title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1720 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/319

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1720
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0050/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4), zlasti člena 21,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0146/2017),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 203.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2012/545/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek II – Svet

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/22

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek II – Svet
   (2012/545/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 31/2008 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (6),

               —

               ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0095/2012),

               1.

               odloži sklep o podelitvi razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Sveta za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/23

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek II – Svet
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 31/2008 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (6),

               —

               ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0095/2012),

               1.

               v skladu s svojimi pristojnostmi glede uporabe obeh rokov iz časovnega razporeda podeljevanja razrešnice, da bi v tem primeru izkoristil možnost, da se doseže dogovor s sedanjim predsedstvom, odloži sklep o podelitvi razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Sveta za proračunsko leto 2010;

               2.

               je seznanjen z dejstvom, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu 2010 na podlagi svojega revizijskega dela menilo, da v plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2010, ni bilo pomembnih napak; najverjetnejša stopnja napak je na področju „upravnih odhodkov“ na splošno ocenjena na 0,4 % (točki 7.9 in 7.10);

               3.

               potrjuje prejetje vrste dokumentov, namenjenih za postopek razrešnice za leto 2010 (končni računovodski izkazi za leto 2010, vključno z računi, poročilom o dejavnostih na finančnem področju in povzetek notranjih revizij iz leta 2010); še vedno čaka na vse potrebne dokumente za razrešnico (vključno s celotno notranjo revizijo za leto 2010);

               4.

               upa, da bo Parlament prejel celotno letno poročilo o dejavnostih; zahteva, da je v letnem poročilu o dejavnostih tudi podrobna razpredelnica o vseh človeških virih, s katerimi razpolaga Svet, razporejenih po kategoriji, stopnji, spolu, sodelovanju pri poklicnem usposabljanju in po narodnosti;

               5.

               poudarja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu 2010 kritiziralo financiranje nepremičninskega projekta „Résidence Palace“ zaradi akontacij (odstavek 7.19); ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je Svet v obdobju 2008–2010 izplačal predplačila v skupni vrednosti 235 000 000 EUR; ugotavlja, da so izplačani zneski prihajali iz premalo uporabljenih proračunskih vrstic; poudarja, da je „nezadostna poraba“ politično pravilen izraz za dodelitev prevelikih sredstev; poudarja, da je Svet leta 2010 povečal proračunsko vrstico za nakup stavb za 40 000 000 EUR;

               6.

               je seznanjen z obrazložitvami Sveta glede dejstva, da so bila sredstva dana na voljo prek proračunskih prerazporeditev, ki jih je proračunski organ potrdil v skladu s postopki, določenimi v členih 22 in 24 finančne uredbe;

               7.

               se strinja z mnenjem Računskega sodišča, v skladu s katerim takšen postopek škodi načelu proračunske točnosti, kljub prihrankom, doseženim v okviru plačevanja najemnine;

               8.

               je seznanjen z odgovorom Sveta, da bi morali biti zneski za proračunske vrstice za tolmačenje in potne stroške delegacij bolje usklajeni z dejansko porabo, in poziva k boljšemu proračunskemu načrtovanju, da bi se v prihodnosti izognili sedanjim praksam;

               9.

               opominja Računsko sodišče na predlog Parlamenta, naj izvede poglobljeno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov v Svetu, ki bo podobna oceni Sodišča Evropske unije, Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov med pripravo letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2010;

               10.

               obžaluje težave v okviru postopkov za podelitev razrešnice za proračunska leta 2007, 2008 in 2009, ki so nastale zaradi tega, ker Svet ni želel začeti odprtega in uradnega dialoga z Odborom za proračunski nadzor niti odgovoriti na njegova vprašanja; opozarja, da je Parlament zavrnil podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za izvrševanje proračuna Sveta za proračunsko leto 2009 zaradi razlogov, ki so bili podrobno navedeni v resolucijah z dne 10. maja 2011 (8) in 25. oktobra 2011 (9);

               11.

               ponavlja svoje mnenje, da imajo evropski davkoplačevalci popolno pravico pričakovati, da je celoten proračun Unije, vključno s sredstvi, s katerimi avtonomno upravljajo posamezne institucije in agencije, predmet celovitega javnega nadzora;

               12.

               obžaluje, da Svet meni, da ni odgovoren (edini med institucijami Evropske unije) za svojo porabo razpoložljivih sredstev;

               13.

               poudarja, da argumentiranje Sveta, da bi se moralo podelitev razrešnice Komisiji razumeti kot podelitev razrešnice celotnemu proračunu Unije, vključno z deli proračuna, ki jih uporablja Svet, ni primerno, saj Svet nedosledno podpira dejstvo, da Komisija ne bi smela imeti pristojnosti za nadzor in upravljanje svojega proračuna; meni, da je edina rešitev te nedoslednosti, da Svet pozove Komisijo, naj prevzame nadzor nad svojimi financami ali v celoti sodeluje pri standardnem postopku podeljevanja razrešnice, ki mora nujno smiselno potekati skladno s celotnim postopkom, ki velja za vse preostale institucije Evropske unije;

               14.

               opozarja, da Parlament še vedno čaka na odgovor Sveta glede ukrepov, in zahteva dokumente, navedene v dveh omenjenih resolucijah; poziva generalnega sekretarja Sveta, da odboru Parlamenta, pristojnemu za postopek razrešnice, predloži izčrpen pisni odgovor na naslednja vprašanja:

                           (a)

                           Glede prejšnjih razprav o razrešnici Svetu v odboru Parlamenta, pristojnem za postopek razrešnice, se Svet teh sej ni redno udeleževal, vendar pa velja, da je udeležba Sveta bistvenega pomena, da odgovori na vprašanja članov odbora o razrešnici Svetu. Ali se Svet strinja s tem, da se bo v prihodnje udeleževal razprav o razrešnici Svetu, ki potekajo v odboru Parlamenta, pristojnem za postopek razrešnice?

                           (b)

                           Zakaj Svet vsako leto spremeni predstavitev/format notranje revizije? Zakaj je slednja vsako leto tako kratka, splošna in nejasna? Ali Svet lahko za razrešnico za leto 2010 in v prihodnje predloži notranjo revizijo še v kakem drugem jeziku (jezikih) kot v francoščini?

                           (c)

                           Ali je bila opravljena zunanja revizija? Če je bila, ali se lahko odbor Parlamenta, pristojen za postopek razrešnice, seznani z njo? Če zunanje revizije ni bilo, zakaj se Svet ni odločil zanjo?

                           (d)

                           Do sedaj so dejavnosti Sveta pomenile sofinanciranje s Komisijo, ki se je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe povečalo. Kateri revizijski in nadzorni sistemi so bili vzpostavljeni, da bi zagotovili popolno preglednost? Glede na to, da se je z Lizbonsko pogodbo povečalo sofinanciranje s Komisijo, kako Svet razume „odgovarjati na primerne poizvedbe“?

                           (e)

                           Računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za 2009 ugotovilo, da Svet v dveh od šestih revidiranih postopkov javnih naročil ni upošteval pravil finančne uredbe glede objave izida postopka. Ali je Svet temeljito preučil dodatne primere podobnih naročil? Ali se je notranji postopek poenotil, da v prihodnje ne bi več prihajalo do podobnih primerov?

                           (f)

                           Za posebne predstavnike Evropske unije: Prosim, navedite število zaposlenih (vse osebje, v kadrovskem načrtu in drugo) – število delovnih mest, stopnje – za posebne predstavnike Evropske unije v Svetu v letu 2009. Kako in kdaj se bodo delovna mesta za posebne predstavnike Evropske unije porazdelila med Svetom in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD)? Koliko je znašal proračun za potovanje za vsakega posebnega predstavnika Evropske unije? Koliko delovnih mest za posebne predstavnike Evropske unije je bilo 1. januarja 2011 prerazporejenih v ESZD? Koliko jih bo ostalo pri Svetu in zakaj?

                           (g)

                           Svet proračunska vprašanja, povezana z Lizbonsko pogodbo, izpostavlja v točki 2.2 poročila o finančni dejavnosti (11327/2010, FIN 278). Ali je Svet rešil težave glede odhodkov Javiera Solane? Kateri del odhodkov spada pod proračun Sveta in kateri pod proračun Komisije?

                           (h)

                           Kakšni so bili odhodki iz poslovanja, upravni odhodki, odhodki za osebje, stavbe itd., ki jih je Svet predvidel za leto 2009, da bi uvedel mesto visokega predstavnika Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednika Komisije?

                           (i)

                           Visoka predstavnica/podpredsednica Komisije je funkcijo prevzela 1. decembra 2009. Kako so bili porazdeljeni stroški med Svetom in Komisijo (za osebje, potovanja itd.)? Kako je Svet pripravil proračun za visoko predstavnico/podpredsednico Komisije za leto 2010? Katere proračunske vrstice in zneski so namenjeni njenim dejavnostim?

                           (j)

                           Kako bodo pisarniški prostori, ki so se sprostili s premestitvijo osebja v ESZD, vplivali na nepremičninske načrte Sveta? Ali so bili sprejeti dogovori za nadaljnjo rabo teh pisarniških prostorov? Kakšni so načrtovani stroški selitve? Kdaj so bili objavljeni javni razpisi za selitve (če so bili)?

                           (k)

                           Kakšni so bili upravni odhodki in odhodki iz poslovanja, povezani z nalogami skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) / skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), ki so se vsaj delno financirale iz proračuna Unije za leto 2009? Kakšen je celotni znesek za odhodke SZVP v letu 2009? Ali lahko Svet navede vsaj glavne naloge in njihove stroške v letu 2009?

                           (l)

                           Kakšen je bil strošek srečanj delovnih skupin Sveta za SZVP/SVOP v Bruslju in drugod ter kje so ta srečanja potekala?

                           (m)

                           Kakšni so bili upravni odhodki za izvajanje vojaških operacij v okviru SZVP/SVOP? Kakšen del skupnega zneska odhodkov za vojaške operacije je bil plačan iz proračuna Unije?

                           (n)

                           Kakšni so bili upravni odhodki, porabljeni za delovanje mehanizma ATHENA, ter koliko delovnih mest je bilo potrebnih za ta mehanizem, in ali se bo katero od njih preneslo na ESZD? Komu bodo ta delovna mesta podrejena?

                           (o)

                           Stopnja zasedenosti delovnih mest v kadrovskem načrtu Sveta je nizka (91 % leta 2009 in 90 % leta 2008). Ali ima ta stalna nizka stopnja kakršne koli posledice na delovanje generalnega sekretariata Sveta? Ali lahko generalni sekretariat Sveta s sedanjo stopnjo zasedenih delovnih mest opravlja vse svoje funkcije? Ali je nizka stopnja zasedenih mest specifična za določene službe? Kakšni so razlogi za stalna razhajanja?

                           (p)

                           Kakšno je skupno število delovnih mest, namenjenih za naloge usklajevanja politike in upravno podporo (kot so opredeljena v letnih poročilih Komisije o oceni osebja)? Kakšen je njihov odstotek glede na skupno število delovnih mest?

                           (q)

                           Svet je za dosego upravnih ciljev v letu 2009 delovnim postopkom dodal delo na daljavo. Na kakšen način Svet dokazuje uspešnost tega delovnega postopka? Poleg tega poziva Svet, naj poroča o drugih ukrepih v zvezi s tem in zlasti o tistih, ki so namenjeni za izboljšanje kakovosti finančnega poslovanja, ter o njihovih učinkih.

                           (r)

                           Svet je povečal število svojih delovnih mest za 15 (8 AD in 7 AST), da bi pokril kadrovske potrebe oddelka za irski jezik. Koliko je zaposlenih v drugih jezikovnih oddelkih (število ljudi na jezik)? Ali je osebje za države prosilke oziroma iz njih že zaposleno? Če je tako, za koliko delovnih mest gre (ločeno po državah in jezikih)?

                           (s)

                           Skupina za razmislek je bila ustanovljena 14. decembra 2007, njeni člani pa so bili imenovani 15. in 16. oktobra 2008. Zakaj ni bilo mogoče načrtovati potrebnega financiranja in ga vključiti v proračun za leto 2009? Ali prenos v proračun za leto 2009 iz varnostne rezerve v proračunsko postavko, namenjeno financiranju strukture, ki je bila oblikovana leta 2007, dejansko nič ne vpliva na proračun? Svet je skupini za premislek dodelil 1 060 000 EUR. Koliko delovnih mest se lahko dodeli tej skupini?

                           (t)

                           Odhodki za potne stroške delegacij se še vedno zdijo problematični (glej sporočilo Sveta z dne 15. junija 2010, SGS10 8254, druga točka, stran 4). Zakaj se ti odhodki pojavljajo v toliko različnih proračunskih vrsticah?

                           (u)

                           Zakaj se v okviru notranje revizije še vedno zdi, da je treba dodati „odhodke za potovanja članov delegacij in odhodke za tolmačenje“ ne glede na ostre kritike iz zadnjih dveh resolucij Parlamenta o razrešnici Svetu?

                           (v)

                           Svet je ponovno sredstva, ki jih ni uporabil za tolmačenje, uporabil kot dodatna sredstva za financiranje potnih stroškov delegacij. Tako so bile dejanske obveznosti za potne stroške v letu 2009 občutno nižje od prvotnega proračuna in manj kot polovico zneska, razpoložljivega po prenosu (na začetku 36 100 000 EUR, po prenosu pa razpoložljivih 48 100 000 EUR, v primerjavi z 22 700 000 EUR za obveznosti). Kakšni so bili razlogi za prenos teh 12 000 000 EUR (glej poročilo o finančni dejavnosti – 11327/2010, FIN 278 – točka 3.3.2 – šesta točka)? Zakaj Svet na strani 12 prenos sredstev iz tolmačenja na potne stroške delegacij ocenjuje na 12 000 000 EUR, na strani 13 pa na 10 558 362 EUR? Zakaj je bil porabljen preostali znesek, prenesen iz tolmačenja (skupni preneseni znesek znaša 17 798 362 EUR)? Poleg tega poziva Svet, naj Parlamentu pojasni veliko število nalogov za izterjavo, izdanih pred letom 2009 in prenesenih na leto 2009 (12 300 000 EUR), ter terjatev iz izjav, podanih leta 2007 (6 300 000 EUR).

                           (w)

                           Svet je leta 2009, tako kot leta 2008, prerazporedil znaten znesek iz svojega proračuna zlasti za nepremičninski sektor, ter pri tem več kot podvojil začetne predvidene zneske za nakup stavbe Résidence Palace (prerazporeditev v višini 17 800 000 EUR poleg 15 000 000 EUR, ki so bili za ta namen predvideni v proračunu za leto 2009). Kakšni so razlogi za to? Ali lahko generalni sekretariat Sveta predloži konkretne podatke o tako dosežnih prihrankih? Koliko so znašali prvotno predvideni stroški za stavbo Résidence Palace? Ali Svet meni, da bo prvotno predvideni znesek pravilen, ali bodo stroški višji od predvidevanj? Kateri ukrepi so načrtovani za financiranje te stavbe?

                           (x)

                           Izvajanje proračuna Sveta – prenesena sredstva: Ali lahko Svet predstavi predviden znesek in predmete računov za leto 2009, ki niso bili prejeti do junija 2010, in zato preneseni na naslednje leto?

                           (y)

                           Prenos sredstev v proračunsko leto 2010 iz naslova namenskih prejemkov iz leta 2009 je znašal 31 800 000 EUR. To ustreza približno 70 % namenskih prejemkov za leto 2009. Kakšni so razlogi za tako visok delež prenosa? Kaj se dogaja ali se je zgodilo s temi prihodki leta 2010?

                           (z)

                           Kaj pomeni „tehnična zagotovitev 25 000 000 EUR za začetek delovanja Evropskega sveta 2010“? (Glej poročilo o finančni dejavnosti – 11327/2010, FIN 278 – točka 3.1, četrta točka.)

                           (aa)

                           Kakšna je stopnja tajnosti proračuna Sveta za različne proračunske vrstice?

                           (ab)

                           Ali lahko Svet izpostavi konkretne ukrepe, sprejete za izboljšanje kakovosti finančnega poslovanja Sveta, zlasti glede zadev, omenjenih v odstavku 5 resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2009 (10), priloženih sklepu o razrešnici Svetu za proračunsko leto 2007?

                           (ac)

                           Poziva generalnega sekretarja Sveta, naj odboru Parlamenta, pristojnemu za postopek razrešnice, predloži naslednje dokumente:

                                       —

                                       popoln seznam proračunskih prerazporeditev v zvezi s proračunom Sveta za leto 2009,

                                       —

                                       pisno izjavo o stroških Sveta za misije, ki so jih opravili posebni predstavniki Evropske unije,

                                       —

                                       izjavo držav članic za leto 2007 (glej poročilo o finančni dejavnosti – 11327/2010, FIN 278 – točka 3.2.2, druga točka), ter

                                       —

                                       poročilo skupine za razmislek, da bi razumel, zakaj tako poročilo stane 1 060 000 EUR (glej poročilo o finančni dejavnosti – 11327/2010, FIN 278 – točka 2);

               15.

               je seznanjen z odgovorom Komisije z dne 25. novembra 2011 na pismo predsednika Odbora za proračunski nadzor, v katerem je Komisija izjavila, da je zaželeno, da Parlament nadaljuje podeljevanje, odložitev ali zavrnitev razrešnice drugim institucijam, kot je to počel vse do sedaj;

               16.

               opozarja, da je predsednik Odbora za proračunski nadzor 31. januarja 2012 poslal pismo predsedstvu Sveta, v katerem je poudaril svojo željo za vzpostavitev političnega dialoga in je sporočil dodatna vprašanja parlamentarnega odbora glede razrešnice za Svet; zato upa, da bo Svet odboru, pristojnemu za postopek razrešnice, pred plenarno razpravo podal odgovor na vprašalnik, priložen pismu predsednika;

               17.

               vendar obžaluje, da se Svet ni želel udeležiti nobene uradne seje Odbora za proračunski nadzor, povezane z njegovo razrešnico;

               18.

               poudarja pravico Parlamenta, da na priporočilo Sveta podeli razrešnico v skladu s postopkom, predvidenim v Pogodbi o delovanju Evropske unije, ki ga je treba razlagati glede na ozadje in namen, namreč da je izvrševanje celotnega proračuna Unije, brez izjeme, predmet parlamentarnega nadzora in pregleda ter da Parlament razrešnico podeli neodvisno, ne samo za del proračuna, ki ga izvršuje Komisija, temveč tudi za dele proračuna, ki jih izvršujejo druge institucije iz člena 1 finančne uredbe;

               19.

               poudarja, da bi moral biti Svet pregledna institucija, ki evropskim državljanom v celoti odgovarja za sredstva, ki so ji dodeljena kot instituciji Unije; vztraja, da to pomeni, da mora Svet v celoti in v dobri veri sodelovati v letnem postopku podelitve razrešnice:

                           —

                           tako da natančno odgovori na letni vprašalnik, ki ga pripravi zadevni parlamentarni odbor,

                           —

                           tako da na zahtevo sodeluje v morebitnih javnih zaslišanjih, ki jih organizira ta odbor,

                           —

                           tako da je zastopan na vseh zadevnih sestankih odbora, kadar se razpravlja o razrešnici;

               20.

               meni, da je medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom in Svetom bistvenega pomena pri nadziranju izvrševanja proračuna Unije; zato poziva Svet, naj zagotovi odgovore na vprašalnik, ki ga je poslal Parlament;

               21.

               poziva Svet, naj o letni razrešnici za splošni proračun Evropske unije razpravlja med javnim delom seje.

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (8)  UL L 250, 27.9.2011, str. 25.

      (9)  UL L 313, 26.11.2011, str. 13.

      (10)  UL L 19, 23.1.2010, str. 9.


title: Sklep Sveta z dne 22. novembra 2010 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu

text:
               27.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 322/3

         SKLEP SVETA
   z dne 22. novembra 2010
   o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu
   2010/C 322/02
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic ter organizacije delodajalcev in delavcev predložile Svetu,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 8. novembra 2007 (2) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 8. novembra 2007 do 7. novembra 2010.

               (2)

               Člani in nadomestni člani upravnega odbora bi morali biti imenovani za obdobje treh let –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 8. novembra 2010 do 7. novembra 2013 so imenovani:
   I.   PREDSTAVNIKI VLAD

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Willy IMBRECHTS

               Christian DENEVE

               Bolgarija

               Atanas KOLCHAKOV

               Darina KONOVA

               Češka

               Daniela KUBÍČKOVÁ

               Anežka SIXTOVÁ

               Danska

               Charlotte SKJOLDAGER

               Annemarie KNUDSEN

               Nemčija

               Ulrich RIESE

               Kai SCHÄFER

               Estonija

               Tiit KAADU

               Pille STRAUSS-RAATS

               Irska

               Daniel KELLY

               Mary DORGAN

               Grčija

               Elissavet GALANOPOULOU

               Antonios CHRISTODOULOU

               Španija

               Concepción PASCUAL LIZANA

               Mario GRAU RIOS

               Francija

               Mireille JARRY

               Laurent GRANGERET

               Italija

               Ciper

               Leandros NICOLAIDES

               Anastassios YIANNAKI

               Latvija

               Renārs LŪSIS

               Jolanta GEDUŠA

               Litva

               Aldona SABAITIENĖ

               Vilija KONDROTIENĖ

               Luksemburg

               Madžarska

               Malta

               Nizozemska

               M. P. FLIER

               M. G. DEN HELD

               Avstrija

               Gertrud BREINDL

               Eva-Elisabeth SZYMANSKI

               Poljska

               Danuta KORADECKA

               Daniel Andrzej PODGÓRSKI

               Portugalska

               Luís Filipe NASCIMENTO LOPES

               José Manuel dos SANTOS

               Romunija

               Marian TĂNASE

               Anca Mihaela PRICOP

               Slovenija

               Tatjana PETRIČEK

               Jože HAUKO

               Slovaška

               Laurencia JANČUROVÁ

               Elena PALIKOVÁ

               Finska

               Leo SUOMAA

               Erkki YRJÄNHEIKKI

               Švedska

               Mikael SJÖBERG

               Stefan HULT

               Združeno kraljestvo

               Clive FLEMING

               Stuart BRISTOW

   II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               François PHILIPS

               Herman FONCK

               Bolgarija

               Aleksander ZAGOROV

               Ivan KOKALOV

               Češka

               Jaroslav ZAVADIL

               Miroslav KOSINA

               Danska

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Lone JACOBSEN

               Nemčija

               Estonija

               Argo SOON

               Ülo KRISTJUHAN

               Irska

               Sylvester CRONIN

               Esther LYNCH

               Grčija

               Ioannis ADAMAKIS

               Ioannis VASSILOPOULOS

               Španija

               Marisa RUFINO

               Pedro J. LINARES

               Francija

               Gilles SEITZ

               Henri FOREST

               Italija

               Sebastiano CALLERI

               Gabriella GALLI

               Ciper

               Maria THEOCHARIDOU

               Nicos ANDREOU

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS

               Litva

               Vitalius JARMONTOVIČIUS

               Gediminas MOZŪRA

               Luksemburg

               Madžarska

               Károly GYÖRGY

               Erika KOLLER

               Malta

               Nizozemska

               H. VAN STEENBERGEN

               Sonja BALJEU

               Avstrija

               Poljska

               Mariusz ŁUSZCZYK

               Iwona PAWLACZYK

               Portugalska

               Romunija

               Slovenija

               Lučka BÖHM

               Andreja MRAK

               Slovaška

               Bohuslav BENDÍK

               Alexander ŤAŽÍK

               Finska

               Raili PERIMÄKI

               Erkki AUVINEN

               Švedska

               Christina JÄRNSTEDT

               Börje SJÖHOLM

               Združeno kraljestvo

               Hugh ROBERTSON

               Liz SNAPE

   III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Kris DE MEESTER

               André PELEGRIN

               Bolgarija

               Georgi STOEV

               Češka

               Karel PETRŽELKA

               Martin RÖHRICH

               Danska

               Thomas PHILBERT NIELSEN

               Nemčija

               Eckhard METZE

               Herbert BENDER

               Estonija

               Marek SEPP

               Veronika KAIDIS

               Irska

               Theresa DOYLE

               Kevin ENRIGHT

               Grčija

               Pavlos KYRIAKOGGONAS

               Natassa AVLONITOU

               Španija

               Pilar IGLESIAS VALCARCE

               Laura CASTRILLO NÚÑEZ

               Francija

               Nathalie BUET

               Patrick LÉVY

               Italija

               Fabiola LEUZZI

               Ciper

               Polyvios POLYVIOU

               Lena PANAYIOTOU

               Latvija

               Liene VANCĀNE

               Litva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Luksemburg

               François ENGELS

               Pierre BLAISE

               Madžarska

               Géza BOMBERA

               Malta

               Joe DELIA

               John SCICLUNA

               Nizozemska

               W. M. J. M. VAN MIERLO

               G. O. H. MEIJER

               Avstrija

               Christa SCHWENG

               Alexandra SCHÖNGRUNDNER

               Poljska

               Portugalska

               Marcelino PENA E COSTA

               Luís HENRIQUE

               Romunija

               Ovidiu NICOLESCU

               Adrian IZVORANU

               Slovenija

               Igor ANTAUER

               Maja SKORUPAN

               Slovaška

               Róbert MAJTNER

               Finska

               Katja LEPPÄNEN

               Rauno TOIVONEN

               Švedska

               Bodil MELLBLOM

               Cecilia ANDERSON

               Združeno kraljestvo

               Neil CARBERRY

               Keith SEXTON

         Člen 2
   Svet bo še neimenovane člane in nadomestne člane imenoval pozneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 22. novembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  UL C 271, 14.11.2007, str. 4.


title: 2002/7/EC: Commission Decision of 28 December 2001 amending Decision 98/371/EC as regards the animal health certificate for certain imports of fresh meat (Text with EEA relevance) (notified under document number C(2001) 4666)

text:
Avis juridique important

|

32002D0007

Official Journal L 003 , 05/01/2002 P. 0050 - 0052

Odločba Komisijez dne 28. decembra 2001o spremembi Odločbe 98/371/ES v zvezi z veterinarskim spričevalom za uvoz nekaterih vrst svežega mesa(notificirano pod dokumentarno številko K(2001) 4666)(Besedilo velja za EGP)(2002/7/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih glede zdravstvenih in veterinarskih pregledov ob uvozu goveda in prašičev ter svežega mesa iz tretjih držav [1], kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1452/2001 [2], in zlasti člena 22(2) Direktive,ob upoštevanju naslednjega:(1) Pogoji v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in veterinarska spričevala za uvoz svežega mesa iz nekaterih evropskih držav so bili določeni z Odločbo Komisije 98/371/ES [3] o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in veterinarskih spričevalih za uvoz svežega mesa iz nekaterih evropskih držav, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2001/774/ES [4].(2) Člen 14(1) Direktive 72/462/EGS določa, da mora meso, ki je namenjeno za izvoz v Skupnost, izvirati od živali, ki so tri mesece pred zakolom bivale v eni od držav ali na ozemlju teh držav, ki so odobrene za uvoz v Skupnost.(3) V primeru kopitarjev je primerno, da se navedeno zahtevo obravnava, kot da je izpolnjena, če so živali najmanj tri mesece ostale v državi zakola ali v drugi državi, ki je odobrena za enak namen, pod pogojem, da je izdano ustrezno spričevalo.(4) Ustrezni vzorec spričevala, ki je priloženo k Odločbi 98/371/ES, je treba zato ustrezno spremeniti.(5) Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega veterinarskega odbora -SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 1Priloga III k Odločbi 98/371/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.Člen 2Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2002.Člen 3Ta odločba je naslovljena na države članice.V Bruslju, 28. decembra 2001Za KomisijoDavid ByrneČlan KomisijePRILOGAV Prilogi III k Odločbi 98/371/ES se zdravstveno spričevalo vzorec D nadomesti z:"VETERINARSKO SPRIČEVALO VZOREC Dza sveže meso domačih kopitarjev 1, ki je namenjeno pošiljanju v Evropsko skupnostKodna številka 2Opomba uvozniku: To spričevalo je le za veterinarske namene in mora spremljati pošiljko do mejne veterinarske postaje.Namembna država: Sklicna številka javnozdravstvenega spričevala: Država izvoznica: .. Koda ozemlja: Pristojno ministrstvo: Pristojni organ, ki je izdal spričevalo: Sklicevanje: (neobvezno)I. Identifikacija in izvor mesaŠt. delov Vrsta Vrsta razkosanih delov Vrsta pakiranja Neto masa (kg) Številka veterinarske odobritve odobrene klavnice Številka veterinarske odobritveodobrene razsekovalnice Številka veterinarske odobritve odobren hladilniceII. Izvor mesaNaslov(-i) kraja(-ev) nakladanja: Ime in naslov pošiljatelja: III. Namembni kraj mesaIma in naslov prejemnika: .Meso bo poslano v (namembna država in kraj): .z naslednjim prevoznim sredstvom 3: Železniški vagon Tovornjak Letalo LadjaIV. Potrdilo o zdravstvenem stanjuKodna številkaSpodaj podpisani uradni veterinar potrjujem, da je zgoraj opisano sveže meso pridobljeno od živali, ki so bile na ozemlju opisanem v Prilogi I Odločbe Komisije 98/371/ES s kodo ., verzija št.:..................................najmanj 3 mesece pred klanjem ali pa od rojstva, če so živali mlajše od 3 mesecev,aliso bile uvožene z drugega ozemlja iz Priloge II k Odločbi Komisije 98/371/ES pod vsaj enakimi pogoji, kot so določeni v Odločbi Komisije 93/196/ES.V. Dodatna jamstva(Dodatne garancije, kadar so zahtevane v Prilogi II in opisane v Prilogi IV Odločbe Komisije 98/371/ES) (prečrtaj, če niso potrebna)VI. Potrdilo o zaščiti živaliSpodaj podpisani uradni veterinar izjavljam, da:1. sem prebral in razumel Direktivo Sveta 93/119/ES;2. je meso pridobljeno od živali, s katerimi se je v klavnici pred zakolom in v času zakola ravnalo v skladu z ustreznimi določbami Direktive 93/119/ES.Narejeno v., dne...(Kraj) (Datum)Žig 4(Podpis uradnega veterinarja) 4(Ime z velikimi črkami, kvalifikacija in naziv)[1] UL L 302, 31.12.1972, str. 28.[2] UL L 198, 21.7.2001, str. 11.[3] UL L 170, 16.6.1998, str. 16.[4] UL L 291, 8.11.2001, str. 48.1 Sveže meso so vsi deli domačih kopitarjev, ki so primerni za prehrano ljudi, katerih obstojnost ni bila podaljšana z nobenimi procesi; ohlajeno in zamrznjeno meso se štejeta za sveže meso.2 Izda pristojni organ.3 Navesti: za železniške vagone ali tovornjake registrsko številko, če je znana, za pošiljke zabojnikov številko zabojnika in številko plombe.4 Barva žiga in podpisa se morata razlikovati od barve tiska.


title: 2008/372/ES: Sklep Sveta z dne 12. februarja 2008 o podpisu in začasnem uporabljanju Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti

text:
               17.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 129/39

         SKLEP SVETA
   z dne 12. februarja 2008
   o podpisu in začasnem uporabljanju Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti
   (2008/372/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v povezavi s prvim in drugim stavkom prvega odstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. junija 2007 pooblastil Komisijo za pogajanja o Protokolu k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti.

               (2)

               Pogajanja so se v zadovoljstvo Komisije zaključila.

               (3)

               Besedilo Protokola z Državo Izrael v členu 10 določa začasno uporabljanje Protokola pred začetkom njegove veljavnosti.

               (4)

               Ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve je treba Protokol podpisati v imenu Skupnosti in njenih držav članic ter ga začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti in njenih držav članic podpiše(-jo) Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti.
   Člen 2
   Protokol se začasno uporablja od dne njegovega podpisa, ob upoštevanju možnosti njegove poznejše sklenitve.

      V Bruslju, 12. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         A. BAJUK

    ---documentbreak---

               17.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 129/40

         PROTOKOL
   k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   na eni strani,
   ter
   Država Izrael, v nadaljnjem besedilu „Izrael“,
   na drugi strani, STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Izrael je 20. novembra 1995 sklenil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani (1).

               (2)

               Bruseljski Evropski svet z dne 17. in 18. junija 2004 je pozdravil predloge Komisije za evropsko sosedsko politiko (ESP) ter potrdil s tem povezane sklepe Sveta z dne 14. junija 2004.

               (3)

               Svet je ob številnih nadaljnjih priložnostih sprejel sklepe v dobro te politike.

               (4)

               Svet je 5. marca 2007 izrazil podporo splošnemu in globalnemu pristopu, začrtanemu v Sporočilu Komisije z dne 4. decembra 2006, da se partnericam ESP omogoči sodelovanje v agencijah in programih Skupnosti glede na njihove dosežke in tam, kjer pravna podlaga to omogoča.

               (5)

               Izrael je izrazil željo po sodelovanju v številnih programih Skupnosti.

               (6)

               Posebne pogoje za sodelovanje Izraela v vsakem programu posebej, vključno s finančnim prispevkom in poročanjem ter postopki vrednotenja, je treba določiti s sporazumom med Komisijo, ki zastopa Skupnost, in Izraelom –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Izraelu je dovoljeno sodelovanje v vseh sedanjih in prihodnjih programih Skupnosti, odprtih za sodelovanje Izraela v skladu z določbami, s katerimi so bili ti programi sprejeti.
   Člen 2
   Izrael finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije, skladno s posebnimi programi, v katerih sodeluje.
   Člen 3
   Predstavniki Izraela lahko sodelujejo kot opazovalci in pri točkah, ki zadevajo Izrael, v upravnih odborih, odgovornih za spremljanje programov, h katerim Izrael finančno prispeva.
   Člen 4
   Za projekte in pobude, ki jih predložijo sodelujoči iz Izraela, bodo, kolikor je to mogoče, veljali enaki pogoji, pravila in postopki v zvezi s programi, kot se uporabljajo za države članice.
   Člen 5
   Posebni pogoji za sodelovanje Izraela v vsakem programu, zlasti plačljiv finančni prispevek in poročanje ter postopki vrednotenja, se določijo s sporazumom med Komisijo, ki deluje v imenu Skupnosti, in pristojnimi oblastmi Izraela (Memorandum o soglasju).
   Če Izrael zaprosi za zunanjo pomoč Skupnosti za sodelovanje v določenem programu Skupnosti na podlagi Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (2) ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti Izraelu, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi pomoči Skupnosti s strani Izraela določijo v sporazumu o financiranju.
   Člen 6
   Vsak Memorandum o soglasju v skladu s finančno uredbo Skupnosti določa, da finančni nadzor ali revizijo izvajajo Komisija, OLAF in Računsko sodišče, ali da se izvajata v okviru njihove odgovornosti.
   Oblikovale se bodo podrobnejše določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravnih ukrepih, kaznih in izterjavah, ki bodo Komisiji, OLAF-u in Računskemu sodišču dale pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci, ki poslujejo v Skupnosti.
   Člen 7
   Ta protokol o okvirnem sporazumu se uporablja v obdobju, v katerem velja Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani.
   Skupnost in Izrael podpišeta in odobrita ta protokol v skladu s svojimi postopki.
   Vsaka pogodbenica lahko ta protokol drugi pogodbenici odpove s pisnim obvestilom. Ta protokol preneha veljati šest mesecev od dneva prejetja takšnega uradnega obvestila.
   Člen 8
   Najkasneje tri leta od začetka veljavnosti tega protokola, in nato vsaka tri leta, lahko obe pogodbenici pregledata izvajanje tega protokola na osnovi dejanskega sodelovanja Izraela v enem ali več programih Skupnosti.
   Člen 9
   Ta protokol se uporablja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, in pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, na eni strani ter na ozemlju Izraela na drugi strani.
   Člen 10
   Ta protokol začne veljati prvi dan meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno po diplomatski poti uradno obvestita o zaključku svojih postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti.
   Pogodbenici se strinjata, da bosta do začetka veljavnosti tega protokola ne glede na zaključek svojih notranjih postopkov začasno uporabljali določbe tega protokola od dne njegovega podpisa ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve.
   Člen 11
   Dvojniki tega protokola so pripravljeni v vseh uradnih jezikih pogodbenic.
   Verodostojna so besedila v vseh jezikih.
   Člen 12
   Ta protokol je sestavni del Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Državo Izrael na drugi strani.

      Съставено в Брюксел на петнадесетия ден от месец април две хиляди и осма година.
      Hecho en Bruselas, el quince de abril de dos mil ocho.
      V Bruselu dne patnáctého dubna dva tisíce osm.
      Udfærdiget i Bruxelles, den femtende april to tusind og otte.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten April zweitausendacht.
      Kahe tuhande kaheksanda aasta aprillikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Απριλίου δύο χιλιάδες οκτώ.
      Done at Brussels on the fifteenth day of April in the year two thousand and eight, which corresponds to the tenth day of Av in the year five thousand seven hundred and sixty eight in the Hebrew calendar.
      Fait à Bruxelles, le quinze avril deux mille huit.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici aprile duemilaotto.
      Briselē, divtūkstoš astotā gada piecpadsmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai aštuntų metų balandžio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év április havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussell, fil-ħmistax-il jum ta' April tas-sena elfejn u tmienja.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende april tweeduizend acht.
      Sporządzono w Brukseli, dnia piętnastego kwietnia roku dwa tysiące ósmego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Abril de dois mil e oito.
      Adoptat la Bruxelles, cincisprezece aprilie două mii opt.
      V Bruseli dňa pätnásteho apríla dvetisícosem.
      V Bruslju, dne petnajstega aprila leta dva tisoč osem.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
      Som skedde i Bryssel den femtonde april tjugohundraåtta.

         За Европейската общнoст
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За държавата Израел
         Por el Estado de Israel
         Za Stát Izrael
         For Staten Israel
         Für den Staat Israel
         Iisraeli Riigi nimel
         Για το Κράτος του Ισραήλ
         For the State of Israel
         Pour l'État d'Israël
         Per lo Stato di Israele
         Izraēlas Valsts vārdā
         Izraelio Valstybės vardu
         Izrael Állam részéről
         Għall-Istat ta' l-Iżrael
         Voor de staat Israël
         W imieniu państwa Izrael
         Pelo Estado de Israel
         Pentru Statul Israel
         Za Izraelský štát
         Za Državo Izrael
         Israelin valtion puolesta
         För Staten Israel

      (1)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

      (2)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.


title: 2010/663/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

text:
               4.11.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/19

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 20. oktobra 2010
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)
   (2010/663/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni kot posledica velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG se je razširilo na vloge, predložene od 1. maja 2009, da bi se vključila pomoč za delavce, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

               (4)

               Španija je 29. januarja 2010 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 23 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 29 NACE Revizija 2 (proizvodnja motornih vozil, priklopnikov in polpriklopnikov), v eni regiji po ravni NUTS II, in sicer Kataloniji (ES51), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 26. aprila 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 752 935 EUR.

               (5)

               Zato bi bilo treba z uporabo sredstev ESPG zagotoviti finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 2 752 935 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 20. oktobra 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         O. CHASTEL

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 24. oktobra 1988 o ustanovitvi Sodišča prve stopnje Evropskih skupnostih

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31988D0591

Uradni list L 319 , 25/11/1988 str. 0001 - 0008 finska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 2 str. 0089  švedska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 2 str. 0089

		Sklep Svetaz dne 24. oktobra 1988o ustanovitvi Sodišča prve stopnje Evropskih skupnostih(88/591/ESPJ, EGS, Euratom)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti člena 32d Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 168a Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 140a Pogodbe,ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča Evropske skupnosti za premog in jeklo, podpisanega dne 18. aprila 1951 v Parizu,ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča Evropske gospodarske skupnosti, podpisanega v Bruslju dne 17. aprila 1957,ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča Evropske skupnosti za atomsko energijo, podpisanega v Bruslju dne 17. aprila 1957,ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, podpisanega v Bruslju 8. aprila 1965,ob upoštevanju zahteve Sodišča,ob upoštevanju mnenja Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker člen 32d Pogodbe ESPJ, člen 168a Pogodbe EGS in člen 140a Pogodbe ESAE pooblaščajo Svet, da doda Sodišču Sodišče prve stopnje, ki mu je naloženo izvrševanje pomembnih sodnih funkcij in katerega člani so brez dvoma samostojni in imajo zahtevane sposobnosti za opravljanje takih funkcij;ker zgoraj navedene določbe pooblaščajo Svet, da podeli v skladu s statuti Sodišču prve stopnje pristojnost za obravnavo in odločanje na prvi stopnji o določenih vrstah tožb ali postopkov, ki jih vložijo fizične ali pravne osebe, za katere velja pravica do pritožbe na Sodišče samo glede pravnih vprašanj;ker mora Svet v skladu z zgoraj navedenimi določbami določiti sestavo tega sodišča in sprejeti potrebne spremembe in dopolnitve k statutom Sodišča;ker bo ustanovitev dodatnega sodišča izboljšala sodno varstvo interesov posameznika v postopkih, ki zahtevajo natančno preučitev zapletenih dejstev;ker je za ohranjanje kvalitete in učinkovitosti sodnega nadzora v pravnem redu Skupnosti potrebno omogočiti Sodišču, da osredotoči svoje dejavnosti na temeljno nalogo zagotavljanja enotne razlage prava Skupnosti;ker je zato potrebno uporabiti pooblastila, ki jih predvideva člen 32d Pogodbe ESPJ, člen 168a Pogodbe EGS in člen 140a Pogodbe ESAE, in prenesti na Sodišče prve stopnje pristojnost za obravnavo in odločitev na prvi stopnji o določenih vrstah tožb ali postopkov, ki pogosto zahtevajo preiskavo zapletenih dejstev, to se pravi tožb ali postopkov, ki jih vložijo uslužbenci Skupnosti in v zvezi s Pogodbo o ESPJ tudi podjetja in združenja v zadevah glede davkov, proizvodnje, cen, omejevalnih sporazumov, sklepov ali ravnanj in koncentracije ter v zvezi s Pogodbo EGS tudi fizične ali pravne osebe v zadevah konkurence,SKLENIL:Člen 1Sodišče, ki se imenuje Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti, se doda Sodišču Evropskih skupnosti. Njegov sedež je pri Sodišču.Člen 21. Sodišče prve stopnje sestavlja 12 članov.2. Člani izmed sebe izvolijo predsednika Sodišča prve stopnje za triletni mandat. Lahko je ponovno izvoljen.3. Člani Sodišča prve stopnje so lahko pozvani k opravljanju naloge generalnega pravobranilca.Dolžnost generalnega pravobranilca je, da popolnoma nepristransko in neodvisno javno predstavi obrazložene sklepne predloge o zadevah, predloženih Sodišču prve stopnje, zato da bi slednjemu pomagal pri opravljanju njegove naloge.Merila za izbiro takšnih zadev in postopki za imenovanje generalnih pravobranilcev so določeni v poslovniku Sodišča prve stopnje.Član, ki je pozvan k opravljanju naloge generalnega pravobranilca v neki zadevi, ne sme sodelovati pri odločanju o njej.4. Sodišče prve stopnje zaseda v senatih treh ali petih sodnikov. Sestavo senatov in dodelitev zadev ureja poslovnik. V nekaterih primerih, ki jih ureja poslovnik, lahko Sodišče prve stopnje odloča na občni seji.5. Člen 21 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti in člen 6 Pogodbe o ustanovitvi Enotnega sveta in Enotne komisije Evropskih skupnosti se uporablja za člane Sodišča prve stopnje in za njegovega sodnega tajnika.Člen 31. Sodišče prve stopnje izvršuje na prvi stopnji pristojnost, ki jo Sodišču podeljujejo pogodbe o ustanovitvi Skupnosti in akti, sprejeti za njihovo izvajanje:(a) v sporih med Skupnostmi in njihovimi uslužbenci, omenjenimi v členu 179 Pogodbe EGS in členu 152 Pogodbe ESAE;(b) pri tožbah, ki jih proti Komisiji skladno z drugim odstavkom člena 33 in člena 35 Pogodbe ESPJ vložijo podjetja ali podjetniška združenja, omenjena v členu 48 te pogodbe, in ki zadevajo posamične akte v zvezi z uporabo člena 50 in členov 57 do 66 omenjene pogodbe;(c) pri tožbah, ki jih proti institucijam Skupnosti vložijo fizične ali pravne osebe skladno z drugim odstavkom člena 173 in tretjim odstavkom člena 175 Pogodbe EGS v zvezi z izvajanjem pravil o konkurenci, ki se uporabljajo za podjetja.2. Če ista fizična ali pravna oseba vloži tožbo, za katere obravnavo je pristojno Sodišče prve stopnje na podlagi odstavka 1 tega člena, in tožbo, omenjeno v prvem in drugem odstavku člena 40 Pogodbe ESPJ, členu 178 Pogodbe EGS ali členu 151 Pogodbe ESAE, na odškodnino za škodo, ki jo je povzročila institucija Skupnosti z dejanjem ali z opustitvijo dejanja, ki je predmet prve tožbe, je Sodišče prve stopnje pristojno tudi za obravnavo in odločitev v tožbi na odškodnino za to škodo.3. Svet bo ob upoštevanju izkušenj, vključno z razvojem sodne prakse, in po dveh letih delovanja Sodišča prve stopnje, ponovno preučil predlog Sodišča, da se Sodišču prve stopnje podeli pristojnost za izvrševanje sodne pristojnosti v tožbah, ki jih proti Komisiji skladno z drugim odstavkom člena 33 in člena 35 Pogodbe ESPJ vložijo podjetja ali podjetniška združenja, omenjena v členu 48 te pogodbe, in ki zadevajo dejanja v zvezi z uporabo člena 74 omenjene pogodbe, in tudi v tožbah, ki jih proti institucijam Skupnosti vložijo fizične ali pravne osebe skladno z drugim odstavkom člena 173 in tretjim odstavkom člena 175 Pogodbe EGS in v zvezi z ukrepi za zaščito trgovine v pomenu člena 113 te pogodbe v primeru dumpinga in subvencij.Člen 4Razen če ni drugače določeno, členi 34, 36, 39, 44 in člen 92 Pogodbe ESPJ, členi 172, 174, 176, 184 do 187 in člen 192 Pogodbe EGS, ter členi 147, 149, 156 do 159 in člen 164 Pogodbe ESAE veljajo za Sodišče prve stopnje.Člen 5"ODDELEK IV:SODIŠČE PRVE STOPNJE EVROPSKIH SKUPNOSTIPravilnik, ki se nanaša na člane sodišča prve stopnje in na njegovo organizacijoČlen 44Členi 2, 3, 4, 6 do 9, člen 13(1), člen 17, člen 18(2) in člen 19 tega statuta veljajo za Sodišče prve stopnje in njegove člane. Prisega iz člena 2 se da pred Sodiščem in sklepe iz člena 3, 4 in 7 sprejme to Sodišče po zaslišanju Sodišča prve stopnje.Sodni tajnik in osebjeČlen 45Sodišče prve stopnje imenuje sodnega tajnika in določi pravilnik, ki ureja njegovo službo. Člena 9 in 14 tega statuta veljata smiselno za sodnega tajnika Sodišča prve stopnje.Predsednik Sodišča in predsednik Sodišča prve stopnje soglasno določita pogoje, pod katerimi uradniki in drugi uslužbenci, povezani s Sodiščem, opravljajo storitve za Sodišče prve stopnje, da bi omogočili njegovo delovanje. Določeni uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje po pooblastilu Predsednika Sodišča prve stopnje.Postopek pred sodiščem prve stopnjeČlen 46Postopek pred Sodiščem prve stopnje ureja oddelek III tega statuta, z izjemo členov 41 in 42.Nadaljnje in podrobnejše določbe, ki bi bile še potrebne, se določijo v Poslovniku, sestavljenim skladno s členom 32d(4) te pogodbe.Ne glede na četrti odstavek člena 21 tega statuta lahko generalni pravobranilec pisno predloži svoja obrazložena stališča.Člen 47Če se pri sodnem tajniku Sodišča po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče prve stopnje, ga mora ta sodni tajnik takoj poslati sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje; prav tako pa tedaj, če se po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče, pri sodnem tajniku Sodišča prve stopnje, ga ta sodni tajnik takoj pošlje sodnemu tajniku Sodišča.Če Sodišče prve stopnje ugotovi, da nima pristojnosti za obravnavo in odločitev o zadevi, za katero je pristojno Sodišče, napoti to tožbo na Sodišče; prav tako pa Sodišče, če ugotovi, da določena tožba sodi v pristojnost Sodišča prve stopnje, napoti to tožbo na Sodišče prve stopnje, pri čemer to sodišče ne more odkloniti pristojnosti.Če Sodišče in Sodišče prve stopnje dobita v obravnavo zadevo, kjer se uveljavlja isti zahtevek, kjer gre za isti problem razlage prava ali kjer se izpodbija veljavnosti istega akta, lahko Sodišče prve stopnje po zaslišanju strank ustavi svoj postopek, dokler Sodišče ne izreče sodbe. Če se vložijo zahtevki za razglasitev istega akta za ničnega, lahko Sodišče prve stopnje prav tako odreče pristojnost, zato da bi o takih zahtevkih lahko odločilo Sodišče. V primerih, omenjenih v tem pododstavku, se lahko tudi Sodišče odloči, da ustavi svoj postopek; v tem primeru se nadaljuje postopek pred Sodiščem prve stopnje.Člen 48Sodni tajnik Sodišča prve stopnje obvesti o končnih sodbah Sodišča prve stopnje, o sodbah, v katerih je sodišče samo delno meritorno odločalo ali ki urejajo procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti, vse stranke in tudi vse institucije držav članic in Skupnosti celo v primeru, da niso intervenirale v zadevi pred Sodiščem prve stopnje.Pritožbe na sodiščeČlen 49Na Sodišče se lahko vloži pritožba zoper končno sodbo Sodišča prve stopnje in zoper sodbo, v kateri je sodišče samo delno meritorno odločalo ali sklep, ki ureja procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti. v dveh mesecih po tem, ko je bila stranka obveščena o izdani sodbi oz. sklepu.Tako pritožbo lahko vloži vsaka stranka, ki je bila v svojih stališčih v celoti ali delno neuspešna, vendar pa posredniki, ki niso institucije držav članic in Skupnosti lahko vložijo tako pritožbo samo, če jih sklep Sodišča prve stopnje neposredno prizadeva.Z izjemo zadev v zvezi s spori med Skupnostjo in njenimi uslužbenci lahko pritožbo vložijo tudi institucije držav članic ali Skupnosti, ki niso posredovale v postopku pred Sodiščem prve stopnje. Take države članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so posredovale na prvi stopnji.Člen 50Vsaka oseba, katere zahtevek za posredovanje je Sodišče prve stopnje zavrnilo, se lahko pritoži na Sodišče v roku dveh mesecev po obvestilu o sklepu, ki pritožbo zavrača.Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodišče proti vsakemu sklepu Sodišča prve stopnje, izrečenemu v skladu z drugim ali tretjim odstavkom člena 39 ali tretjim odstavkom člena 92 Pogodbe, v roku dveh mesecev od njihovega obvestila.Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in odloči po postopku iz člena 33 tega statuta.Člen 51Pritožba na Sodišče je omejena na pravna vprašanja. Temeljiti mora na pomanjkanju pristojnosti Sodišča prve stopnje, na kršitvi postopka na tem sodišču, ki škodljivo vpliva na koristi pritožnika, in na kršitvi zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča prve stopnje.Zgolj v zvezi z zneskom stroškov ali v zvezi s stranko, ki ji je naloženo njihovo plačilo, pritožba ni možna.Postopek pred sodiščemČlen 52Če je zoper odločbo Sodišča prve stopnje vložena pritožba, je postopek pred Sodiščem sestavljen iz pisnega in ustnega dela. V skladu s pogoji, določenimi v Poslovniku, se lahko Sodišče po zaslišanju generalnega pravobranilca in strank odreče ustnemu postopku.Odložitev izvršitveČlen 53Brez vpliva na drugi in tretji odstavek člena 39 te pogodbe pritožba nima suspenzivnega učinka.Kot izjema od člena 44 te pogodbe veljajo odločbe Sodišča prve stopnje, ki razglasijo splošni akt za ničen, le od datuma izteka obdobja iz prvega odstavka člena 49 tega statuta, ali če je v tem obdobju vložena pritožba, od datuma zavrnitve pritožbe, vendar brez vpliva na pravico stranke, da skladno z drugim in tretjim odstavkom člena 39 te pogodbe zahteva od Sodišča odložitev izvršitve akta, ki je bil razglašen za ničnega, ali določitev kakšnega drugega začasnega ukrepa.Odločba sodišča o pritožbiČlen 54Če je pritožba utemeljena, Sodišče razveljavi odločbo Sodišča prve stopnje. Pri tem lahko samo izreče končno sodbo o zadevi, če stanje postopka to omogoča, ali pa vrne zadevo Sodišču prve stopnje nazaj v presojo.Če se zadeva dodeli nazaj Sodišču prve stopnje, je to sodišče obvezano s sklepom Sodišča o pravnih vprašanjih.Če je pritožba, ki jo vloži institucija države članice ali Skupnosti, ki ni posredovala v postopku pred Sodiščem prve stopnje, utemeljena, lahko Sodišče, če se mu to zdi potrebno, navede, kateri izmed učinkov sklepa Sodišča prve stopnje, ki so bili razveljavljeni, se štejejo za dokončne v zvezi s strankami v sporu."Člen 6Prejšnja člena 44 in 45 Protokola o Statutu Sodišča Evropske skupnosti za premog in jeklo postaneta člena 55 oziroma 56.Člen 7"ODDELEK IV:SODIŠČE PRVE STOPNJE EVROPSKIH SKUPNOSTIČlen 44Členi 2 do 8 ter členi 13 do 16 tega statuta veljajo za Sodišče prve stopnje in njegove člane. Prisega iz člena 2 se da pred Sodiščem in odločbe iz členov 3, 4 in 6 sprejme to sodišče po zaslišanju Sodišča prve stopnje.Člen 45Sodišče prve stopnje imenuje sodnega tajnika in določi pravilnik, ki ureja njegovo službo. Členi 9, 10 in 13 tega statuta veljajo smiselno za sodnega tajnika Sodišča prve stopnje.Predsednik Sodišča in predsednik Sodišča prve stopnje soglasno določita pogoje, pod katerimi uradniki in drugi uslužbenci, povezani s Sodiščem, opravljajo storitve za Sodišče prve stopnje, da bi omogočili njegovo delovanje. Določeni uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje po pooblastilu Predsednika Sodišča prve stopnje.Člen 46Postopek pred Sodiščem prve stopnje ureja oddelek III tega statuta, z izjemo člena 20.Nadaljnje in podrobnejše določbe, ki bi bile še potrebne, se določijo v Poslovniku, sestavljenim skladno s členom 168a(4) te pogodbe.Ne glede na četrti odstavek člena 18 lahko generalni pravobranilec pisno predloži svoja utemeljena stališča.Člen 47Če se pri sodnem tajniku Sodišča po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče prve stopnje, ga mora ta sodni tajnik takoj poslati sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje; prav tako pa tedaj, če se po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče, pri sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje, ga ta sodni tajnik takoj pošlje sodnemu tajniku Sodišča.Če Sodišče prve stopnje ugotovi, da nima pristojnosti za obravnavo in odločitev o zadevi, za katero je pristojno Sodišče, napoti to tožbo na Sodišče; prav tako pa Sodišče, če ugotovi, da določena tožba sodi v pristojnost Sodišča prve stopnje, napoti to tožbo na Sodišče prve stopnje, pri čemer to sodišče ne more odkloniti pristojnosti.Če Sodišče in Sodišče prve stopnje dobita v obravnavo zadevo, kjer se uveljavlja isti zahtevek, kjer gre za isti problem razlage prava ali kjer se izpodbija veljavnosti istega akta, lahko Sodišče prve stopnje po zaslišanju strank ustavi svoj postopek, dokler Sodišče ne izreče sodbe. Če se vložijo zahtevki za razglasitev istega akta za ničnega, lahko Sodišče prve stopnje prav tako odreče pristojnost, zato da bi o takih zahtevkih lahko odločilo Sodišče. V primerih, omenjenih v tem pododstavku, se lahko tudi Sodišče odloči, da ustavi svoj postopek; v tem primeru se nadaljuje postopek pred Sodiščem prve stopnje.Člen 48Sodni tajnik Sodišča prve stopnje obvesti o končnih odločbah Sodišča prve stopnje, o sodbah, v katerih je sodišče samo delno meritorno odločalo ali ki urejajo procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti, vse stranke in tudi vse institucije držav članic in Skupnosti celo v primeru, da niso intervenirale v zadevi pred Sodiščem prve stopnje.Člen 49Na Sodišče se lahko vloži pritožba zoper končno sodbo Sodišča prve stopnje in zoper sodbo, v kateri je sodišče samo delno meritorno določalo ali sklep, ki ureja procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti v dveh mesecih po tem, ko je bila stranka obveščena o izdani sodbi oz. sklepu.Tako pritožbo lahko vloži vsaka stranka, ki je bila v svojih stališčih v celoti ali delno neuspešna, vendar pa posredniki, ki niso institucije držav članic in Skupnosti, lahko vložijo tako pritožbo samo, če jih sklep Sodišča prve stopnje neposredno prizadeva.Z izjemo zadev v zvezi s spori med Skupnostjo in njenimi uslužbenci lahko pritožbo vložijo tudi institucije držav članic ali Skupnosti, ki niso posredovale v postopku pred Sodiščem prve stopnje. Take države članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so posredovale na prvi stopnji.Člen 50Vsaka oseba, katere zahtevek za posredovanje je Sodišče prve stopnje zavrnilo, se lahko pritoži na Sodišče v roku dveh mesecev po obvestilu o sklepu, ki pritožbo zavrača.Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodišče proti vsakemu sklepu Sodišča prve stopnje, izrečenemu v skladu s členom 185 ali 186 ali četrtim odstavkom člena 192 te pogodbe v roku dveh mesecev od njihovega obvestila.Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in odloči po postopku iz člena 36 tega statuta.Člen 51Pritožba na Sodišču je omejena na pravna vprašanja. Temeljiti mora na pomanjkanju pristojnosti Sodišča prve stopnje, na kršitvi postopka na tem sodišču, ki škodljivo vpliva na koristi pritožnika, in na kršitvi zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča prve stopnje.Zgolj v zvezi z zneskom stroškov ali v zvezi s stranko, ki ji je naloženo njihovo plačilo, pritožba ni možna.Člen 52Če je zoper odločbo Sodišča prve stopnje vložena pritožba, je postopek pred Sodiščem sestavljen iz pisnega in ustnega dela. V skladu s pogoji, določenimi v Poslovniku, se lahko Sodišče po zaslišanju generalnega pravobranilca in strank odreče ustnemu postopku.Člen 53Brez vpliva na člena 185 in 186 te pogodbe pritožba nima suspenzivnega učinka.Kot izjema od člena 187 te pogodbe veljajo odločbe Sodišča prve stopnje, ki razglasijo splošni akt za ničen, le od datuma izteka obdobja iz prvega odstavka člena 49 tega statuta, ali če je v tem obdobju vložena pritožba, od datuma zavrnitve pritožbe, vendar brez vpliva na pravico stranke, da skladno s členoma 185 in 186 te pogodbe zahteva od Sodišča odložitev učinkov predpisa, ki je bil razglašen za ničnega, ali določitev kakšnega drugega začasnega ukrepa.Člen 54Če je pritožba utemeljena, Sodišče razveljavi odločbo Sodišča prve stopnje. Pri tem lahko samo izreče končno sodbo v zadevi, če stanje postopka to omogoča, ali pa vrne zadevo Sodišču prve stopnje nazaj v presojo.Če se zadeva dodeli nazaj Sodišču prve stopnje, je to sodišče obvezano s sklepom Sodišča o pravnih vprašanjih.Če je pritožba, ki jo vloži institucija države članice ali Skupnosti, ki ni posredovala v postopku pred Sodiščem prve stopnje, utemeljena, lahko Sodišče, če se mu to zdi potrebno, navede, kateri izmed učinkov sklepa Sodišča prve stopnje, ki so bili razveljavljeni, se štejejo za dokončne v zvezi s strankami v sporu."Člen 8Prejšnji členi 44, 45 in 46 Protokola o Statutu Sodišča Evropske gospodarske skupnosti postanejo členi 55, 56 oziroma 57.Člen 9"ODDELEK IV:SODIŠČE PRVE STOPNJE EVROPSKIH SKUPNOSTIČlen 45Členi 2 do 8 in členi 13 do 16 tega statuta veljajo za Sodišče prve stopnje in njegove člane. Prisega iz člena 2 se da pred Sodiščem in sklepe iz členov 3, 4 in 6 sprejme to Sodišče po zaslišanju Sodišča prve stopnje.Člen 46Sodišče prve stopnje imenuje sodnega tajnika in določi pravilnik, ki ureja njegovo službo. Členi 9, 10 in 13 tega statuta veljajo smiselno za sodnega tajnika Sodišča prve stopnje.Predsednik Sodišča in predsednik Sodišča prve stopnje soglasno določita pogoje, pod katerimi uradniki in drugi uslužbenci, povezani s Sodiščem, opravljajo storitve za Sodišče prve stopnje, da bi omogočili njegovo delovanje. Določeni uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje po pooblastilu Predsednika Sodišča prve stopnje.Člen 47Postopek pred Sodiščem prve stopnje ureja oddelek III tega statuta, z izjemo členov 20 in 21.Nadaljnje in podrobnejše določbe, ki bi bile še potrebne, se določijo v Poslovniku, sestavljenim skladno s četrtim odstavkom točke a člena 140 Pogodbe.Ne glede na četrti odstavek člena 18 lahko generalni pravobranilec pisno predloži svoja utemeljena stališča.Člen 48Če se pri sodnem tajniku Sodišča po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče prve stopnje, ga mora ta sodni tajnik takoj poslati sodnemu tajniku Sodišča prve stopnje; prav tako pa tedaj, če se po pomoti vloži zahtevek ali kakšen drugi procesni dokument, naslovljen na Sodišče, pri sodnem tajniku Sodišča prve stopnje, ga ta sodni tajnik takoj pošlje sodnemu tajniku Sodišča.Če Sodišče prve stopnje ugotovi, da nima pristojnosti za obravnavo in odločitev o zadevi, za katero je pristojno Sodišče, napoti to tožbo na Sodišče; prav tako pa Sodišče, če ugotovi, da določena tožba sodi v pristojnost Sodišča prve stopnje, napoti to tožbo na Sodišče prve stopnje, pri čemer to sodišče ne more odkloniti pristojnosti.Če Sodišče in Sodišče prve stopnje dobita v obravnavo zadevo, kjer se uveljavlja isti zahtevek, kjer gre za isti problem razlage prava ali kjer se izpodbija veljavnosti istega akta, lahko Sodišče prve stopnje po zaslišanju strank ustavi svoj postopek, dokler Sodišče ne izreče sodbe. Če se vložijo zahtevki za razglasitev istega akta za ničnega, lahko Sodišče prve stopnje prav tako odreče pristojnost, zato da bi o takih zahtevkih lahko odločilo Sodišče. V primerih, omenjenih v tem pododstavku, se lahko tudi Sodišče odloči, da ustavi svoj postopek; v tem primeru se nadaljuje postopek pred Sodiščem prve stopnje.Člen 49Sodni tajnik Sodišča prve stopnje obvesti o končnih sodbah Sodišča prve stopnje, o sodbah, v katerih je sodišče samo delno meritorno odločalo ali ki urejajo procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti, vse stranke in tudi vse institucije držav članic in Skupnosti celo v primeru, da niso intervenirale v zadevi pred Sodiščem prve stopnje.Člen 50Na Sodišče se lahko vloži pritožba zoper končno sodbo Sodišča prve stopnje in zoper sodbo, v kateri je sodišče samo delno meritorno določalo ali sklep, ki ureja procesni problem v zvezi z ugovorom nepristojnosti ali neprimernosti v dveh mesecih po tem, ko je bila stranka obveščena o izdani sodbi ali sklepu.Tako pritožbo lahko vloži vsaka stranka, ki je bila v svojih stališčih v celoti ali delno neuspešna. Posredniki, ki niso institucije držav članic in Skupnosti, pa lahko vložijo tako pritožbo samo, če jih sklep Sodišča prve stopnje neposredno prizadeva.Z izjemo zadev v zvezi s spori med Skupnostjo in njenimi uslužbenci lahko pritožbo vložijo tudi institucije držav članic ali Skupnosti, ki niso posredovale v postopku pred Sodiščem prve stopnje. Take države članice in institucije so v enakem položaju kot države članice ali institucije, ki so posredovale na prvi stopnji.Člen 51Vsaka oseba, katere zahtevek za posredovanje je Sodišče prve stopnje zavrnilo, se lahko pritoži na Sodišče v roku dveh mesecev po obvestilu o sklepu, ki pritožbo zavrača.Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodišče proti vsakemu sklepu Sodišča prve stopnje, izrečenemu v skladu s členom 157 ali 158 ali tretjim odstavkom člena 164 te pogodbe, v roku dveh mesecev od njihovega obvestila.Pritožba iz prvih dveh odstavkov tega člena se obravnava in odloči po postopku iz člena 37 tega statuta.Člen 52Pritožba na Sodišče je omejena na pravna vprašanja. Temeljiti mora na pomanjkanju pristojnosti Sodišča prve stopnje, na kršitvi postopka na tem sodišču, ki škodljivo vpliva na koristi pritožnika, in na kršitvi zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča prve stopnje.Zgolj v zvezi z zneskom stroškov ali v zvezi s stranko, ki ji je naloženo njihovo plačilo, pritožba ni možna.Člen 53Če je zoper odločbo Sodišča prve stopnje vložena pritožba, je postopek pred Sodiščem sestavljen iz pisnega in ustnega dela. V skladu s pogoji, določenimi v Poslovniku, se lahko Sodišče po zaslišanju generalnega pravobranilca in strank odreče ustnemu postopku.Člen 54Brez vpliva na člena 157 in 158 te pogodbe pritožba nima suspenzivnega učinka.Kot izjema od člena 159 te pogodbe veljajo odločbe Sodišča prve stopnje, ki razglasijo splošni akt za ničen, le od datuma izteka obdobja iz prvega odstavka člena 50 tega statuta, ali če je v tem obdobju vložena pritožba, od datuma zavrnitve pritožbe, vendar brez vpliva na pravico stranke, da skladno s členoma 157 in 158 Pogodbe zahteva od Sodišča odložitev učinkov predpisa, ki je bil razglašen za ničnega, ali določitev kakšnega drugega začasnega ukrepa.Člen 55Če je pritožba utemeljena, Sodišče razveljavi sklep Sodišča prve stopnje. Pri tem lahko samo izreče končno sodbo o zadevi, če stanje postopka to omogoča, ali pa vrne zadevo Sodišču prve stopnje nazaj v presojo.Če se zadeva dodeli nazaj Sodišču prve stopnje, je to sodišče obvezano s sklepom Sodišča o pravnih vprašanjih.Če je pritožba, ki jo vloži institucija države članice ali Skupnosti, ki ni posredovala v postopku pred Sodiščem prve stopnje, utemeljena, lahko Sodišče, če se mu to zdi potrebno, navede, kateri izmed učinkov sklepa Sodišča prve stopnje, ki so bili razveljavljeni, se štejejo za dokončne v zvezi s strankami v sporu."Člen 10Prejšnji členi 45, 46 in 47 Protokola o Statutu Sodišča Evropske skupnosti za atomsko energijo postanejo členi 56, 57 in 58.Člen 11Prvi predsednik Sodišča prve stopnje se imenuje za dobo treh let na enak način kot njegovi člani, vendar pa lahko vlade držav članic soglasno sklenejo, da se uporabi postopek, določen v členu 2(2).Sodišče prve stopnje takoj po ustanovitvi sprejme svoj poslovnik.Do začetka veljave poslovnika Sodišča prve stopnje se smiselno uporablja poslovnik Sodišča.Člen 12Takoj ko zaprisežejo vsi člani Sodišča prve stopnje, predsednik Sveta nadaljuje z izbiranjem z žrebom članov Sodišča prve stopnje, katerih mandati se iztečejo ob koncu prvih treh let v skladu s členom 32d(3) Pogodbe ESPJ, členom 168a(3) Pogodbe EGS in členom 140a(3) Pogodbe ESAE.Člen 13Ta Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih Skupnosti, z izjemo člena 3, ki začne veljati na dan objave sklepa predsednika Sodišča v Uradnem listu Evropskih skupnosti, da je Sodišče prve stopnje ustanovljeno v skladu z zakonom.Člen 14Primeri iz člena 3, ki jih Sodišče dobi v obravnavo na dan, ko začne veljati ta člen, toda pri katerih predhodno poročilo, predvideno v členu 44(1) Poslovnika Sodišča še ni bilo predstavljeno, se napotijo Sodišču prve stopnje.V Luxembourgu, 24. oktobra 1988Za SvetPredsednikTh. Pangalos[1] UL C 187, 18.7.1988, str. 227.--------------------------------------------------