title: Sklep Sveta 2014/213/SZVP z dne 14. aprila 2014 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

text:
                  15.4.2014

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 111/83

         SKLEP SVETA 2014/213/SZVP
         z dne 14. aprila 2014
         o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 25. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (1).

                     (2)

                     Glede na razvoj dogodkov v Republiki Gvineji bi bilo treba umakniti embargo na orožje in embargo na opremo, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo.

                     (3)

                     Sklep 2010/638/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V Sklepu 2010/638/SZVP se člena 1 in 2 črtata.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 14. aprila 2014

                  Za Svet

                  Predsednica

               C. ASHTON

            (1)  UL L 280, 26.10.2010, str. 10.


title: Sklep Sveta 2011/635/SZVP z dne 26. septembra 2011 o spremembi Sklepa Sveta 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 249/12

         SKLEP SVETA 2011/635/SZVP
   z dne 26. septembra 2011
   o spremembi Sklepa Sveta 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. decembra 2002 sprejel Skupno stališče 2002/960/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji (1) v skladu z resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: RVSZN) 733(1992), 1356 (2001) in 1425 (2002).

               (2)

               Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupno stališče 2009/138/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji in razveljavitvi Skupnega stališča 2002/960/SZVP (2), s katerim se izvaja RVSZN 1844 (2008). Svet je 1. marca 2010 sprejel Sklep 2010/126/SZVP o spremembi Skupnega stališča 2009/138/SZVP (3), s katerim se izvaja RVSZN 1907 (2009).

               (3)

               Svet je 26. aprila 2010 sprejel Sklep 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/138/SZVP (4) v skladu z RVSZN 1916 (2010) in seznamom oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi, ki ga je sprejel Odbor za sankcije, ustanovljen na podlagi RVSZN 751 (1992) o Somaliji (v nadaljnjem besedilu: Odbor za sankcije).

               (4)

               Odbor za sankcije je 28. julija 2011 posodobil seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi.

               (5)

               Varnostni svet Združenih narodov je 29. julija 2011 sprejel RVSZN 2002 (2011), ki merila za uvrstitev na seznam razširja na politične in vojaške voditelje, ki novačijo ali uporabljajo otroke v oboroženih spopadih in s tem kršijo veljavno mednarodno pravo, ter posameznike in subjekte, odgovorne za kršitve veljavnega mednarodnega prava v Somaliji z dejanji, katerih tarča so civilisti, tudi otroci in ženske v oboroženih spopadih, vključno z ubijanjem in pohabljanjem, spolnim in seksističnim nasiljem, napadi na šole in bolnišnice, ugrabitvami in prisilnim razseljevanjem.

               (6)

               Poleg tega je RVSZN 2002 (2011) jasneje določila izjemo, ki omogoča dajanje na razpolago sredstev, drugih finančnih sredstev ali gospodarskih virov, ki jih za pravočasno dostavo nujno potrebne humanitarne pomoči v Somalijo potrebujejo Združeni narodi, specializirane agencije ali programi ZN ter humanitarne organizacije s statusom opazovalk pri Generalni skupščini Združenih narodov, ki zagotavljajo humanitarno pomoč, in njihovi izvajalski partnerji.

               (7)

               Sklep 2010/231/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/231/SZVP se spremeni:

               1.

               člen 2 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 2
               Omejitveni ukrepi, določeni v členih 3, 5(1) ter 6(1) in (2), se uveljavijo za naslednje osebe in subjekte, ki jih določi Odbor za sankcije in:

                           —

                           so bili vključeni v ali so zagotavljali podporo za dejanja, ki ogrožajo mir, varnost ali stabilnost Somalije, vključno z dejanji, ki ogrožajo sporazum iz Džibutija z dne 18. avgusta 2008 ali politični proces, ali s silo grozijo prehodnim zveznim institucijam ali AMISOM;

                           —

                           so kršili embargo na orožje in s tem povezane ukrepe, kot je navedeno v členu 1;

                           —

                           ovirajo dostavo humanitarne pomoči Somaliji, dostop do nje ali njeno razdeljevanje v Somaliji,

                           —

                           so politični ali vojaški voditelji, ki novačijo ali uporabljajo otroke v oboroženih spopadih v Somaliji in s tem kršijo veljavno mednarodno pravo;

                           —

                           so odgovorni za kršitve veljavnega mednarodnega prava v Somaliji z dejanji, katerih tarča so civilisti, tudi otroci in ženske v oboroženih spopadih, vključno z ubijanjem in pohabljanjem, spolnim in seksističnim nasiljem, napadi na šole in bolnišnice, ugrabitvami in prisilnim razseljevanjem.

                     Zadevne osebe in subjekti so navedeni v Prilogi.“

               2.

               Člen 6(6) se nadomesti z naslednjim:
               „6.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za dajanje na voljo sredstev iz skladov ter drugih finančnih sredstev ali gospodarskoih virov, ki jih za pravočasno dostavo nujno potrebne humanitarne pomoči v Somalijo potrebujejo ZN, specializirane agencije ali programi ZN ter humanitarne organizacije s statusom opazovalk pri Generalni skupščini ZN, ki zagotavljajo humanitarno pomoč, in njihovi izvajalski partnerji, vključno z dvostransko in večstransko financiranimi NVO, ki sodelujejo pri skupnem pozivu ZN za Somalijo.“.

         Člen 2
   Priloga k Sklepu 2010/231/SZVP se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. septembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. KOROLEC

      (1)  UL L 334, 11.12.2002, str. 1.

      (2)  UL L 46, 17.2.2009, str. 73.

      (3)  UL L 51, 2.3.2010, str. 18.

      (4)  UL L 105, 27.4.2010, str. 17.

      PRILOGA

            „PRILOGA

               SEZNAM OSEB IN SUBJEKTOV IZ ČLENA 2

            I.   Osebe

                        1.

                        Yasin Ali Baynah (tudi a) Ali, Yasin Baynah, b) Ali, Yassin Mohamed, c) Baynah, Yasin, d) Baynah, Yassin, e) Baynax, Yasiin Cali, f) Beenah, Yasin, g) Beenah, Yassin, h) Beenax, Yasin, i) Beenax, Yassin, j) Benah, Yasin, k) Benah, Yassin, l) Benax, Yassin, m) Beynah, Yasin, n) Binah, Yassin, o) Cali, Yasiin Baynax).
                        Datum rojstva: 24. december 1965. Državljanstvo: Somalija. Drugo državljanstvo: Švedska. Lokacija: Rinkeby, Stockholm, Švedska; Mogadiš, Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Yasin Ali Baynah je spodbujal napade na prehodno zvezno vlado in misijo Afriške unije v Somaliji (v nadaljnjem besedilu: AMISOM). Poleg tega je pridobival podporo in zbiral sredstva v imenu Zveze za ponovno osvoboditev Somalije in Hizbul Islam, ki s svojimi dejanji ogrožata mir in varnost Somalije, vključno z zavračanjem sporazuma iz Džibutija in napadi na sile prehodne zvezne vlade in AMISOM v Mogadišu.

                        2.

                        Hassan Dahir Aweys (tudi a) Ali, Sheikh Hassan Dahir Aweys, b) Awes, Hassan Dahir, c) Awes, Shaykh Hassan Dahir, d) Aweyes, Hassen Dahir, e) Aweys, Ahmed Dahir, f) Aweys, Sheikh, g) Aweys, Sheikh Hassan Dahir, h) Dahir, Aweys Hassan, i) Ibrahim, Mohammed Hassan, j) OAIS, Hassan Tahir, k) Uways, Hassan Tahir, l) „Hassan, Sheikh“).
                        Datum rojstva: 1935. Državljan: Somalija. Državljanstvo: Somalija. Lokacija: Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Hassan Dahir Aweys je deloval in še vedno deluje kot pomemben politični in ideološki vodja različnih oboroženih opozicijskih skupin, odgovornih za večkratne kršitve splošnega in popolnega embarga na orožje in/ali dejanja, ki ogrožajo mirovni sporazum iz Džibutija ter sile prehodne zvezne vlade in AMISOM v Somaliji. Med junijem 2006 in septembrom 2007 je predsedoval centralnemu odboru Zveze islamskih sodišč; julija 2008 se je razglasil za predsednika asmarskega krila Zveze za ponovno osvoboditev Somalije, maja 2009 pa je bil imenovan za predsednika Hizbul Islam, zveze skupin, ki nasprotujejo prehodni zvezni vladi. Na vsakem od teh položajev je s svojimi izjavami in dejanji dokazal, da si nedvoumno in neomajno prizadeva za uničenje prehodne zvezne vlade in nasilen izgon AMISOM iz Somalije.

                        3.

                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki (tudi a) Al-Turki, Hassan, b) Turki, Hassan, c) Turki, Hassan Abdillahi Hersi, d) Turki, Sheikh Hassan, e) Xirsi, Xasan Cabdilaahi, f) Xirsi, Xasan Cabdulle).
                        Datum rojstva: okoli 1944. Kraj rojstva: regija Ogaden, Etiopija. Državljanstvo: Somalija. Lokacija: Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Hassan Abdullah Hersi Al-Turki je od sredine devetdesetih let pomemben vodja oborožene milice, vpleten pa je bil v številne kršitve embarga na orožje. Leta 2006 je s svojimi silami pomagal Zvezi islamskih sodišč pri zavzetju Mogadiša in postal vojaški vodja skupine, povezane z al-Shabaab. Od leta 2006 različnim oboroženim opozicijskim skupinam, tudi al-Shabaab, omogoča usposabljanje na ozemlju, ki ga nadzoruje. Septembra 2007 se je al-Turki pojavil v poročilih postaje al-Jazeera na posnetku, ki prikazuje usposabljanje milice pod njegovim vodstvom.

                        4.

                        Ahmed Abdi aw-Mohamed (tudi a) Abu Zubeyr, Muktar Abdirahman, b) Abuzubair, Muktar Abdulrahim, c) Aw Mohammed, Ahmed Abdi, d) Aw-Mohamud, Ahmed Abdi, e) „Godane“, f) „Godani“, g) „Mukhtar, Shaykh“, h) „Zubeyr, Abu“).
                        Datum rojstva: 10. julij 1977. Kraj rojstva: Hargeysa, Somalija. Državljanstvo: Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Ahmed Abdi Aw-Mohamed je pomemben vodja skupine al-Shabaab in je bil decembra 2007 javno imenovan za emirja organizacije. Poveljuje operacijam skupine al-Shabaab po Somaliji. Mirovni proces iz Džibutija zavrača kot zaroto iz tujine, maja 2009 pa je v zvočnem posnetku somalskim medijem priznal vpletenost svojih sil v nedavne spopade v Mogadišu.

                        5.

                        Fuad Mohamed Khalaf (tudi a) Fuad Mohamed Khalif, b) Fuad Mohamed Qalaf, c) Fuad Mohammed Kalaf, d) Fuad Mohamed Kalaf, e) Fuad Mohammed Khalif, f) Fuad Khalaf, g) Fuad Shongale, h) Fuad Shongole, i) Fuad Shangole, j) Fuad Songale, k) Fouad Shongale, l) Fuad Muhammad Khalaf Shongole).
                        Državljanstvo: Somalija. Lokacija: Mogadiš, Somalija. Druga lokacija: Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Fuad Mohamed Khalaf je pomagal pri pridobivanju finančne podpore za al-Shabaab; maja 2008 je dvakrat organiziral zbiranje finančnih sredstev za al-Shabaab v mošejah v mestu Kismaayo v Somaliji. Aprila 2008 je skupaj z drugimi posamezniki usmerjal bombne napade z vozili na etiopska oporišča in sile somalske prehodne zvezne vlade v Mogadišu v Somaliji. Maja 2008 je s skupino borcev napadel in zavzel policijsko postajo v Mogadišu, pri čemer je bilo ubitih in ranjenih več vojakov.

                        6.

                        Bashir Mohamed Mahamoud (tudi a) Bashir Mohamed Mahmoud, b) Bashir Mahmud Mohammed, c) Bashir Mohamed Mohamud, d) Bashir Mohamed Mohamoud, e) Bashir Yare, f) Bashir Qorgab, g) Gure Gap, h) „Abu Muscab“, i) „Qorgab“).
                        Datum rojstva: okoli 1979–1982. Drug datum rojstva: 1982. Državljanstvo: Somalija. Lokacija: Mogadiš, Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Bashir Mohamed Mahamoud je vojaški poveljnik skupine al-Shabaab. Od konca leta 2008 je bil tudi eden od približno desetih članov vodstvenega sveta skupine al-Shabaab. Skupaj s sodelavcem je vodil obstreljevanje somalske prehodne zvezne vlade z minometi 10. junija 2009 v Mogadišu.

                        7.

                        Mohamed Sa’id (tudi a) „Atom“, b) Mohamed Sa’id Atom, c) Mohamed Siad Atom).
                        Datum rojstva: okoli 1966. Kraj rojstva: Galgala, Somalija. Lokacija: Galgala, Somalija. Druga lokacija: Badhan, Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Dejavnosti Mohameda Sa’ida „Atoma“ ogrožajo mir, varnost in stabilnost Somalije. Neposredno ali posredno dobavlja, prodaja ali prinaša v Somalijo orožje ali vojaški material ali skrbi za svetovanje, urjenje ali pomoč, tudi finančna sredstva in finančno pomoč, za vojaške dejavnosti in tako krši embargo na orožje. Ugotovljeno je bilo, da je med glavnimi dobavitelji orožja in streliva za operacije skupine al-Shabaab v regiji Puntland. Opisujejo ga kot voditelja milice, ki je nastala leta 2006 na vzhodu regije Sanaag v severni Somaliji. V milici je kar 250 bojevnikov, povezujejo pa jo z ugrabitvami, piratstvom in terorizmom, poleg tega pa svoje orožje uvaža sama, kar je kršitev embarga na orožje. Sile Atoma so glavne vojaške sile na območju; njihovo glavno oporišče je v bližini Galgale, drugo oporišče pa imajo v bližini mesta Badhan. Po nekaterih informacijah je Atom povezan s skupino al-Shabaab in morda dobiva navodila od voditelja skupine al-Shabaab Fu’aada Mohameda Khalafa.
                        Poleg tega naj bi bil Atom udeležen tudi pri preprodaji orožja v Somalijo. Po informacijah različnih virov naj bi njegove sile orožje in opremo dobivale iz Jemna in Eritreje. V poročilu iz decembra 2008 je opis šestih takih pošiljk, ki jih je priča videla v štirimesečnem obdobju na začetku leta 2008 in od katerih je bila vsaka dovolj velika, da je napolnila dva poltovornjaka z ročnim orožjem, strelivom in ročnimi raketometi. Po informacijah poslovneža iz Bossasa, ki je seznanjen s trgovino z orožjem, pošiljke, namenjene Atomu, ne pridejo na trg orožja, kar pomeni, da jih zadržijo njegove sile za lastno uporabo ali pa so poslane prejemnikom v južni Somaliji, kjer deluje al-Shabaab.
                        Sile Atoma so povezovali z ugrabitvijo nemškega humanitarnega delavca, ugrabitvijo dveh Somalcev v bližini mesta Bossaso in z bombnim napadom na etiopske migrante v Bossasu 5. februarja 2008, v katerem je dvajset ljudi umrlo, več kot sto pa jih je bilo ranjenih. Poleg tega je bila milica Atoma morda udeležena pri ugrabitvi nemškega para, ki so ga pirati zajeli junija 2008.

                        8.

                        Fares Mohammed Mana’a (tudi a) Faris Mana’a, b) Fares Mohammed Manaa).
                        Datum rojstva: 8. februar 1965. Kraj rojstva: Sadah, Jemen. Št. potnega lista: 00514146; kraj izdaje: Sana, Jemen. Št. osebne izkaznice: 1417576; kraj izdaje: Al-Amana, Jemen; datum izdaje: 7. januar 1996. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
                        Fares Mohammed Mana’a neposredno ali posredno dobavlja, prodaja ali prinaša v Somalijo orožje ali vojaški material in tako krši embargo na orožje. Je znan preprodajalec orožja in je bil na vrhu črne liste preprodajalcev orožja, ki jo je oktobra 2009 objavila jemenska vlada v prizadevanjih, da bi zajezila poplavo orožja v državi, v kateri naj bi bilo več orožja kot ljudi. Kot je junija 2009 poročal novinar iz ZDA, ki pokriva Jemen, pripravlja polletno poročilo o državi in sodeluje z obveščevalno skupino Jane’s Intelligence Group, je „Faris Manna pomemben preprodajalec orožja, kar je dobro znano“. V članku v časopisu Yemen Times iz decembra 2007 ga imenujejo „Šejk Fares Mohammed Mana’a, preprodajalec orožja“, v članku v časopisu Yemen Times iz decembra 2008 pa „Šejk Fares Mohammed Mana’a, trgovec z orožjem“.
                        Od sredine leta 2008 je Jemen središče za nezakonite pošiljke orožja, namenjen v Afriški rog, zlasti za ladijske pošiljke v Somalijo. Po nepotrjenih poročilih naj bi bil Faris Mana’s večkrat udeležen pri pošiljkah v Somalijo. Mana je leta 2004 sodeloval pri vzhodnoevropskih orožarskih pogodbah za domnevno prodajo orožja somalskim borcem. Kljub temu da od leta 1992 za Somalijo velja embargo ZN na orožje, je jasno, da se je Mana’a že vsaj leta 2003 zanimal za trgovanje z orožjem v Somalijo. Leta 2003 je ponudil odkup več tisoč kosov orožja iz vzhodne Evrope ter nakazal, da namerava nekaj tega orožja prodati v Somalijo.

                        9.

                        Hassan Mahat Omar (tudi: a) Hassaan Hussein Adam, b) Hassane Mahad Omar, c) Xassaan Xuseen Adan, d) Asan Mahad Cumar, e) Abu Salman, f) Abu Salmaan, g) Sheikh Hassaan Hussein).
                        Datum rojstva: 10. april 1979. Kraj rojstva: Garissa, Kenija. Državljanstvo: morda etiopsko. Št. potnega lista: A 1180173 Kenija, veljati preneha 20. avgusta 2017. Št. osebne izkaznice: 23446085. Lokacija: Nairobi, Kenija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 28. julij 2011.
                        Dejavnosti Hassana Mahata Omarja ogrožajo mir, varnost in stabilnost Somalije. Je imam in eden od voditeljev neuradnega centra Masjid-ul-Axmar v Nairobiju, povezanega s skupino al-Shabaab. Poleg tega novači nove člane in zbira sredstva za al-Shabaab, tudi na spletni strani alqimmah.net, ki je povezana s skupino al-Shabaab.
                        Na spletni strani skupine al-Shabaab za pogovore izdaja tudi fatve, v katerih poziva k napadom na prehodno zvezno vlado.

                        10.

                        Omar Hammami (tudi: a) Abu Maansuur Al-Amriki, b) Abu Mansour Al-Amriki, c) Abu Mansuur Al-Amriki, d) Umar Hammami, e) Abu Mansur Al-Amriki).
                        Datum rojstva: 6. maj 1984. Kraj rojstva: Alabama, Združene države Amerike. Državljanstvo: Združene države Amerike. Imel naj bi tudi sirsko državljanstvo.
                        Št. potnega lista: 403062567 (ZDA). Številka socialnega zavarovanja: 423-31-3021 (ZDA). Lokacija: Somalija. Druge informacije: Poročen s Somalko. Leta 2005 je živel v Egiptu, v Somalijo se je preselil leta 2009. Datum uvrstitve na seznam ZN: 28. julij 2011.
                        Dejavnosti Omarja Hammamija ogrožajo mir, varnost in stabilnost Somalije. Je visoki član skupine al-Shabaab. Ukvarja se z novačenjem, financiranjem in plačevanjem tujih borcev v Somaliji. Opisujejo ga kot strokovnjaka za razstreliva in bojevanje na splošno. Od oktobra 2007 se pojavlja v televizijskih poročilih in propagandnih videih skupine al-Shabaab. V enem od videov je uril bojevnike al-Shabaab, v drugih videih ter na spletnih straneh pa poziva, naj se skupini al-Shabaab pridruži več bojevnikov.

                  II.   Subjekti

            AL-SHABAAB (tudi a) Al-Shabab, b) Shabaab, c) The Youth, d) Mujahidin Al-Shabaab Movement, e) Mujahideen Youth Movement, f) Mujahidin Youth Movement, g) MYM, h) Harakat Shabab Al-Mujahidin, i) Hizbul Shabaab, j) Hisb’ul Shabaab, k) Al-Shabaab Al-Islamiya, l) Youth Wing, m) Al-Shabaab Al-Islaam, n) Al-Shabaab Al-Jihaad, o) The Unity Of Islamic Youth, p) Harakat Al-Shabaab Al-Mujaahidiin, q) Harakatul Shabaab Al Mujaahidiin, r) Mujaahidiin Youth Movement)
            Lokacija: Somalija. Datum uvrstitve na seznam ZN: 12. april 2010.
            Dejavnosti skupine al-Shabaab neposredno ali posredno ogrožajo mir, varnost ali stabilnost Somalije in med drugim vključujejo: dejavnosti, ki spodkopavajo sporazum iz Džibutija z dne 18. avgusta 2008 ali politični proces ter dejavnosti, ki ogrožajo prehodne zvezne institucije, misijo Afriške unije v Somaliji (AMISOM) ali druge mednarodne operacije za ohranjanje miru v Somaliji.
            Prav tako ovira dostavo humanitarne pomoči Somaliji, dostop do nje ali njeno razdeljevanje.
            V skladu z izjavo o Somaliji, ki jo je 29. julija 2009 Varnostnemu svetu dal predsednik odbora Varnostnega sveta, ustanovljenega na podlagi Resolucije 751 (1992), sta tako al-Shabaab kot Hisb’ul Islam večkrat javno prevzela odgovornost za napade na prehodno zvezno vlado in AMISOM. Al-Shabaab je prevzel tudi odgovornost za uboj uradnikov prehodne zvezne vlade, 19. julija 2009 pa je napadel in zaprl tudi področne urade UNOPS, UNDSS in UNDP v regijah Bay in Bakool, ter tako kršil odstavek (c) Resolucije 1844 (2008). Prav tako pogosto ovira dostop do humanitarne pomoči ali njeno razdeljevanje v Somaliji.
            Poročilo generalnega sekretarja Varnostnemu Svetu Združenih narodov o razmerah v Somaliji z dne 20. julija 2009 vsebuje naslednje odstavke o dejavnostih skupine al-Shabaab v Somaliji:
            Uporniške skupine, kot je al-Shabaab, domnevno izsiljujejo denar od zasebnih podjetij ter novačijo mlade, tudi otroke vojake, da se pridružijo boju proti vladi v Mogadišu. Al-Shabaab je potrdil, da so v njegovih vrstah tudi tuji borci, ter javno izjavil, da si v Mogadišu skupaj z Al Kaido prizadeva odstraniti vlado Somalije. Videti je, da so tuji borci, od katerih naj bi bili številni iz Pakistana in Afganistana, dobro izurjeni in izkušeni v boju. Zakriti so s kapucami in v Mogadišu in sosednjih regijah usmerjajo napadalne operacije proti vladnim silam.
            Al-Shabaab je okrepil svojo strategijo prisile in ustrahovanja prebivalcev Somalije, kar je razvidno iz skrbno izbranih odmevnih atentatov na starešine klanov ali njihovih aretacij; več aretiranih starešin je bilo umorjenih. Minister za nacionalno varnost Omar Hashi Aden je bil ubit 19. junija 2009 v samomorilskem napadu z avtomobilom bombo v Beletwynu, ki je imel hude posledice. V napadu, ki sta ga močno obsodila mednarodna skupnost in širok krog somalske družbe, je bilo ubitih še več kot 30 drugih ljudi.
            Glede na poročilo skupine Varnostnega sveta ZN za spremljanje razmer v Somaliji iz decembra 2008 (2008/769) je al-Shabaab odgovoren za različne napade v Somaliji v zadnjih nekaj letih, med drugim:

                        —

                        uboj in obglavljenje somalskega voznika, ki je delal za Svetovni program za prehrano, septembra 2008;

                        —

                        bombni napad na tržnico v Puntlandu 6. februarja 2008, v katerem je življenje izgubilo 20 ljudi, več kot sto pa je bilo ranjenih;

                        —

                        serijo bombnih napadov in ubojev izbranih žrtev v Somalilandu, s katerimi so želeli onemogočiti parlamentarne volitve leta 2006;

                        —

                        umore več tujih humanitarnih delavcev v letih 2003 in 2004.

                  Po poročilih je al-Shabaab 20. julija 2009 napadel tri postojanke Združenih narodov v Somaliji ter izdal odlok o izgonu treh agencij Združenih narodov s somalskih območij pod svojim nadzorom. Poleg tega so se sile somalske prehodne zvezne vlade 11. in 12. julija spopadle z uporniki skupin al-Shabaab in Hizbul Islam, pri čemer je življenje izgubilo več kot 60 ljudi. V bojih 11. julija 2009 je al-Shabaab v Villo Somalio izstrelil štiri mine, ki so ubile tri in ranile osem vojakov misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM).
            Glede na članek, ki ga je 22. februarja 2009 objavila British Broadcasting Corporation, je al-Shabaab prevzel odgovornost za samomorilski napad z avtomobilom bombo na vojaško oporišče Afriške unije v Mogadišu. V članku je bilo zapisano, da je Afriška unija potrdila, da je bilo ubitih enajst in ranjenih petnajst pripadnikov mirovnih sil.
            Kot navaja članek, ki ga je 14. julija 2009 objavil Reuters, so uporniki iz skupine al-Shabaab leta 2009 z gverilskimi napadi premagovali sile Somalije in Afriške unije.
            Glede na članek, ki ga je 10. julija 2009 objavil Voice of America, je al-Shabaab sodeloval pri napadu na sile somalske vlade maja 2009.
            V skladu s člankom z dne 27. februarja 2009, objavljenim na spletni strani Sveta za zunanje odnose, se al-Shabaab že od leta 2006 bojuje proti somalski prehodni vladi in njenim etiopskim podpornikom. Al-Shabaab je v najsmrtonosnejšem napadu na pripadnike mirovni sil Afriške unije od njihove namestitve ubil enajst burundskih vojakov, zapisano pa je tudi, da je bil al-Shabaab udeležen v hudih bojih, v katerih je bilo v Mogadišu ubitih najmanj petnajst ljudi.“


title: 2008/904/ES: Sklep Sveta z dne 27. novembra 2008 o imenovanju nizozemskega člana in dveh nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               5.12.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 327/18

      SKLEP SVETA

   z dne 27. novembra 2008
   o imenovanju nizozemskega člana in dveh nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2008/904/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 te pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010.

               (2)

               Zaradi odstopa g. Nica SCHOOFA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi odstopa g. Lodewijka ASSCHERJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana po odstopu. Mesto nadomestnega člana se je sprostilo zaradi imenovanja g. Basa VERKERKA s tem sklepom za člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           g. Bas VERKERK, Burgemeester van Delft (sprememba mandata),

                     in

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           g. Job COHEN, Burgemeester van Amsterdam,

                           —

                           g. Hans KOK, Burgemeester van Hof van Twente.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 27. novembra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         L. CHATEL

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/713 z dne 12. maja 2016 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

text:
               13.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/12

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/713
   z dne 12. maja 2016
   o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP (1) o začetku vojaške operacije Evropske unije Atalanta.

               (2)

               Svet je 21. novembra 2014 sprejel Sklep 2014/827/SZVP (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP in podaljšal operacijo Atalanta do 12. decembra 2016.

               (3)

               Unija je vzpostavila program CRIMARIO, da bi izboljšala poznavanje pomorske situacije v Indijskem oceanu. Operacija Atalanta naj bi v okviru svojih sredstev in zmogljivosti prispevala k izvajanju programa CRIMARIO.

               (4)

               Atalanta bi morala imeti možnost, da z ustreznimi partnerji izmenjuje informacije, razen osebnih podatkov, o nezakonitih ali nedovoljenih pomorskih dejavnostih, pridobljene med rutinskimi operacijami za boj proti piratstvu.

               (5)

               Varnostni svet Združenih narodov je v Resoluciji 2244 (2015) podaljšal mandat skupine za spremljanje Somalije in Eritreje (SEMG), zlasti kar zadeva somalski embargo na orožje ter uvoz in izvoz somalskega oglja, ter pozdravil prizadevanja skupnih pomorskih sil (CMF) za onemogočanje izvoza in uvoza oglja iz Somalije in v njo, hkrati pa izrazil zaskrbljenost, da se s trgovino z ogljem zagotavljajo sredstva skupini Al Šabab.

               (6)

               Skupni ukrep 2008/851/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2008/851/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 2 se točka l nadomesti z naslednjim:

                           „(l)

                           EUCAP Nestor, EUTM Somalia, posebnemu predstavniku EU za Afriški rog in delegaciji EU v Somaliji na njihovo zahtevo ter v okviru obstoječih sredstev in zmogljivosti nudi logistično podporo, strokovno pomoč ali usposabljanje na morju glede na njihove mandate ter področje izvajanja Atalante ter prispeva k izvajanju ustreznih programov EU, zlasti programa za regionalno pomorsko varnost (MASE) v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada in programa CRIMARIO;“;

               2.

               člen 15(3) se nadomesti z naslednjim:
               „3.   VP se pooblasti, da skupnim pomorskim silam (CMF – Combined Maritime Forces) pod vodstvom Združenih držav Amerike, prek njihovega štaba, ter tretjim državam, ki ne sodelujejo v CMF, in mednarodnim organizacijam, prisotnim na območju vojaške operacije EU, na podlagi vzajemnosti posreduje tajne informacije in dokumente EU stopnje RESTREINT UE, pridobljene za namene vojaške operacije EU, kadar je takšno posredovanje na območju operacije nujno iz operativnih razlogov, pri tem pa ravna skladno s predpisi Sveta o varovanju tajnosti in dogovori med VP in pristojnimi organi navedenih tretjih strani.“;

               3.

               v členu 15 se doda naslednji odstavek:
               „4.   Atalanta je pooblaščena, da s skupino SEMG in CMF izmenjuje informacije, razen osebnih podatkov, o nezakonitih ali nedovoljenih dejavnostih, pridobljene med izvajanjem operacij za boj proti piratstvu.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. maja 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (UL L 301, 12.11.2008, str. 33).

      (2)  Sklep Sveta 2014/827/SZVP z dne 21. novembra 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (UL L 335, 22.11.2014, str. 19).


title: Sklep Komisije (EU) 2015/886 z dne 8. junija 2015 o spremembi Sklepa 2014/312/EU o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3782) (Besedilo velja za EGP)

text:
               10.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 144/12

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/886
   z dne 8. junija 2015
   o spremembi Sklepa 2014/312/EU o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3782)

   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije 2014/312/EU (2) določa prehodno obdobje za proizvajalce, ki so za svoje proizvode pridobili znak EU za okolje za notranje in zunanje barve ter lake, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov v skladu s spremenjenimi merili in zahtevami. Vendar pa so države članice Komisijo obvestile, da zaradi velikega števila proizvodov in dodatnih zahtev v dodeljenih dvanajstih mesecih ne bi mogle preveriti proizvodov z znakom za okolje. Za zagotovitev nemotenega prehoda je potrebno dodatno obdobje.

               (2)

               Tehnični strokovnjaki so obvestili Komisijo in nekatere države članice, da sedanje besedilo točke 14 člena 2 ni jasno. Predpisana opredelitev omogoča napačno razlago v zvezi s sklicevanjem na „polarne sisteme“. Izraz „polarni sistem“, ki se nanaša na analizni sistem in ne na sistem premaza, je treba pojasniti. Poleg tega je bilo priporočeno, da se v opredelitvi določi dodatni tehnični parameter, in sicer parni tlak. Kakršna koli sprememba besedila točke 14 člena 2 bi se morala zaradi doslednosti in jasnosti odražati tudi v besedilu točke 13 člena 2 glede hlapnih organskih spojin (HOS).

               (3)

               Na podlagi razprav Odbora Evropske unije za znak za okolje novembra 2014 in na forumih pristojnega organa je treba pojasniti, da se merilo 3(a) in z njim povezana referenca iz razpredelnice 2 uporabljata za polprozorne premaze, vendar se ne uporabljata za temeljne premaze za povečanje oprijemljivosti ali katere koli druge prozorne premaze.

               (4)

               Zaradi skladnosti merila 3 (učinkovitost pri uporabi) in petega stolpca razpredelnice 2 (debel notranji in zunanji dekorativni premaz (l)) v prvi vrstici (ki se nanaša na merila razlivnosti 3(a)) Sklepa 2014/312/EU bi bilo treba enoto meritve (1 m2/l) zamenjati z „1 m2/kg“.

               (5)

               Merilo 5(a)(i) Sklepa 2014/312/EU določa seznam skupin snovi, ki so izrecno navedene kot predmet ocenjevanja in preverjanja merila 5(a). Vendar pa je bilo dokazano, da ta seznam snovi ni popoln in da je treba dodati dodatno skupino snovi, in sicer „8. Snovi v vezivih in polimerne disperzije, 8a. Veziva in sredstva za povezovanje, 8b. Reakcijski produkti in ostanki“. Poleg tega bi bilo treba seznam skupin snovi zaradi jasnosti prestaviti v besedilo o ocenjevanju in preverjanju v okviru meril, saj se uporablja za ocenjevanje in preverjanje.

               (6)

               Točka 7(a) Dodatka k Sklepu 2014/312/EU določa mejne koncentracije za prisotnost formaldehida v končnem proizvodu, vendar so mejne koncentracije v razpredelnici napačno umeščene. Navedena razpredelnica bi morala jasno prikazati, da je mejna koncentracija za vse proizvode 0,0010 %, razen če veljajo odstopanja.

               (7)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010.

               (8)

               Sklep 2014/312/EU je zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2014/312/EU se spremeni:

               1.

               v členu 2 se točka 13 nadomesti z naslednjim besedilom:

                           „13.

                           ‚hlapne organske spojine‘ (HOS) pomenijo katere koli organske spojine, ki imajo pri standardnem tlaku 101,3 kPa začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, kot je določeno v Direktivi 2004/42/ES, in se v kapilarni koloni eluirajo do vključno n-tetradekana (C14H30);“

                     ;

               2.

               v členu 2 se točka 14 nadomesti z naslednjim:

                           „14.

                           ‚polhlapne organske spojine‘ (PHOS) pomenijo katero koli organsko spojino, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa vrelišče višje od 250 °C in nižje od 370 °C, in se v kapilarni koloni eluira v vrsto retencije po n-tetradekanu (C14H30) do vključno n-dokozana (C22H46);“

                     ;

               3.

               v členu 7 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   Licence za znak EU za okolje, podeljene v skladu z merili iz Odločbe 2009/543/ES ali Odločbe 2009/544/ES, se lahko uporabljajo 21 mesecev od datuma sprejetja tega sklepa.“;

               4.

               Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 8. junija 2015

            Za Komisijo

         Karmenu VELLA

            Član Komisije

      (1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

      (2)  Sklep Komisije 2014/312/EU z dne 28. maja 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake (UL L 164, 3.6.2014, str. 45).

      PRILOGA
      Priloga k Sklepu 2014/312/EU se spremeni:

                  1.

                  Ime merila 3(a) se v merilu 3 (Učinkovitost pri uporabi) in razpredelnici 2 nadomesti z naslednjim: „3(a) Razlivnost (le za bele in svetle barve, vključno z belo osnovo v sistemih za niansiranje) – ISO 6504/1. Ne velja za lake, lazure, prozorne temeljne premaze za povečanje oprijemljivosti ali katere koli druge prozorne premaze.“

                  2.

                  Besedilo „6 m2/l (brez motnosti)“ se v merilu 3 (Učinkovitost pri uporabi) ter v osmem in devetem stolpcu, ki se nanašata na temeljni premaz (g) oziroma na osnovni in temeljni premaz (h), razpredelnice 2 v obeh stolpcih nadomesti z naslednjim: „6 m2/l (brez motnosti ali s posebnimi lastnostmi)“.

                  3.

                  Peti odstavek merila 3(a) se nadomesti z naslednjim:
                  „Polprozorni temeljni ter osnovni premazi imajo razlivnost najmanj 6 m2, tisti z motnostjo pa najmanj 8 m2. Motni temeljni premazi s specifičnimi lastnostmi zapiranja por, lastnostmi prodiranja in vezivnimi lastnostmi ter temeljni premazi s posebnimi lastnostmi oprijemljivosti imajo razlivnost najmanj 6 m2 na liter proizvoda.“

                  4.

                  Merilo 4 se spremeni:

                              (a)

                              v četrtem odstavku se stavek: „Sledilne spojine iz razpredelnice 4 se uporabijo kot osnova za razmejevanje rezultatov plinske kromatografije za PHOS.“ nadomesti s „Preskus se opravi z uporabo analiznega sistema, kakor je opredeljen v navodilih za uporabo meril.“;

                              (b)

                              razpredelnica 4 se črta;

                              (c)

                              drugi stavek drugega odstavka v oddelku „ocenjevanje in preverjanje“ se nadomesti z naslednjim:
                              „Preskus se opravi ob upoštevanju sprememb v ISO 11890-2 iz navodil za uporabo meril.“

                  5.

                  Točka (a)(i) merila 5 se nadomesti z naslednjim:
                  „Za namen te skupine proizvodov so bila odobrena odstopanja za določene skupine snovi, ki bi jih lahko vseboval končni proizvod. Ta odstopanja določajo razvrstitve glede na nevarnost, ki so izvzete za posamezne skupine snovi, ter s tem povezane pogoje odstopanja in mejne koncentracije, ki veljajo. Odstopanja so določena v Dodatku.“

                  6.

                  Druga alinea drugega odstavka merila 5(a)(ii) se nadomesti z naslednjim:

                              „—

                              sestavine barve ali laka, ki spadajo v skupine snovi, naštete spodaj:

                                          1.

                                          Konzervansi, dodani barvilom, vezivom in končnemu proizvodu

                                                      (a)

                                                      Konzervansi v vsebnikih

                                                      (b)

                                                      Sredstva za zaščito naprav za niansiranje

                                                      (c)

                                                      Konzervansi suhega filma

                                                      (d)

                                                      Stabilizatorji za konzervanse

                                          2.

                                          Sredstva za sušenje in preprečevanje razslojevanja

                                                      (a)

                                                      Sredstva za sušenje

                                                      (b)

                                                      Sredstva za preprečevanje razslojevanja

                                          3.

                                          Zaviralci korozije

                                                      (a)

                                                      Zaviralci korozije

                                                      (b)

                                                      Preprečevanje patine

                                          4.

                                          Površinsko aktivne snovi

                                                      (a)

                                                      Površinsko aktivne snovi za splošne namene

                                                      (b)

                                                      Alkilfenoletoksilati (AFEO-i)

                                                      (c)

                                                      Perfluorirane površinsko aktivne snovi

                                          5.

                                          Druge funkcionalne snovi za splošno uporabo

                                                      (a)

                                                      Emulzija silicijeve smole v belih barvah, barvilih in osnovah za niansiranje

                                                      (b)

                                                      Kovine in njihove spojine

                                                      (c)

                                                      Mineralne surovine, vključno s polnili

                                                      (d)

                                                      Nevtralizatorji

                                                      (e)

                                                      Optična belila

                                                      (f)

                                                      Pigmenti

                                          6.

                                          Druge funkcionalne snovi za posebno uporabo

                                                      (a)

                                                      Sredstva za zaščito pred UV-svetlobo in stabilizatorji

                                                      (b)

                                                      Mehčala

                                          7.

                                          Ostanki snovi, ki bi lahko bili prisotni v končnem proizvodu

                                                      (a)

                                                      Formaldehid

                                                      (b)

                                                      Topila

                                                      (c)

                                                      Nereagirani monomeri

                                                      (d)

                                                      Hlapne aromatske spojine in halogenirane spojine

                                          8.

                                          Snovi v vezivih in polimerne disperzije

                                                      (a)

                                                      Veziva in sredstva za povezovanje

                                                      (b)

                                                      Reakcijski produkti in ostanki

                                    in ki so prisotne v koncentracijah, večjih od 0,010 %“

                        .

                  7.

                  Vnos za formaldehid v Dodatku se nadomesti z naslednjim:

                              „7.   Ostanki snovi, ki bi lahko bili prisotni v končnem proizvodu

                                          (a)

                                          Formaldehid

                                    Uporabnost:
                              vsi proizvodi.

                              Prosti formaldehid se končnemu proizvodu ne doda namenoma. Na končnem proizvodu se opravi preskus za določanje vsebnosti prostega formaldehida. Zahteve glede vzorčenja za preskušanje izražajo izbor proizvodov.
                              Velja naslednja mejna skupna vsota:
                              Veljajo naslednja odstopanja od zahteve iz prvega odstavka:

                                          (i)

                                          kadar so konzervansi, ki so donorji formaldehida, potrebni kot konzervansi v vsebniku za zaščito posebne vrste barve ali laka in kadar je donor formaldehida uporabljen na mestu izotiazolinonovih konzervansov;

                                          (ii)

                                          kadar polimerne disperzije (veziva) prek ravni ostankov formaldehida zagotavljajo funkcijo donorjev formaldehida namesto konzervansov v vsebniku.

                                    V obeh točkah (i) in (ii) skupna vsota ne presega naslednje mejne vrednosti:

                              Preverjanje:
                              Vsebnost prostega formaldehida se določi za belo osnovo ali prozorno osnovo za niansiranje, za katero se predvideva, da vsebuje največjo teoretično količino formaldehida. Določi se tudi vsebnost barve za niansiranje, za katero se predvideva, da vsebuje največjo teoretično količino formaldehida.
                              Preskusna metoda:

                                          Mejna vrednost 0,0010 %:
                                          Koncentracija v vsebniku se določa z Merckoquantovo metodo. Če rezultat ni dokončen v skladu s to metodo, se za potrditev koncentracije v vsebniku uporabi tekočinska kromatografija visoke ločljivosti (HPLC).

                                          Mejna vrednost 0,010 %:

                                                      1.

                                                      vse barve: določanje koncentracije formaldehida v vsebniku z analizo z VdL-RL 03 ali tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti (HPLC);

                                                      2.

                                                      notranje barve in laki: določanje z analizo v skladu s standardom ISO 16000-3. Emisije po prvem nanosu ne smejo preseči 0,25 ppm, 24 ur po prvem nanosu pa morajo biti manjše od 0,05 ppm.“

                              0,0010 %

                              0,010 %


title: Sklep Sveta (EU) 2015/926 z dne 16. marca 2015 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017), ki uveljavlja privilegirano partnerstvo

text:
               17.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 150/19

         SKLEP SVETA (EU) 2015/926
   z dne 16. marca 2015
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, glede sprejetja priporočila o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013–2017), ki uveljavlja privilegirano partnerstvo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 17. julija 1995 in je začel veljati 1. marca 1998.

               (2)

               Z namenom uveljavitve priviligiranega partnerstva nameravata pogodbenici sprejeti nov akcijski načrt EU-Tunizija (2013–2017) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt). Ta akcijski načrt upošteva privilegirano partnerstvo med pogodbenicama in bi moral prispevati k izvajanju Sporazuma z določitvijo in sprejetjem konkretnih ukrepov za doseganje ciljev Sporazuma.

               (3)

               Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta bi moralo temeljiti na priloženem osnutku priporočila –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tunizijo na drugi strani, glede izvajanja akcijskega načrta, temelji na osnutku priporočila Pridružitvenega sveta, priloženem temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

      OSNUTEK
      PRIPOROČILA št. 2015/… PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-TUNIZIJA
      z dne …
      o izvajanju akcijskega načrta EU-Tunizija (2013-2017), ki v okviru evropske sosedske politike uveljavlja privilegirano partnerstvo
      PRIDRUŽITVENI SVET EU-TUNIZIJA JE –
      ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani in zlasti člena 80 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Pridružitveni svet je na podlagi člena 80 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pristojen za pripravo ustreznih priporočil za namene doseganja ciljev Sporazuma.

                  (2)

                  Pogodbenici v skladu s členom 90 Sporazuma sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter zagotovita doseganje ciljev iz Sporazuma.

                  (3)

                  Pogodbenici sta odobrili besedilo akcijskega načrta EU-Tunizija (2013-2017), ki v okviru evropske sosedske politike uveljavlja privilegirano partnerstvo (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt).

                  (4)

                  Akcijski načrt bi moral prispevati k izvajanju Sporazuma, pri čemer bosta pogodbenici v skupnem dogovoru določili in sprejeli konkretne ukrepe, ki bodo zagotovili praktične smernice za tako izvajanje.

                  (5)

                  Akcijski načrt ima ima na eni strani namen določiti konkretne ukrepe za izpolnjevanje obveznosti pogodbenic, ki izhajajo iz Sporazuma, ter po drugi strani zagotavljati širšia okvir za krepitev odnosov med Evropsko unijo in Tunizijo, da bi se v skladu s splošnimi cilji Sporazuma okrepilo gospodarsko povezovanje in poglobilo politično sodelovanje –

            SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
      Edini člen
      Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata akcijski načrt (2), če je namen njegovega izvajanja doseganje ciljev Sporazuma.

         V …, dne …

               Za Pridružitveni svet

               Predsednik

         (1)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

         (2)  Dokument st 15164/14 ADD 1, str. 5, ki se nahaja na http://register.consilium.europa.eu.


title: 2013/336/EU: Sklep Sveta z dne 25. junija 2013 o povečanju števila generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije

text:
               29.6.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 179/92

         SKLEP SVETA
   z dne 25. junija 2013
   o povečanju števila generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije
   (2013/336/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 252 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju zahteve predsednika Sodišča z dne 16. januarja 2013,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Prvi odstavek člena 252 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da lahko Svet na zahtevo Sodišča soglasno poveča število generalnih pravobranilcev.

               (2)

               Sodišče je 16. januarja 2013 zahtevalo, da se število generalnih pravobranilcev Sodišča poveča za tri. Ta zahteva izhaja iz želje, da bi Sodišče še naprej lahko dajalo sklepne predloge v vseh zadevah, v katerih je to potrebno, ne da bi se pri tem podaljšal celotni čas obravnave zadev.

               (3)

               V skladu z Izjavo št. 38 o členu 252 Pogodbe o delovanju Evropske unije o številu generalnih pravobranilcev Sodišča, ki je priložena Sklepni listini Medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, Svet soglasno odobri povečanje števila generalnih pravobranilcev za tri (torej na enajst s sedanjih osem), če Sodišče zahteva takšno povečanje.

               (4)

               Da bi kar najbolje zadostili želji iz druge uvodne izjave in zagotovili optimalno vključitev dodatnih generalnih pravobranilcev, je Sodišče predlagalo, da eden od generalnih pravobranilcev nastopi službo 1. julija 2013, ki je predvideni datum pristopa Hrvaške, pod pogojem, da so vse listine o ratifikaciji deponirane pred tem datumom, druga dva generalna pravobranilca pa da nastopita službo 7. oktobra 2015 ob delni zamenjavi članov Sodišča –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Število generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije se poveča na:

               —

               devet, z učinkom od 1. julija 2013;

               —

               enajst, z učinkom od 7. oktobra 2015.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 25. junija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE


title: Sklep Sveta z dne 19. decembra 2002 o sklenitvi Protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi zaradi upoštevanja izidov pogajanj med pogodbenicama o novih vzajemnih kmetijskih koncesijah

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0018

Uradni list L 008 , 14/01/2003 str. 0018 - 0021

		Sklep Svetaz dne 19. decembra 2002o sklenitvi Protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi zaradi upoštevanja izidov pogajanj med pogodbenicama o novih vzajemnih kmetijskih koncesijah(2003/18/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Evropski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi strani [1] predvideva nekatere vzajemne trgovinske koncesije za nekatere kmetijske proizvode.(2) Člen 21(5) Evropskega sporazuma določa, da Skupnost in Romunija za vsak proizvod posebej ter redno in na podlagi vzajemnosti proučujeta možnost medsebojne odobritve nadaljnjih koncesij.(3) Prva izboljšanja preferencialnih ureditev iz Evropskega sporazuma z Romunijo so predvidena v protokolu za prilagoditev trgovinskih vidikov Evropskega sporazuma, da se upoštevajo pristop Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji in rezultati urugvajskega kroga kmetijskih pogajanj, vključno z izboljšavami obstoječega preferencialnega režima, ki je bil potrjen s Sklepom Sveta 98/626/ES [2].(4) Izboljšanja preferencialnih ureditev so bila predvidena tudi kot rezultat pogajanj za liberalizacijo trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki so se zaključila leta 2000. Na strani Skupnosti so se začela izvajati 1. julija 2000 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2435/2000 z dne 17. oktobra 2000 o uvedbi nekaterih koncesij v obliki tarifnih kvot Skupnosti za nekatere kmetijske proizvode ter, kot avtonomen in prehoden ukrep, o določitvi prilagoditve nekaterih kmetijskih koncesij iz Evropskega sporazuma z Romunijo [3]. Ta druga prilagoditev preferencialnih ureditev še ni bil vključena v Evropski sporazum v obliki dodatnega protokola.(5) Pogajanja za nadaljnja izboljšanja preferencialnih ureditev iz Evropskega sporazuma z Romunijo so bila zaključena 18. junija 2002.(6) Novi protokol k Evropskemu sporazumu o prilagoditvi trgovinskih vidikov Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi (v nadaljnjem besedilu: "Protokol") je treba potrditi zaradi konsolidacije vseh koncesij v trgovini s kmetijskimi proizvodi med obema stranema, vključno z rezultati pogajanj, ki so se zaključila leta 2000 in 2002.(7) Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti [4] je uzakonila pravila za upravljanje tarifnih kvot, ki se uporabljajo po kronološkem redu datumov carinskih deklaracij. Nekatere tarifne kvote iz tega sklepa je zato treba upravljati v skladu s temi pravili.(8) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje Komisiji podeljenih pooblastil za izvajanje [5].(9) Zaradi zgoraj navedenih pogajanj je Uredba (ES) št. 2435/2000 zastarela in se zato razveljavi –SKLENIL:Člen 1Protokol o prilagoditvi trgovinskih vidikov Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi se zaradi upoštevanja izida pogajanj med pogodbenicama o novih vzajemnih kmetijskih koncesijah potrdi v imenu Evropske skupnosti.Člen 21. Ta sklep pooblašča predsednika Sveta, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Protokola v imenu Skupnosti, z namenom, da zaveže Skupnost.2. Predsednik Sveta v imenu Skupnosti uradno obvesti o odobritvi, kakor predvideva 3. člen Protokola.Člen 31. Z začetkom veljavnosti tega sklepa ureditev, predvidena v prilogah k Protokolu, ki so priložene k temu sklepu, nadomesti ureditev iz prilog XI in XII iz člena 21(2) in (4) Evropskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Romunijo na drugi, kakor je bila spremenjena.2. Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo tega protokola v skladu s postopkom iz člena 5(2).Člen 41. Zaporedne številke za tarifne kvote iz priloge k temu sklepu lahko Komisija spremeni v skladu s postopkom iz člena 5(2). Tarifne kvote z zaporedno številko nad 09.5100 upravlja Komisija v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.2. Količine blaga, za katere veljajo tarifne kvote in ki se sprostijo v prosti promet po 1. juliju 2002 na podlagi koncesij iz Priloge A(b) k Uredbi (ES) št. 2435/2000, se v celoti odštejejo od količin iz četrtega stolpca Priloge A(b) k priloženemu protokolu, razen količin, za katere so bila uvozna dovoljenja izdana pred 1. julijem 2002.Člen 51. Komisiji pomagajo Upravljalni odbor za žita, ustanovljen s členom 23 Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 [6] ali, kadar je to primerno, odbor, ustanovljen z ustreznimi določbami drugih uredb o skupni ureditvi kmetijskih trgov.2. Kadar koli se navaja ta odstavek, se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.Rok, določen v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je en mesec.3. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 6Uredba (EGS) št. 2435/2000 se razveljavi z začetkom veljavnosti Protokola.V Bruslju, 19. decembra 2002Za SvetPredsednikL. Espersen[1] UL L 357, 31.12.1994, str. 2.[2] UL L 301, 11.11.1998, str. 1.[3] UL L 280, 4.11.2000, str. 17.[4] UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 444/2002 (UL L 68, 12.3.2002, str. 11).[5] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[6] UL L 181, 1.7.1992, str. 21.--------------------------------------------------PRILOGAZaporedne številke tarifnih kvot EU za proizvode s poreklom iz Romunije(iz člena 4)Zaporedna številka kvote | Oznaka KN | Poimenovanje |09.4598 09.4537 | 0102900501029021010290290102904101029049 | Živo govedo žive mase do vključno 80 kg Živo govedo žive mase več kot 80 kg do vključno 300 kg |09.4563 | ex010290 | Telice in krave, ki niso za zakol, naslednjih gorskih pasem: sive, rjave, rumene, lisaste simmental in pinzgau |09.4753 | 02010202 | Goveje meso, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |09.4756 | ex0203 | Meso domačih prašičev, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |09.4765 | 020610950206299102102002109951 | Sveži ali ohlajeni užitni klavnični proizvodi goved: notranja prepona, mišična ali tetivna Zamrznjeni užitni klavnični odpadki goved: notranja prepona, mišična ali tetivna Goveje meso, nasoljeno, v slanici, sušeno ali dimljeno Notranja prepona, mišična ali tetivna |09.5855 | 0207 | Meso in užitni klavnični odpadki perutnine iz tarifne številke 0105 |09.4758 | 0406 | Sir in skuta |09.6101 | 07020000 | Paradižniki |09.6103 | 07031019 | Čebula, razen za sajenje |09.6105 | ex070410000704901007049090 | Cvetača in brokoli, od 15. aprila do 30. novembra Belo in rdeče zelje Drugo |09.6107 | ex07070005 | Kumare, od 1. novembra do 15. maja |09.5611 | ex07070005 | Kumare, od 16. maja do 31. oktobra |09.6109 | 07082000 | Fižol |09.6111 | 07096010 | Sladke paprike |09.6113 | 071021000710220007102900 | Grah, fižol, druge stročnice, zamrznjene |09.4726 | 071151002003102020031030 | Gobe iz rodu Agaricus |09.6119 | 080810200808105008081090 | Jabolka, razen jabolk za mošt |09.6121 | 08091000 | Marelice |09.6123 | 08094005 | Slive |09.6125 | 08101000 | Jagode |09.6131 | 081310000813200008133000 | Marelice, suhe Slive, suhe Jabolka, suha |09.4766 | 1001 | Pšenica in soržica |09.5871 | 10051090 | Koruza, semenska, razen hibridnih semen |09.4767 | 10059000 | Koruza, razen semenske |09.5872 | 110111031111032060 | Pšenična moka in moka iz soržice Pšenični drobljenec in zdrob Pšenični peleti |09.5873 | 1107 | Slad |09.6133 | 120929801209999112099999 | Seme, plodovi in trosi, drugi |09.6137 | 1512119115121991 | Olje iz sončničnih semen |09.4751 | 1601009116010099 | Klobase, razen iz jeter |09.6139 | 160231160232160239 | Pripravljeno ali konzervirano meso iz perutnine |09.4752 | 1602411016024210160249111602491316024915160249191602493016024950 | Konzervirano meso domačih prašičev |09.4768 | 160250 | Pripravljeno ali konzervirano meso goved ali pripravljeni ali konzervirani klavnični odpadki goved |09.6141 | 20011000200190602001907020019075200190852001909320019096 | Kumare in kumarice, konzervirane Drugo konzervirano sadje in vrtnine |09.6143 | 20029031200290392002909120029099 | Paradižnik, konzerviran |09.5545 | 2003102020031030 | Gobe iz rodu Agaricus |09.6145 | 20054000 | Grah |09.5723 | 200710992007991020079998 | Drugi homogenizirani izdelki Slivova pire in pasta Drugi pripravki |09.6149 | 24011060240110702401206024012070 | Tobak |--------------------------------------------------


title: 2009/816/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne 19. oktobra 2009 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               7.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 291/24

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 19. oktobra 2009
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2009/816/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), člena 55, člena 57(2), člena 71, člena 80(2) ter členov 93, 94, 133 in 181a v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je bil v imenu Evropske skupnosti in držav članic podpisan dne 9. decembra 2008 v skladu s Sklepom Sveta 2009/173/ES (2).

               (2)

               Do začetka veljavnosti se Protokol začasno uporablja od 1. januarja 2007.

               (3)

               Protokol je treba skleniti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Azerbajdžansko republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji se s tem sklepom odobri v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic poda uradno obvestilo iz člena 3 Protokola. Predsednik Komisije hkrati poda to obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Luxembourgu, 19. oktobra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         E. ERLANDSSON

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 62, 6.3.2009, str. 7.

      (3)  UL L 62, 6.3.2009, str. 9.


title: Sklep (EU) 2017/899 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji

text:
               25.5.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 138/131

         SKLEP (EU) 2017/899 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 17. maja 2017
   o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   po posvetovanju z Odborom regij,
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski parlament in Svet sta v večletnem programu politike radijskega spektra, vzpostavljenem s Sklepom št. 243/2012/EU (3), določila cilje zagotovitve vsaj 1 200 MHz spektra, primernega za brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve v Uniji do leta 2015, podpore nadaljnjemu razvoju inovativnih radiodifuznih storitev z zagotovitvijo zadostnega spektra za satelitsko in prizemno zagotavljanje takšnih storitev, če je potreba po tem jasno utemeljena, ter zagotovitve zadostnega spektra za izdelavo programov in posebne dogodke.

               (2)

               V sporočilu z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg“ je Komisija poudarila pomen frekvenčnega pasu 694–790 MHz (v nadaljnjem besedilu: 700 MHz) za zagotovitev širokopasovnih storitev na podeželju, da bi se zagotovila dostop in povezljivost, in potrebo po usklajeni sprostitvi navedenega frekvenčnega pasu ob hkratni zadovoljitvi posebnih potreb razširjanja radiodifuznih storitev. Zmanjšanje digitalnega razkoraka pri pokritosti pa tudi znanju je pomemben vidik, ki mu je treba dati prednost brez ustvarjanja novih razkorakov, ko začnejo uporabniki uporabljati nove tehnologije.

               (3)

               Učinkovito upravljanje spektra je pogoj za premik industrije v smeri 5G, s čimer bi Unijo postavili v središče inovacij in ustvarili ugodno okolje za razvoj elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ter tako čim bolj povečali potencial za rast digitalnega gospodarstva. Digitalna družba bo vse bolj v osrčju gospodarstva Unije, kar zahteva neprekinjeno pokritost z omrežji, da bi lahko razvijali storitve, povezane z internetom stvari, e-trgovino in evropskimi storitvami v oblaku, ter izkoristili vse ugodnosti Industrije 4.0 po celotni Uniji.

               (4)

               Frekvenčni pas 700 MHz je priložnost za globalno harmoniziran in koordiniran spekter za brezžične širokopasovne storitve, kar ustvarja ekonomijo obsega. Omogočiti bi moral razvoj novih inovativnih digitalnih storitev v mestih ter na podeželskih ali odročnih območjih, na primer storitev e-zdravje in m-zdravje, ki jih podpirajo mobilni telefoni, naprave za spremljanje pacientov in druge brezžične naprave, pa tudi pametnih energetskih omrežij.

               (5)

               Evropski parlament je v resoluciji z dne 19. januarja 2016 z naslovom „Aktu za enotni digitalni trg naproti“ države članice spomnil na njihovo zavezo, da bodo do leta 2020 v celoti vzpostavile vsaj minimalno ciljno hitrost 30 Mb/s, ter opozoril, da je radijski spekter bistven vir za notranji trg brezžičnih širokopasovnih komunikacij in oddajanja ter ključnega pomena za konkurenčnost Unije v prihodnje; hkrati je pozval k prednostni vzpostavitvi harmoniziranega in h konkurenčnosti usmerjenega okvira za dodeljevanje spektra in učinkovito upravljanje.

               (6)

               Spekter je javna dobrina. Spekter v frekvenčnem pasu 470–790 MHz je pomembno sredstvo za stroškovno učinkovito vzpostavitev brezžičnih omrežij z univerzalno pokritostjo v zaprtih prostorih in na prostem. Ta spekter se trenutno v celotni Uniji uporablja za digitalno prizemno televizijo in brezžično avdio izdelavo programov in posebne dogodke. Zato je predpogoj za dostop do kulturnih vsebin, informacij in idej ter njihovo širjenje. Vzporedno z novimi oblikami distribucije podpira razvoj medijev ter ustvarjalnih, kulturnih in raziskovalnih sektorjev, ki se za brezžično zagotavljanje vsebin končnim uporabnikom znatno zanašajo nanj.

               (7)

               Dodelitev frekvenčnega pasu 700 MHz bi morala biti strukturirana tako, da bi spodbujala konkurenco, in izvedena na način, ki ne ogroža obstoječe konkurence.

               (8)

               Za regijo 1, ki vključuje Unijo, se s pravilniki o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze, sprejetimi na svetovni konferenci o radiokomunikacijah leta 2015, določa, da se frekvenčni pas 700 MHz dodeli radiodifuznim in mobilnim storitvam (z izjemo aeronavtičnih mobilnih storitev) na soprimarni osnovi. Frekvenčni pas 470–694 MHz (v nadaljnjem besedilu: pod 700 MHz) pa ostane še naprej dodeljen izključno radiodifuznim storitvam na primarni osnovi ter brezžični avdio izdelavi programov in posebnim dogodkom na sekundarni osnovi.

               (9)

               Zaradi hitro rastočega brezžičnega širokopasovnega prometa in vse večjega gospodarskega, industrijskega in družbenega pomena digitalnega gospodarstva je okrepitev brezžične omrežne zmogljivosti nujno potrebna. Spekter v frekvenčnem pasu 700 MHz omogoča hkrati dodatno zmogljivost in univerzalno pokritost, zlasti za ekonomsko zahtevna podeželska, gorska in otoška območja ter druga odročna območja, določena vnaprej v skladu z območji, ki so nacionalna prednost, vključno vzdolž glavnih kopenskih prevoznih poti, in za uporabo v zaprtih prostorih ter za širok nabor strojnih komunikacij. Pri tem bi morali biti skladni in usklajeni ukrepi za visokokakovostno prizemno brezžično pokritost po celotni Uniji, ki temeljijo na najboljših nacionalnih praksah za obveznosti, ki so operaterjem prepisane z dovoljenji, usmerjeni k doseganju cilja iz programa politike radijskega spektra, da bi vsi državljani Unije do leta 2020 imeli dostop, tako v zaprtih prostorih kot na prostem, do najhitrejših širokopasovnih hitrosti najmanj 30 Mb/s, usmerjeni pa bi morali biti tudi v doseganje ambiciozne vizije gigabitne družbe v Uniji. Taki ukrepi bodo spodbujali inovativne digitalne storitve in zagotavljali dolgoročne družbeno-ekonomske koristi.

               (10)

               5G bo imelo velik vpliv ne le na digitalni sektor, temveč tudi na gospodarstvo kot celoto. Uspešno uvajanje 5G v Uniji bo ključnega pomena za gospodarski razvoj ter konkurenčnost in produktivnost gospodarstva v Uniji, zlasti upoštevajoč počasno uvajanje 4G in z njim povezanih storitev. Zato mora Unija prevzeti vodilno vlogo z zagotovitvijo zadostnega spektra za uspešno uvedbo in razvoj 5G. Poleg tega bi morale države članice ob odobritvi uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz upoštevati možnost, da virtualnim mobilnim omrežnim operaterjem zagotovijo možnost povečanja njihove geografske pokritosti. Kadar država članica tako zahteva, bi morala Komisija, kadar je to izvedljivo, omogočiti izvedbo skupno organiziranih dražb ter tako prispevati k vseevropskim strukturam.

               (11)

               Souporaba spektra znotraj skupnega frekvenčnega pasu za dvosmerno brezžično širokopasovno uporabo za prostrano uporabo (navzgornja in navzdolnja povezava) na eni strani ter enosmerno televizijsko radiodifuzijo ali uporabo brezžične avdio izdelave programov in posebne dogodke na drugi strani je tehnično problematična, kadar se njuni območji pokrivanja prekrivata ali sta si blizu. To pomeni, da bi sprememba namena frekvenčnega pasu 700 MHz za dvosmerne prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve uporabnikom digitalne prizemne televizije in brezžične avdio izdelave programov in posebne dogodke odtegnila del njihovega spektra. Zato sektorja digitalne prizemne televizije ter brezžične avdio izdelave programov in posebnih dogodkov potrebujeta dolgoročno regulativno predvidljivost glede razpoložljivosti zadostnega spektra, da lahko ohranjata vzdržno zagotavljanje in razvoj storitev, zlasti brezplačne televizije, ob hkratnem zagotavljanju okolja, primernega za naložbe, tako da se lahko uresničujejo cilji Unije in nacionalni cilji avdiovizualne politike, kot so socialna kohezija, pluralnost medijev in kulturna raznolikost. Mogoče je, da bodo na ravni Unije in nacionalni ravni potrebni ukrepi za zagotovitev dodatnega spektra za brezžično avdio izdelavo programov in posebne dogodke zunaj frekvenčnega pasu 470–790 MHz.

               (12)

               V svojem poročilu Komisiji Pascal Lamy, predsedujoči skupini na visoki ravni za prihodnjo uporabo UHF pasu (470–790 MHz) priporoča, da se frekvenčni pas 700 MHz da na razpolago brezžičnim širokopasovnim storitvam do leta 2020 (+/– dve leti). Ta sprostitev bi pomagala doseči cilj dolgoročne regulativne predvidljivosti za digitalno prizemno televizijo, saj bi dala na razpolago frekvenčni pas pod 700 MHz do leta 2030, čeprav bi bilo treba do leta 2025 to ponovno pregledati.

               (13)

               Skupina za politiko radiofrekvenčnega spektra je v mnenju o dolgoročni strategiji za prihodnjo uporabo UHF pasu (470–790 MHz) v Evropski uniji z dne 19. februarja 2015 priporočila sprejetje usklajenega pristopa za celotno Unijo, da se frekvenčni pas 700 MHz da na razpolago za učinkovito uporabo za brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve do konca leta 2020, pri čemer je opozorila, da lahko države članice iz utemeljenih razlogov zagotavljanje razpoložljivosti pasu odložijo za največ dve leti. Poleg tega bi bilo treba do leta 2030 zagotoviti razpoložljivost frekvenčnega pasu pod 700 MHz za zagotavljanje radiodifuznih storitev.

               (14)

               Nekatere države članice so že začele ali dokončale nacionalni postopek za odobritev uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz za dvosmerne prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve. Glede prihodnje uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz je potreben usklajen pristop, ki bi moral tudi zagotoviti regulativno predvidljivost, uravnotežiti raznolikost držav članic s cilji digitalnega enotnega trga in spodbuditi vodilni položaj Evrope glede tehnološkega razvoja na mednarodni ravni. Države članice bi morale biti tako dolžne pravočasno spremeniti namen frekvenčnega pasu 700 MHz v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom.

               (15)

               Države članice bi morale imeti možnost, da zaradi utemeljenih razlogov odložijo omogočanje uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz za prizemne sisteme, ki so zmožni zagotavljati brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, za največ dve leti po skupnem roku Unije, ki je leto 2020. Razlogi za odložitev bi morali biti omejeni na odprta čezmejna koordinacijska vprašanja, ki povzročajo škodljivo motenje, potrebo po zagotovitvi in kompleksnost zagotavljanja tehnične preselitve velikega števila prebivalcev na napredne radiodifuzne standarde, finančne stroške prehoda, ki presegajo pričakovane prihodke iz postopka podelitve frekvenc, in višjo silo. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da se čim bolj zmanjša posledično škodljivo motenje v prizadetih državah članicah. Če države članice odložijo omogočanje uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz, bi morale o tem ustrezno obvestiti druge države članice in Komisijo, utemeljene razloge za to pa vključiti v svoje nacionalne časovne načrte. Zadevne države članice in vse države članice, na katere vpliva odložitev, bi morale sodelovati z namenom usklajevanja postopka sprostitve frekvenčnega pasu 700 MHz, informacije o tem usklajevanju pa vključiti v svoje nacionalne časovne načrte.

               (16)

               Uporaba frekvenčnega pasu 700 MHz za druge aplikacije v tretjih državah, kot to dopuščajo mednarodni sporazumi, ali na delih nacionalnega ozemlja zunaj dejanskega nadzora organov države članice lahko omeji uporabo tega pasu za prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve v nekaterih državah članicah. To bi te države članice oviralo pri izpolnitvi skupnega časovnega načrta, določenega na ravni Unije. Zadevne države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, da bi čim bolj zmanjšale trajanje in geografski obseg teh omejitev, ter po potrebi poiskati pomoč Unije na podlagi člena 10(2) Sklepa št. 243/2012/EU. V skladu s členom 6(2) in členom 7 Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES (4) bi o takšnih omejitvah morale tudi uradno obvestiti Komisijo, informacije pa bi bilo treba objaviti v skladu s členom 5 Odločbe št. 676/2002/ES.

               (17)

               Ta sklep ne bi smel posegati v ukrepe, ki so bili sprejeti na nacionalni ravni v skladu s pravom Unije in sledijo ciljem splošnega interesa v zvezi s pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoj spekter za namene javnega reda, javne varnosti in obrambe.

               (18)

               Za uporabo frekvenčnega pasu 700 MHz za prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve bi moral čim prej veljati prožen režim odobritev. To bi moralo vključevati možnost imetnikov pravic do uporabe spektra, da tržijo in dajo v zakup svoje obstoječe pravice v okviru uporabe členov 9, 9a in 9b Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES (5), ob upoštevanju obveznosti spodbujanja učinkovite konkurence brez izkrivljanja konkurence na notranjem trgu za elektronske komunikacijske storitve v skladu s členom 5 Sklepa št. 243/2012/EU. Države članice bi morale pri oceni, ki jo opravijo v okviru izdajanja dovoljenj za spekter, upoštevati trajanje licenc, poslovni načrt operaterjev in njegov prispevek k doseganju ciljev digitalne agende ter spodbujanje inovativnih digitalnih storitev ter dolgoročni družbeni in gospodarski koristi.

               (19)

               Pomembno je doseči dolgoročno regulativno predvidljivost za digitalno prizemno televizijo glede dostopa do frekvenčnega pasu pod 700 MHz, pri čemer se upošteva izid svetovne konference o radiokomunikacijah leta 2015. V skladu s členoma 9 in 9a Direktive 2002/21/ES bi morale države članice po možnosti uporabiti prožen pristop in lahko dopustijo uvedbo alternativnih uporab, kot so prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve v frekvenčnem pasu pod 700 MHz, in sicer glede na nacionalne potrebe razširjanja radiodifuznih storitev, tudi za inovativne na uporabnika usmerjene pobude. Take alternativne uporabe bi morale zagotavljati nadaljnji dostop do spektra za radiodifuzijo na primarni osnovi, odvisno od nacionalnih potreb. Države članice bi morale v zvezi s tem spodbujati sodelovanje med radiodifuznimi hišami, ponudniki radiodifuznih storitev in operaterji mobilne telefonije, da bi olajšali zbliževanje avdiovizualnih in internetnih platform ter souporabo spektra. Države članice bi morale, kadar za prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve dopustijo uporabo znotraj frekvenčnega pasu pod 700 MHz, zagotoviti, da takšna uporaba ne povzroča škodljivega motenja z digitalno prizemno radiodifuzijo v sosednjih državah članicah, kot je določeno v doseženem sporazumu z regionalne radiokomunikacijske konference iz leta 2006.

               (20)

               Države članice bi morale sprejeti skladne nacionalne časovne načrte za lažjo uporabo frekvenčnega pasu 700 MHz za prizemne brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve ob hkratnem zagotavljanju nepretrganosti televizijskih radiodifuznih storitev, ki bodo sprostile pas. Ko države članice sprejmejo nacionalne časovne načrte, bi jih morale na pregleden način dati na voljo v Uniji. Nacionalni časovni načrti bi morali zajemati dejavnosti in časovne okvire za spremembo frekvenc, tehnični razvoj omrežja in opreme za končne uporabnike, soobstoj radijske in neradijske opreme, dosedanje in nove režime odobritev, mehanizme za preprečitev škodljivega motenja pri uporabnikih spektra v sosednjih pasovih ter informacije o možnostih nadomestila za stroške prenosa, kadar ti stroški nastanejo, da se med drugim preprečijo stroški za končne uporabnike ali radiodifuzne hiše. Če nameravajo države članice ohraniti prizemno digitalno televizijo, bi bilo treba v okviru nacionalnih časovnih načrtov razmisliti o možnosti spodbujanja nadgradnje radiodifuzne opreme s tehnologijami, ki so učinkovitejše z vidika spektra, kot so napredni video formati (npr. HEVC) ali signalne prenosne tehnologije (npr. DVB-T2).

               (21)

               Področje uporabe in mehanizem za morebitna nadomestila za dokončanje prehoda pri uporabi spektra, zlasti za končne uporabnike, bi bilo treba analizirati v skladu z zadevnimi nacionalnimi določbami, kot je določeno v členu 14 Direktive 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), pri čemer bi morala biti skladna s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na primer da bi se olajšal prehod na tehnologije, ki so učinkovitejše z vidika uporabe spektra. Komisija bi morala imeti možnost, da državi članici na njeno zahtevo zagotovi smernice za lažji prehod pri uporabi spektra.

               (22)

               Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o razvoju pri uporabi frekvenčnega pasu pod 700 MHz, da bi se zagotovila učinkovita uporaba spektra v skladu z veljavnim pravom Unije. Komisija bi morala upoštevati družbene, gospodarske, kulturne in mednarodne vidike, ki vplivajo na uporabo frekvenčnega pasu pod 700 MHz, nadaljnji tehnološki razvoj, spremembe v ravnanju potrošnikov ter zahteve glede povezljivosti, da bi se spodbudile rast in inovacije v Uniji.

               (23)

               Ker cilja tega sklepa, in sicer zagotoviti usklajen pristop do uporabe frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji v skladu s skupnimi cilji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice do 30. junija 2020 omogočijo uporabo frekvenčnega pasu 694–790 MHz (v nadaljnjem besedilu: 700 MHz) za prizemne sisteme, ki so zmožni zagotavljati brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, le pod harmoniziranimi tehničnimi pogoji, ki jih na podlagi člena 4 Odločbe št. 676/2002/ES določi Komisija.
   Kljub temu lahko države članice zaradi enega ali več utemeljenih razlogov iz Priloge k temu sklepu odložijo omogočanje uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz za največ dve leti. V primeru take odložitve zadevna država članica ustrezno obvesti druge države članice in Komisijo in te utemeljene razloge vključi v nacionalni časovni načrt v skladu s členom 5 tega sklepa. Države članice po potrebi izvedejo postopek odobritve ali spremenijo zadevne obstoječe pravice do uporabe spektra v skladu z Direktivo 2002/20/ES, da omogočijo tako uporabo.
   Država članica, ki odloži omogočanje uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz v skladu z drugim pododstavkom, in države članice, na katere vpliva ta odložitev, sodelujejo med seboj z namenom usklajevanja postopka sprostitve frekvenčnega pasu 700 MHz za brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, informacije o tem usklajevanju pa vključijo v nacionalne časovne načrte v skladu s členom 5.
   2.   Da se omogoči uporaba frekvenčnega pasu 700 MHz v skladu z odstavkom 1, države članice do 31. decembra 2017 sklenejo vse potrebne čezmejne sporazume o koordinaciji frekvenc v Uniji.
   3.   Za države članice ne veljajo obveznosti iz odstavkov 1 in 2 na tistih geografskih območjih, kjer uskladitev frekvence s tretjimi državami še ni končana, pod pogojem, da storijo vse potrebno, da se čim bolj zmanjša trajanje in geografski obseg te nekončane uskladitve, ter Komisiji letno poročajo o rezultatih, dokler odprta vprašanja glede uskladitve niso rešena.
   Prvi pododstavek se uporablja za težave pri uskladitvi spektra v Republiki Ciper, ki nastanejo zaradi tega, ker vlada Cipra ne more uspešno nadzirati dela svojega ozemlja.
   4.   Ta sklep ne posega v pravico držav članic, da organizirajo in uporabljajo svoj spekter za namene javnega reda, javne varnosti in obrambe.
   Člen 2
   Države članice po podelitvi pravic do uporabe v frekvenčnem pasu 700 MHz za prizemne sisteme, ki so zmožni zagotavljati brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, omogočijo prenos ali zakup takih pravic v skladu z odprtimi in preglednimi postopki na podlagi veljavnega prava Unije.
   Člen 3
   1.   Ko države članice odobrijo uporabo frekvenčnega pasu 700 MHz ali spremenijo obstoječe pravice do njegove uporabe, ustrezno upoštevajo potrebo po doseganju ciljne hitrosti in ciljev glede kakovosti iz člena 6(1) Sklepa št. 243/2012/EU, vključno s pokritostjo v vnaprej določenih nacionalnih prednostnih območjih, kot na primer vzdolž glavnih prizemnih prometnih poti, z namenom omogočiti, da brezžične aplikacije in evropska vodilna vloga pri novih digitalnih storitvah učinkovito prispevajo h gospodarski rasti Unije. Takšni ukrepi lahko vključujejo pogoje, ki olajšajo ali spodbujajo souporabo omrežne infrastrukture ali spektra v skladu s pravom Unije.
   2.   Države članice pri uporabi odstavka 1 ocenijo potrebo po določitvi pogojev za pravice do uporabe frekvenc znotraj frekvenčnega pasu 700 MHz in se po potrebi o tem posvetujejo z ustreznimi deležniki.
   Člen 4
   Države članice vsaj do leta 2030 zagotovijo razpoložljivost frekvenčnega pasu 470–694 MHz (v nadaljnjem besedilu: pod 700 MHz) za prizemno zagotavljanje radiodifuznih storitev, vključno z brezplačno televizijo, ter za brezžično avdio izdelavo programov in posebne dogodke na podlagi nacionalnih potreb, pri čemer upoštevajo načelo tehnološke nevtralnosti. Države članice poskrbijo, da je katera koli druga uporaba frekvenčnega pasu pod 700 MHz na njihovem ozemlju skladna z nacionalnimi radiodifuznimi potrebami zadevne države članice in ne povzroča škodljivega motenja s prizemnim zagotavljanjem radiodifuznih storitev v sosednji državi članici niti ne zahteva zaščite pred takšnimi interferencami. Takšna uporaba ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, kot so čezmejni sporazumi o uskladitvi frekvenc.
   Člen 5
   1.   Države članice čim prej in najpozneje 30. junija 2018 sprejmejo in objavijo nacionalne načrte in časovnice (v nadaljnjem besedilu: nacionalni časovni načrti), vključno s podrobnimi ukrepi za izpolnitev svojih obveznosti iz členov 1 in 4. Države členice svoje nacionalne časovne načrte pripravijo po posvetovanju z vsemi zadevnimi deležniki.
   2.   Zaradi zagotovitve, da je uporaba frekvenčnega pasu 700 MHz v skladu s členom 1(1), države članice v svoje nacionalne časovne načrte po potrebi vključijo informacije o ukrepih, vključno z vsemi podpornimi ukrepi, za omejitev učinka prihodnjega postopka prehoda na javnost in na uporabo v brezžični avdio izdelavi programov in posebne dogodke ter za spodbujanje pravočasne razpoložljivosti interoperabilne omrežne opreme in sprejemnikov za televizijsko radiodifuzijo na notranjem trgu.
   Člen 6
   Države članice lahko po potrebi in v skladu s pravom Unije zagotovijo, da se ustrezno nadomestilo za neposredne stroške preselitve ali prerazporeditve uporabe spektra, zlasti za končne uporabnike, zagotovi hitro in pregledno, da bi med drugim olajšali prehod na tehnologije, ki so učinkovitejše z vidika uporabe spektra.
   Na zahtevo zadevne države članice lahko Komisija za lažji prehod pri uporabi spektra zagotovi smernice o takem nadomestilu.
   Člen 7
   Komisija v sodelovanju z državami članicami Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o razvoju pri uporabi frekvenčnega pasu pod 700 MHz, da bi se zagotovila učinkovita uporaba spektra v skladu z veljavnim pravom Unije. Komisija upošteva družbene, gospodarske, kulturne in mednarodne vidike, ki vplivajo na uporabo frekvenčnega pasu pod 700 MHz na podlagi členov 1 in 4, nadaljnji tehnološki razvoj, spremembe v ravnanju potrošnikov ter zahteve glede povezljivosti, z namenom spodbujanja rasti in inovacij v Uniji.
   Člen 8
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 9
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Strasbourgu, 17. maja 2017

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         A. TAJANI

            Za Svet

            Predsednik

         C. ABELA

      (1)  UL C 303, 19.8.2016, str. 127.

      (2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. aprila 2017.

      (3)  Sklep št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (UL L 81, 21.3.2012, str. 7).

      (4)  Odločba Evropskega parlamenta in Sveta št. 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (UL L 108, 24.4.2002, str. 1).

      (5)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

      (6)  Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi) (UL L 108, 24.4.2002, str. 21).

      PRILOGA
      Utemeljeni razlogi za odložitev omogočanja uporabe frekvenčnega pasu 700 MHz za prizemne sisteme, ki so zmožni zagotavljati brezžične širokopasovne elektronske komunikacijske storitve, v obdobju po 30. juniju 2020 (člen 1(1)):

                  1.

                  odprta čezmejna vprašanja glede uskladitve, ki povzročajo škodljiva motenja;

                  2.

                  potreba po zagotovitvi in kompleksnost zagotavljanja tehnične preselitve velikega števila prebivalstva na napredne radiodifuzne standarde;

                  3.

                  finančni stroški prehoda presegajo pričakovane prihodke iz postopka podelitve frekvenc;

                  4.

                  višja sila.


title: Sklep Sveta z dne 5. junija 1998 o statističnih podatkih, ki bodo uporabljeni za določitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31998D0382

Uradni list L 171 , 17/06/1998 str. 0033 - 0034

		Sklep Svetaz dne 5. junija 1998o statističnih podatkih, ki bodo uporabljeni za določitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke(98/382/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti odstavka 2 člena 29 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Evropskega monetarnega inštituta [3],v skladu s postopkom iz člena 106(6) Pogodbe in člena 42 navedenega protokola,(1) ker bo Evropska centralna banka (ECB) ustanovljena po imenovanju Izvršilnega odbora ECB;(2) ker ustanovni kapital ECB, ki po ustanovitvi začne poslovati, znaša 5000 milijonov ECU;(3) ker bodo nacionalne centralne banke edini vpisniki in lastniki kapitala ECB;(4) ker bo ključ za vpis kapitala ECB določen ob ustanovitvi ECB;(5) ker bo statistične podatke, ki bodo uporabljeni za določitev ključa, zagotovila Komisija v skladu s pravili, ki jih je sprejel Svet;(6) ker morajo biti določeni narava in viri podatkov, ki bodo uporabljeni, ter način izračuna količnikov nacionalnih centralnih bank v ključu;(7) ker Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah [4] za države članice uvaja postopek za sprejetje podatkov o bruto nacionalnem proizvodu po tržni ceni; ker morajo države članice storiti vse potrebno za zagotovitev pošiljanja teh podatkov Komisiji,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Statistične podatke, ki bodo uporabljeni za določitev ključa za vpis kapitala ECB, zagotovi Komisija v skladu s pravili v naslednjih členih.Člen 2Prebivalstvo in bruto domači proizvod po tržnih cenah, v nadaljevanju "BDPtc", sta opredeljena glede na Evropski sistem integriranih ekonomskih računov v različici, ki se uporablja za Direktivo 89/130/EGS, Euratom. BDPtc je opredeljen v členu 2 te direktive.Člen 3Uporabijo se podatki o prebivalstvu iz leta 1996. Srednjo vrednost prebivalstva prek leta je treba uporabiti v skladu s priporočilom Evropskega sistema integriranih ekonomskih računov.Člen 4Uporabijo se podatki o BDPtc za vsako leto iz obdobja od leta 1991 do 1995. Podatki o BDPtc za vsako državo članico se izrazijo v domači valuti po tekočih cenah.Člen 5Komisija (Eurostat) zbere podatke o prebivalstvu od držav članic.Člen 6Podatki o BDPtc za obdobje od leta 1991 do 1995 se izračunajo na podlagi uporabe Direktive 89/130/EGS, Euratom.Člen 71. Delež države članice v prebivalstvu Skupnosti je njen delež v vsoti prebivalstva držav članic, izražen v odstotkih.2. Podatke o BDPtc za vsako leto in vsako državo članico, ki so izraženi v domači valuti, je treba preračunati v ekuje. Menjalni tečaj za ta namen je povprečje menjalnih tečajev vseh delovnih dni v letu. Dnevni menjalni tečaj je tečaj, ki ga izračuna Komisija in je objavljen v seriji "C"Uradnega lista Evropskih skupnosti.3. Delež države članice v BDPtc Skupnosti je njen delež v vsoti BDPtc držav članic v petih letih, izražen v odstotkih.Člen 8Količnik nacionalne banke v ključu bo aritmetična srednja vrednost deležev države članice v prebivalstvu in v BDPtc Skupnosti.Člen 9Različni koraki v izračunu morajo za zagotovitev točnosti upoštevati dovolj decimalnih mest. Količnike nacionalnih bank v ključu je treba izraziti s štirimi decimalnimi mesti.Člen 10Podatke iz tega sklepa Komisija po ustanovitvi ECB takoj pošlje ECB.V Luxembourgu, 5. junija 1998Za SvetPredsednikG. Brown[1] UL C 118, 17.4.1998, str. 13.[2] Mnenje dano 28. maja 1998 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] Mnenje dano 6. aprila 1998 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[4] UL L 49, 21.2.1989, str. 26.--------------------------------------------------