne kemijske zaščite in varnosti ter nacionalnega nadzora nad mednarodnimi prenosi, vključno s pomočjo državam pogodbenicam pri izvajanju praktičnih in ciljno usmerjenih ukrepov, ki bi lahko obenem prispevali h krepitvi sodelovanja v zvezi z uporabo kemije v miroljubne namene ter v zvezi s pomočjo in zaščito.

         Člen 3
   Ukrepi Unije za namene iz člena 2 vključujejo:

               (a)

               kjer je primerno, demarše za:

                           (i)

                           spodbujanje univerzalnega pristopa k CWC;

                           (ii)

                           spodbujanje učinkovitega nacionalnega izvajanja CWC v državah pogodbenicah;

                           (iii)

                           poziv državam pogodbenicam, da podprejo in sodelujejo pri učinkoviti in celoviti reviziji CWC in s tem ponovno potrdijo njihovo zavezanost tej temeljni mednarodni normi zoper kemično orožje;

                           (iv)

                           spodbujanje predlogov iz člena 2, na podlagi katerih bi se CWC dodatno okrepila;

               (b)

               izjave in delovne dokumente pred tretjo revizijsko konferenco in med njo, namenjene državam pogodbenicam v preučitev.

         Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. novembra 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

      (2)  UL L 349, 25.11.2004, str. 63.

      (3)  UL L 331, 17.12.2005, str. 34.

      (4)  UL L 85, 27.3.2007, str. 10.

      (5)  UL L 197, 29.7.2009, str. 96.

      (6)  UL L 87, 24.3.2012, str. 49.