title: 2004/15/: Odločba Nadzornega organa EFTA št. 15/04/COL z dne  18. februarja 2004  o enainštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 9C: poklicna skrivnost v odločbah o državni pomoči

text:
               8.6.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 154/27

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 15/04/COL
   z dne 18. februarja 2004
   o enainštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 9C: poklicna skrivnost v odločbah o državni pomoči
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   Ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu.
   Ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTA o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) ter zlasti člena 24, člena 5(2)(b) in člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu (3).
   Ker v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ EFTA uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.
   Ker v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ EFTA objavlja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ EFTA meni, da je to potrebno.
   Ob sklicevanju na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ EFTA.
   Ker je Evropska komisija 1. decembra 2003 izdala novo sporočilo C(2003) 4582 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (5).
   Ker je to sporočilo pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.
   Ker je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči za države EFTA v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.
   Ker naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ EFTA po posvetovanju s Komisijo sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   Po posvetovanju z Evropsko komisijo.
   Ob sklicevanju na to, da se je Nadzorni organ EFTA o tej temi posvetoval z državami EFTA na večstranskem sestanku dne 3. februarja 2004 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se doda novo poglavje 9C z naslovom „Poklicna skrivnost v odločbah o državni pomoči“.

               2.

               Novo poglavje 9C Smernic o državni pomoči je objavljeno v Prilogi k tej odločbi.

               3.

               Države EFTA se obvestijo s pismom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo.

               4.

               Evropska komisija se obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP.

               5.

               Ta odločba se skupaj s Prilogo objavi v Uradnem listu Evropske unije, in sicer v Oddelku EGP in Dodatku EGP.

               6.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 18. februarja 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

         Hannes HAFSTEIN

            Predsednik

         Bernd HAMMERMANN

            Član kolegija

      (1)  V nadaljevanju Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljevanju Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

      (3)  Opozoriti velja, da so po sporazumu med državami EFTA z dne 10.12.2001 o spremembah Protokola 3 k Sporazumu med državami EFTA o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča 28.8.2003 začele veljati spremembe Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču. S temi spremembami je bila v Protokol 3 vključena Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22.3.1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo [prej] člena 93 Pogodbe ES.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP ter člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA dne 19.1.1994, UL L 231, 3.9.1994, Dodatek EGP št. 32, kakor so bile nazadnje spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 198/03/COL z dne 5.11.2003, še neobjavljene. V nadaljnjem besedilu smernice o državni pomoči.

      (5)  Sporočilo Komisije C(2003) 4582 z dne 1. decembra 2003 o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči, objavljeno v UL C 297 z dne 9.12.2003, str. 6.

      PRILOGA
      9C.   POKLICNA SKRIVNOST V ODLOČBAH O DRŽAVNI POMOČI
      9C.1   Uvod

                  1.

                  To sporočilo določa, kako namerava Nadzorni organ EFTA obravnavati zahtevke držav EFTA, naslovnic odločb o dodeljevanju državne pomoči, za uveljavitev obveznosti varovanja poklicne skrivnosti pri delih takih odločb, ki naj se tako ob objavi odločbe ne bi smeli razkriti.

                  2.

                  To vključuje dva vidika, in sicer:

                              (a)

                              opredelitev informacij, za katere utegne veljati obveznost varovanja poklicne skrivnosti; ter

                              (b)

                              postopek za obravnavanje takih zahtevkov.

            9C.2   Pravni okvir

                  1.

                  Člen 122 Sporazuma EGP, ki po besedilu ustreza členu 287 Pogodbe ES, navaja: „Predstavniki, poslanci in strokovnjaki pogodbenic ter uradniki in drugi uslužbenci, ki delujejo po tem sporazumu, tudi po prenehanju opravljanja svojih nalog ne smejo razkrivati informacij, za katere velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, zlasti informacij o podjetjih, njihovih poslovnih odnosih ali sestavinah stroškov.“

                  2.

                  To upoštevata tudi člena 24 in 25 dela II k Protokolu 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču o nalogah in pooblastilih Nadzornega organa EFTA na področju državnih pomoči (1).

                  3.

                  Člen 16 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču pravi: „V odločbah Nadzornega organa EFTA se navedejo razlogi, na katerih temeljijo.“

                  4.

                  Prvi stavek člena 6(1) v Protokolu 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču v zvezi z odločbami o začetku formalnih postopkov preiskave nadalje določa: „Odločba o začetku formalnega postopka preiskave vsebuje povzetek bistvenih dejanskih in pravnih vprašanj, vključuje predhodno oceno Nadzornega organa EFTA o značaju pomoči predlaganega ukrepa in izpostavi dvome o njegovi združljivosti s skupnim trgom […].“

            9C.3   Opredelitev informacij, ki so lahko zavezane poklicni skrivnosti

                  1.

                  Sodišče Evropskih skupnosti je ugotovilo, da čeprav se člen 287 Pogodbe ES nanaša predvsem na informacije, pridobljene od podjetij, izraz „zlasti“ kaže, da je zadevno načelo splošno in velja tudi za druge zaupne informacije (2).

                  2.

                  Iz tega sledi, da poklicna skrivnost zajema poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije.

                  3.

                  Nobenega razloga ni, zakaj bi se pojma poslovne skrivnosti in drugih zaupnih informacij obravnavala drugače od pomena, ki ga imata v okviru protimonopolnih postopkov in postopkov združevanja podjetij. Dejstvo, da so v protimonopolnih postopkih in postopkih združevanja podjetij naslovniki odločbe Nadzornega organa podjetja, medtem ko so v postopkih dodeljevanja državnih pomoči naslovnice države EFTA, ni ovira za enoten pristop pri določanju, kaj so lahko poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije.

            9C.3.1   Poslovne skrivnosti

                  1.

                  Poslovne skrivnosti so lahko samo informacije v zvezi s poslovanjem, ki imajo dejansko ali potencialno tržno vrednost, njihovo razkritje ali uporaba pa bi prinesla tržne koristi drugim podjetjem. Značilni primeri so metode obračunavanja proizvajalnih stroškov in stroškov distribucije, proizvodne skrivnosti (tj. zaupen načrt, formula, postopek ali naprava s tržno vrednostjo, ki se uporablja za izdelavo, pripravo, sestavljanje ali predelavo tržnega blaga in ki izhaja iz inovacije ali znatnih prizadevanj) ter postopki, dobavni viri, proizvedene in prodane količine, tržni deleži, seznami strank in distributerjev, trženjski načrti, ustroj lastne cene, prodajna politika in informacije o notranji organizaciji podjetja.

                  2.

                  Zdi se, da se poslovne skrivnosti načeloma lahko nanašajo samo na upravičenca do pomoči (ali drugo tretjo stranko) in lahko zajemajo samo informacije, ki jih prispeva država članica EFTA (ali tretja stranka). Iz tega izhaja, da za izjave Nadzornega organa (na primer o dvomih glede izvedljivosti načrta prestrukturiranja) ne more veljati obveznost varovanja poklicne skrivnosti.

                  3.

                  Preprosto dejstvo, da lahko razkritje informacij podjetju škodi, samo po sebi ni zadosten razlog za mnenje, da bi morale take informacije veljati za poslovno skrivnost. Odločba Nadzornega organa o začetku formalnega postopka za preiskavo v primeru podpore za prestrukturiranje lahko na primer vzbudi dvom o nekaterih vidikih načrta prestrukturiranja na podlagi informacij, ki jih je prejel Nadzorni organ. Taka odločba bi lahko (dodatno) vplivala na boniteto zadevnega podjetja. Vendar iz tega ne bi nujno izhajalo, da morajo informacije, na katerih temelji taka odločba, veljati za poslovne skrivnosti.

                  4.

                  Na splošno bo Nadzorni organ pri odločanju, ali se informacije lahko uvrstijo med poslovne skrivnosti, uporabljal naslednji seznam meril, ki pa ni dokončen:

                              (a)

                              koliko so informacije znane zunaj podjetja;

                              (b)

                              vrsta ukrepov, ki so bili sprejeti za zaščito informacij znotraj podjetja, na primer konkurenčne klavzule ali pogodbe o nerazkritju za zaposlene ali zastopnike itn;

                              (c)

                              vrednost informacij za podjetje in njegove tekmece;

                              (d)

                              vložena prizadevanja ali vložek podjetja za pridobitev informacij;

                              (e)

                              prizadevanja, ki bi jih morali vložiti drugi v pridobivanje ali kopiranje informacij;

                              (f)

                              stopnja zaščite takih informacij po zakonodaji zadevne države EFTA.

                  5.

                  Nadzorni organ načeloma meni, da za naslednje informacije navadno ne velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti:

                              (a)

                              informacije, ki so javno dostopne, skupaj z informacijami, ki so na voljo zgolj za plačilo prek specializiranih informacijskih služb, ali informacijami, ki so med strokovnjaki na posameznem področju splošno znane (na primer med inženirji ali zdravniki). Podobno se za poslovno skrivnost navadno ne šteje prihodek od prodaje, saj je objavljen v letnih računovodskih izkazih ali drugače znan trgu. Pri zahtevkih za zaupnost podatkov o prihodkih od prodaje, ki niso javni, je treba navesti razloge za zaupnost, o zahtevkih pa je treba presojati za vsak primer posebej. Dejstvo, da informacije niso javno dostopne, ne pomeni nujno, da se lahko obravnavajo kot poslovna skrivnost;

                              (b)

                              informacije iz preteklih let, zlasti starejše od petih let;

                              (c)

                              statistične ali zbirne podatke;

                              (d)

                              imena prejemnikov pomoči, sektor dejavnosti, namen in znesek pomoči itn.

                  6.

                  Pri vsakem zahtevku za odstopanje od teh načel v izjemnih primerih je treba navesti podrobne razloge.

            9C.3.2   Druge zaupne informacije

                  1.

                  V protimonopolnih primerih in primerih združevanja podjetij se lahko za zaupne informacije štejejo nekatere vrste informacij, sporočene Nadzornemu organu pod pogojem spoštovanja zaupnosti (kot je tržna raziskava, ki jo je naročilo podjetje, ki je stranka v postopku, in je sestavni del njegovega premoženja). Zdi se, da bi se podoben postopek lahko ohranil tudi pri odločbah o državni pomoči.

                  2.

                  Pri dodeljevanju državnih pomoči pa se lahko vseeno pojavijo nekatere oblike zaupnih informacij, ki pri protimonopolnih postopkih in postopkih združevanja podjetij niso nujne ter se nanašajo posebej na državne skrivnosti ali druge zaupne informacije v zvezi z njihovimi organizacijskimi dejavnostmi. Ker mora Nadzorni organ spoštovati obveznost navedbe razlogov za svoje odločitve, in zaradi zahteve po preglednosti lahko na splošno za take informacije le v zelo izjemnih primerih velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Na primer informacije v zvezi z organizacijo in stroški javnih storitev navadno ne veljajo za „druge zaupne informacije“ (čeprav so lahko poslovna skrivnost, če so izpolnjena merila iz oddelka 9C.3.1).

            9C.4   Veljavni postopek
      9C.4.1   Splošna načela

                  1.

                  Glavna naloga Nadzornega organa je uskladiti dve nasprotujoči si obveznosti, in sicer zahtevo po navedbi razlogov za odločbo po členu 16 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču, torej zagotoviti, da odločbe vsebujejo vse bistvene elemente, na katerih temeljijo, ter obveznost varovanja poklicne skrivnosti.

                  2.

                  Poleg osnovne obveznosti navedbe razlogov za svoje odločbe mora Nadzorni organ upoštevati potrebo po učinkovitem izvajanju predpisov o državni pomoči (med drugim tako, da državam EFTA, upravičencem in zainteresiranim strankam da možnost za pripombe ali pritožbe na odločbe) ter za preglednost svoje politike. Zato obstaja prevladujoč interes za javno objavo celotne vsebine njegovih odločb. Načeloma se lahko zahtevkom za zaupno obravnavo ugodi samo, kadar je to nujno za zavarovanje poslovnih skrivnosti ali drugih zaupnih informacij, ki utemeljeno potrebujejo tovrstno zaščito.

                  3.

                  Poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije ne uživajo popolne zaščite: to na primer pomeni, da bi se lahko razkrile, kadar so nujne za utemeljitev razlogov za odločbe Nadzornega organa. To pomeni, da za informacije, ki so potrebne za opredelitev ukrepa pomoči in upravičenca do njega, navadno ne more veljati obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Podobno za informacije, potrebne za dokazilo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 61 Sporazuma EGP, navadno ne more veljati obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Vendar pa bo moral Nadzorni organ skrbno presoditi, ali je potreba po objavi pomembnejša, glede na posebne okoliščine primera, kakor pomisleki, ki bi utegnili nastati v zvezi z navedeno državo EFTA ali vpletenim podjetjem.

                  4.

                  V javni različici odločbe Nadzornega organa so možni izbrisi iz sprejete različice samo iz razlogov poklicne skrivnosti. Odstavkov ni mogoče prestavljati, prav tako ne dodajati ali spremeniti stavkov. Kadar Nadzorni organ meni, da nekaterih informacij ni mogoče razkriti, se lahko doda opomba z opisom nerazkritih informacij ali navedbo njihovega pomena ali obsega, če to prispeva k boljši razumljivosti in skladnosti odločbe.

                  5.

                  Zahtevkov za nerazkritje celotnega besedila ali daljših delov odločbe, zaradi česar ne bi bilo več mogoče razumeti navedbe razlogov Nadzornega organa, ni mogoče sprejeti.

                  6.

                  Pri pritožbah Nadzorni organ upošteva interes pritožnika za utemeljitev razlogov, zakaj je Nadzorni organ sprejel odločbo, ne da bi se bilo treba pritožniku zateči k sodnim postopkom (3). Zato morajo biti zahtevki držav EFTA za obveznost varovanja poklicne skrivnosti za dele odločbe, ki se nanašajo na pritožbe, zelo dobro utemeljeni in prepričljivi. Po drugi strani Nadzorni organ navadno ne bo razkril informacij, za kakršne bi lahko veljala obveznost varovanja poklicne skrivnosti, kadar obstaja sum, da je bila pritožba vložena predvsem zato, da bi se pridobil dostop do informacij.

                  7.

                  Države EFTA se ne morejo sklicevati na poklicno skrivnost in zavrniti posredovanja informacij, ki se Nadzornemu organu zdijo potrebne za preverjanje ukrepov pomoči. V zvezi s tem se uporablja postopek iz Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (zlasti členov 2(2), 5, 10 in 16 v delu II Protokola 3).

            9C.4.2   Postopek

                  1.

                  Nadzorni organ trenutno o svojih odločbah nemudoma obvesti zadevno državo EFTA in ji omogoči, da mu navadno v 15 delovnih dneh sporoči, za katere informacije po njenem mnenju velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti. Ta rok je mogoče podaljšati v soglasju med Nadzornim organom in zadevno državo EFTA.

                  2.

                  Kadar zadevna država EFTA ne navede, za katere informacije po njenem mnenju velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, v roku, ki ga določi Nadzorni organ, se odločba navadno razkrije v celoti.

                  3.

                  Kadar zadevna država EFTA želi, da za nekatere podatke velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, mora navesti dele, ki naj bodo zajeti, in predložiti utemeljitev za vsak del, za katerega se zahteva nerazkritje.

                  4.

                  Nadzorni organ bo nato nemudoma preučil zahtevek države EFTA. Če se Nadzorni organ ne strinja, da za nekatere dele odločbe velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, navede razloge, zakaj po njegovem mnenju ti deli ne morejo biti izpuščeni iz javne različice odločbe. Če država EFTA ne predloži sprejemljive utemeljitve za svoj zahtevek (sprejemljiva utemeljitev je obrazložitev, ki ni očitno neutemeljena ali očitno napačna), Nadzornemu organu ni treba nadalje navajati razlogov, zakaj navedenih delov ni mogoče izpustiti iz javne različice odločbe, razen tega, da se sklicuje na pomanjkanje utemeljitve.

                  5.

                  Če Nadzorni organ soglaša, da za nekatere dele velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, čeprav se povsem ne strinja z zahtevkom države EFTA, to o svoji odločitvi obvesti z novim osnutkom, v katerem so označeni izpuščeni deli. Če Nadzorni organ soglaša, da za dele, ki jih navede država EFTA, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, se besedilo odločbe objavi v skladu s členom 26 v delu II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču z izpuščenimi deli, za katere velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti. V besedilu se navede, da je del izpuščen (4).

                  6.

                  Država EFTA bo po prejetju odločbe Nadzornega organa, v kateri ta navaja svoje razloge za nesoglasje z nerazkritjem nekaterih delov, imela 15 delovnih dni časa, da se odzove in predloži dodatne elemente, ki utemeljujejo njen zahtevek.

                  7.

                  Če se vpletena država EFTA ne odzove v roku, ki ga določi Nadzorni organ, ta običajno objavi odločbo, kot je navedeno v njegovem odgovoru na izvirni zahtevek države EFTA.

                  8.

                  Če vpletena država EFTA predloži dodatne elemente v predpisanem roku, jih Nadzorni organ nemudoma preuči. Če Nadzorni organ soglaša, da za dele, ki jih navede država EFTA, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, se besedilo odločbe objavi, kakor je določeno zgoraj.

                  9.

                  Če ni mogoče doseči soglasja, Nadzorni organ nadaljuje postopek objave svoje odločbe o takojšnjem začetku formalnega postopka preiskave. Take odločbe morajo povzeti bistvena dejanska in pravna vprašanja, vključevati predhodno oceno o vrsti pomoči v okviru predlaganega ukrepa in izpostaviti dvome o njegovi združljivosti s skupnim trgom. Vsekakor morajo biti vključene nekatere bistvene informacije, da se tretjim strankam in drugim državam EFTA omogoči dajanje koristnih pripomb. Dolžnost Nadzornega organa za zagotavljanje takih bistvenih informacij navadno prevlada nad drugimi zahtevami po zaščiti poslovnih skrivnosti ali drugih zaupnih informacij. Poleg tega je čimprejšnji dostop do take odločbe v interesu upravičenca ter tudi zainteresiranih strank. Zamude pri tem bi ogrozile postopek nadzora nad državnimi pomočmi.

                  10.

                  Če v odločbah o nenasprotovanju in o zaključku postopka formalne preiskave ni mogoče doseči soglasja o zahtevkih, da za nekatere informacije velja obveznost varovanja poklicnih informacij, Nadzorni organ sporoči svojo končno odločbo državi EFTA skupaj z besedilom, ki ga namerava objaviti, in ji da dodatnih 15 delovnih dni za odziv. Če ni ustreznega odgovora, Nadzorni organ nadaljuje objave besedila kot običajno.

                  11.

                  Nadzorni organ trenutno pregleduje svoje obrazce za priglasitev državne pomoči. Da bi se izognil nepotrebni korespondenci z državami EFTA in zamudi pri objavi odločb, namerava v prihodnje v obrazec vključiti vprašanje, ali priglasitev vsebuje informacije, ki se ne bi smele objaviti, in o razlogih za neobjavo. Samo če je odgovor na to vprašanje pritrdilen, bo Nadzorni organ začel korespondenco z državo EFTA v zvezi s posameznimi primeri. Če Nadzorni organ zahteva dodatne informacije, bo morala država EFTA ob predložitvi prav tako navesti, da se ne bi smele objaviti, in navesti razloge za neobjavo. Če Nadzorni organ v svoji odločbi uporabi informacije, ki jih je kot take opredelila država EFTA, tej sporoči sprejeto odločbo in navede razloge, zakaj po njegovem mnenju zadevnih delov ni mogoče izpustiti iz javne različice odločbe, kakor je določeno zgoraj.

                  12.

                  Ko Nadzorni organ odloči, katero besedilo bo objavil, in o svoji končni odločbi obvesti državo EFTA, se mora ta v roku iz člena 36 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču odločiti, ali se bo zatekla k sodnim postopkom, ki so ji na voljo, z začasnimi odredbami vred.

            9C.4.3   Tretje stranke

                  1.

                  Kadar informacije v okviru postopkov, ki se nanašajo na državno pomoč, ne predloži zadevna država EFTA, temveč tretje stranke (na primer pritožniki, druge države EFTA ali upravičenec), se te smernice uporabljajo s smiselnimi spremembami.

            9C.4.4   Časovni okvir veljavnosti

                  1.

                  Te smernice ne vzpostavljajo zavezujočih pravnih predpisov niti nimajo tega namena. V interesu učinkovitega upravljanja zgolj vnaprej določajo način, kako namerava Nadzorni organ obravnavati vprašanje zaupnosti v postopkih, ki se nanašajo na državne pomoči. Če ni mogoče doseči soglasja, lahko za odločbo Nadzornega organa o objavi praviloma veljajo posebni postopki sodnega nadzora. Ker te smernice zadevajo le proceduralne zadeve (in v glavnem obravnavajo obstoječo prakso), se bodo uporabljale s takojšnjim začetkom veljave, skupaj z odločbami o nenasprotovanju (5), sprejetimi pred začetkom veljavnosti sprememb (6) Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, za dostop do katerih si prizadevajo tretje stranke.

         (1)  Opozoriti velja, da so po sporazumu med državami EFTA z dne 10.12.2001 o spremembah Protokola 3 k Sporazumu med državami EFTA o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča 28.8.2003 začele veljati spremembe Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču. Te spremembe so v Protokol 3 vključile Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22.3.1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo [prej] člena 93 Pogodbe ES.

         (2)  Primer 145/83 Adams proti Komisiji [1985] ECR 3539, ods. 34, in primer T-353/94 Postbank proti Komisiji [1996] ECR II-921, ods. 86.

         (3)  Primer C-367/95 P Komisija proti Sytravalu [ECR] 1998, I-1719, ods. 64.

         (4)  Z oglatim oklepajem […] in opombo „velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti“.

         (5)  Odločbe o začetku formalnega postopka preiskave in končne odločbe, sprejete pred tem datumom, so bile že objavljene oddelku EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti (z začetkom veljavnosti pogodbe iz Nice preimenovanega v Uradni list Evropske unije). Pred objavo so države EFTA lahko navedle, ali za katere informacije velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti.

         (6)  Glej opombo 1.


title: 2011/199/EU: Sklep Evropskega sveta z dne 25. marca 2011 o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro

text:
               6.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 91/1

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA
   z dne 25. marca 2011
   o spremembi člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije glede mehanizma za stabilnost za države članice, katerih valuta je euro
   (2011/199/EU)
   EVROPSKI SVET JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 48(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga za spremembo člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki ga je belgijska vlada predložila Evropskemu svetu 16. decembra 2010,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, (1)

   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije, (2)

   po pridobitvi mnenja Evropske centralne banke, (3)

   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 48(6) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) omogoča, da lahko Evropski svet sprejme sklep o spremembi vseh ali nekaterih določb tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), pri čemer odloča soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom, s Komisijo in v nekaterih primerih z Evropsko centralno banko. S takšnim sklepom, ki začne veljati šele potem, ko ga države članice potrdijo v skladu s svojimi ustavnimi pravili, se ne smejo povečati pristojnosti, ki so na Unijo prenesene s Pogodbama.

               (2)

               Voditelji držav ali vlad so se na srečanju Evropskega sveta 28. in 29. oktobra 2010 strinjali glede potrebe, da države članice vzpostavijo trajen krizni mehanizem za zaščito finančne stabilnosti euroobmočja kot celote, in pozvali predsednika Evropskega sveta, naj se s člani Evropskega sveta posvetuje o manjši spremembi Pogodbe, ki je potrebna za ta namen.

               (3)

               Belgijska vlada je 16. decembra 2010 v skladu s prvim pododstavkom člena 48(6) PEU predložila predlog za spremembo člena 136 PDEU, s katerim se doda odstavek, po katerem lahko države članice, katerih valuta je euro, vzpostavijo mehanizem za stabilnost, ki se sproži, kadar je to nujno potrebno za zaščito stabilnosti euroobmočja kot celote, in ki določa, da bodo za odobritev kakršne koli potrebne finančne pomoči v okviru mehanizma veljali strogi pogoji. Evropski svet je hkrati sprejel sklepe o prihodnjem mehanizmu za stabilnost (odstavki 1 do 4).

               (4)

               Mehanizem za stabilnost bo zagotovil potrebno orodje za soočanje s takšnimi primeri ogrozitve finančne stabilnosti euroobmočja kot celote, kakršnim smo bili priča v letu 2010, in tako pomagal ohranjati gospodarsko in finančno stabilnost same Unije. Glede na to, da je ta mehanizem namenjen zaščiti finančne stabilnosti euroobmočja kot celote, se je Evropski svet na zasedanju 16. in 17. decembra 2010 dogovoril, da uporaba člena 122(2) PDEU za te namene ne bo več potrebna. Voditelji držav ali vlad so se zato dogovorili, naj se za te namene ne bi več uporabljal.

               (5)

               Evropski svet je 16. decembra 2010 sklenil, da se bo v skladu z drugim pododstavkom člena 48(6) PEU o predlogu posvetoval z Evropskim parlamentom in Komisijo. Sklenil je, da se bo posvetoval tudi z Evropsko centralno banko. Evropski parlament (1), Komisija (2) in Evropska centralna banka (3) so sprejeli svoja mnenja o predlogu.

               (6)

               Sprememba se nanaša na določbo iz tretjega dela PDEU in ne povečuje pristojnosti, ki so na Unijo prenesene s Pogodbama –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije se doda naslednji odstavek:

      „3.   Države članice, katerih valuta je euro, lahko vzpostavijo mehanizem za stabilnost, ki se sproži, kadar je to nujno potrebno za zaščito stabilnosti euroobmočja kot celote. Za odobritev potrebne finančne pomoči v okviru mehanizma bodo veljali strogi pogoji.“

   Člen 2
   Države članice nemudoma po zaključku postopkov za odobritev tega sklepa v skladu s svojimi ustavnimi pravili o tem uradno obvestijo generalnega sekretarja Sveta.
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2013, če so prejeta vsa uradna obvestila iz prvega odstavka, sicer pa prvi dan meseca po prejetju zadnjega uradnega obvestila iz prvega odstavka.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. marca 2011

            Za Evropski svet

            Predsednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Mnenje z dne 23. marca 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Mnenje z dne 15. februarja 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Mnenje z dne 17. marca 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu).


title: 2007/818/ES: Sklep Sveta z dne 8. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Črno goro o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

text:
               19.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 334/25

         SKLEP SVETA
   z dne 8. novembra 2007
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Črno goro o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
   (2007/818/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(b) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske skupnosti izpogajala Sporazum z Republiko Črno goro o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja.

               (2)

               Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta, sprejetim 18. septembra 2007, v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. septembra 2007, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Sporazum ustanavlja Skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Skupnosti v tem primeru.

               (5)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (6)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Irska sporočila, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (7)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Črno goro o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člena 22(2) Sporazuma (2).
   Člen 3
   Komisija zastopa Skupnost v Skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem s členom 18 Sporazuma.
   Člen 4
   Stališče Skupnosti v okviru Skupnega odbora za ponovni sprejem glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 18(5) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. novembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         R. PEREIRA

      (1)  Mnenje z dne 24. oktobra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.
   SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Republiko Črno goro o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
   VISOKI POGODBENICI,
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   in
   REPUBLIKA ČRNA GORA, v nadaljnjem besedilu „Črna gora“, STA SE –
   ODLOČENI, da okrepita svoje sodelovanje za učinkovitejši boj proti nezakonitemu priseljevanju,
   V ŽELJI, da bi s tem sporazumom in na podlagi vzajemnosti vzpostavili hitre in učinkovite postopke za identifikacijo ter varno in urejeno vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Črne gore ali ene od držav članic Evropske unije, in olajšali tranzit takih oseb v duhu sodelovanja,
   OB POUDARJANJU, da ta sporazum ne posega v pravice, obveznosti in odgovornosti Skupnosti, držav članic Evropske unije ter Črne gore, ki izhajajo iz mednarodnega prava in zlasti iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin z dne 4. novembra 1950 ter Konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951,
   OB UPOŠTEVANJU, da določbe tega sporazuma, ki sodi pod naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne veljajo za Kraljevino Dansko v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti –
   DOGOVORILI:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sporazumu:

               (a)

               „pogodbenici“ pomenita Črno goro in Skupnost;

               (b)

               „državljan Črne gore“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Republike Črne gore v skladu z njeno zakonodajo;

               (c)

               „državljan države članice“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo države članice, kot je opredeljeno za namene Skupnosti;

               (d)

               „država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske;

               (e)

               „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo, ki ni državljanstvo Črne gore ali ene od držav članic;

               (f)

               „oseba brez državljanstva“ pomeni vsako osebo, ki nima nobenega državljanstva;

               (g)

               „dovoljenje za prebivanje“ pomeni dovoljenje katere koli vrste, ki ga je izdala Črna gora ali ena od držav članic in s katerim je osebi dovoljeno prebivanje na ozemlju zadevne države. Ne vključuje začasnih dovoljenj, s katerimi je osebam dovoljeno ostati na ozemlju zadevne države zaradi obravnavanja prošnje za azil ali prošnje za dovoljenje za prebivanje;

               (h)

               „vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala, ali odločitev, ki jo je sprejela Črna gora ali ena od držav članic, potrebno za vstop ali tranzit preko njenega ozemlja. Ne vključuje letališkega tranzitnega vizuma;

               (i)

               „država prosilka“ pomeni državo (Črno goro ali eno od držav članic), ki predloži prošnjo za ponovni sprejem na podlagi člena 7 ali vlogo za tranzit na podlagi člena 14 tega sporazuma;

               (j)

               „zaprošena država“ pomeni državo (Črno goro ali eno od držav članic), na katero je naslovljena prošnja za ponovni sprejem na podlagi člena 7 ali vloga za tranzit na podlagi člena 14 tega sporazuma;

               (k)

               „pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni organ Črne gore ali ene od držav članic, ki mu je zaupano izvajanje tega sporazuma v skladu s členom 19(1)(a) tega sporazuma;

               (l)

               „tranzit“ pomeni prehod državljana tretje države ali osebe brez državljanstva preko ozemlja zaprošene države med potovanjem iz države prosilke v namembno državo;

               (m)

               „ponovni sprejem“ pomeni premestitev oseb s strani države prosilke in sprejem teh oseb s strani zaprošene države (lastnih državljanov zaprošene države, državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva), ki so bile odkrite pri nezakonitem vstopu v državo prosilko ali je bila odkrita njihova nezakonita prisotnost ali nezakonito prebivanje v državi prosilki, v skladu z določbami tega sporazuma.

         ODDELEK I
   OBVEZNOSTI PONOVNEGA SPREJEMA ČRNE GORE
   Člen 2
   Ponovni sprejem lastnih državljanov
   1.   Črna gora na prošnjo države članice in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse osebe, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju države članice prosilke, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da so te osebe državljani Črne gore.
   2.   Črna gora ponovno sprejme tudi:

               —

               neporočene mladoletne otroke oseb iz odstavka 1, ne glede na njihov kraj rojstva ali državljanstvo, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v državi članici prosilki,

               —

               zakonce, ki imajo drugo državljanstvo, oseb iz odstavka 1, pod pogojem, da imajo pravico vstopa in prebivanja ali dobijo pravico vstopa in prebivanja na ozemlju Črne gore, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v državi članici prosilki.

         3.   Črna gora ponovno sprejme tudi osebe, ki jim je bilo po vstopu na ozemlje države članice odvzeto državljanstvo Črne gore ali so se mu odpovedale, razen če je ena od držav članic vsaj obljubila takim osebam sprejem v državljanstvo.
   4.   Ko Črna gora ugodi prošnji za ponovni sprejem, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo Črne gore takoj in najpozneje v treh delovnih dneh izda potno listino, potrebno za vrnitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, z veljavnostjo najmanj treh mesecev. Če zaradi pravnih ali dejanskih razlogov zadevne osebe ni mogoče premestiti v obdobju veljavnosti prvotno izdane potne listine, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo Črne gore v 14 koledarskih dneh izda novo potno listino z enakim obdobjem veljavnosti. Če Črna gora v 14 koledarskih dneh ni izdala nove potne listine, se šteje, da sprejema uporabo standardne potne listine EU za namene izgona (1).
   5.   Če ima oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, poleg državljanstva Črne gore tudi državljanstvo tretje države, država članica prosilka upošteva voljo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, in oseba se ponovno sprejme v državo svoje izbire.
   Člen 3
   Ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva
   1.   Črna gora na prošnjo države članice in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju države članice prosilke, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da te osebe

               (a)

               imajo, ali so imele ob vstopu veljavni vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala Črna gora, ali

               (b)

               so nezakonito in neposredno vstopile na ozemlje držav članic, zatem ko so se zadrževale na ozemlju ali potovale čez ozemlje Črne gore.

         2.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 ne velja, če

               (a)

               je bil državljan tretje države ali oseba brez državljanstva samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča Črne gore ali

               (b)

               je država članica prosilka izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če:

                           —

                           je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala Črna gora in ima daljše obdobje veljavnosti od vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala država članica prosilka, ali

                           —

                           je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država članica prosilka, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin ali napačne izjave ali

                           —

                           oseba ne spoštuje katerega koli pogoja, povezanega z vizumom.

         3.   Črna gora na prošnjo države članice ponovno sprejme tudi nekdanje državljane nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, ki niso pridobili nobenega drugega državljanstva ter katerih kraj rojstva in kraj stalnega prebivališča na dan 27. aprila 1992 sta bila na ozemlju Črne gore, pod pogojem, da lahko na dan predložitve prošnje za ponovni sprejem črnogorski organi slednje podatke potrdijo.
   4.   Ko Črna gora ugodi prošnji za ponovni sprejem, država članica prosilka osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda standardno potno listino EU za namene izgona (1)

   ODDELEK II
   OBVEZNOSTI PONOVNEGA SPREJEMA SKUPNOSTI
   Člen 4
   Ponovni sprejem lastnih državljanov
   1.   Država članica na prošnjo Črne gore in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse osebe, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Črne gore, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil, da so te osebe državljani zadevne države članice.
   2.   Država članica ponovno sprejme tudi:
   neporočene mladoletne otroke oseb iz odstavka 1, ne glede na njihov kraj rojstva ali državljanstvo, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v Črni gori;
   zakonce, ki imajo drugo državljanstvo, oseb iz odstavka 1, pod pogojem, da imajo pravico vstopa in prebivanja ali dobijo pravico vstopa in prebivanja na ozemlju zaprošene države članice, razen če imajo neodvisno pravico prebivanja v Črni gori.
   3.   Država članica ponovno sprejme tudi osebe, ki jim je bilo po vstopu na ozemlje Črne gore odvzeto državljanstvo države članice ali so se mu odpovedale, razen če je Črna gora vsaj obljubila takim osebam sprejem v državljanstvo.
   4.   Ko zaprošena država članica ugodi prošnji za ponovni sprejem, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo te države članice takoj in najpozneje v treh delovnih dneh izda potno listino, potrebno za vrnitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, z veljavnostjo najmanj treh mesecev. Če zaradi pravnih ali dejanskih razlogov zadevne osebe ni mogoče premestiti v obdobju veljavnosti prvotno izdane potne listine, pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo zadevne države članice v 14 koledarskih dneh izda novo potno listino z enakim obdobjem veljavnosti.
   5.   Če ima oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, poleg državljanstva zaprošene države članice tudi državljanstvo tretje države, Črna gora upošteva voljo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, in oseba se ponovno sprejme v državo svoje izbire.
   Člen 5
   Ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva
   1.   Država članica na prošnjo Črne gore in brez nadaljnjih formalnosti, razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na ozemlju Črne gore, pod pogojem, da je dokazano ali se lahko utemeljeno domneva na podlagi zadostnih dokazil za utemeljeno domnevo, da te osebe:

               (a)

               imajo ali so imele ob vstopu veljavni vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država članica, ali

               (b)

               so nezakonito in neposredno vstopile na ozemlje Črne gore, zatem ko so se zadrževale na ozemlju ali potovale čez ozemlje zaprošene države članice.

         2.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 ne velja, če

               (a)

               je bil državljan tretje države ali oseba brez državljanstva samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča zaprošene države članice ali

               (b)

               je Črna gora izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če:

                           —

                           je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država članica in ima daljše obdobje veljavnosti od vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala Črna gora, ali

                           —

                           je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala Črna gora, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin ali napačne izjave, ali

                           —

                           oseba ne spoštuje katerega koli pogoja, povezanega z vizumom.

         3.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 velja za državo članico, ki je izdala vizum ali dovoljenje za prebivanje. Če sta vizum ali dovoljenje za prebivanje izdali dve ali več držav članic, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, ki je izdala dokument z daljšim obdobjem veljavnosti ali, če je enemu ali več takim dokumentom veljavnost že potekla, dokument, ki je še vedno veljaven. Če je veljavnost potekla že vsem dokumentom, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, ki je izdala dokument, katerega obdobje veljavnosti je poteklo nazadnje. Če ni na voljo nobenega takšnega dokumenta, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, iz katere je oseba nazadnje izstopila.
   4.   Ko država članica ugodi prošnji za ponovni sprejem, Črna gora osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda potno listino, potrebno za njeno vrnitev.
   ODDELEK III
   POSTOPEK PONOVNEGA SPREJEMA
   Člen 6
   Načela
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 vsaka premestitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti na podlagi ene od obveznosti iz členov 2 do 5 tega sporazuma, zahteva predložitev prošnje za ponovni sprejem pristojnemu organu zaprošene države.
   2.   Prošnja za ponovni sprejem ni potrebna, če je oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, imetnik veljavne potne listine in po potrebi tudi veljavnega vizuma ali dovoljenja za prebivanje zaprošene države.
   Člen 7
   Prošnja za ponovni sprejem
   1.   Vsaka prošnja za ponovni sprejem vsebuje naslednje informacije:

               (a)

               podatke zadevne osebe (npr. imena, priimki, datum rojstva in – po možnosti – kraj rojstva ter zadnji kraj prebivanja), in, kjer je ustrezno, podatke o neporočenih mladoletnih otrocih in/ali zakoncih;

               (b)

               navedbo dokazil, na podlagi katerih se bo dokazalo ali utemeljeno domnevalo državljanstvo, tranzit, pogoji za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva ter nezakonit vstop in prebivanje;

               (c)

               fotografijo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti.

         2.   Prošnja za ponovni sprejem vsebuje, kolikor je to mogoče, tudi naslednje informacije:

               (a)

               izjavo, ki navaja, da bo oseba, ki jo je treba premestiti, morda potrebovala pomoč ali oskrbo, če se je zadevna oseba izrecno strinjala z izjavo;

               (b)

               vsak drug zaščitni ali varnostni ukrep ali informacije o zdravju osebe, ki bi lahko bili potrebni pri posamični premestitvi.

         3.   Enotni obrazec, ki se uporabi za prošnje za ponovni sprejem, je priložen kot Priloga 6 k temu sporazumu.
   Člen 8
   Dokazna sredstva o državljanstvu
   1.   Dokaz o državljanstvu v skladu s členom 2(1) in členom 4(1) se lahko zagotovi zlasti z dokumenti iz Priloge 1 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost potekla. Če so predloženi takšni dokumenti, države članice in Črna gora vzajemno priznajo državljanstvo, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi dokumenti.
   2.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o državljanstvu v skladu s členom 2(1) in členom 4(1) se lahko zagotovi zlasti z dokumenti iz Priloge 2 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšni dokumenti predloženi, države članice in Črna gora štejejo, da je državljanstvo ugotovljeno, razen če lahko dokažejo nasprotno. Ponarejeni dokumenti ne morejo biti zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o državljanstvu.
   3.   Če ni mogoče predložiti nobenega od dokumentov iz Priloge 1 ali 2, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva zadevne zaprošene države na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja najpozneje v petih delovnih dneh od dneva zaprosila uredijo vse potrebno za razgovor z osebo, ki jo je treba ponovno sprejeti, da se ugotovi njeno državljanstvo.
   Člen 9
   Dokazna sredstva v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva
   1.   Dokaz o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem državljanov tretje države in oseb brez državljanstva, določenih v členu 3(1) in členu 5(1), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 3 k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Države članice in Črna gora vzajemno priznajo vsak tak dokaz, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe.
   2.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem državljanov tretje države in oseb brez državljanstva, določenih v členu 3(1) in členu 5(1), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 4 k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Če so takšna zadostna dokazila za utemeljeno domnevo predložena, države članice in Črna gora štejejo, da so pogoji izpolnjeni, razen če lahko dokažejo nasprotno.
   3.   Nezakonit vstop, prisotnost ali prebivanje se ugotovi s potnimi listinami zadevne osebe, v katerih ni zahtevanega vizuma ali dovoljenja za prebivanje na ozemlju države prosilke. Izjava države prosilke, da se je za zadevno osebo ugotovilo, da nima potrebnih potnih listin, vizuma ali dovoljenja za prebivanje, je prav tako zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o nezakonitem vstopu, prisotnosti ali prebivanju.
   4.   Dokaz o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem nekdanjih državljanov nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, določenih v členu 3(3), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 5a k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Črna gora prizna vsak tak dokaz, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe, pod pogojem, da lahko črnogorski organi na dan predložitve prošnje za ponovni sprejem potrdijo zgoraj navedenim državljanom stalno prebivališče na dan 27. aprila 1992.
   5.   Zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o izpolnjevanju pogojev za ponovni sprejem nekdanjih državljanov nekdanje Socialistične federativne republike Jugoslavije, določenih v členu 3(3), se zagotovi zlasti z dokaznimi sredstvi iz Priloge 5b k temu sporazumu; ne more se zagotoviti s ponarejenimi dokumenti. Če so takšna zadostna dokazila za utemeljeno domnevo predložena, Črna gora šteje, da so pogoji izpolnjeni, razen če lahko dokaže nasprotno.
   6.   Če ni mogoče predložiti nobenega od dokumentov iz Priloge 5a in Priloge 5b, pristojna diplomatska in konzularna predstavništva Črne gore na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja ali najpozneje v 3 delovnih dneh od dneva zaprosila uredijo vse potrebno za razgovor z osebo, ki jo je treba ponovno sprejeti, da se ugotovi njeno državljanstvo.
   Člen 10
   Roki
   1.   Prošnjo za ponovni sprejem je treba predložiti pristojnemu organu zaprošene države v roku največ enega leta od datuma, ko je pristojni organ države prosilke izvedel, da državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje. Če prošnja zaradi pravnih ali dejanskih ovir ne more biti predložena pravočasno, se rok na zahtevo države prosilke podaljša, vendar samo do prenehanja ovir.
   2.   Na prošnjo za ponovni sprejem je treba v vseh primerih odgovoriti pisno v 12 koledarskih dneh. Ta rok začne teči z datumom prejema prošnje za ponovni sprejem. Če v tem roku ni bilo odgovora, se šteje, da je bila premestitev dogovorjena.
   3.   Če zaradi pravnih ali dejanskih ovir na prošnjo ni mogoče odgovoriti v 12 koledarskih dneh, se ta rok lahko na podlagi ustrezno utemeljene zahteve podaljša za največ šest koledarskih dni. Če v tem podaljšanem roku ni bilo odgovora, se šteje, da je bila premestitev odobrena.
   4.   Zavrnitev prošnje za ponovni sprejem mora biti obrazložena.
   5.   Po tem, ko je dano soglasje, ali, kjer je primerno, po poteku roka, določenega v odstavku 2, se zadevna oseba premesti v treh mesecih. Na zahtevo države prosilke se ta rok lahko podaljša za obdobje, ki je potrebno za odpravo pravnih ali praktičnih ovir.
   Člen 11
   Načini premestitve in vrste prevoza
   1.   Pred vrnitvijo osebe se pristojni organi Črne gore in zadevne države članice vnaprej pisno dogovorijo o datumu premestitve, mestu vstopa, morebitnih spremljevalcih in drugih informacijah v zvezi s premestitvijo.
   2.   Prevoz lahko poteka po zraku, morju ali kopnem. Vračanje po zraku ni omejeno na uporabo nacionalnih prevoznikov Črne gore ali držav članic in se lahko izvede z uporabo rednega ali čarterskega poleta. V primeru vrnitve s spremstvom taki spremljevalci niso omejeni na pooblaščene osebe države prosilke, pod pogojem, da so pooblaščene osebe iz Črne gore ali katere od držav članic.
   Člen 12
   Ponovni sprejem v zmoti
   Država prosilka sprejme nazaj vsako osebo, ki jo je zaprošena država ponovno sprejela, če se v treh mesecih po premestitvi zadevne osebe ugotovi, da niso izpolnjene zahteve iz členov 2 do 5 tega sporazuma.
   V takih primerih se smiselno uporabijo postopkovne določbe tega sporazuma in zagotovijo vse razpoložljive informacije glede dejanske identitete in državljanstva osebe, ki bo sprejeta nazaj.
   ODDELEK IV
   TRANZIT
   Člen 13
   Načela
   1.   Države članice in Črna gora si prizadevajo omejiti tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva na primere, ko teh oseb ni mogoče vrniti neposredno v namembno državo.
   2.   Črna gora dovoli tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, kadar tako zahteva država članica, država članica pa odobri tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, kadar tako zahteva Črna gora, če sta zagotovljena nadaljnje potovanje v morebitne druge države tranzita in ponovni sprejem s strani namembne države.
   3.   Črna gora ali država članica lahko zavrne tranzit,

               (a)

               če državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v namembni državi ali drugi državi tranzita resno grozi mučenje, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ali smrtna kazen ali preganjanje zaradi rase, veroizpovedi, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja ali

               (b)

               če bo državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v zaprošeni državi ali drugi državi tranzita izrečena kazenska sankcija ali

               (c)

               zaradi javnega zdravja, notranje varnosti, javnega reda ali drugih nacionalnih interesov zaprošene države.

         4.   Črna gora ali država članica lahko prekličeta vsako izdano dovoljenje, če se naknadno pojavijo ali odkrijejo okoliščine iz odstavka 3, ki ovirajo tranzit, ali če nadaljnje potovanje v morebitne države tranzita ali ponovni sprejem s strani namembne države nista več zagotovljena. V tem primeru država prosilka po potrebi in nemudoma sprejme nazaj državljana tretje države ali osebo brez državljanstva.
   Člen 14
   Tranzitni postopek
   1.   Vloga za tranzit se pisno predloži pristojnemu organu zaprošene države in vsebuje naslednje informacije:

               (a)

               vrsto tranzita (po zraku, morju ali kopnem), morebitne druge države tranzita in predvideni končni namembni kraj;

               (b)

               podatke o zadevni osebi (npr. ime, priimek, dekliški priimek, druga uporabljena imena/imena, po katerih je oseba znana, ali alias, datum rojstva, spol in – kjer je mogoče – kraj rojstva, državljanstvo, jezik, vrsto in številko potne listine);

               (c)

               predvideno mesto vstopa, čas premestitve in morebitno uporabo spremljevalcev;

               (d)

               izjavo, da so po mnenju države prosilke izpolnjeni pogoji iz člena 13(2) in da ni znanih razlogov za zavrnitev v skladu s členom 13(3).

         Enotni obrazec, ki se uporabi za vloge za tranzit, je priložen kot Priloga 7 k temu sporazumu.
   2.   Zaprošena država v 5 koledarskih dneh pisno obvesti državo prosilko o sprejemu, pri čemer potrdi mesto vstopa in predvideni čas sprejema, ali pa jo obvesti o zavrnitvi sprejema in o razlogih za tako zavrnitev.
   3.   Če tranzit poteka po zraku, oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, in morebitni spremljevalci ne potrebujejo letališkega tranzitnega vizuma.
   4.   Pristojni organi zaprošene države z medsebojnimi posvetovanji pomagajo pri tranzitu, predvsem z nadzorom zadevnih oseb in zagotovitvijo za ta namen primerne opreme.
   ODDELEK V
   STROŠKI
   Člen 15
   Stroški prevoza in tranzita
   Brez poseganja v pravico pristojnih organov, da stroške, povezane s ponovnim sprejemom, izterjajo od osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, ali od tretje osebe, nosi vse stroške prevoza, nastale v zvezi s ponovnim sprejemom in tranzitom po tem sporazumu do meje končne namembne države, država prosilka.
   ODDELEK VI
   VARSTVO PODATKOV IN KLAVZULA O NEVPLIVANJU
   Člen 16
   Varstvo podatkov
   Osebni podatki se sporočajo samo, če je tako sporočanje potrebno, da pristojni organi Črne gore ali države članice izvajajo ta sporazum. Za obdelavo ali ravnanje z osebnimi podatki v posameznem primeru veljajo domača zakonodaja Črne gore ter, če je nadzorni organ pristojni organ države članice, določbe Direktive 95/46/ES (2) in nacionalne zakonodaje te države članice, sprejete na podlagi te direktive. Poleg tega veljajo naslednja načela:

               (a)

               osebni podatki morajo biti obdelani pošteno in zakonito;

               (b)

               osebni podatki morajo biti zbrani za določene, izrecne in upravičene namene izvajanja tega sporazuma in jih niti organ, ki jih sporoči, niti organ prejemnik ne smeta dodatno obdelati na način, ki ni združljiv s tem namenom;

               (c)

               osebni podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne smejo presegati namena, za katerega se zbirajo in/ali dodatno obdelujejo; zlasti lahko sporočeni osebni podatki zadevajo le naslednje:

                           —

                           podatke o osebi, ki jo je treba premestiti (npr. imena, priimki, vsa prejšnja imena, druga uporabljena imena/imena, po katerih je oseba znana, ali alias, spol, osebni status, datum in kraj rojstva, sedanje in vsa prejšnja državljanstva),

                           —

                           potni list, osebno izkaznico ali vozniško dovoljenje (številka, obdobje veljavnosti, datum izdaje, organ, ki je dokument izdal, kraj izdaje),

                           —

                           postanke in načrt poti,

                           —

                           druge informacije, ki so potrebne za identifikacijo osebe, ki jo je treba premestiti, ali za proučitev zahtev za ponovni sprejem v skladu s tem sporazumom.

               (d)

               osebni podatki morajo biti točni in po potrebi posodobljeni;

               (e)

               osebni podatki morajo biti shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se dodatno obdelujejo;

               (f)

               organ, ki sporoča osebne podatke, in organ prejemnik izvedeta vse razumne ukrepe, da zagotovita, če je to primerno, popravek, izbris ali blokiranje osebnih podatkov, če njihova obdelava ni v skladu z določbami tega člena, zlasti če podatki niso primerni, ustrezni, točni ali če presegajo namen obdelave. To vključuje uradno obvestilo drugi pogodbenici o vsakem popravku, izbrisu ali blokiranju;

               (g)

               organ prejemnik na zahtevo obvesti organ, ki sporoča osebne podatke, o uporabi sporočenih podatkov in tako pridobljenih rezultatih;

               (h)

               osebni podatki se lahko sporočijo samo pristojnim organom. Nadaljnje sporočanje drugim organom zahteva predhodno soglasje organa, ki sporoča osebne podatke;

               (i)

               organ, ki sporoča osebne podatke, in organ prejemnik morata voditi pisno evidenco o sporočanju in prejemanju osebnih podatkov.

         Člen 17
   Klavzula o nevplivanju
   1.   Ta sporazum ne vpliva na pravice, obveznosti in odgovornosti Skupnosti, držav članic ter Črne gore, ki izhajajo iz mednarodnega prava in zlasti iz

               —

               Konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila spremenjena s Protokolom o statusu beguncev z dne 31. januarja 1967,

               —

               mednarodnih konvencij, ki določajo državo, odgovorno za obravnavo vloženih prošenj za azil,

               —

               Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin z dne 4. novembra 1950,

               —

               Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984,

               —

               mednarodnih konvencij o izročitvi in tranzitu,

               —

               večstranskih mednarodnih konvencij in sporazumov o ponovnem sprejemu tujih državljanov.

         2.   Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje vrnitve osebe v okviru drugih formalnih ali neformalnih dogovorov.
   ODDELEK VII
   IZVAJANJE IN UPORABA
   Člen 18
   Skupni odbor za ponovni sprejem
   1.   Pogodbenici druga drugi zagotavljata pomoč glede uporabe in razlage tega sporazuma. V ta namen ustanovita Skupni odbor za ponovni sprejem (v nadaljnjem besedilu „Odbor“), katerega naloge so predvsem:

               (a)

               spremljati uporabo tega sporazuma;

               (b)

               odločati o izvedbenih postopkih, potrebnih za enotno uporabo tega sporazuma;

               (c)

               redno izmenjevati informacije o protokolih o izvajanju, ki jih sestavijo posamezne države članice in Črna gora v skladu s členom 19;

               (d)

               priporočati spremembe tega sporazuma in njegovih Prilog.

         2.   Odločitve Odbora so za pogodbenice zavezujoče.
   3.   Odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in Črne gore; Skupnost zastopa Komisija.
   4.   Odbor se sestaja po potrebi na zahtevo ene od pogodbenic.
   5.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 19
   Protokoli o izvajanju
   1.   Na zahtevo države članice ali Črne gore Črna gora in država članica sestavita protokol o izvajanju, ki določa pravila o

               (a)

               imenovanju pristojnih organov, mestih mejnih prehodov in izmenjavi podatkov o kontaktnih točkah;

               (b)

               pogojih za vrnitve s spremstvom, vključno s tranzitom državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva s spremstvom;

               (c)

               sredstvih in dokumentih poleg tistih iz Prilog 1 do 5 k temu sporazumu.

         2.   Protokoli o izvajanju iz odstavka 1 začnejo veljati šele po tem, ko je o njih uradno obveščen Odbor za ponovni sprejem iz člena 18.
   3.   Črna gora pristaja na uporabo vseh določb protokola o izvajanju, sestavljenega z eno državo članico, tudi v razmerjih z vsako drugo državo članico na zahtevo slednje in ob upoštevanju praktične izvedljivosti njene uporabe.
   Člen 20
   Razmerje do dvostranskih sporazumov ali dogovorov držav članic o ponovnem sprejemu
   Določbe tega sporazuma imajo prednost pred določbami vseh dvostranskih sporazumov ali dogovorov o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki so v skladu s členom 19 bili sklenjeni ali se lahko sklenejo med posameznimi državami članicami in Črno goro, če so določbe takih sporazumov ali dogovorov nezdružljive z določbami tega sporazuma.
   ODDELEK VIII
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 21
   Ozemeljska uporaba
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se ta sporazum uporablja za ozemlje, na katerem se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter ozemlje Črne gore.
   2.   Ta sporazum se ne uporablja na ozemlju Kraljevine Danske.
   Člen 22
   Začetek veljavnosti, trajanje in odpoved
   1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi postopki.
   2.   Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov iz prvega odstavka.
   3.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas.
   4.   Vsaka pogodbenica lahko z uradnim obvestilom drugi pogodbenici in po predhodnem posvetovanju z Odborom iz člena 18 v celoti ali delno začasno odloži izvajanje tega sporazuma za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva zaradi varnosti, zaščite javnega reda ali javnega zdravja. Odložitev izvajanja začne veljati drugi dan po datumu takega uradnega obvestila.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev po datumu takega uradnega obvestila.
   Člen 23
   Priloge
   Priloge 1 do 7 so sestavni del tega sporazuma.

      V Bruslju dne osemnajstega septembra leta dva tisoč in sedem, v dvojniku v vseh uradnih jezikih pogodbenic, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunitá Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Za Evropsku Zajednicu

         За Република Черна гора
         Por la República de Montenegro
         Za Republiku Ċerná Hora
         For Republikken Montenegro
         Für die Republik Montenegro
         Montenegro Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Μαυροβουνίου
         For the Republic of Montenegro
         Pour la République du Monténégro
         Per la Repubblica del Montenegro
         Melnkalnes Republikas vārdā
         Juodkalnijos Respublikos vardu
         A Montenegrói Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika ta' Montenegro
         Voor de Republiek Montenegro
         W imieniu Republiki Czarnogóry
         Pela República do Montenegro
         Pentru Republica Muntenegru
         Za Čiernohorskú republiku
         Za Republiko Črno goro
         Montenegron tasavallan puolesta
         För Republiken Montenegro
         Za Republiku Crnu Goru

      (1)  V skladu z obrazcem iz Priporočila Sveta EU z dne 30. novembra 1994.

      (2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
   PRILOGA 1
   SEZNAM DOKUMENTOV, KATERIH PREDLOŽITEV ŠTEJE ZA DOKAZ O DRŽAVLJANSTVU
   (ČLENI 2(1), 4(1) IN 8(1))
   Če je zaprošena država ena od držav članic:

               —

               potni listi katere koli vrste (nacionalni potni listi, diplomatski potni listi, službeni potni listi, skupinski potni listi in nadomestni potni listi, vključno s potnimi listi otrok),

               —

               osebne izkaznice katere koli vrste (vključno z začasnimi osebnimi izkaznicami),

               —

               vojaške knjižice in vojaške osebne izkaznice,

               —

               pomorske knjižice in službene izkaznice kapitanov.

         Če je zaprošena država Črna gora:

               —

               potne listine (nacionalni potni listi in skupinski potni listi), ki jih je po 15. juniju 1997 izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Republike Črne gore („modri potni listi“), in potne listine (diplomatski potni listi in službeni potni listi), ki jih je izdalo Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Črne gore, ter potne listine, ki bodo izdane v skladu z novim zakonom o potnih listinah,

               —

               osebne izkaznice, ki jih je po 1. maju 1994 izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Republike Črne gore, in osebne izkaznice, ki bodo izdane v skladu z novim zakonom o osebnih izkaznicah,

               —

               vojaške knjižice in vojaške osebne izkaznice vojske Črne gore,

               —

               pomorske knjižice in službene izkaznice kapitanov.

         PRILOGA 2
   SEZNAM DOKUMENTOV, KATERIH PREDLOŽITEV ŠTEJE ZA ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O DRŽAVLJANSTVU
   (ČLENI 2(1), 4(1) IN 8(2))
   Če je zaprošena država ena od držav članic ali Črna gora:

               —

               fotokopije vseh dokumentov, naštetih v Prilogi 1 k temu sporazumu,

               —

               vozniška dovoljenja ali fotokopije vozniških dovoljenj,

               —

               rojstni listi ali fotokopije rojstnih listov,

               —

               vsak drug uraden dokument, ki ga izdajo organi zaprošene države, ki lahko pomaga določiti državljanstvo zadevne osebe,

               —

               potrdila o državljanstvu in drugi uradni dokumenti, v katerih se omenja ali jasno navaja državljanstvo.

         Če je zaprošena država Črna gora:

               —

               potni listi ki jih je pred 15. junijem 1997 („rdeči potni listi“) izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Republike Črne gore, in fotokopije potnih listov,

               —

               osebne izkaznice, ki jih je pred 1. majem 1994 izdalo Ministrstvo za notranje zadeve Republike Črne gore, in fotokopije osebnih izkaznic.

         PRILOGA 3
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA DOKAZ O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV IN OSEB BREZ DRŽAVLJANSTVA
   (ČLENI 3(1), 5(1) IN 9(1))

               —

               vstopni/izstopni žig ali podoben zaznamek v potni listini zadevne osebe ali drug dokaz o vstopu/izstopu (npr. fotografski),

               —

               vozovnice, izdane na ime zadevne osebe, in/ali seznam potnikov za potovanja z letalom, vlakom, avtobusom ali ladjo, ki kažejo na prisotnost in pot zadevne osebe na ozemlju zaprošene države,

               —

               uradne izjave, zlasti osebja mejnega organa in drugih prič, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo,

               —

               uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih, ki kaže na prisotnost ali pot zadevne osebe na ozemlju zaprošene države.

         PRILOGA 4
   SKUPNI SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV IN OSEB BREZ DRŽAVLJANSTVA
   (ČLENI 3(1), 5(1) IN 9(2))

               —

               opis mesta in okoliščin, v katerih je bila zadevna oseba prestrežena po vstopu na ozemlje države prosilke, ki ga izdajo pristojni organi te države,

               —

               informacije v zvezi z identiteto in/ali bivanjem osebe, ki jih priskrbi mednarodna organizacija (npr. UNHCR),

               —

               poročila/potrditve informacij s strani družinskih članov, sopotnikov itd.,

               —

               dokumenti, potrdila in računi vseh vrst (npr. hotelski računi, kartice naročanja pri zdravnikih/zobozdravnikih, vstopne kartice za zasebne/javne institucije, pogodbe o najemu vozil, izpiski kreditnih kartic itd.), ki jasno kažejo, da se je zadevna oseba zadrževala na ozemlju zaprošene države,

               —

               informacije, ki kažejo na to, da je zadevna oseba uporabila kurirske storitve ali storitve potovalne agencije.

         PRILOGA 5
   SEZNAM DOKUMENTOV, KI ŠTEJEJO ZA DOKAZ ALI ZADOSTNO DOKAZILO ZA UTEMELJENO DOMNEVO O IZPOLNJEVANJU POGOJEV ZA PONOVNI SPREJEM NEKDANJIH DRŽAVLJANOV NEKDANJE SOCIALISTIČNE FEDERATIVNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE
   (ČLENI 3(3), 9(4) IN 9(5))
   Priloga 5a (dokumenti, ki štejejo za dokaz)

               —

               rojstni listi ali fotokopije rojstnih listov, ki jih je izdala nekdanja Socialistična federativna republika Jugoslavija,

               —

               javni dokumenti ali fotokopije javnih dokumentov, ki so jih izdale Črna gora, Nekdanja federativna republika Jugoslavija, nekdanja državna skupnost Srbije in Črne gore ali nekdanja Socialistična federativna republika Jugoslavija, na katerih je naveden kraj rojstva in/ali kraj stalnega prebivališča, kot zahteva člen 3(3).

         Priloga 5b (dokumenti, ki štejejo za zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo)

               —

               drugi dokumenti ali potrdila ali fotokopije drugih dokumentov ali potrdil, ki kažejo na kraj rojstva in/ali kraj stalnega prebivališča na ozemlju Črne gore,

               —

               uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih.

         PRILOGA 6

   PRILOGA 7

   SKUPNA IZJAVA O ČLENU 2(4) IN ČLENU 4(4)
   Do ustanovitve diplomatskih in konzularnih predstavništev Republike Črne gore na ozemlju držav članic EU bodo potne listine iz člena 2(4) izdajala diplomatska in konzularna predstavništva Republike Srbije v skladu s členom 6 Memoranduma o soglasju med Republiko Črno goro in Republiko Srbijo ali diplomatska in konzularna predstavništva drugih držav, ki zastopajo Črno goro.
   Če zaprošena država članica nima diplomatskega ali konzularnega predstavništva v Republiki Črni gori, bo potno listino, ki se izda v skladu s členom 4(4), izdalo diplomatsko ali konzularno predstavništvo države članice, ki zastopa navedeno zaprošeno državo članico. Potna listina se izda v imenu zaprošene države članice na podlagi njene predhodne odobritve.
   SKUPNA IZJAVA O ČLENIH 3 IN 5
   Pogodbenici si bosta prizadevali za vrnitev vsakega državljana tretje države, ki ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več veljavnih zakonskih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje na njunih ozemljih, v njegovo državo izvora.
   SKUPNA IZJAVA O ČLENU 3(1)
   Pogodbenici se strinjata, da oseba v smislu teh določb „neposredno vstopi“ z ozemlja Črne gore, če vstopi na ozemlje držav članic po zraku, kopnem ali morju brez vmesnega vstopa v tretjo državo. Letališki tranzit skozi tretjo državo se ne šteje za vstop.
   SKUPNA IZJAVAGLEDE DANSKE
   Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za ozemlje Kraljevine Danske ali državljane Kraljevine Danske. V takih okoliščinah je primerno, da Črna gora in Danska skleneta sporazum o ponovnem sprejemu z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.
   SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE IN NORVEŠKE
   Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko skupnostjo ter Islandijo in Norveško, zlasti na podlagi Sporazuma z dne 18. maja 1999 o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. V takih okoliščinah je primerno, da Črna gora sklene sporazum o ponovnem sprejemu z Islandijo in Norveško z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.
   SKUPNA IZJAVA GLEDE ŠVICE
   Pogodbenici sta seznanjeni, da so Evropska unija, Evropska skupnost in Švica podpisale sporazum o pridružitvi Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. Primerno je, da Črna gora, ko ta pridružitveni sporazum začne veljati, sklene sporazum o ponovnem sprejemu s Švico z enakimi pogoji, kakor veljajo v tem sporazumu.