title: Odločba Komisije z dne 11. septembra 2003 o ustavitvi protidampinških postopkov v zvezi z uvozom plinskih žepnih vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama in o ustavitvi vmesnega pregleda protidampinških dajatev pri uvozu plinskih žepnih vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana in pri uvozu nekaterih znova napolnljivih žepnih vžigalnikov s kremenom s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0645

Uradni list L 228 , 12/09/2003 str. 0035 - 0037

		Odločba Komisijez dne 11. septembra 2003o ustavitvi protidampinških postopkov v zvezi z uvozom plinskih žepnih vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama in o ustavitvi vmesnega pregleda protidampinških dajatev pri uvozu plinskih žepnih vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana in pri uvozu nekaterih znova napolnljivih žepnih vžigalnikov s kremenom s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana(2003/645/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti [1], kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1972/2002 [2] in predvsem s členom 9 in členom 11(3) Uredbe,po posvetovanju s svetovalnim odborom,ob upoštevanju naslednjega:A. POSTOPEK(1) Leta 1991 je Svet z Uredbo (EGS) št. 3433/91 [3], uvedel dokončne protidampinške dajatve pri uvozu plinskih žepnih vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, s poreklom med drugim v Ljudski republiki Kitajski.(2) Z Uredbo (ES) št. 192/1999 [4] je Svet, na podlagi preiskave v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (osnovna uredba), razširil zgoraj omenjeni protidampinški ukrep za: (a) uvoz plinskih žepnih vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, poslanih ali s poreklom iz Tajvana; in (b) uvoz nekaterih znova napolnljivih vžigalnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana.(3) Leta 2001 je Uredba Sveta (ES) št. 1824/2001 [5] uvedla dokončno dajatev za plinske žepne vžigalnike s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, iz tarifne96131000 oznake KN (oznaka TARIC 96131000*19) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in vzdrževala protidampinške dajatve, razširjena z Uredbo (ES) št. 192/1999 za uvoz nekaterih znova napolnljivih žepnih vžigalnikov s kremenom s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana iz oznake KN ex96132090 (oznake TARIC 96132090*21 in 96132090*29) in za uvoz vžigalnikov, ki se jih ne da ponovno napolniti, poslanih iz Tajvana in iz tarifne96131000 oznake KN (oznaka TARIC 96131000*19) ali s poreklom iz Tajvana in iz tarifne 96131000 oznake KN (oznaka TARIC 96131000*19). Te dajatve so bile uvedene na podlagi pregleda zaradi izteka dokončnih protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (EGS) št. 3433/91 in razširjenih z Uredbo (ES) št. 192/1999, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.(4) 14. maja 2002 je Komisija prejela pritožbo v zvezi z domnevnim škodljivim dampingom uvoza plinskih žepnih vžigalnikov za enkratno uporabo, s kremenom ali s piezo tehnologijo, z ali brez ventila za polnjenje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama (vžigalniki za enkratno uporabo).(5) Pritožbo je vložilo Združenje evropskih proizvajalcev vžigalnikov (EFLM) v imenu proizvajalcev Skupnosti, ki predstavljajo 90 % skupne proizvodnje Skupnosti vžigalnikov za enkratno uporabo v skladu s členoma 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.(6) Pritožba je vsebovala prima facie dokaz o obstoju dampinga in bistvene škode, ki je posledica te uredbe, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek protidampinških postopkov v skladu s členom 5 osnovne uredbe.(7) Glede dokončnih veljavnih protidampinških ukrepov proti vžigalnikom s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti, in nekaterih napolnljivih vžigalnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana, je Komisija menila, da če bi se določilo, da je treba, na podlagi ugotovitev preiskave, sprožene v skladu s členom 5 osnovne uredbe, naložiti ukrepe glede vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, stalno nalaganje ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 1824/2001, ne bi bilo več ustrezno in Uredba (ES) št. 1824/2001 bi morala biti ustrezno spremenjena ali razveljavljena. Če bi bila torej preiskava uradno zaključena, bi ena izmed posledic lahko bila uvedba ukrepov za vse plinske žepne vžigalnike za enkratno uporabo, to je, ki se polnijo ali ne, s piezo tehnologijo ali s kremenom, s poreklom iz držav, ki so predmet te preiskave. Na drugi strani so ukrepi za vžigalnike s kremenom, ki se polnijo ali ne, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske že sprejeti, kar bi lahko pripeljalo do nasprotja z novimi ukrepi. Takšnemu nasprotju bi se lahko izognili s spremembo ali razveljavitvijo obstoječih ukrepov. Zato se je štelo, da se pregled, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (vmesni pregled), začne v zvezi z Uredbo (ES) št. 1824/2001, da bi omogočili kakršnokoli potrebno spremembo ali razveljavitev na podlagi preiskave iz člena 5 osnovne uredbe v zvezi z vsemi vžigalniki za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama.(8) V skladu s tem je Komisija, po posvetovanju s Svetovalnim odborom, z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti [6], hkrati sprožila protidampinški postopek o uvozu v Skupnost plinskih žepnih vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama in vmesni pregled v zvezi z Uredbo (ES) št. 1824/2001. Upoštevajoč zgoraj omenjeno je bil začetek tega vmesnega pregleda v celoti pomožne narave.(9) Komisija je uradno seznanila proizvajalce – izvoznike in uvoznike, za katere je vedela, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, predstavnike uporabnike in proizvajalce Skupnosti – pritožnike. Zainteresirane stranke so imele priložnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.B. UMIK PRITOŽBE IN PRENEHANJE POSTOPKA(10) S pismom Komisiji z dne 14. julija 2003 je EFLM uradno umaknilo svojo pritožbo.(11) V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe, se lahko postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšno prenehanje ne bi bilo v interesu Skupnosti.(12) Komisija je ocenila, da se morajo ti postopki končati, ker preiskava ni odkrila nobenih premislekov, iz katerih je razvidno, da takšno prenehanje ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile ustrezno obveščene in so dobile možnost za pripombe.(13) En proizvajalec – izvoznik iz Kitajske je trdil, da bi Komisija morala nadaljevati s preiskavo kljub umiku pritožbe in objaviti ustrezne ugotovitve, zlasti kar zadeva damping. V tej zvezi je zadevni proizvajalec – izvoznik trdil, da bi bilo nadaljevanje preiskave v njegovem interesu zaradi njegovega sodelovanja ves čas postopka in njegovega prizadevanja, da bi pokazal, da kar zadeva njegov izvoz, dampinga ni.(14) Isti proizvajalec – izvoznik je nadalje trdil, da bi se bilo treba v prihodnosti izogibati sprožanju protidampinških postopkov. Domneval je, da bi umik pritožbe pokazal, da je bila pritožba, ki je sprožila to preiskavo, neutemeljena. Zato je ta proizvajalec – izvoznik zaključil, da naj se v primeru ugotovitve, da dampinga ni, to ustrezno objavi. To bi industriji Skupnosti preprečilo, da bi v bližnji prihodnosti vložila novo pritožbo.(15) Te zahtevke je bilo treba zavrniti. V skladu s členom 5(1) osnovne uredbe, bo Komisija začela protidampinško preiskavo v vsakem primeru, za katerega je prejela pritožbo, ki vsebuje zgolj zadosten prima facie dokaz o obstoju škodljivega dampinga. V tem primeru je bilo ugotovljeno, da je bila pritožba, ki jo je vložila industrija Skupnosti, dovolj podprta s prima facie dokazom, zato je bil začetek tega postopka povsem utemeljen. V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe, se lahko protidampinški postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če takšno prenehanje ne bi bilo v interesu Skupnosti. Vendar pa, kot je omenjeno zgoraj v uvodni izjavi 12, ni bilo dokaza ali razpoložljivih informacij, da prenehanje postopka ne bi bilo v interesu Skupnosti. Pri obravnavanju interesa Skupnosti in v skladu s členom 21 osnovne uredbe, interesa proizvajalcev – izvoznikov ni mogoče upoštevati. V tej zvezi je treba vedeti, da ni bila prejeta nobena pripomba od strank, navedenih v členu 21 osnovne uredbe, kot so uporabniki, uvozniki ali potrošniki, ki bi kazala, da tako prenehanje ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zato je bilo sprejeto, da ni razloga za nadaljevanje preiskave in tako se mora postopek končati brez uradnih ugotovitev glede obstoja ali neobstoja dampinga in škode, prav tako kateregakoli drugega vidika preiskave.(16) Isti proizvajalec – izvoznik je trdil, da bi morali v primeru prenehanja postopka razveljaviti veljavne dokončne protidampinške ukrepe za vžigalnike s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti in nekatere znova napolnljive vžigalnike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslane ali s poreklom iz Tajvana. V tej zvezi je zadevni proizvajalec – izvoznik trdil, da ta preiskava zajema isti podoben izdelek in bi zato nadaljevanje dokončnih ukrepov za vžigalnike s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti in nekatere znova napolnljive vžigalnike s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslane ali s poreklom iz Tajvana, kršilo člena 1(4) in 9(5) osnovne uredbe.(17) Treba je vedeti, da niso bili prejeti nobeni uradni sklepi glede katerih koli vidikov, preiskanih med tem postopkom, vključno s preiskavo glede zadevnega izdelka in podobnih izdelkov. Dokaz, ki je bil predložen v pritožbi za začetek tega postopka, vključno z informacijami, ki zadevajo zadevni izdelek in podobne izdelke, je bil prima facie dokaz, za katerega se je štelo, da je izpolnjeval začetno fazo, vendar ne more zadoščati za, niti predvideti, katere koli končne določitve.(18) Poleg tega, kot je navedeno zgoraj v uvodnima izjavama 7 in 8, je bil vmesni pregled samo v pomoč pri preiskavi, sproženi v skladu s členom 5 osnovne uredbe in bi moral omogočiti spremembo ali razveljavitev veljavne protidampinške dajatve za uvoz vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti in nekaterih znova napolnljivih vžigalnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana, če je primerno, na osnovi ugotovitev preiskave, sprožene v skladu s členom 5 osnovne uredbe. Kot je navedeno zgoraj v uvodnima izjavama 15 in 17, prvotna preiskava ni vodila do kakršnih koli uradnih zaključkov, ki bi upravičili spremembo ali razveljavitev Uredbe (ES) št. 1824/2001 s katero je bilo ugotovljeno, da je dampinški uvoz vžigalnikov s kremenom iz Ljudske republike Kitajske povzročil škodo industriji Skupnosti. V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, se naloži protidampinška dajatev, ko se dokončno ugotovi, da obstaja damping in je s tem povzročena škoda in da interes Skupnosti zahteva posredovanje. V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, se lahko dokončni protidampinški ukrepi spreminjajo ali razveljavljajo le, če so se okoliščine v zvezi z dampingom in škodo občutno spremenile, česar ni bilo mogoče potrditi s tem postopkom. Zato se mora vmesni pregled končati brez spremembe ali razveljavitve veljavnih ukrepov pri uvozu vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti in nekaterih znova napolnljivih vžigalnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana.(19) Zaradi zgoraj omenjenega Komisija sklene, da se mora protidampinški postopek ki zadeva uvoz vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama v Skupnost končati brez uvedbe protidampinških ukrepov.(20) Vmesni pregled se mora končati brez spremembe ali razveljavitve veljavnih ukrepov pri uvozu vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti in nekaterih znova napolnljivih vžigalnikov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana, zaradi svoje pomožne narave, opisane v uvodnima izjavama 7 in 8 preiskave, sprožene v skladu s členom 5 osnovne uredbe –SKLENIL:Edini člen1. Zaključi se protidampinški postopek, sprožen v skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o uvozu plinskih žepnih vžigalnikov za enkratno uporabo s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Malezije in Vietnama.2. Zaključi se vmesni pregled protidampinške dajatve pri uvozu plinskih žepnih vžigalnikov s kremenom, ki se jih ne da ponovno napolniti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana in pri uvozu nekaterih znova napolnljivih žepnih vžigalnikov s kremenom s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali poslanih ali s poreklom iz Tajvana, sprožen v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96, brez spremembe veljavne protidampinške dajatve.3. Še naprej veljajo dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 1824/2001.V Bruslju, 11. septembra 2003Za KomisijoPascal LamyČlan Komisije[1] UL L 56, 6.3.1996, str. 1.[2] UL L 305, 7.11.2002, str. 1.[3] UL L 326, 28.11.1991, str. 1.[4] UL L 22, 29.1.1999, str. 1.[5] UL L 248, 18.9.2001, str. 1.[6] UL C 153, 27.6.2002, str. 3.--------------------------------------------------


title: 2009/943/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o spremembi Sklepa 2006/326/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah

text:
               16.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/26

      SKLEP SVETA

   z dne 30. novembra 2009
   o spremembi Sklepa 2006/326/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah
   (2009/943/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) ter prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uporaba določb Uredbe (ES) št. 1393/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o vročanju sodnih in izvensodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (vročanje pisanj) (2) je bila razširjena na Dansko v skladu s členom 3(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), sklenjenega s Sklepom Sveta 2006/326/ES (4).

               (2)

               V členu 5(2) Sporazuma je predvideno, da Danska ne bo sklepala mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1393/2007 ali ga spreminjali, razen če Skupnost da za to soglasje in so sklenjeni zadovoljivi dogovori glede razmerja med navedenim sporazumom in zadevnim mednarodnim sporazumom.

               (3)

               Niti sam Sporazum niti Sklep 2006/326/ES ne določata, kako naj Skupnost izrazi soglasje za sklenitev zadevnega mednarodnega sporazuma s strani Danske.

               (4)

               Zato je treba uvesti postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma. Ta postopek bi moral zagotoviti hitro sprejemanje odločitev, s katerimi se izrazi soglasje Skupnosti.

               (5)

               Komisija bi morala po tem, ko jo je Danska obvestila, da namerava skleniti mednarodni sporazum, ugotoviti, ali je sporazum skladen z Uredbo (ES) št. 1393/2007, vključno z zakonodajo Skupnosti, ki vpliva na navedeno uredbo, in skleniti vse potrebne dogovore. Ker je cilj doseči enotno uporabo določb Uredbe (ES) št. 1393/2007 v vseh državah članicah in na Danskem, bi morala Komisija zagotoviti, da Danska ne bo sklenila določenega mednarodnega sporazuma, če bi to lahko vplivalo na pogoje, pod katerimi bi Skupnost sama pristopila k zadevnemu sporazumu oziroma bi države članice pooblastila, naj pristopijo k temu sporazumu v interesu Skupnosti. Če je Skupnost že pogodbenica zadevnega sporazuma ali pa je države članice pooblastila, da postanejo njegove pogodbenice v interesu Skupnosti, bi morala biti ocena, ki jo opravi Komisija, omejena na preveritev, ali namerava Danska k mednarodnemu sporazumu pristopiti pod enakimi pogoji kot Skupnost oziroma države članice, ki jih je za to pooblastila Skupnost.

               (6)

               Sklep 2006/326/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti, da se omogoči takšen postopek.

               (7)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (8)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SKLENIL:
   Edini člen
   V Sklep 2006/326/ES se vstavita se naslednja člena:

      „Člen 1a
      1.   Za namen uporabe člena 5(2) Sporazuma Komisija pred sprejetjem odločitve, s katero se izrazi soglasje Skupnosti, oceni, ali mednarodni sporazum, ki ga namerava skleniti Danska, ne bo povzročil neučinkovitosti Sporazuma in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil.
      2.   Komisija v 90 dneh po tem, ko jo je Danska obvestila, da namerava skleniti zadevni mednarodni sporazum, sprejme utemeljeno odločitev.
      Če zadevni mednarodni sporazum izpolnjuje pogoje iz odstavka 1, je z odločitvijo Komisije izraženo soglasje Skupnosti v smislu člena 5(2) Sporazuma.
      Člen 1b
      Komisija obvesti države članice o mednarodnih sporazumih, za katere je bila Danska pooblaščena, da jih sklene v skladu s členom 1a.“

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 24. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 324, 10.12.2007, str. 79.

      (3)  UL L 300, 17.11.2005, str. 55.

      (4)  UL L 120, 5.5.2006, str. 23.


title: 2007/857/ES: Sklep Sveta z dne 8. novembra 2007 o spremembi Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 2005

text:
               29.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 347/3

      SKLEP SVETA

   z dne 8. novembra 2007
   o spremembi Priloge I k Aktu o pristopu iz leta 2005
   (2007/857/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 3(6) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 3(3) Akta o pristopu iz leta 2005 določa, da Republika Bolgarija in Romunija pristopita h konvencijam in protokolom iz Priloge I k Aktu.

               (2)

               Države članice so 14. aprila 2005 podpisale Konvencijo o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, na voljo za podpis dne 19. junija 1980 v Rimu, in k Prvemu in Drugemu protokolu o njeni razlagi s strani Sodišča Evropskih skupnosti (1).

               (3)

               Primerno je zagotoviti pristop Republike Bolgarije in Romunije h Konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, na voljo za podpis dne 19. junija 1980 v Rimu, in k Prvemu in Drugemu protokolu o njeni razlagi s strani Sodišča Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena s Konvencijo z dne 14. aprila 2005. Navedeno konvencijo bi bilo zato treba dodati v Prilogo I k Aktu o pristopu iz leta 2005 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V Prilogi I k Aktu o pristopu iz leta 2005 se v točki 1 doda naslednja alinea:

               „—

               Konvencija z dne 14. aprila 2005 o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike h Konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, na voljo za podpis dne 19. junija 1980 v Rimu, in k Prvemu in Drugemu protokolu o njeni razlagi s strani Sodišča Evropskih skupnosti (UL C 169, 8.7.2005, str. 1).“.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. novembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         R. PEREIRA

      (1)  UL C 169, 8.7.2005, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 15. julija 2013 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2013

text:
               18.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 204/13

         SKLEP SVETA
   z dne 15. julija 2013
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2013
   2013/C 204/07
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 41 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               —

               proračun Unije za proračunsko leto 2013 je bil dokončno sprejet 12. decembra 2012 (2),

               —

               Komisija je 29. aprila 2013 predložila predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2013 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2013 sprejel 15. julija 2013.
   Celotno besedilo si je mogoče prebrati na spletišču Sveta: http://www.consilium.europa.eu/

      V Bruslju, 15. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         V. JUKNA

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  UL L 66, 8.3.2013, str. 1, s popravkom v UL L 134, 18.5.2013, str. 21.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/2336 z dne 14. decembra 2015 o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               15.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 329/16

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/2336
   z dne 14. decembra 2015
   o spremembi Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. maja 2010 sprejel Sklep 2010/279/SZVP (1) o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN).

               (2)

               Svet je 17. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/922/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/279/SZVP, s katerim je podaljšal misijo EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2016 in določil referenčni finančni znesek za obdobje do 31. decembra 2015.

               (3)

               Sklep 2010/279/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se določi referenčni finančni znesek za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 13(1) Sklepa 2010/279/SZVP se doda naslednji pododstavek:

      „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL AFGHANISTAN v obdobju od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2016, znaša 43 650 000 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (UL L 123, 19.5.2010, str. 4).

      (2)  Sklep Sveta 2014/922/SZVP z dne 17. decembra 2014 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/279/SZVP o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (UL L 363, 18.12.2014, str. 152).


title: Sklep Sveta (EU) 2015/178 z dne 27. januarja 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, Pododboru za carino in Pododboru za geografske označbe, ustanovljenimi s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem sklepov Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, Pododbora za carino in Pododbora za geografske označbe glede njihovih poslovnikov

text:
               6.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 30/20

         SKLEP SVETA (EU) 2015/178
   z dne 27. januarja 2015
   o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Pododboru za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, Pododboru za carino in Pododboru za geografske označbe, ustanovljenimi s Pridružitvenim sporazumom med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem sklepov Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, Pododbora za carino in Pododbora za geografske označbe glede njihovih poslovnikov
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 207(4) Pogodbe v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 464 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) določa začasno uporabo delov Sporazuma.

               (2)

               Člen 3 Sklepa Sveta 2014/492/EU (2) določa, kateri deli Sporazuma se začasno uporabljajo, vključno z določbami o ustanovitvi in delovanju Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Pododbor SFS), Pododbora za carino in Pododbora za geografske označbe.

               (3)

               Na podlagi člena 191(5) Sporazuma Pododbor SFS sprejme svoj poslovnik na prvem zasedanju.

               (4)

               Na podlagi člena 200(3)(e) Sporazuma določa Pododbor za carino sprejme svoj poslovnik.

               (5)

               Na podlagi člena 306(3) Sporazuma Pododbor za geografske označbe sprejme svoj poslovnik.

               (6)

               Zato je primerno, da se določi stališče Unije v zvezi s poslovniki, ki jih sprejmejo navedeni pododbori –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v okviru Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, ustanovljenega s členom 191 Sporazuma v zvezi s sprejetjem poslovnika Pododbora SFS, temelji na osnutku sklepa navedenega pododbora, ki je priložen k temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Pododboru SFS se lahko dogovorijo o manjših tehničnih popravkih osnutka sklepa brez nadaljnje odločitve Sveta.
   Člen 2
   1.   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v okviru Pododbora za carino, ustanovljenega s členom 200 Sporazuma, v zvezi s sprejetjem poslovnika Pododbora za carino, temelji na osnutku sklepa navedenega pododbora, ki je priložen k temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Pododboru za carino se lahko dogovorijo o manjših tehničnih popravkih osnutka sklepa brez nadaljnje odločitve Sveta.
   Člen 3
   1.   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v okviru Pododbora za geografske označbe, ustanovljenega s členom 306 Sporazuma, v zvezi s sprejetjem poslovnika Pododbora za geografske označbe, temelji na osnutku sklepa navedenega pododbora, ki je priložen k temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Pododboru za geografske označbe se lahko dogovorijo o manjših tehničnih popravkih osnutka sklepa brez nadaljnje odločitve Sveta.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. januarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

      (2)  Sklep Sveta 2014/492/EU z dne 16. junija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (UL L 260, 30.8.2014, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. 1/2015 PODODBORA ZA SANITARNE IN FITOSANITARNE UKREPE EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA
      z dne … 2015
      o sprejetju svojega poslovnika
      PODODBOR ZA SANITARNE IN FITOSANITARNE UKREPE EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA JE –
      ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 191 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 464 Sporazuma se deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

                  (2)

                  Na podlagi člena 191(2) Sporazuma Pododbor za sanitarne in fitosanitarne zadeve (v nadaljnjem besedilu: Pododbor SFS) obravnava vse zadeve v zvezi z izvajanjem poglavja 4 (sanitarni in fitosanitarni ukrepi) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.

                  (3)

                  Na podlagi člena 191(5) Sporazuma Pododbor SFS sprejme svoj poslovnik –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sprejme se poslovnik Pododbora SFS, kot je določen v Prilogi.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …, dne …

               za Pododbor SFS

               Predsednik

         (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

         PRILOGA

            Poslovnik Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe EU-Republika Moldavija

         Člen 1
         Splošne določbe
         1.   Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: Pododbor SFS), ustanovljen v skladu s členom 191(1) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), pomaga Pridružitvenemu odboru v trgovinski sestavi, kot je določeno v členu 438(4) Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi), pri opravljanju njegovih nalog.
         2.   Pododbor SFS izvaja naloge, določene v členu 191(2) Sporazuma, glede na cilje iz poglavja 4 naslova V, kot je določeno v členu 176 Sporazuma.
         3.   Pododbor SFS sestavljajo predstavniki Evropske komisije in Republike Moldavije, ki so odgovorni za sanitarne in fitosanitarne zadeve.
         4.   Predstavnik Evropske komisije ali Republike Moldavije, ki je pristojen za sanitarne in fitosanitarne zadeve, deluje kot predsednik Pododbora SFS v skladu s členom 2.
         5.   Pogodbenici v tem poslovniku sta pogodbenici, navedeni v členu 461 Sporazuma.
         Člen 2
         Predsedovanje
         Pogodbenici predsedujeta Pododboru SFS izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje se začne na datum prvega zasedanja Pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra istega leta.
         Člen 3
         Zasedanja
         1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se Pododbor SFS sestane v treh mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma, potem pa bodisi na zahtevo katere koli od pogodbenic bodisi vsaj enkrat na leto.
         2.   Vsako zasedanje Pododbora SFS predsednik skliče na kraju in ob času, o katerem se dogovorita pogodbenici. Predsednik Pododbora SFS razpošlje obvestilo o zasedanju najpozneje 28 koledarskih dni pred začetkom zasedanja, če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
         3.   Kadar je mogoče, se redno zasedanje Pododbora SFS skliče pravočasno pred rednim zasedanjem Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         4.   Zasedanja Pododbora SFS lahko potekajo prek katerega koli dogovorjenega tehnološkega sredstva, npr. kot video ali avdio konferenca.
         5.   Pododbor SFS lahko vprašanja obravnava tudi, kadar ne zaseda, in sicer prek korespondence.
         Člen 4
         Delegacije
         Pred vsakim zasedanjem sekretariat Pododbora SFS pogodbenici obvesti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice, ki se bosta udeležili zasedanja.
         Člen 5
         Sekretariat
         1.   Uradnik Evropske komisije in uradnik Republike Moldavije delujeta skupaj kot sekretarja Pododbora SFS in naloge sekretariata opravljata skupaj ter v duhu medsebojnega zaupanja in sodelovanja.
         2.   Sekretariat Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi je obveščen o vseh sklepih, mnenjih, priporočilih, poročilih in drugih dogovorjenih ukrepih Pododbora SFS.
         Člen 6
         Korespondenca
         1.   Korespondenca, naslovljena na odbor SFS, se naslovi na sekretarja ene od pogodbenic, ki nato o njej obvesti drugega sekretarja.
         2.   Sekretariat Pododbora SFS zagotovi, da se korespondenca, naslovljena na Pododbor SFS, posreduje predsedniku Pododbora SFS in po potrebi razpošlje kot dokumentacija iz člena 7.
         3.   Korespondenco predsednika pogodbenicama pošlje sekretariat v imenu predsednika. Korespondenca se razpošlje, kadar je to primerno, kakor določa člen 7.
         Člen 7
         Dokumentacija
         1.   Dokumenti se razpošiljajo prek sekretarja Pododbora SFS.
         2.   Pogodbenica pošlje svojo dokumentacijo svojemu sekretarju. Sekretar prejeto dokumentacijo posreduje sekretarju druge pogodbenice.
         3.   Sekretar Unije razpošlje dokumentacijo pristojnim predstavnikom Unije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Republike Moldavije in sekretarje Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         4.   Sekretar Republike Moldavije razpošlje dokumentacijo pristojnim predstavnikom Republike Moldavije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Unije in sekretarje Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         5.   Sekretarji Pododbora SFS delujejo kot kontaktne točke za izmenjavo informacij, kot je določeno v členu 184 Sporazuma.
         Člen 8
         Zaupnost
         Če pogodbenici ne skleneta drugače, zasedanja Pododbora SFS niso javna. Kadar pogodbenica Pododboru SFS predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.
         Člen 9
         Dnevni red zasedanj
         1.   Sekretariat Pododbora SFS na podlagi predlogov pogodbenic za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red in operativne sklepe, ki jih določa člen 10. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere sekretariat najpozneje 21 koledarskih dni pred začetkom zasedanja od pogodbenice prejme zahtevek za vključitev na dnevni red, skupaj z ustreznimi dokumenti.
         2.   Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti razpošlje v skladu s členom 7 najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja.
         3.   Pododbor SFS sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.
         4.   Predsednik Pododbora SFS lahko ob soglasju druge pogodbenice na ad-hoc osnovi povabi predstavnike drugih organov pogodbenic ali neodvisne strokovnjake za posamezno področje, da se udeležijo zasedanj Pododbora SFS ali da predložijo informacije o posebnih zadevah. Pogodbenici zagotovita, da takšni opazovalci ali strokovnjaki spoštujejo vse zahteve glede zaupnosti.
         5.   Predsednik Pododbora SFS lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavkov 1 in 2, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov.
         Člen 10
         Zapisnik in operativni sklepi
         1.   Sekretarja Pododbora SFS skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje.
         2.   Praviloma zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navaja:

                     (a)

                     seznam udeležencev zasedanja, spremljajočih uradnike ter vseh opazovalcev ali strokovnjakov, ki so se udeležili zasedanja;

                     (b)

                     dokumentacijo, predloženo Pododboru SFS;

                     (c)

                     izjave, za katere je Pododbor SFS želel, da se zapišejo v zapisnik; ter

                     (d)

                     operativne sklepe z zasedanja v skladu z odstavkom 4.

               3.   Osnutek zapisnika se predloži Pododboru SFS v odobritev. Odobri se v 28 koledarskih dneh po vsakem zasedanju Pododbora SFS. Vsem naslovnikom iz člena 7 se pošlje izvod zapisnika.
         4.   Osnutek operativnih sklepov vsakega zasedanja pripravi sekretar Pododbora SFS pogodbenice, ki predseduje Pododboru SFS, in ga razpošlje pogodbenicama skupaj z dnevnim redom najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja. Ta osnutek se med zasedanjem posodobi, tako da odbor SFS, če se pogodbenici ne dogovorita drugače, na koncu zasedanja sprejme operativne sklepe, ki odražajo nadaljnje ukrepe, o katerih se dogovorita pogodbenici. Operativni sklepi se po sprejetju dodajo zapisniku, njihovo izvajanje pa se pregleda med katerim koli naslednjim zasedanjem Pododbora SFS. Pododbor SFS v ta namen sprejme predlogo, ki omogoča spremljanje spoštovanja posebnih rokov za izvedbo vsakega ukrepa.
         Člen 11
         Sklepi in priporočila
         1.   Pododbor SFS je pooblaščen, da sprejme sklepe, mnenja, priporočila, poročila in skupne ukrepe, kot je določeno v členu 191 Sporazuma. Sklepi, mnenja, priporočila, poročila in skupni ukrepi se sprejmejo v soglasju s pogodbenicama po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje. Sprejeti sklepi so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta ustrezne ukrepe za njihovo izvajanje.
         2.   Vsak sklep, mnenje, priporočilo ali poročilo podpiše predsednik Pododbora SFS in overita sekretarja Pododbora SFS. Brez poseganja v odstavek 3 predsednik podpiše te dokumente med zasedanjem, na katerem se sprejme zadevni sklep, priporočilo ali poročilo.
         3.   Pododbor SFS lahko sprejema sklepe, priporočila in mnenja ali poročila s pisnim postopkom, po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje, če se pogodbenici s tem strinjata. Pisni postopek je uradna izmenjava not med sekretarjema, ki delujeta po dogovoru s pogodbenicama. Na besedilo predloga, ki se v ta namen razpošlje v skladu s členom 7, se morebitni pridržki ali spremembe sporočijo v roku, ki ni krajši od 21 koledarskih dni. Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke, da se upoštevajo posebne okoliščine. Ko se o besedilu doseže dogovor, sklep, mnenje, priporočilo ali poročilo podpiše predsednik in overita sekretarja.
         4.   Akti Pododbora SFS se naslovijo kot „Sklep“, „Mnenje“, „Priporočilo“ ali „Poročilo“. Vsak sklep začne veljati na dan sprejetja, razen če ni v njem določeno drugače.
         5.   Sklepi, mnenja, priporočila in poročila se pošljejo pogodbenicama.
         6.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov, mnenj in priporočil Pododbora SFS v svojem uradnem glasilu.
         Člen 12
         Poročila
         Pododbor SFS predloži Pridružitvenemu odboru v trgovinski sestavi poročilo o svojih dejavnostih in dejavnostih tehničnih delovnih skupin ali ad-hoc skupin, ki jih ustanovi Pododbor SFS. Poročilo je treba predložiti 25 koledarskih dni pred rednim letnim zasedanjem Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         Člen 13
         Jeziki
         1.   Uradna jezika Pododbora SFS sta angleščina in romunščina.
         2.   Če ni določeno drugače, se Pododbor SFS pri svojih posvetovanjih opira na dokumentacijo, ki je napisana v teh dveh jezikih.
         Člen 14
         Izdatki
         1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje izdatke v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter stroške v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Pododbora SFS.
         2.   Stroške, povezane z organizacijo zasedanj in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica zasedanja.
         3.   Stroške v zvezi s tolmačenjem na zasedanjih in prevajanjem dokumentov v angleščino in romunščino ali iz teh dveh jezikov v skladu s členom 13(1) krije pogodbenica, ki je gostiteljica zasedanja.
         Stroške tolmačenja in prevajanja v druge jezike ali iz njih krije neposredno pogodbenica prosilka.
         Člen 15
         Spremembe poslovnika
         Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom Pododbora SFS v skladu s členom 191(5) Sporazuma.
         Člen 16
         Tehnične delovne skupine in ad hoc skupine
         1.   Pododbor SFS lahko s sklepom v skladu s členom 191(6) Sporazuma po potrebi ustvarja ali odpravlja tehnične delovne skupine ali ad hoc delovne skupine, vključno z znanstvenimi skupinami in skupinami strokovnjakov.
         2.   Članstvo v takih ad hoc delovnih skupinah ni nujno omejeno na predstavnike pogodbenic. Pogodbenici zagotovita, da člani vseh skupin, ki jih ustanovi Pododbor SFS, spoštujejo vse ustrezne zahteve glede zaupnosti.
         3.   Če pogodbenici ne določita drugače, skupine, ki jih je ustanovil Pododbor SFS, delujejo pod nadzorom Pododbora SFS, kateremu poročajo.
         4.   Zasedanja delovnih skupin lahko po potrebi potekajo osebno ali prek video- ali avdiokonference.
         5.   Sekretariat Pododbora SFS prejme izvod vse ustrezne korespondence, dokumentacije in sporočil v zvezi z dejavnostmi delovnih skupin.
         6.   Delovne skupine so pooblaščene za dajanje pisnih priporočil Pododboru SFS. Priporočila se sprejmejo na podlagi soglasja in sporočijo predsedniku Pododbora SFS, ki jih razpošlje, kot je določeno v členu 7.
         7.   Ta poslovnik se smiselno uporablja za vse tehnične delovne skupine ali ad hoc delovne skupine, ki jih je ustanovil Pododbor SFS, razen če v tem členu ni določeno drugače. Sklicevanje na Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi se razume kot sklicevanje na Pododbor SFS.

      OSNUTEK
      SKLEP št. 1/2015 PODODBORA ZA CARINO EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA
      z dne … 2015
      o sprejetju poslovnika
      PODODBOR ZA CARINO EU–REPUBLIKA MOLDAVIJA JE –
      ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 200 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 464 Sporazuma se deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

                  (2)

                  Na podlagi člena 200 Sporazuma Pododbor za carino spremlja izvajanje in upravljanje poglavja 5 (Olajševanje carinskih postopkov in trgovine) naslova V (Trgovina in z njo povezane zadeve) Sporazuma.

                  (3)

                  Na podlagi člena 200(3)(e) Sporazuma Pododbor za carino sprejme svoj poslovnik –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sprejme se poslovnik Pododbora za carino, kot je določen v Prilogi.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …, dne …

               Za Pododbor za carino

               Predsednik

         (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

         PRILOGA

            Poslovnik Pododbora za carino EU-Republika Moldavija

         Člen 1
         Splošne določbe
         1.   Pododbor za carino, ustanovljen v skladu s členom 200(1) Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), opravlja svoje naloge, kot je določeno v členu 200(2) in (3) Sporazuma.
         2.   Pododbor za carino sestavljajo predstavniki Evropske komisije in Republike Moldavije, pristojni za carino in s carino povezane zadeve.
         3.   Predstavnik Evropske komisije ali Republike Moldavije, ki je pristojen za carino in s carino povezane zadeve, deluje kot predsednik v skladu s členom 2.
         4.   Pogodbenici v tem poslovniku sta pogodbenici, navedeni v členu 461 Sporazuma.
         Člen 2
         Predsedovanje
         Pogodbenici predsedujeta Pododboru za carino izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje se začne na datum prvega zasedanja Pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra istega leta.
         Člen 3
         Zasedanja
         1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se Pododbor za carino sestane enkrat letno ali na zahtevo katere koli od pogodbenic.
         2.   Vsako zasedanje Pododbora za carino skliče njegov predsednik na kraju in ob času, o katerem se dogovorita pogodbenici. Predsednik Pododbora za carino razpošlje obvestilo o zasedanju najpozneje 28 koledarskih dni pred začetkom zasedanja, če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
         3.   Zasedanja Pododbora za carino lahko potekajo prek katerega koli dogovorjenega tehnološkega sredstva, npr. kot video ali avdio konferenca.
         4.   Pododbor za carino lahko vprašanja obravnava tudi, kadar ne zaseda, in sicer prek korespondence.
         Člen 4
         Delegacije
         Pred vsakim zasedanjem sekretariat Pododbora za carino pogodbenici obvesti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice, ki se bosta udeležili zasedanja.
         Člen 5
         Sekretariat
         1.   Uradnik Evropske komisije in uradnik Republike Moldavije, ki sta pristojna za carino in s carino povezane zadeve, delujeta skupaj kot sekretarja Pododbora za carino in naloge sekretariata opravljata skupaj, v duhu medsebojnega zaupanja in sodelovanja.
         2.   Sekretariat Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi, kot je določen v členu 438(4) Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi), je obveščen o vseh sklepih, mnenjih, priporočilih, poročilih in drugih dogovorjenih ukrepih Pododbora za carino.
         Člen 6
         Korespondenca
         1.   Korespondenca, naslovljena na Pododbor za carino, se naslovi na sekretarja ene od pogodbenic, ki nato o njej obvesti drugega sekretarja.
         2.   Sekretariat Pododbora za carino zagotovi, da se korespondenca, naslovljena na Pododbor za carino, posreduje predsedniku Pododbora za carino in po potrebi razpošlje kot dokumentacija iz člena 7.
         3.   Korespondenco predsednika pogodbenicama pošlje sekretariat v imenu predsednika. Korespondenca se razpošlje, kadar je to primerno, kakor določa člen 7.
         Člen 7
         Dokumentacija
         1.   Dokumenti se razpošiljajo prek sekretarja Pododbora za carino.
         2.   Pogodbenica svojo dokumentacijo pošlje svojemu sekretarju. Sekretar prejeto dokumentacijo posreduje sekretarju druge pogodbenice.
         3.   Sekretar Unije dokumentacijo razpošlje pristojnim predstavnikom Unije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Republike Moldavije. Sekretar Unije pošlje izvod končnih dokumentov na sekretarja Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         4.   Sekretar Republike Moldavije dokumentacijo razpošlje pristojnim predstavnikom Republike Moldavije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Unije. Sekretar za Republiko Moldavijo pošlje izvod končnih dokumentov na sekretarja Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         Člen 8
         Zaupnost
         Če Pogodbenici ne skleneta drugače, zasedanja Pododbora za carino niso javna. Kadar pogodbenica Pododboru za carino predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.
         Člen 9
         Dnevni red zasedanj
         1.   Sekretariat na podlagi predlogov pogodbenic za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere sekretariat najpozneje 21 koledarskih dni pred začetkom zasedanja od pogodbenice prejme zahtevek za vključitev na dnevni red, skupaj z ustreznimi dokumenti.
         2.   Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti razpošlje v skladu s členom 7 najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja.
         3.   Pododbor za carino sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.
         4.   Predsednik Pododbora za carino lahko ob soglasju druge pogodbenice na ad hoc osnovi povabi predstavnike drugih organov pogodbenic ali neodvisne strokovnjake za posamezno področje, da se udeležijo njegovih zasedanj ali da predložijo informacije o posebnih zadevah. Pogodbenici zagotovita, da takšni opazovalci ali strokovnjaki spoštujejo vse zahteve glede zaupnosti.
         5.   Predsednik Pododbora za carino lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavkov 1 in 2, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov.
         Člen 10
         Zapisnik in operativni sklepi
         1.   Sekretar Pododbora za carino pogodbenice, ki mu predseduje, pripravi osnutek zapisnika vsakega zasedanja, vključno z operativnimi sklepi.
         2.   Osnutek zapisnika, vključno z operativnimi sklepi, se predloži Pododboru za carino v odobritev. Osnutek zapisnika se odobri se v 28 koledarskih dneh po vsakem zasedanju Pododbora za carino. Vsem naslovnikom iz člena 7 se pošlje izvod zapisnika.
         Člen 11
         Sklepi in priporočila
         1.   Pododbor za carino je pooblaščen, da sprejme praktične rešitve, ukrepe, sklepe in priporočila, kakor je določeno v členu 200 Sporazuma. Te praktične rešitve, ukrepi, sklepi in priporočila se sprejmejo s soglasjem med pogodbenicama po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje. Sklepi so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta ustrezne ukrepe za njihovo izvajanje.
         2.   Vsak sklep ali priporočilo podpiše predsednik Pododbora za carino in overita sekretarja Pododbora za carino. Brez poseganja v odstavek 3 predsednik podpiše te dokumente med zasedanjem, na katerem se sprejme zadevni sklep ali priporočilo.
         3.   Pododbor za carino lahko sprejema sklepe ali priporočila s pisnim postopkom, po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje, če se pogodbenici s tem strinjata. Pisni postopek je uradna izmenjava not med sekretarjema, ki delujeta po dogovoru s pogodbenicama. Na besedilo predloga, ki se v ta namen razpošlje v skladu s členom 7, se morebitni pridržki ali spremembe sporočijo v roku, ki ni krajši od 21 koledarskih dni. Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov. Ko se o besedilu doseže dogovor, sklep ali priporočilo podpiše predsednik in overita sekretarja.
         4.   Akti Pododbora za carino se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Priporočilo“. Vsak sklep začne veljati na dan sprejetja, razen če ni v njem določeno drugače.
         5.   Sklepi in priporočila se pošljejo pogodbenicama.
         6.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Pododbora za carino v svojem uradnem glasilu.
         Člen 12
         Poročila
         Pododbor za carino poroča Pridružitvenemu odboru v trgovinski sestavi na vsakem rednem letnem zasedanju Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         Člen 13
         Jeziki
         1.   Uradna jezika Pododbora za carino sta angleščina in romunščina.
         2.   Če ni določeno drugače, se Pododbor za carino pri svojih posvetovanjih opira na dokumentacijo, ki je napisana v teh dveh jezikih.
         Člen 14
         Izdatki
         1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje izdatke v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter stroške v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Pododbora za carino.
         2.   Stroške, povezane z organizacijo zasedanj in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica zasedanja.
         3.   Stroške v zvezi s tolmačenjem na zasedanjih in prevajanjem dokumentov v angleščino in romunščino ali iz teh dveh jezikov v skladu s členom 13(1) krije pogodbenica, ki je gostiteljica zasedanja.
         Stroške tolmačenja in prevajanja v druge jezike ali iz njih krije neposredno pogodbenica prosilka.
         Člen 15
         Spremembe poslovnika
         Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom Pododbora za carino v skladu s členom 200(3)(e) Sporazuma.

      OSNUTEK
      SKLEP št. 1/2015 PODODBORA ZA GEOGRAFSKE OZNAČBE EU-REPUBLIKA MOLDAVIJA
      z dne … 2015
      o sprejetju poslovnika
      PODODBOR ZA GEOGRAFSKE OZNAČBE EU–REPUBLIKA MOLDAVIJA JE –
      ob upoštevanju Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 306 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 464 Sporazuma se deli Sporazuma uporabljajo začasno od 1. septembra 2014.

                  (2)

                  Na podlagi člena 306 Sporazuma Pododbor za geografske označbe spremlja razvoj Sporazuma na področju geografskih označb in služi kot forum za sodelovanje in dialog o geografskih označbah.

                  (3)

                  Na podlagi člena 306(3) Sporazuma določa Pododbor za geografske označbe določi svoj poslovnik –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sprejme se poslovnik Pododbora za geografske označbe, kot je določen v Prilogi.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …,

               Za Pododbor za geografske označbe

               Predsednik

         (1)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

         PRILOGA

            Poslovnik Pododbora za geografske označbe EU-Republika Moldavija

         Člen 1
         Splošne določbe
         1.   Pododbor za geografske označbe, ustanovljen v skladu s členom 306 Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), pomaga Pridružitvenemu odboru v trgovinski sestavi, kot je določen v členu 438(4) Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni odbor v trgovinski sestavi), pri opravljanju njegovih nalog.
         2.   Pododbor za geografske označbe opravlja svoje naloge, kot je določeno v členu 306 Sporazuma.
         3.   Pododbor za geografske označbe sestavljajo predstavniki Evropske komisije in Republike Moldavije, ki so pristojni področja v zvezi z geografskimi označbami.
         4.   Pogodbenici imenujeta vsaka svojega vodjo delegacije, ki je kontaktna oseba za vse zadeve v zvezi s Pododborom za geografske označbe.
         5.   Vodji delegacij delujeta kot predsednik Pododbora za geografske označbe v skladu s členom 2.
         6.   Vsak vodja delegacije lahko prenese vse ali nekatere naloge vodje delegacije na imenovanega namestnika in v tem primeru vsa sklicevanja na vodjo delegacije v nadaljnjem besedilu veljajo za imenovanega namestnika.
         7.   Pogodbenici v tem poslovniku sta pogodbenici, navedeni v členu 461 Sporazuma.
         Člen 2
         Predsedovanje
         Pogodbenici predsedujeta Pododboru za geografske označbe izmenično za obdobje 12 mesecev. Prvo obdobje se začne na datum prvega zasedanja Pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra istega leta.
         Člen 3
         Zasedanja
         1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se Pododbor za geografske označbe sestane na zahtevo katere koli od pogodbenic, izmenično v Uniji in Republiki Moldaviji, v nobenem primeru pa ne pozneje kot 90 koledarskih dni od zahteve.
         2.   Vsako zasedanje Pododbora za geografske označbe skliče njegov predsednik na kraju in ob času, o katerem se dogovorita pogodbenici. Predsednik Pododbora za geografske označbe razpošlje obvestilo o zasedanju najpozneje 28 koledarskih dni pred začetkom zasedanja, če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
         3.   Kadar je mogoče, se redno zasedanje Pododbora za geografske označbe skliče pravočasno pred rednim zasedanjem Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         4.   Izjemoma lahko zasedanje Pododbora za geografske označbe poteka prek tehnoloških sredstev, o katerih se dogovorita pogodbenici, vključno prek videokonference.
         Člen 4
         Delegacije
         Pred vsakim zasedanjem sekretariat Pododbora za geografske označbe pogodbenice obvesti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenive, ki se bosta udeležili zasedanja.
         Člen 5
         Sekretariat
         1.   Uradnik Evropske komisije in uradnik Republike Moldavije delujeta skupaj kot sekretarja Pododbora za geografske označbe, kot sta se dogovorili vodji delegacij, ter opravljata naloge sekretariata skupaj, v duhu medsebojnega zaupanja in sodelovanja.
         2.   Sekretariat Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi, mora biti obveščen o vseh sklepih, poročilih in drugih dogovorjenih ukrepih Pododbora za geografske označbe.
         Člen 6
         Korespondenca
         1.   Korespondenca, naslovljena na Pododbor za geografske označbe, se naslovi na sekretarja ene od pogodbenic, ki nato o njej obvesti drugega sekretarja.
         2.   Sekretariat Pododbora za geografske označbe zagotovi, da se korespondenca, naslovljena na Pododbor za geografske označbe, posreduje predsedniku Pododbora za geografske označbe in po potrebi razpošlje kot dokumentacija iz člena 7.
         3.   Korespondenco predsednika pogodbenicama pošlje sekretariat v imenu predsednika. Korespondenca se razpošlje, kadar je to primerno, kakor določa člen 7.
         Člen 7
         Dokumentacija
         1.   Dokumenti se razpošiljajo prek sekretarja Pododbora za geografske označbe.
         2.   Pogodbenica svojo dokumentacijo pošlje svojemu sekretarju. Sekretar prejeto dokumentacijo posreduje sekretarju druge pogodbenice.
         3.   Sekretar Unije dokumentacijo razpošlje pristojnim predstavnikom Unije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Republike Moldavije in sekretarje Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         4.   Sekretar Republike Moldavije dokumentacijo razpošlje pristojnim predstavnikom Republike Moldavije in v takšni korespondenci med naslovnike sistematično doda sekretarja Unije in sekretarje Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         Člen 8
         Zaupnost
         Če Pogodbenici ne skleneta drugače, zasedanja Pododbora za geografske označbe niso javna. Kadar pogodbenica Pododboru za geografske označbe predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.
         Člen 9
         Dnevni red zasedanj
         1.   Sekretariat Pododbora za geografske označbe na podlagi predlogov pogodbenic za vsako zasedanje pripravi začasni dnevni red in operativne sklepe, ki jih določa člen 10. Začasni dnevni red vključuje točke, za katere sekretariat najpozneje 21 koledarskih dni pred začetkom zasedanja od pogodbenice prejme zahtevek za vključitev na dnevni red, skupaj z ustreznimi dokumenti.
         2.   Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti razpošlje v skladu s členom 7 najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja.
         3.   Predsednik in drugi vodja delegacije sprejmeta dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Za uvrstitev točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red je potrebno soglasje pogodbenic.
         4.   Predsednik Pododbora za geografske označbe lahko ob soglasju druge pogodbenice na ad-hoc osnovi povabi predstavnike drugih organov pogodbenic ali neodvisne strokovnjake za posamezno področje, da se udeležijo njegovih zasedanj ali da predložijo informacije o posebnih zadevah. Pogodbenici zagotovita, da takšni opazovalci ali strokovnjaki spoštujejo vse zahteve glede zaupnosti.
         5.   Predsednik Pododbora za geografske označbe lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavkov 1 in 2, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov.
         Člen 10
         Zapisnik in operativni sklepi
         1.   Sekretarja Pododbora za geografske označbe skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje.
         2.   Praviloma zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navaja:

                     (a)

                     seznam udeležencev zasedanja, spremljajočih uradnikov ter vseh opazovalcev ali strokovnjakov, ki so se udeležili zasedanja;

                     (b)

                     dokumentacijo, predloženo Pododboru za geografske označbe;

                     (c)

                     izjave, za katere je Pododbor za geografske označbe želel, da se zapišejo v zapisnik; ter

                     (d)

                     po potrebi operativne sklepe z zasedanja v skladu z odstavkom 4.

               3.   Osnutek zapisnika se predloži Pododboru za geografske označbe v odobritev. Odobri se v 28 koledarskih dneh po vsakem zasedanju Pododbora za geografske označbe. Vsem naslovnikom iz člena 7 se pošlje izvod zapisnika.
         4.   Osnutek operativnih sklepov vsakega zasedanja pripravi sekretar Pododbora za geografske označbe pogodbenice, ki predseduje Pododboru za geografske označbe, in ga razpošlje pogodbenicama skupaj z dnevnim redom najpozneje 15 koledarskih dni pred začetkom zasedanja. Ta osnutek se med zasedanjem posodobi, tako da Pododbor za geografske označbe, če se pogodbenici ne dogovorita drugače, na koncu zasedanja sprejme operativne sklepe, ki odražajo nadaljnje ukrepe, o katerih se dogovorita pogodbenici. Operativni sklepi se po sprejetju dodajo zapisniku, njihovo izvajanje pa se pregleda med katerim koli naslednjim zasedanjem Pododbora za geografske označbe. Pododbor za geografske označbe v ta namen sprejme predlogo, ki omogoča spremljanje spoštovanja rokov za izvedbo vsakega ukrepa.
         Člen 11
         Sklepi
         1.   Odbor za geografske označbe je pooblaščen za sprejemanje sklepov v zadevah, določenih v členu 306(4) Sporazuma. Ti sklepi se prejmejo s soglasjem med pogodbenicama po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje. Sprejeti sklepi so zavezujoči za pogodbenici, ki sprejmeta ustrezne ukrepe za njihovo izvajanje.
         2.   Vsak sklep podpiše predsednik Pododbora za geografske označbe in overita sekretarja Pododbora za geografske označbe. Brez poseganja v odstavek 4 predsednik podpiše te dokumente med zasedanjem, na katerem se sprejme zadevni sklep.
         3.   Pododbor za geografske označbe lahko sprejema sklepe ali poročila s pisnim postopkom, po zaključku ustreznih notranjih postopkov za njihovo sprejetje, če se pogodbenici s tem strinjata. Pisni postopek je uradna izmenjava not med sekretarjema, ki delujeta po dogovoru s pogodbenicama. Na besedilo predloga, ki se v ta namen razpošlje v skladu s členom 7, se morebitni pridržki ali spremembe sporočijo v roku, ki ni krajši od 21 koledarskih dni. Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz tega odstavka, da se upoštevajo potrebe posameznih primerov. Ko se o besedilu doseže dogovor, sklep ali poročilo podpiše predsednik in overita sekretarja.
         4.   Akti Pododbora za geografske označbe se naslovijo kot „Sklep“ oziroma „Poročilo“. Vsak sklep začne veljati na dan sprejetja, razen če v njem ni določeno drugače.
         5.   Sklepi se pošljejo pogodbenicama.
         6.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov Pododbora za geografske označbe v svojem uradnem listu.
         Člen 12
         Poročila
         Pododbor za geografske označbe o svojem delovanju poroča Pridružitvenemu odboru v trgovinski sestavi na vsakem rednem zasedanju Pridružitvenega odbora v trgovinski sestavi.
         Člen 13
         Jeziki
         1.   Uradna jezika Pododbora za geografske označbe sta angleščina in romunščina.
         2.   Če ni določeno drugače, se Pododbor za geografske označbe pri svojih posvetovanjih opira na dokumentacijo, ki je napisana v teh dveh jezikih.
         Člen 14
         Izdatki
         1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje izdatke v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter stroške v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Pododbora za geografske označbe.
         2.   Stroške, povezane z organizacijo zasedanj in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica zasedanja.
         3.   Stroške v zvezi s tolmačenjem na zasedanjih in prevajanjem dokumentov v angleščino in romunščino ali iz teh dveh jezikov v skladu s členom 13(1) krije pogodbenica, ki je gostiteljica zasedanja.
         Stroške tolmačenja in prevajanja v druge jezike ali iz njih krije neposredno pogodbenica prosilka.
         Člen 15
         Spremembe poslovnika
         Ta poslovnik se lahko spremeni s sklepom Pododbora za geografske označbe v skladu s členom 306(3) Sporazuma.


title: 2004/910/ES Sklep Sveta z dne 26. aprila 2004 o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in na eni strani Barbadosom, Belizejem, Republiko Kongo, Republiko Fidži, Republiko Gvajano, Republiko Slonokoščena obala, Jamajko, Republiko Kenijo, Demokratično republiko Madagaskar, Republiko Malavi, Republiko Mauritius, Republiko Surinam, Svetim Krištofom in Nevisom, Kraljevino Svazi, Združeno republiko Tanzanijo, Republiko Trinidad in Tobago, Republiko Ugando, Republiko Zambijo in Republiko Zimbabve ter na drugi strani Republiko Indijo o zajamčenih cenah za sladkorni trs v dobavnih obdobjih 2003/2004 in 2004/2005

text:
               31.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 391/1

         SKLEP SVETA
   z dne 26. aprila 2004
   o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in na eni strani Barbadosom, Belizejem, Republiko Kongo, Republiko Fidži, Republiko Gvajano, Republiko Slonokoščena obala, Jamajko, Republiko Kenijo, Demokratično republiko Madagaskar, Republiko Malavi, Republiko Mauritius, Republiko Surinam, Svetim Krištofom in Nevisom, Kraljevino Svazi, Združeno republiko Tanzanijo, Republiko Trinidad in Tobago, Republiko Ugando, Republiko Zambijo in Republiko Zimbabve ter na drugi strani Republiko Indijo o zajamčenih cenah za sladkorni trs v dobavnih obdobjih 2003/2004 in 2004/2005
   (2004/910/ES)
   Različica tega dokumenta v slovenskem jeziku bo objavljena v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije, vključno z besedili institucij in Evropske centralne banke, ki so bila sprejeta pred 1. majem 2004. Zvezki te izdaje bodo postopoma objavljeni med 1. majem n koncem leta 2004.


title: 2014/887/EU: Sklep Sveta z dne 4. decembra 2014 o odobritvi Haaške konvencije z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča v imenu Evropske unije

text:
               10.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 353/5

         SKLEP SVETA
   z dne 4. decembra 2014
   o odobritvi Haaške konvencije z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča v imenu Evropske unije

      (2014/887/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(2) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija si prizadeva za oblikovanje skupnega pravosodnega območja, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb.

               (2)

               Konvencija o sporazumih o izbiri sodišča, sklenjena 30. junija 2005 v okviru Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), je dragocen prispevek k spodbujanju avtonomije strank v mednarodnem poslovanju in povečanju predvidljivosti sodnih odločitev v primeru spora. Konvencija strankam zlasti zagotavlja potrebno pravno varnost, da bo njihov sporazum o izbiri sodišča spoštovan ter da bo odločbo, ki jo bo izdalo izbrano sodišče, mogoče priznati in izvrševati v mednarodnih zadevah.

               (3)

               Člen 29 Konvencije organizacijam za regionalno gospodarsko povezovanje, kot je Unija, omogoča, da podpišejo, sprejmejo ali odobrijo Konvencijo ali k njej pristopijo. Unija je v skladu s Sklepom Sveta 2009/397/ES (1) Konvencijo podpisala 1. aprila 2009 s pridržkom njene sklenitve na poznejši datum.

               (4)

               Konvencija vpliva na sekundarno zakonodajo Unije v zvezi s pristojnostjo, ki temelji na izbiri strank, ter o priznavanju in izvrševanju izhajajočih sodnih odločb, zlasti na Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 (2), ki jo bo 10. januarja 2015 nadomestila Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

               (5)

               S sprejetjem Uredbe (EU) št. 1215/2012 je Unija utrla pot odobritvi Konvencije v imenu Unije, saj je pravila Unije o izbiri sodišča v civilnih in gospodarskih zadevah uskladila s pravili Konvencije.

               (6)

               Unija je ob podpisu Konvencije v skladu z njenim členom 30 izjavila, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Konvencija. Zato je Konvencija, potem ko jo bo odobrila Unija, zavezujoča za države članice.

               (7)

               Unija bi morala ob odobritvi Konvencije dati tudi izjavo, ki se lahko predloži v skladu s členom 21, s katero bi, razen ob nekaterih jasno opredeljenih izjemah, zavarovalne pogodbe v splošnem izključila s področja uporabe Konvencije. Cilj izjave je ohraniti pravila o pristojnosti za zaščito zavarovalca, zavarovanca ali upravičenca iz zavarovanja v zadevah v zvezi z zavarovanjem v skladu z Uredbo (ES) št. 44/2001. Izključitev bi bilo treba omejiti na to, kar je potrebno za zaščito interesov šibkejših strank v zavarovalnih pogodbah. Ta torej ne bi smela zajeti pozavarovalnih pogodb niti pogodb, povezanih z velikimi nevarnostmi. Unija bi morala hkrati predložiti enostransko izjavo, v kateri bi navedla, da lahko pozneje na podlagi izkušenj, pridobljenih ob uporabi Konvencije, ponovno oceni, ali je treba ohraniti izjavo, predloženo na podlagi člena 21.

               (8)

               Združeno Kraljestvo in Irsko zavezuje Uredba (ES) št. 44/2001 in zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (9)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Haaška konvencija z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) se odobri v imenu Evropske unije (4).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponirajo listino o odobritvi iz člena 27(4) Konvencije.
   Deponiranje listine o odobritvi iz prvega pododstavka se opravi v enem mesecu od 5. junija 2015 (5).
   Člen 3
   1.   Ob deponiranju listine o odobritvi iz člena 27(4) Konvencije Unija v skladu s členom 21 Konvencije predloži izjavo v zvezi z zavarovalnimi pogodbami.
   Besedilo navedene izjave je priloženo kot Priloga I k temu sklepu.
   2.   Unija ob deponiranju listine o odobritvi iz člena 27(4) Konvencije predloži enostransko izjavo.
   Besedilo navedene izjave je priloženo kot Priloga II k temu sklepu.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 4. decembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. ORLANDO

      (1)  Sklep Sveta 2009/397/ES z dne 26. februarja 2009 o podpisu s strani Evropske skupnosti Konvencije o sporazumih o izbiri sodišča (UL L 133, 29.5.2009, str. 1).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

      (3)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

      (4)  Besedilo Konvencije je bilo objavljeno v UL L 133, 29.5.2009, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

      (5)  Generalni sekretariat bo Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Konvencije za Unijo.

      PRILOGA I
      Izjava Evropske unije ob odobritvi Haaške konvencije z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča (Konvencija) v skladu s členom 21 Konvencije
      Cilj te izjave, ki nekatere zavarovalne pogodbe izključuje s področja uporabe Konvencije, je zaščita nekaterih zavarovalcev, zavarovancev ali upravičencev, ki so v skladu z notranjo zakonodajo EU posebej zaščiteni.

                  1.

                  Evropska unija v skladu s členom 21 Konvencije izjavlja, da Konvencije ne bo uporabljala za zavarovalne pogodbe, razen v primerih iz odstavka 2.

                  2.

                  Evropska unija bo Konvencijo uporabljala za zavarovalne pogodbe v naslednjih primerih:

                              (a)

                              kadar gre pri pogodbi za pozavarovalno pogodbo;

                              (b)

                              kadar se sporazum o izbiri sodišča sklene po nastanku spora;

                              (c)

                              kadar se brez poseganja v člen 1(2) Konvencije med zavarovalcem in zavarovalnico, ki imata v času sklenitve zavarovalne pogodbe oba stalno prebivališče ali običajno prebivališče v isti državi pogodbenici, sklene sporazum o izbiri sodišča, ki določa pristojnost sodišč te države, in sicer tudi kadar pride do škodnega dogodka v tujini, če tak sporazum ni v nasprotju s pravom zadevne države;

                              (d)

                              kadar se sporazum o izbiri sodišča nanaša na zavarovalno pogodbo, ki krije eno ali več naslednjih zavarovalnih primerov, ki veljajo za velike nevarnosti:

                                          (i)

                                          vsakršna izguba spodaj navedenega ali škoda na spodaj navedenem, ki je posledica nevarnosti v zvezi z njihovo uporabo v gospodarske namene:

                                                      (a)

                                                      morske ladje, naprave ob obali ali na odprtem morju ali rečna, kanalska in jezerska plovila;

                                                      (b)

                                                      zrakoplovi;

                                                      (c)

                                                      tirna vozila;

                                          (ii)

                                          izguba blaga pri prevozu ali prtljage, razen potniške prtljage, ne glede na obliko prevoza, ali škoda na njiju;

                                          (iii)

                                          vsaka odgovornost, razen za telesno poškodbo potnikov ali izgubo ali poškodovanje njihove prtljage, ki je posledica uporabe ali delovanja:

                                                      (a)

                                                      ladij, naprav ali plovil iz točke (i)(a);

                                                      (b)

                                                      zrakoplovov, kadar pravo države pogodbenice, v kateri je registriran tak zrakoplov, ne prepoveduje sporazumov o izbiri sodišča v zvezi z zavarovanji takih zavarovalnih primerov;

                                                      (c)

                                                      tirnih vozil;

                                          (iv)

                                          vsaka odgovornost, razen za telesno poškodbo potnikov ali izgubo ali poškodovanje njihove prtljage, za izgubo ali škodo, ki jo povzroči blago pri prevozu ali prtljaga iz točke (ii);

                                          (v)

                                          vsaka finančna izguba, povezana z uporabo ali delovanjem ladij, naprav, plovil, zrakoplovov ali tirnih vozil iz točke (i), zlasti izguba tovora ali čarterska izguba;

                                          (vi)

                                          vsak zavarovalni primer ali interes, povezan s katerim od zavarovalnih primerov iz točk (i) do (v);

                                          (vii)

                                          vsa kreditna ali kavcijska tveganja, kadar se zavarovalec poklicno ukvarja z industrijsko ali trgovinsko dejavnostjo ali opravlja katerega od svobodnih poklicev in so tveganja povezana s takšno dejavnostjo;

                                          (viii)

                                          katera koli druga tveganja, kadar zavarovalec opravlja poslovno dejavnost, ki preseže mejo pri najmanj dveh od naslednjih meril:

                                                      (a)

                                                      bilančna vsota v višini 6,2 milijona EUR;

                                                      (b)

                                                      neto promet v višini 12,8 milijona EUR;

                                                      (c)

                                                      povprečno število zaposlenih 250 v poslovnem letu.

      PRILOGA II
      Enostranska izjava Evropske unije ob odobritvi Haaške konvencije z dne 30. junija 2005 o sporazumih o izbiri sodišča (Konvencija)
      Evropska unija daje naslednjo enostransko izjavo:

         „Evropska unija izjavlja, da lahko pozneje na podlagi izkušenj, pridobljenih ob uporabi Konvencije, ponovno oceni, ali je treba ohraniti izjavo, predloženo na podlagi člena 21 Konvencije.“


title: Sklep Sveta z dne 3. marca 1975 o udeležbi Skupnosti v Začasni komisiji, ustanovljeni na podlagi Resolucije št. III Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31975D0438

Uradni list L 194 , 25/07/1975 str. 0022 - 0022 finska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0228  španska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0122  švedska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0228  portugalska posebna izdaja poglavje 15 zvezek 1 str. 0122

		Sklep Svetaz dne 3. marca 1975o udeležbi Skupnosti v Začasni komisiji, ustanovljeni na podlagi Resolucije št. III Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem(75/438/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker je v Resoluciji št. III, ki je priložena Sklepni listini Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem z dne 21. februarja 1974, priporočeno, da se ustanovi Začasna komisija, ki bo sestavljena iz predstavnikov podpisnic Konvencije;ker je bila ta konvencija v imenu Skupnosti sklenjena s Sklepom št. 75/437/EGS [2];ker je zato treba določiti predstavnika Skupnosti v Začasno komisijo,SKLENIL NASLEDNJE:Edini členDo začetka veljavnosti Konvencije za preprečevanje onesnaževanja morja iz virov na kopnem je Komisija pooblaščena, da predstavlja Skupnost v delovni skupini z imenom "Začasna komisija", ustanovljeni na podlagi Resolucije št. III, ki je priložena Sklepni listini Konvencije.V Bruslju, 3. marca 1975Za SvetPredsednikJ. Keating[1] UL C 127, 18.10.1974, str. 32.[2] UL L 194, 25.7.1975, str. 5.--------------------------------------------------