title: 2009/223/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/201

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006
   (2009/223/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 216/2008 z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (4) ter zlasti člena 60 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0118/2008),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2006;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 16.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 47.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/202

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 216/2008 z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (4) ter zlasti člena 60 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0118/2008),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnega računa za proračunsko leto 2006 ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 24. aprila 2007 izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2005 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           ugotovil nizko stopnjo izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev za plačila (69 % in 32 %) pri odhodkih za materialne stroške ter visoke stopnje razveljavljenih sredstev, prenesenih iz prejšnjega leta,

                           —

                           ugotovil, da upravljanje po dejavnostih ni bilo uvedeno kljub temu, da je predvideno v finančni uredbi Agencije v skladu s smernicami splošnega proračuna, saj omogoča boljše spremljanje uspešnosti,

                           —

                           izrazil obžalovanje, da upravni odbor do konca leta 2005 ni sprejel minimalnih standardov notranjega nadzora ter da do takrat Agencija še vedno ni imela sistema, ki bi zagotovil, da takse, ki jih svojim strankam zaračuna za zagotovljene storitve, zadostujejo za kritje stroškov teh storitev;

   Splošne točke, ki so povezane s horizontalnimi vprašanji agencij EU in so tako pomembne tudi za postopek razrešnice posamezne agencije

               1.

               ugotavlja, da so v letu 2006 proračuni 24 agencij in drugih decentraliziranih organov, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, znašali 1 080,5 milijona EUR (najvišji proračun v višini 271 milijonov EUR je imela Evropska agencija za obnovo, najnižjega pa Evropska policijska akademija (CEPOL) v višini 5 milijonov EUR);

               2.

               poudarja, da med zunanje organe EU, vključene v postopek revizije in razrešnice, sedaj ne sodijo le tradicionalne regulativne agencije, ampak tudi izvajalske agencije, ki so ustanovljene za izvajanje posebnih programov, v prihodnje pa bodo vključena tudi skupna podjetja, ustanovljena kot javno-zasebna partnerstva (skupne tehnološke pobude);

               3.

               ugotavlja, da se je število agencij, vključenih v postopek razrešnice, kar zadeva Parlament, spreminjalo na naslednji način: proračunsko leto 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulativnih in 2 izvajalski agenciji (nista upoštevani agenciji, za kateri sicer Računsko sodišče opravi revizijo, vendar zanju velja notranji postopek razrešnice);

               4.

               zato meni, da je postopek revizije in razrešnice postal preveč okoren in neustrezen glede na sorazmerno velikost proračunov agencij/decentraliziranih organov; naroči svojemu pristojnemu odboru, naj opravi obsežen pregled postopka za podelitev razrešnice agencijam in decentraliziranim organom z namenom oblikovanja enostavnejšega in smotrnejšega pristopa ob upoštevanju vse večjega števila organov, za katere bo v prihodnje treba pripraviti ločena poročila o razrešnicah;

         Temeljni razmisleki

               5.

               od Komisije zahteva, da pred ustanovitvijo nove ali prenovo obstoječe agencije jasno obrazloži naslednje elemente: vrsta agencije, njeni cilji, struktura notranjega upravljanja, izdelki, storitve, ključni postopki, ciljna skupina, stranke in deležniki agencije, uradni odnosi z zunanjimi akterji, proračunske obveznosti, finančno načrtovanje, kadrovska politika in politika zaposlovanja;

               6.

               zahteva, da mora delovanje vsake agencije urejati sporazum o letni uspešnosti, ki ga pripravita agencija in pristojni generalni direktorat in ki bi moral vključevati glavne cilje za prihodnje leto, finančni okvir in jasne kazalnike za merjenje uspešnosti;

               7.

               zahteva, da Računsko sodišče ali drug neodvisni revizor redno (in ad hoc) opravlja revizije uspešnosti agencij; meni, da se pri tem ne bi smeli omejiti na običajne dejavnike finančnega upravljanja in pravilne uporabe javnega denarja, ampak bi morali vključiti tudi upravno učinkovitost in uspešnost ter oceno finančnega upravljanja vsake agencije;

               8.

               meni, da je treba pri agencijah, ki nenehno precenjujejo svoje proračunske potrebe, upoštevati tehnični pavšalni odbitek na podlagi prostih delovnih mest; meni, da se bodo zato namenski prejemki agencij dolgoročno zmanjšali, upravni stroški pa posledično znižali;

               9.

               ugotavlja, da so bile mnoge agencije tarča kritik, ker niso spoštovale pravil za javna naročila, Finančne uredbe, kadrovskih predpisov ipd., in opozarja na resnost te težave; meni, da je glavni razlog za takšno stanje dejstvo, da je večina predpisov, tudi Finančna uredba, sestavljenih za večje institucije, večina manjših agencij pa nima kritične mase, ki bi jim omogočala izpolnjevanje predpisanih zahtev; zato poziva Komisijo, naj poišče hitro rešitev in poveča učinkovitost z združitvijo upravnih funkcij različnih agencij, s čimer bi bila dosežena potrebna kritična masa (pri tem je treba upoštevati tudi potrebne spremembe v osnovnih predpisih, ki urejajo delovanje agencij in njihovo proračunsko samostojnost), ali pa čim prej pripravi osnutek specifičnih predpisov za agencije (zlasti izvedbena pravila za agencije), ki bi omogočali popolno izpolnjevanje zahtev;

               10.

               zahteva, da Komisija pri pripravi predhodnega predloga proračuna upošteva, kako so posamezne agencije izvrševale proračun v prejšnjih letih, še posebej v letu n-1, in na podlagi tega ustrezno revidira proračun, ki ga zahteva agencija; poziva svoj pristojni odbor, naj spoštuje revizijo in – če tega ne bo storila Komisija – sam revidira zadevni proračun na realistično raven, ki ustreza zmožnostim črpanja sredstev in izvrševanja zadevne agencije;

               11.

               opozarja na svoj sklep v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2005, v katerem je Komisijo pozval, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti za vse agencije; poziva ustrezne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo; ugotavlja, da Komisija v letu 2007 ni opravila niti enega ocenjevanja; vztraja pri tem, da bi morala Komisija pred podelitvijo razrešnice za proračunsko leto 2007 predložiti vsaj pet takšnih ocen, začenši z najstarejšimi agencijami;

               12.

               meni, da je treba čim prej upoštevati priporočila Računskega sodišča in uskladiti raven subvencij, izplačanih agencijam, z dejanskimi finančnimi potrebami; prav tako meni, da je treba predloge sprememb k splošni finančni uredbi vnesti tudi v okvirne finančne uredbe in posebne finančne uredbe agencij;

         Predstavitev podatkov iz poročil

               13.

               ugotavlja, da agencije nimajo enotnega pristopa glede predstavitve svojih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom, predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju ter vprašanja, ali bi moral direktor agencije pripraviti izjavo o zanesljivosti; ugotavlja, da nekatere agencije ne razlikujejo jasno med (a) predstavitvijo delovanja agencije javnosti in (b) tehničnim poročanjem o proračunskem in finančnem upravljanju;

               14.

               ugotavlja, da v veljavnih navodilih Komisije za pripravo letnih poročil o dejavnosti ni izrecne zahteve, da mora agencija pripraviti izjavo o zanesljivosti, vendar je kljub temu veliko direktorjev agencij pripravilo takšno izjavo za leto 2006, pri čemer eden od primerov vključuje pomemben pridržek;

               15.

               opozarja na odstavek 26 svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 (7), v katerem so direktorji agencij pozvani, da od sedaj naprej k letnemu poročilu o dejavnosti, predstavljenemu skupaj s finančnimi podatki in podatki o upravljanju, priložijo izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovanja, ki je podobna izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

               16.

               poziva Komisijo, da v skladu s tem spremeni veljavna navodila za agencije;

               17.

               poleg tega predlaga, da bi si morala Komisija skupaj z agencijami prizadevati za oblikovanje usklajenega modela, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in bi jasno razlikoval med

                           —

                           letnim poročilom, namenjenim splošnemu bralcu, o poslovanju, delu in dosežkih organa,

                           —

                           finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna,

                           —

                           poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije,

                           —

                           izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice;

         Splošne ugotovitve Računskega sodišča

               18.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča (letno poročilo, odstavek 10.29 (8), da črpanje subvencij, ki jih Komisija izplačuje iz proračuna Skupnosti, ne poteka na osnovi ustrezno utemeljenih ocen denarnih potreb agencij ter da to v povezavi z izdatnimi prenosi sredstev povzroča, da imajo zaradi tega agencije veliko likvidnih sredstev na računu; seznanjen je tudi s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala biti raven izplačanih subvencij agencijam v skladu z njihovimi resničnimi denarnimi potrebami;

               19.

               ugotavlja, da 14 agencij konec leta 2006 še ni izvajalo računovodskega sistema ABAC (letno poročilo, opomba odstavka 10.31);

               20.

               upošteva pripombo sodišča (letno poročilo, odstavek 1.25) glede vračunanih stroškov za neizkoriščeni dopust, ki so jih obračunale nekatere agencije; opozarja, da je Računsko sodišče podalo izjavo o zanesljivosti v primeru treh agencij (Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Evropska agencija za železniški promet) za proračunsko leto 2006 (2005: CEDEFOP, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za obnovo);

         Notranja revizija

               21.

               opozarja, da je skladno s členom 185(3) Finančne uredbe notranji revizor Komisije tudi notranji revizor regulativnih agencij, ki prejemajo nepovratna sredstva iz proračuna EU; poudarja, da notranji revizor poroča upravnemu odboru in direktorju vsake agencije;

               22.

               opozarja na pridržek notranjega revizorja v letnem poročilu o dejavnosti za leto 2006, ki pravi:
               „Notranji revizor Komisije ne more zadovoljivo izpolnjevati svoje obveznosti notranjega revizorja organov Skupnosti iz člena 185 Finančne uredbe zaradi pomanjkanja osebja.“;

               23.

               vendar upošteva pripombo notranjega revizorja v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2006, da se bo od leta 2007 za vse delujoče regulativne agencije vsako leto opravljala notranja revizija z dodatnim osebjem, ki ga je službi za notranjo revizijo odobrila Komisija;

               24.

               je seznanjen z naraščajočim številom regulativnih in izvajalskih agencij ter skupnih podjetij, ki jih mora služba za notranjo revizijo revidirati v skladu s členom 185 Finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pristojni odbor obvesti, ali bo imela služba za notranjo revizijo v prihodnjih letih na voljo dovolj osebja za izvajanje letne revizije vseh takih organov;

               25.

               ugotavlja, da člen 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 zahteva, da vsaka agencija organu za razrešnice in Komisiji vsako leto predloži poročilo, ki ga pripravi njen direktor, v katerem so povzeti število in vrsta notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, njegova priporočila in ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s temi priporočili; poziva agencije, naj navedejo, ali se to izvaja, in če se, na kakšen način;

               26.

               je seznanjen s predlogom, ki ga je 14. septembra 2006 notranji revizor podal pristojnemu odboru Parlamenta v zvezi z zmožnostjo agencij, da opravijo notranje revizije, zlasti v povezavi z manjšimi agencijami, in sicer v zvezi s tem, da morajo imeti manjše agencije pooblastilo za nakup storitev notranje revizije v zasebnem sektorju;

         Ocenjevanje agencij

               27.

               opozarja na skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije (9), ki je bila dogovorjena na usklajevanju pred Ekonomsko-finančnim svetom za proračun dne 13. julija 2007 in ki zahteva (i) seznam agencij, ki jih Komisija namerava oceniti, in (ii) seznam že ocenjenih agencij, skupaj s povzetkom pomembnejših ugotovitev;

         Disciplinski postopki

               28.

               ugotavlja, da imajo posamezne agencije zaradi svoje velikosti težave pri ustanavljanju ad hoc disciplinskih komisij, ki jih sestavlja osebje iz ustreznih kariernih razredov, in da preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC) ni pristojen za agencije; poziva agencije, naj premislijo o medagencijski disciplinski komisiji;

         Osnutek Medinstitucionalnega sporazuma

               29.

               opozarja na osnutek Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, ki ga je predložila Komisija (KOM(2005) 59), katerega namen je oblikovanje horizontalnega okvira za oblikovanje, strukturo, delovanje, ocenjevanje in nadzor evropskih regulativnih agencij; ugotavlja, da je osnutek koristna pobuda pri prizadevanju za racionalizacijo ustanavljanja in vodenja agencij; upošteva izjavo Komisije v zbirnem poročilu 2006 (odstavek 3.1, KOM(2007) 274), da so bile razprave o zadevi obnovljene na zasedanju Sveta ob koncu leta 2006, čeprav je napredek pri pogajanjih po objavi osnutka zastal; obžaluje, da pri sprejemanju ni bilo mogoče doseči napredka;

               30.

               zato pozdravlja zavezanost Komisije, da v letu 2008 pripravi sporočilo o prihodnosti regulativnih agencij;

         Agencije, ki se financirajo iz lastnih sredstev

               31.

               opozarja, da direktorjema dveh agencij, ki se financirata iz lastnih sredstev, razrešnico podeli upravni odbor; ugotavlja, da imata obe agenciji zbrane visoke presežke iz prihodkov od nadomestil, ki so bili preneseni iz prejšnjih let:

                           —

                           Urad za usklajevanje na notranjem trgu, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 281 milijonov EUR (10),

                           —

                           Urad Skupnosti za rastlinske sorte, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 18 milijonov EUR (11);

         Posebni vidiki

               32.

               je seznanjen z ugotovitvami poročila Računskega sodišča za leto 2006, da so ob koncu leta 2006 odobrena sredstva, prenesena naprej za naslov II (administrativni odhodki), znašala približno 40 % obveznosti, za naslov III (nediferencirani odhodki za poslovanje) pa približno 50 %, ter da je bilo za ista naslova razveljavljenih več kot 15 % odobrenih sredstev;

               33.

               je seznanjen z odgovorom Agencije, da je bila stopnja prenosov v letu 2006 visoka, ker je Agencija še vedno morala prenesti več kot polovico svojih dejavnosti na zunanje izvajalce (nacionalne organe za letalstvo v državah članicah) in ker do konca leta agencija še ni prejela precejšnjega dela plačil;

               34.

               izraža zaskrbljenost glede ugotovitev Računskega sodišča, da je sistem za analizo stroškov, ki ga uporablja Agencija, za njene dejavnosti certificiranja v letu 2006 pokazal za približno 48 milijonov EUR stroškov v primerjavi s približno 35 milijoni EUR prihodkov;

               35.

               ugotavlja, da je bilo Agenciji iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006 dodeljenih 31,9 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in v odobritvah plačil;

               36.

               je seznanjen z vztrajno zahtevo Računskega sodišča, da mora Agencija v sodelovanju s Komisijo pregledati trenutne cenike, da bi zagotovila, da so njeni stroški za dejavnosti certificiranja upravičeni in da njene takse pokrivajo te stroške;

               37.

               poziva Agencijo in Komisijo, naj pregledata strukturo pristojbin Agencije, da bodo stroški in prihodki za dejavnosti potrjevanja uravnoteženi;

               38.

               je seznanjen z odgovorom Agencije, da bi morala Uredba Komisije (ES) št. 593/2007 o taksah in dajatvah (12), ki je stopila v veljavo dne 1. junija 2007, zagotoviti dovolj prihodkov za pokritje stroškov za dejavnosti certificiranja;

               39.

               poudarja, da so v bilanci stanja Agencije kratkoročne terjatve znašale približno 14 milijonov EUR, od tega je bilo 20 % starejših od treh mesecev; poziva agencijo k izvajanju učinkovitega sistema za vodenje terjatev, ki bi po možnosti zajemal tudi obresti za zapoznela plačila;

               40.

               na podlagi poslovnih knjig ugotavlja, da je bilo 5,05 milijona EUR, kar ustreza realizaciji proračuna za leto 2006, vpisanih kot dolg, ki ga je treba vrniti Komisiji;

               41.

               je seznanjen z izjavo o zanesljivosti odredbodajalca, da so bili po reviziji službe za notranjo revizijo, ki je bila opravljena julija 2006, sprejeti ustrezni ukrepi za reševanje vprašanj v zvezi z najpomembnejšimi priporočili;

               42.

               je seznanjen z izjavo Agencije iz letnega poročila o dejavnostih, da se je negotovost glede operativnega proračuna Agencije nadaljevala v glavnem zaradi nizkega dohodka od taks in dajatev; primanjkljaj je bil pokrit s sredstvi Skupnosti, vendar je to vplivalo na dejavnosti Agencije, ki so bile financirane s tem prispevkom;

               43.

               poleg tega ugotavlja, da je imela Agencija v letu 2006 precej prostih delovnih mest razreda AD6 in AD7.

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 16.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 47.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 187, 15.7.2008, str. 156.

      (7)  Resolucija Evropskega parlamenta o pripombah, ki spremljajo sklep o razrešnici izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003 (UL L 196, 27.7.2005, str. 145).

      (8)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

      (9)  Dokument Sveta DS 605/1/07 rev1.

      (10)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 141).

      (11)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 135).

      (12)  UL L 140, 1.6.2007, str. 3.


title: Sklep Komisije z dne 13. januarja 2017 o imenovanju nekaterih članov Znanstvenega sveta Evropskega raziskovalnega sveta

text:
               14.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 13/2

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 13. januarja 2017
   o imenovanju nekaterih članov Znanstvenega sveta Evropskega raziskovalnega sveta
   (2017/C 13/02)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (1) ter zlasti člena 7(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je s Sklepom C(2013) 8915 (2) (kakor je bil pozneje spremenjen s Sklepom C(2015) 58 (3)) ustanovila Evropski raziskovalni svet (v nadaljnjem besedilu: ERC) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, in sicer za izvajanje ukrepov iz dela I „Odlična znanost“ v okviru posebnega cilja „Evropski raziskovalni svet (ERC)“ iz člena 3(1)(a) Sklepa 2013/743/EU.

               (2)

               ERC sestavljata neodvisen Znanstveni svet iz člena 7 Sklepa 2013/743/EU in posebna izvedbena struktura iz člena 8 navedenega sklepa.

               (3)

               V skladu s členom 2(1) Sklepa C(2013) 8915 je Znanstveni svet sestavljen iz predsednika ERC in 21 članov.

               (4)

               V skladu s tretjim pododstavkom člena 7(1) Sklepa 2013/743/EU so člani Znanstvenega sveta imenovani za največ štiri leta z možnostjo enkratnega podaljšanja. Člani bi morali biti imenovani tako, da se zagotovi neprekinjeno delovanje Znanstvenega sveta.

               (5)

               Drugi mandat enega člana Znanstvenega sveta se bo iztekel.

               (6)

               Prvi mandat sedmih članov Znanstvenega sveta se bo iztekel, od tega se trem članom mandat ne bo podaljšal.

               (7)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) Sklepa 2013/743/EU člane Znanstvenega sveta imenuje Komisija po neodvisnem in preglednem postopku za imenovanje, o katerem se dogovori z Znanstvenim svetom ter ki vključuje posvetovanje z znanstveno skupnostjo in poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu. V ta namen je bil ustanovljen stalni odbor za imenovanje članov Znanstvenega sveta. Odbor je Komisiji dal priporočila v zvezi z imenovanjem štirih novih članov Znanstvenega sveta in podaljšanjem prvega mandata štirim članom Znanstvenega sveta, ki so bila sprejeta –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Profesorica Paola BOVOLENTA je imenovana za članico Znanstvenega sveta ERC v prvem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2020.
   Profesorica Eveline CRONE je imenovana za članico Znanstvenega sveta ERC v prvem mandatu, ki se začne 1. aprila 2017 in izteče 31. decembra 2020.
   Profesor Andrzej JAJSZCZYK je imenovan za člana Znanstvenega sveta ERC v prvem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2020.
   Profesor Giulio SUPERTI-FURGA je imenovan za člana Znanstvenega sveta ERC v prvem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2020.
   Profesor Klaus BOCK je imenovan za člana Znanstvenega sveta ERC v drugem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2018.
   Profesorica Athene DONALD je imenovana za članico Znanstvenega sveta ERC v drugem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2018.
   Profesorica Eva KONDOROSI je imenovana za članico Znanstvenega sveta ERC v drugem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2018.
   Profesorica Reinhilde VEUGELERS je imenovana za članico Znanstvenega sveta ERC v drugem mandatu, ki se izteče 31. decembra 2018.
   Člen 2
   Člani Znanstvenega sveta ERC so navedeni v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2017.

      V Bruslju, 13. januarja 2017

            Za Komisijo

         Carlos MOEDAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 965.

      (2)  Sklep Komisije C(2013) 8915 z dne 12. decembra 2013 o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta (UL C 373, 20.12.2013, str. 23).

      (3)  Sklep Komisije C(2015) 58 z dne 17. februarja 2015 o spremembi Sklepa C(2013) 8915 o ustanovitvi Evropskega raziskovalnega sveta (UL C 58, 18.2.2015, str. 3).

      PRILOGA
      Člani Znanstvenega sveta ERC

                  Ime in ustanova

                  Konec mandata

                  Klaus BOCK, Danska nacionalna fundacija za raziskave

                  31. december 2018

                  Paola BOVOLENTA, Universidad Autónoma de Madrid

                  31. december 2020

                  Margaret BUCKINGHAM, Inštitut Pasteur, Pariz

                  30. junij 2019

                  Christopher CLARK, Univerza v Cambridgeu

                  31. december 2019

                  Eveline CRONE, Univerza v Leidnu

                  31. december 2020

                  Athene DONALD, Univerza v Cambridgeu

                  31. december 2018

                  Andrzej JAJSZCZYK, AGH Univerza za znanost in tehnologijo, Krakov

                  31. december 2020

                  Tomas JUNGWIRTH, Akademija znanosti Češke republike

                  31. december 2018

                  Eva KONDOROSI, Madžarska akademija znanosti

                  31. december 2018

                  Michael KRAMER, Inštitut Maxa Plancka za radioastronomijo, Bonn

                  30. junij 2019

                  Kurt MEHLHORN, Inštitut Maxa Plancka za informatiko, Saarbrücken

                  30. junij 2020

                  Barbara ROMANOWICZ, Seizmološki laboratorij v Berkeleyu

                  31. december 2019

                  Nils Christian STENSETH, Univerza v Oslu

                  31. december 2017

                  Martin STOKHOF, Univerza v Amsterdamu

                  31. december 2017

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Raziskovalni center za molekularno medicino Avstrijske akademije znanosti

                  31. december 2020

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Inštitut za molekularno biologijo in biotehnologijo, Grška fundacija za raziskave in tehnologijo

                  30. junij 2020

                  Janet THORNTON, Evropski inštitut za bioinformatiko pri Evropskem laboratoriju za molekularno biologijo

                  31. december 2018

                  Isabelle VERNOS, Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats, Barcelona

                  30. junij 2019

                  Reinhilde VEUGELERS, Katoliška univerza v Leuvnu

                  31. december 2018

                  Michel WIEVIORKA, Center za sociološke analize in ukrepanje, Pariz

                  31. december 2017

                  Fabio ZWIRNER, Univerza v Padovi

                  31. december 2018


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/102 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2015/5 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2017/3)

text:
               20.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/55

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/102
   z dne 11. januarja 2017
   o spremembi Sklepa (EU) 2015/5 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2017/3)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) se je vzpostavil program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. Program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

               (2)

               Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

               (3)

               Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

               (4)

               Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

               (5)

               Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

               (6)

               Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

               (7)

               Zato je treba Sklep (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   V členu 2 Sklepa (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) se doda naslednja točka 10:

                  „10.

                  Nakupi nominalnih listinjenih vrednostnih papirjev z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih listinjenih vrednostnih papirjev z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“

   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

      V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

            Za Svet ECB

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45) (UL L 1, 6.1.2015, str. 4).


title: 2004/929/ES: Sklep Komisije z dne 22. decembra 2004 o prilagoditvi ponderjev, ki se uporabljajo s 1. februarjem, 1. marcem, 1. aprilom, 1. majem in 1. junijem 2004 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v 10 novih državah članicah za obdobje, ki ne sme biti daljše od 15 mesecev po pristopu

text:
               31.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 396/49

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 22. decembra 2004
   o prilagoditvi ponderjev, ki se uporabljajo s 1. februarjem, 1. marcem, 1. aprilom, 1. majem in 1. junijem 2004 za osebne prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v 10 novih državah članicah za obdobje, ki ne sme biti daljše od 15 mesecev po pristopu
   (2004/929/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence teh skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti drugega pododstavka člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom,
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu 10 novih držav članic in zlasti člena 33(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1785/2004 (2) je zadnjič in v skladu s starimi Kadrovskimi predpisi določila, na podlagi prvega pododstavka člena 13 Priloge X k omenjenim kadrovskim predpisom, ponderje, ki se s 1. januarjem 2004 uporabljajo za osebne prejemke uradnikov Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, v valuti države njihove napotitve.

               (2)

               Ker se je v določenih tretjih državah, ob upoštevanju statističnih podatkov, ki so na voljo Komisiji, razlika med življenjskimi stroški, izmerjenimi na podlagi ponderiranja, in ustreznim menjalnim tečajem povečala za več kot 5 % od zadnje določitve ali prilagoditve ponderjev, je treba s 1. februarjem, 1. marcem, 1. aprilom, 1. majem in 1. junijem v skladu z drugim pododstavkom člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom nekatere od teh ponderjev prilagoditi –

         SKLENILA:
   Edini člen
   S 1. februarjem, 1. marcem, 1. aprilom, 1. majem in 1. junijem 2004 se ponderji, ki se uporabljajo za osebne prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države, ter nekaterih uradnikov, zaposlenih v 10 novih državah članicah za obdobje, ki ne sme biti daljše od 15 mesecev po pristopu, izplačane v valuti države napotitve, prilagodijo, kot je navedeno v Prilogi.
   Menjalni tečaji za izračun teh osebnih prejemkov se določijo v skladu s podrobnimi pravili za izvajanje finančne uredbe in ustrezajo datumu iz prvega pododstavka.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Komisijo

         Benita FERRERO-WALDNER

            Članica Komisije

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 857/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 11).

      (2)  UL L 317, 16.10.2004, str. 1.

      PRILOGA

                  Država napotitve

                  Ponderji
                  februar 2004

                  Dominikanska republika

                  33,1

                  Surinam

                  49,3

                  Zimbabve

                  31,9

                  Država napotitve

                  Ponderji
                  marec 2004

                  Dominikanska republika

                  38,9

                  Zimbabve

                  33,5

                  Država napotitve

                  Ponderji
                  april 2004

                  Dominikanska republika

                  43,8

                  Sierra Leone

                  65,6

                  Zimbabve

                  38,7

                  Država napotitve

                  Ponderji
                  maj 2004

                  Gruzija

                  87,4

                  Malavi

                  71,6

                  Dominikanska republika

                  48,6

                  Zimbabve

                  42,9

                  Država napotitve

                  Ponderji
                  junij 2004

                  Kazahstan

                  94,0

                  Dominikanska republika

                  46,4

                  Sierra Leone

                  71,0

                  Zimbabve

                  44,7


title: 2011/256/EU: Sklep Sveta z dne 11. aprila 2011 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji v imenu Evropske unije

text:
               29.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 110/13

         SKLEP SVETA
   z dne 11. aprila 2011
   o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji v imenu Evropske unije
   (2011/256/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 29. januarja 2007 pooblastil Komisijo, da na podlagi člena XXIV:6 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 začne pogajanja z nekaterimi drugimi članicami Svetovne trgovinske organizacije v okviru pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

               (2)

               Pogajanja je vodila Komisija v okviru pogajalskih smernic, ki jih je sprejel Svet.

               (3)

               Ta pogajanja so se zaključila in Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 22. septembra 2010.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije s pridržkom sklenitve Sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 11. aprila 2011

            Za Svet

            Predsednik

         PINTÉR S.

      (1)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep Sveta z dne 18. junija 2012 o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane in o spremembi Sklepa z dne 24. junija 2010

text:
               30.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 192/1

         SKLEP SVETA
   z dne 18. junija 2012
   o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane in o spremembi Sklepa z dne 24. junija 2010
   2012/C 192/01
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), zlasti člena 25(1) Uredbe,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki ga je Svetu predložila Evropska komisija,
   ob upoštevanju stališč Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). Prav tako je nujno potrebno sodelovanje z državami članicami.

               (2)

               Polovica članov upravnega odbora EFSA bo 30. junija 2012 končala svoj mandat. Trije izmed teh članov imajo izkušnje v organizacijah, ki zastopajo potrošnike in druge interese v prehranski verigi.

               (3)

               Zaradi imenovanja sedmih novih članov upravnega odbora EFSA je bil na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je izrazil Evropski parlament, preučen seznam, ki ga je predložila Komisija. S tem naj bi zagotovili najvišje standarde strokovne usposobljenosti, širok izbor ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije.

               (4)

               Svet je pri obravnavi seznama, ki ga je predložila Komisija, upošteval dejstvo, da bo Komisija v okviru ločenega postopka nemudoma zamenjala člana, ki je pred kratkim odstopil iz upravnega odbora EFSA, in da bo v skladu s pogoji iz člena 25(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 predložila seznam kandidatov v ta namen.

               (5)

               Svet je prav tako upošteval dejstvo, da se lahko en izmed obstoječih članov upravnega odbora EFSA, katerega mandat se izteče 30. junija 2014, zaradi spremembe svoje poklicne dejavnosti šteje za člana, ki ima izkušnje v organizacijah, ki zastopajo druge interese znotraj prehranske verige.

               (6)

               Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep z dne 24. junija 2010 o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane (2) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za obdobje od 1. julija 2012 do 30. junija 2016 se za člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane imenujejo:

               Valérie BADUEL

               Sue DAVIES (3)
                   (4)

               Piergiuseppe FACELLI (4)

               Jaana HUSU-KALLIO

               Radu ROATIȘ CHEȚAN

               Jiří RUPRICH (4)

               Tadeusz WIJASZKA

         Člen 2
   V členu 1 Sklepa z dne 24. junija 2010 se pri vnosu „Jan MOUSING“ doda naslednji opomba „(**)“.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 18. junija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. GJERSKOV

      (1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

      (2)  UL C 171, 30.6.2010, str. 3.

      (3)  Član z izkušnjami v organizacijah, ki zastopajo potrošnike.

      (4)  Trenutno član upravnega odbora EFSA.


title: Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/122 z dne 23. januarja 2017 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane s proizvodnjo šote na Finskem (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 237) (Besedilo velja za EGP. )

text:
               25.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 19/33

         IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/122
   z dne 23. januarja 2017
   o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane s proizvodnjo šote na Finskem

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 237)

   (Besedilo v finskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (1) in zlasti člena 30(5) Direktive,
   ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (2) in zlasti člena 35(3) Direktive,
   ob upoštevanju zahtevka, ki ga je predložila družba Vapo Oy,
   po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   DEJANSKO STANJE

   1.1   Zahtevek

               (1)

               Komisija je 2. februarja 2016 v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES prejela zahtevek (v nadaljnjem besedilu: zahtevek) družbe Vapo Oy (v nadaljnjem besedilu: „družba Vapo“ ali „vložnik“).

               (2)

               Družba Vapo je javno podjetje, v katerem ima finska država 50,1 % delnic, 49,9 % delnic pa je v lasti družbe Suomen Energiavarat Oy, tj. družbe, ki je v lasti občinskih energetskih podjetij in zadrug za oskrbo z električno energijo.

               (3)

               Zahtevek se nanaša na dejavnosti, povezane s proizvodnjo šote na Finskem.

               (4)

               Priložena mu je bila izjava finskega organa za konkurenco in potrošnike z dne 2. novembra 2015. Komisija meni, da tega dokumenta ni mogoče šteti za obrazloženo in utemeljeno mnenje v smislu člena 35(2) Direktive 2014/25/EU, saj je zgolj izjava, da so omenjeni pogoji izpolnjeni, ne da bi bili navedeni argumenti v podporo zadevni izjavi (3).

               (5)

               Komisija je od vložnika zahtevala dodatne informacije z e-pošto z dne 10. marca 2016, 2. junija 2016, 6. julija 2016, 8. julija 2016 in 23. septembra 2016. Vložnik je na zahteve po informacijah odgovoril z e-pošto z dne 6. aprila 2016, 16. junija 2016, 26. avgusta 2016 in 30. septembra 2016.

               (6)

               Komisija je obenem 7. junija 2016 zahtevala dodatne informacije od finskih organov. Finski organi so ji odgovorili z e-pošto z dne 26. septembra 2016. Ugotovitve v odgovoru so temeljile na anketi, ki jo je finski organ za konkurenco in potrošnike izvedel med 24 odjemalci družbe Vapo in osmimi njenimi konkurenti, ter informacijah, prejetih od združenja proizvajalcev šote. Sodelujoči v anketi so odgovarjali na vprašanja o svoji uporabi goriv, zmožnosti zamenjave vrste goriva, učinku hipotetične spremembe cene goriv, ekonomsko upravičenih razdaljah prevoza, cenah goriv, ovirah pri vstopu na trg, postopku javnega naročanja za šotna barja ter razvoju trgov za šoto in lesna goriva v naslednjih nekaj letih.

         1.2   Proizvodnja šote na Finskem

               (7)

               Šota je material z visoko vsebnostjo organskih snovi, ki ga je mogoče najti v vlažnih regijah, sestavljena pa je iz deloma razkrojenih delov rastlin; razreže se in posuši, nato pa uporabi kot gorivo. Na Finskem se šota v glavnem uporablja za proizvodnjo električne energije in daljinsko ogrevanje. Leta 2014 je skupno pomenila 4 % celotne mešanice goriv za proizvodnjo energije na Finskem (4).

               (8)

               Šotna barja na Finskem skupno obsegajo 9 milijonov hektarjev, od tega jih je 1,2 milijona primernih za proizvodnjo šote (5). Vendar se za proizvodnjo šote dejansko uporablja manj kot 10 % območja, primernega za to (6). Lokacija dejavne proizvodnje šote je določena glede na konkurenčni položaj, pri čemer se upošteva razmeroma majhna ekonomsko upravičena razdalja prevoza šote, ki znaša le 150 km (7).

               (9)

               Finska ima približno 23 milijonov hektarjev gozdov in je pomembna dobaviteljica gozdnih proizvodov na svetovnih trgih (8).

               (10)

               Šota in lesna goriva se kot gorivo uporabljajo v približno 400 elektrarnah in toplarnah po vsej Finski.

               (11)

               Družba Vapo je edina proizvajalka šote, ki deluje na celotnem nacionalnem ozemlju. Na Finskem so tudi številni regionalni proizvajalci, približno 300 lokalnih proizvajalcev, nekatere od večjih elektrarn pa imajo lastna območja za proizvodnjo šote.

               (12)

               Lesna goriva dobavlja pet nacionalnih proizvajalcev, 79 združenj za gospodarjenje z gozdovi in na stotine lokalnih proizvajalcev (9).

         2.   PRAVNI OKVIR

               (13)

               Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti, povezanih z izkoriščanjem geografskega območja za namene izkopavanja premoga ali drugih trdnih goriv, razen če je ta dejavnost izvzeta v skladu s členom 34 navedene direktive.

               (14)

               Člen 34 Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

               (15)

               Neposredna izpostavljenost konkurenci se oceni na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Dostop se šteje za neomejenega, če je država članica uvedla in uporablja ustrezno zakonodajo Unije, s katero se odpira zadevni sektor ali njegov del. Ta zakonodaja je navedena v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU. Vendar v zvezi z izkopavanjem premoga in drugih trdnih goriv v zadevni prilogi ni navedena nobena ustrezna zakonodaja, s katero bi se ta sektor liberaliziral. Zato ni mogoče predpostavljati, da je vzpostavljen prosti dostop do trga, ter je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

               (16)

               Ta sklep ne posega v uporabo pravil o konkurenci in na druga področja prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljena pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaka tistim, ki se uporabljajo pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (10). Ta vidik je potrdilo tudi Sodišče v nedavni sodbi (11).

         3.   OCENA

   3.1   Prosti dostop do trga

               (17)

               Ker ni mogoče predpostavljati, da je vzpostavljen prost dostop do trga, je treba dokazati, da je tak dostop dejansko in pravno prost.

               (18)

               Vložnik trdi, da ni zakonskih omejitev glede dostopa do trga šote. Za proizvodnjo šote je potrebno okoljsko dovoljenje, vendar tega ni mogoče šteti za omejitev dostopa do trga. Poleg tega s proizvodnjo šote niso povezane posebne ali izključne pravice.

               (19)

               Iz preučitve pravnih določb, ki veljajo za izdajanje dovoljenj za proizvodnjo šote na Finskem, je razvidno, da se ta zdaj podeljujejo nediskriminacijsko. Za začetek proizvodnje šote je potrebno okoljsko dovoljenje. Čeprav je lahko postopek pridobitve takega dovoljenja zelo dolgotrajen (traja od enega do štirih let), so postopek dodelitve dovoljenja in merila za dodelitev enaki za vse udeležence na trgu, zato tega z vidika javnega naročanja ni mogoče šteti za omejevanje dostopa do trga. Za namene tega sklepa je mogoče šteti, da je pravno možnost pridobitve dovoljenja za proizvodnjo šote prosto dostopna.

               (20)

               Precejšen del šotišč, primernih za proizvodnjo šote, se še ni uporabljal (12). Vložnik tudi trdi, da se je v zadnjih letih število proizvajalcev šote povečalo (13), s čimer bi se podprla trditev, da je dostop do trga dejansko prost.

               (21)

               Tudi finski organi so potrdili, da je dostop do te dejavnosti prost (14).

               (22)

               Za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega področja prava EU se lahko glede na navedeno šteje, da je dostop do trga za izkoriščanje geografskega območja za namene izkopavanja šote dejansko in pravno prost.

         3.2   Neposredna izpostavljenost konkurenci

               (23)

               Neposredno izpostavljenost konkurenci bi bilo treba oceniti na podlagi različnih kazalnikov, od katerih nobeden ni sam po sebi odločilen. V zvezi s trgi, na katere se nanaša ta sklep, je eno od meril, ki jih je treba upoštevati, tržni delež glavnih akterjev na določenem trgu. Glede na značilnosti zadevnih trgov bi bilo mogoče upoštevati tudi dodatna merila.

               (24)

               Poleg tega taka opredelitev, kot je prikazano zgoraj, nikakor ne prejudicira uporabe členov 101 in/ali 102 Pogodbe in pravil o nadzoru združevanja v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ter nobene uredbe in obvestila in smernice Komisije, ki se uporabljajo in so povezani z izvajanjem pravil Unije o konkurenci, vključno z ustreznimi določbami v zvezi z opredelitvijo trga in izračunom tržnih deležev.

               (25)

               Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so storitve, na katere se nanaša zahtevek, izpostavljene takšni stopnji konkurence za namene javnih naročil (na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU), ki bo zagotovila, da se bodo tudi ob odsotnosti discipline, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju iz Direktive 2014/25/EU, javna naročila za opravljanje zadevnih dejavnosti pregledno in nediskriminacijsko izvajala na podlagi meril, s pomočjo katerih lahko naročniki opredelijo, katera rešitev je ekonomsko najugodnejša.

               (26)

               Družba Vapo je edini naročnik, dejaven na trgu šote na Finskem, ter s tem edini subjekt, za katerega veljajo pravila Unije o javnem naročanju. V tem okviru je pomembno upoštevati, da imajo družbe, za katere postopki javnega naročanja ne veljajo, pri delovanju na teh trgih možnost ustvarjanja konkurenčnega pritiska na vložnika.

         3.2.1   Upoštevni proizvodni trg

               (27)

               Zahtevek zajema proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo. Proizvajalci pridobivajo in predelujejo šoto ter jo neposredno brez posrednikov prodajajo različnim obratom. Pri preučitvi konkurence na trgu proizvodnje šote je treba upoštevati povezave med proizvodnjo in prvo prodajo/distribucijo pridobljene šote na debelo. Za ta sklep in brez poseganja v uporabo drugega prava EU se bosta proizvodnja šote in njena prodaja na debelo obravnavali skupaj na istem proizvodnem trgu.

               (28)

               Vložnik trdi, da spada šota na isti upoštevni trg kot vsaj lesna goriva (tj. gozdni sekanci in stranski proizvodi gozdarske industrije). Družba Vapo je dejavna na trgih za šoto in les, vendar večino prodaje ustvari s šoto.

               (29)

               V skladu s prejšnjo prakso (15) finskega organa za konkurenco in potrošnike se je štelo, da spadata šota in les na ločena proizvodna trga, vendar je opredelitev ostala odprta. Razlikovanje pri opredelitvi trga za šoto in les je temeljilo na naslednjih razlogih: visoki investicijski stroški, povezani z zamenjavo/spremembo tehnologije, različne tehnične lastnosti šote in lesa, pomanjkanje zalog lesa, neobstoj posebne tržne cene za lesna goriva in dolgoročne pogodbe. Komisija je ocenila sedanji položaj na trgu z vrednotenjem ustreznosti navedenih razlogov.

      Tehnološke spremembe

               (30)

               Vložnik trdi, da se ena od najpomembnejših sprememb v primerjavi s časom, ko bili sprejeti prejšnji sklepi finskega organa za konkurenco in potrošnike, nanaša na spremembe v tehnologiji zgorevanja v obratu, zaradi česar se je poraba lesnih goriv povečala, poraba šote pa zmanjšala. Vložnik zlasti trdi, da je mogoče zdaj šoto in les uporabljati v praktično vseh toplarnah na Finskem. Zato se je poraba lesnih goriv v zadnjih 15 letih povečala (16).

               (31)

               Finski organ za konkurenco in potrošnike je potrdil, da je v zadnjih nekaj letih les izvajal vse večji konkurenčni pritisk na šoto (17). Opazil je, da so proizvajalci energije vlagali v obrate na več goriv, v katerih se lahko uporabljajo šota, les in celo premog, da bi se lahko čim bolj prilagodili različnim tržnim razmeram ter okoljski in davčni politiki.

               (32)

               Trenutno 20 največjih uporabnikov šote (18) na Finskem uporablja kurilno šoto skupaj z lesom in tudi premogom (za obrate, ki ležijo ob obali) (19).

               (33)

               Od 400 elektrarn in toplarn, ki uporabljajo šoto in les, le manj kot 20 malih toplarn uporablja samo šoto (20). Vendar pa je poraba v teh toplarnah komaj vredna omembe (21).

      Tehnične lastnosti šote in lesa

               (34)

               Komisija glede tehničnih razlik ugotavlja, da se lahko danes tehnično učinkovito izgorevanje doseže tako, da se skupaj z lesom dodajajo kemikalije.

               (35)

               Opozarja se, da se z izključno uporabo lesa povečuje korozija kotla, zato se za preprečevanje korozije med postopkom zgorevanja običajno doda zelo majhen delež šote (ki naravno vsebuje žveplo), premoga ali kemikalij, kot sta žveplo ali apnenec. Optimizirani delež potrebne kurilne šote se precej razlikuje in znaša od 0 do 60 %, odvisen pa je od tehnologije obrata in načrtovanih emisij (22).

               (36)

               Komisija je vložnika vprašala (23) glede sezonskih vzorcev pri dobavi mešanice šote in lesa med letom, natančneje, ali so morali odjemalci dejansko uporabljati samo šoto ali samo les. Vložnik je pojasnil (24), da je poraba šote največja od januarja do marca, medtem ko je poleti majhna, saj se gorivo ne uporablja za ogrevanje. Za primer je uporabil razmere iz leta 2015, ko so bile temperature zelo nizke (25) ter so obrati za daljinsko ogrevanje namesto lesa porabili več šote in nafte. Vendar so bile nadomeščene količine glede na skupno porabo majhne.

      Razpoložljivost lesnih goriv

               (37)

               Vložnik glede pomanjkanja lesa trdi, da so sedanje razmere povsem drugačne kot ob sprejetju prejšnjih sklepov organa za konkurenco in potrošnike, saj so gospodarski subjekti vlagali v stroje za sečnjo lesa, zaradi česar se je trg lesa znatno povečal (26).

               (38)

               V skladu z zahtevkom (27) je na voljo veliko goriv, ki so alternativa šoti. Na severu in vzhodu Finske so lesna goriva brez težav dosegljiva, na južnih in zahodnih območjih pa bi bilo zaradi razpoložljivosti domačih lesnih goriv povečanje uporabe lesnih sekancev v prihodnosti lahko omejeno (28). Alternativna goriva, ki se uporabljajo, so premog (v obalnih regijah), les, uvožen iz Rusije, in plin (kjer potekajo plinovodi). Čeprav lahko povpraševanje presega ponudbo lesa, je to le začasno (29).

               (39)

               Finski organ za konkurenco in potrošnike je navedel: „Danes so trgi za gozdne sekance in stranske proizvode gozdarske industrije postali bolj tržno usmerjeni in so okrepili svoj položaj v primerjavi s šoto“ (30).

               (40)

               Glede na javno razpoložljive podatke (31) je iz časovne vrste o energetskih virih za proizvodnjo električne energije razvidno nenehno povečevanje glede porabe lesnih goriv in zmanjševanje glede šote, zlasti od leta 2010.

      Določanje cene goriva

               (41)

               Finska ima koristi od shem pomoči za tekoče poslovanje (32) za elektrarne na gozdne sekance, katerih cilj je povečati proizvodnjo energije iz obnovljivih virov s spodbujanjem zamenjave goriva s šote na biomaso.

               (42)

               Cilj EU do leta 2020 za energijo iz obnovljivih virov za Finsko je 38 %. Delež energije iz obnovljivih virov v bruto končni porabi energije na Finskem se je z 28,5 % leta 2005 povečal na 36,8 % leta 2013 (33).

               (43)

               Vložnik potrjuje (34), da so vsi njegovi najpomembnejši odjemalci upravičeni do navedene pomoči.

               (44)

               Sprememba stopnje pomoči, ki jo je uvedla vlada (35), je začela veljati 1. marca 2016. V skladu s tem zakonom se je najvišja stopnja subvencije za elektriko, proizvedeno z gozdnimi sekanci, povišala s 15,90 EUR/MWh na 18 EUR/MWh.

               (45)

               Na Finskem se davki na energijo pobirajo za električno energijo, premog, zemeljski plin, kurilno šoto, talovo olje in tekoča goriva. V skladu z najnovejšo zakonodajo (36) se je novi davek na kurilno šoto s 3,40 EUR/MWh znižal na 1,90 EUR/MWh. Ta novi davek je prav tako začel veljati 1. marca 2016.

               (46)

               Za uporabo šote in ostalih fosilnih goriv se v nasprotju z uporabo lesa v energetskem sektorju obračunava davek na emisije CO2. Ob sprejetju prejšnjega sklepa organa za konkurenco in potrošnike (37) davek na emisije še ni veljal. Uvedba tega davka je bila spodbuda za velike naložbe v nove obrate na več goriv ter predelavo starih obratov, tako da lahko uporabljajo les in druga fosilna goriva.

               (47)

               Vložnik trdi (38), da je ob upoštevanju vseh davkov na šoto in pomoči za les iz primerjave stroškov, ki jih ima odjemalec za kurilno šoto (vključno z davkom na šoto in stroški za pravice do emisij CO2), s stroški za lesno gorivo razvidno, da so stroški lesnih goriv in kurilne šote za odjemalca primerljivi, pri čemer je les še vedno cenejši od šote.

               (48)

               Finski organi so potrdili (39), da so med anketo, izvedeno med odjemalci in konkurenti družbe Vapo, „številni udeleženci ankete navedli, da so v praksi za odjemalce končni stroški za šoto in les trenutno enaki zaradi veljavnih stopenj pomoči, davka in pravic do emisije“.

      Dolgoročne pogodbe

               (49)

               Ob sprejetju prejšnjih sklepov organa za konkurenco in potrošnike je vladalo pomanjkanje zalog šote, lesna goriva pa niso bila alternativa v tolikšnem obsegu kot danes. Odjemalci so bili pripravljeni sklepati dolgoročne pogodbe, da bi si zagotovili ustrezne količine zalog.

               (50)

               Družba Vapo zdaj deluje na podlagi okvirnih pogodb z odjemalci. Te okvirne pogodbe običajno veljajo več kot eno leto, cene in količine zalog pa se dogovorijo enkrat letno ali za krajše obdobje, odvisno od položaja na trgu. Družba Vapo nima izključnih pogodb o distribuciji in vsi njeni odjemalci lahko šoto naročajo pri drugih proizvajalcih. Tako odjemalci kljub obstoječim okvirnim pogodbam niso dolgoročno zavezani za nabavo pri družbi Vapo.

               (51)

               Ob upoštevanju sedanjega položaja na trgu za šoto in les, kot je opisan v uvodnih izjavah 27 do 50, in sedanje sheme državne pomoči za les se zdi, da na kurilno šoto precejšen konkurenčni pritisk izvajajo med drugim lesna goriva.

               (52)

               Komisija glede na navedeno za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava EU meni, da si kurilna šota in lesna goriva (gozdni sekanci in stranski proizvodi gozdarske industrije) trenutno medsebojno konkurirajo.

         3.2.2   Upoštevni geografski trg

               (53)

               Glede na vložnika upoštevni trg zajema nacionalno ozemlje Finske. Vložnik ter drugi proizvajalci šote in lesa so dejavni na Finskem.

               (54)

               V prejšnjem sklepu (40) organa za konkurenco in potrošnike je bilo ugotovljeno, da je geografski trg za šoto po obsegu nacionalen. Isto ugotovitev so finski organi potrdili v dopisu z dne 26. septembra 2016 (41).

               (55)

               Kurilna šota se običajno proizvaja čim bližje lokaciji odjemalca. Običajno se enemu odjemalcu dobavlja z desetin različnih lokacij šotnih barij (42). Vložnik je največjo ekonomsko upravičeno razdaljo prevoza ocenil na približno 150 km za kurilno šoto, 50 km za lesne sekance in 150 km za stranske proizvode lesa.

               (56)

               V skladu s tržno raziskavo, ki jo je leta 2016 izvedel organ za konkurenco in potrošnike, je bila ekonomsko upravičena razdalja za prevoz ocenjena na 160 km za šoto, 110 km za lesne sekance in 155 km za stranske proizvode lesa (43).

               (57)

               Vložnik trdi, da je na ekonomsko upravičenem območju oskrbe obrata, ki uporablja šoto ali lesna goriva, več šotnih barij ali virov lesa in, nasprotno, da gospodarski subjekti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo šote in lesa, kuriva prodajajo različnim obratom. Organ za konkurenco in potrošnike je v prejšnjem sklepu (44) uporabil iste utemeljitve, ko je kot geografski trg opredelil nacionalni trg.

               (58)

               Komisija ugotavlja, da 20 največjih uporabnikov šote na Finskem uporablja kurilno šoto skupaj z lesom in tudi premogom ter da ima vsak od njih več kot enega dobavitelja šote in lesa ter veliko možnih dobaviteljev na ekonomsko upravičenem območju prevoza.

               (59)

               Finski organ za konkurenco in potrošnike trdi (45), da se zdi, da se razmere na geografskem trgu v primerjavi z razmerami ob prejšnjem sklepu tega organa iz leta 2001 niso spremenile, zato je mogoče geografski trg opredeliti kot nacionalen po obsegu.

               (60)

               Komisiji za oceno pogojev iz člena 34 Direktive 2014/25/EU in brez poseganja v konkurenčno pravo ali uporabo katerega koli drugega prava Unije glede na navedeno ni treba sprejeti ugotovitve o natančnem obsegu geografskega trga, saj bi bil rezultat ocene konkurenčnega položaja v vsakem primeru enak.

         3.2.3   Presoja konkurenčnosti

               (61)

               Šteje se, da je pri trgu za šoto in les eden od kazalnikov stopnje konkurence na nacionalnih trgih skupni tržni delež največjih treh proizvajalcev. To je v skladu z dosedanjo prakso Komisije (46).

               (62)

               Tržni delež največjih treh proizvajalcev v smislu vrednosti prodaje je leta 2012 znašal […] (47) %, leta 2013 […] %, leta 2014 pa […] % (48). Družba Vapo Oy je na tem trgu prvi tržni akter, njeni tržni deleži pa so se v zadnjih letih zmanjševali (leta 2012 so znašali […]; leta 2013 […] in leta 2014 […]).

               (63)

               Analiza konkurenčnega položaja na ravni vsakega od največjih 20 odjemalcev kaže, da je tržni delež družbe Vapo med […] in […] (49) z dvema izjemama (50), družba Vapo pa skupaj ustvari […] (51) vseh dobav navedenim 20 največjim odjemalcem.

               (64)

               Dejstvo, da je tržni delež družbe Vapo pri dobavah največjim strankam večji od skupnega tržnega deleža, izračunanega na nacionalni ravni, bi lahko nakazovalo, da družba Vapo morda ne more izkoristiti svojega tržnega položaja v razmerju do malih odjemalcev.

               (65)

               Tudi v primeru hipotetičnega alternativnega scenarija, po katerem bi bila Finska razdeljena na štiri regionalna območja dobave (severno, vzhodno, zahodno in južno), bi ostal rezultat presoje večinoma enak – tržni delež družbe Vapo (52) bi znašal od […] do […] (53).

               (66)

               Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 50, vložnik prodaja šoto in les na podlagi okvirnih pogodb s svojimi strankami, pri čemer se v pogodbah letno ali v krajših intervalih določijo količine, ki jih je treba dobaviti, in cene. Vseh 20 največjih uporabnikov šote na Finskem (54), ki imajo sedeže po vsej državi, uporablja šoto skupaj z lesom in včasih premogom. Vsi obrati imajo več kot enega dobavitelja šote in lesa, vložnik pa nima izključnih pogodb.

               (67)

               Glede zamenjave je mogoče opaziti, da se je zaradi sprememb tehnologije v obratih, veljavnih davkov na šoto in subvencij za les poraba šote zmanjšala. Vložnik je izgubil številne odjemalce šote, ki so prešli na goriva, ki jih dobavljajo drugi dobavitelji, medtem ko se je povpraševanje ostalih odjemalcev po šoti pri njem zmanjšalo.

               (68)

               V zadnjih letih so na trg za šoto vstopili (55) številni udeleženci, vendar je njihovo število omejeno zaradi manjšega povpraševanja po šoti.

               (69)

               Finska vlada spodbuja uporabo lesnih goriv za proizvodnjo energije. Davčna stopnja kurilne šote se je znižala, hkrati pa se je povišala subvencija za lesna goriva, iz česar je razviden namen vlade, da ohranja konkurenco med domačo kurilno šoto in lesnimi gorivi. Les je že najbolj uporabljan vir energije; njegova poraba se od leta 2000 povečuje, medtem ko se zadevni delež šote zmanjšuje.

               (70)

               Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 41 do 48, so končni stroški za odjemalca, ki vključujejo davek na gorivo, pravice do emisije (za šoto) in subvencije (za les), primerljivi, pri čemer je les v povprečju cenejši od šote.

               (71)

               Komisija upošteva, da sedanji konkurenčni pritisk na šoto povzroča predvsem veljavni regulativni okvir (davek na kurilno šoto, davek na emisije CO2 in subvencija za lesne sekance) ter da se lahko s spremembami navedenih politik spremenijo tržna dinamika med šoto in lesom, njuna zmožnost medsebojnega konkuriranja in splošni konkurenčni pritisk na družbo Vapo.

         4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

               (72)

               V zvezi s proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo je mogoče položaj povzeti: skupni tržni deleži največjih treh konkurentov so majhni, odjemalci pa lahko šoto zamenjajo z lesom in drugimi gorivi.

               (73)

               Glede na dejavnike iz uvodnih izjav 23 do 71 je treba pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU glede proizvodnje šote in njene prodaje na debelo na Finskem šteti za izpolnjen.

               (74)

               Ker se poleg tega zdi, da je izpolnjen pogoj glede neomejenega dostopa do trga, se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja, niti če naročniki oddajo naročila, katerih namen je omogočati proizvodnjo šote in njeno prodajo na debelo na Finskem, niti če na zadevnem geografskem območju za opravljanje take dejavnosti organizirajo projektne natečaje.

               (75)

               Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju v obdobju od februarja 2016 do oktobra 2016, kot je razvidno iz informacij, ki so jih predložili vložnik in finski organi. Spremeni se lahko, če zaradi pomembnih sprememb pravnega ali dejanskega stanja pogoji za uporabo člena 34 Direktive 2014/25/EU ne bi bili več izpolnjeni.

               (76)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in so namenjena omogočanju proizvodnje šote in njene prodaje na debelo na Finskem.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Finsko.

      V Bruslju, 23. januarja 2017

            Za Komisijo

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Članica Komisije

      (1)  UL L 134, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

      (3)  V skladu s tem mnenjem organ za konkurenco in potrošnike „ne vidi posebnega razloga, da bi nasprotoval odobritvi izjeme od pravil o javnem naročanju“. Vendar ugotovitve v svojem mnenju ni utemeljil. Mnenje zlasti ne vključuje sklica na prvi pogoj za izjemo, ki je prosti dostop do trga, in ne vsebuje ugotovitve glede trenutne natančne opredelitve upoštevnega proizvodnega ali geografskega trga.

      (4)  Nacionalno poročilo za leto 2016, poslano Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev in Evropski komisiji, str. 35.

      (5)  Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 6.

      (6)  Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 6 in 7.

      (7)  Oddelek 3.2 zahtevka, str. 12.

      (8)  „Forest Finland in brief“ (Kratka predstavitev finskih gozdov) http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf.

      (9)  Oddelek 5.1 zahtevka, str. 13.

      (10)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvi) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

      (11)  Sodba z dne 27. aprila 2016 v zadevi Österreichische Post AG proti Komisiji, T-463/14, EU:T:2016:243, točka 28.

      (12)  Glej opombo 6.

      (13)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, zadnji odstavek na str. 3 in prvi trije odstavki na str. 4.

      (14)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3.

      (15)  Sklep št. 267/61/94 z dne 5. septembra 2000, Sklep št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001, str. 5, 7 in 8.

      (16)  Glede na dopis vložnika z dne 22. januarja 2016, odstavek 2 na str. 2, dopis vložnika z dne 16. junija 2016, predzadnji in zadnji odstavek na str. 5.

      (17)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

      (18)  To je leta 2014 pomenilo 56 % celotne porabe šote.

      (19)  Oddelek 3.1 zahtevka, str. 9.

      (20)  Dopis vložnika z dne 6. aprila 2016, str. 14.

      (21)  Manj kot 1 % celotne porabe šote.

      (22)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2. Dopis vložnika z dne 30. septembra 2016, str. 2.

      (23)  Dopis Komisije z dne 2. junija 2016, str. 3.

      (24)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 10.

      (25)  Temperature so padle pod –20 °C in ostale tako nizke tri tedne.

      (26)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 1.

      (27)  Oddelek 3.2 zahtevka, str. 13.

      (28)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 7.

      (29)  Glej opombo 28.

      (30)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

      (31)  Statistics Finland: http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm.

      (32)  Državna pomoč SA.42218(2015/N) Finska – pomoč za tekoče poslovanje za elektrarne na gozdne sekance; C(2016) 976; Državna pomoč SA.31204(2011/N) Finska – pomoč za tekoče poslovanje za male obrate za soproizvodnjo na les in elektrarne na gozdne sekance; C(2011) 1950 (UL C 153, 24.5.2011, str. 2).

      (33)  http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0020.02/DOC_2&format=PDF, str. 2.

      (34)  Dopis vložnika z dne 26. avgusta 2016, str. 5.

      (35)  Vladni odlok o proizvodni subvenciji za električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov energije.

      (36)  Zakon, s katerim se spreminja Dodatek k zakonu o trošarinah na električno energijo in nekatera goriva (1724/2015).

      (37)  Sklep organa za konkurenco in potrošnike št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001.

      (38)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 13.

      (39)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 2.

      (40)  Sklep št. 21/81/2000 z dne 8. marca 2001, str. 9.

      (41)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3.

      (42)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 12.

      (43)  Glej opombo 41.

      (44)  Glej opombo 40.

      (45)  Dopis finskih organov z dne 26. septembra 2016, str. 3, in mnenje organa za konkurenco in potrošnike z dne 2. novembra 2011, str. 3.

      (46)  Izvedbeni sklep Komisije 2011/306/EU z dne 20. maja 2011 o neuporabi člena 30(1) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev pri kopanju bituminoznega premoga na Češkem (UL L 137, 25.5.2011, str. 55).

      (47)  […] zaupen podatek.

      (48)  Zahtevek, str. 15 in 17.

      (49)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 6.

      (50)  Ti izjemi nista problematični, saj je v enem primeru obrat na isti lokaciji kot drugi obrati, v katerih ima družba Vapo majhen tržni delež, druga pa je eden od najmanjših obratov.

      (51)  Tržni deleži temeljijo na podatkih iz leta 2014.

      (52)  Tržni deleži temeljijo na podatkih iz leta 2013.

      (53)  Dopis vložnika z dne 6. aprila 2016, str. 13.

      (54)  Poraba največjih 20 odjemalcev šote znaša 56 % celotne porabe šote.

      (55)  Dopis vložnika z dne 16. junija 2016, str. 3.


title: 2006/41/ES: Sklep Sveta z dne  24. januarja 2006  o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji

text:
               28.1.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 25/28

      SKLEP SVETA

   z dne 24. januarja 2006
   o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji
   (2006/41/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom 97/787/ES (2) je Svet zagotovil izredno finančno pomoč Armeniji in Gruziji v obliki dolgoročnih posojil in donacij.

               (2)

               S Sklepom 2000/244/ES je Svet zagotovil izredno finančno pomoč Tadžikistanu in podaljšal obdobje zagotavljanja pomoči Armeniji in Gruziji do leta 2004.

               (3)

               V primeru Gruzije cilji pomoči še niso bili povsem izpolnjeni zaradi nezadovoljivega gospodarsko-političnega okolja v državi skozi večino obdobja zagotavljanja pomoči.

               (4)

               Zato je bilo v okviru izredne finančne pomoči črpanih in izplačanih Gruziji samo 31,5 milijona EUR skupnega zneska podpore v višini 65 milijonov EUR.

               (5)

               Sedanje gruzijske oblasti si prizadevajo za gospodarsko stabilizacijo in strukturne reforme, ki jih podpira Mednarodni denarni sklad (MDS) na podlagi triletnega dogovora v okviru programa pomoči za zmanjševanje revščine in spodbujanje gospodarske rasti, ki je bil potrjen 4. junija 2004 v skupnem znesku 98 milijonov SDR. Zato so se 21. julija 2004 posojilodajalci Pariškega kluba dogovorili o prestrukturiranju uradnega dolga Gruzije v skladu z dogovorom, doseženim v Houstonu.

               (6)

               Nova vlada Gruzije je dobila močno podporo mednarodne skupnosti tudi na konferenci donatorjev, ki je potekala v Bruslju 16. junija 2004.

               (7)

               Svetovna banka je junija 2004 odobrila posojilo za podporo reform v višini 24 milijonov USD in bo še naprej zagotavljala pomoč Gruziji v okviru nove strategije partnerstva držav v obliki podpornih dejavnosti za zmanjševanje revščine.

               (8)

               Gruzijske oblasti so potrdile, da nameravajo nadaljevati s predčasnimi odplačili dolga do Skupnosti in tako izboljšati vzdržnost dolga države.

               (9)

               Razvoj odnosov med EU in Gruzijo v okviru Evropske sosedske politike, od katere se pričakuje, da bo privedla do tesnejše gospodarske integracije, utemeljuje podporo, ki jo Skupnost zagotavlja vladnemu programu gospodarskih reform.

               (10)

               Omogočanje zneska, enakovrednega znesku neporabljenih sredstev izredne finančne pomoči, ki bo podprla gospodarske reforme v državi in pomagala zmanjšati zunanjo zadolženost, je primeren prispevek Skupnosti k uresničevanju programov zmanjševanja revščine in strategij spodbujanja rasti v Gruziji.

               (11)

               Za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Skupnosti, povezanih z zadevno makrofinančno pomočjo, mora Gruzija določiti ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s to pomočjo, ter za boj proti tem pojavom, Komisija pa mora zagotoviti nadzorne mehanizme in revizije Računskega sodišča.

               (12)

               Službe Komisije, skupaj z uradno imenovanimi zunanjimi strokovnjaki, so oktobra 2004 pri Ministrstvu za finance Gruzije in Nacionalni banki Gruzije izvedle operativno presojo finančnih tokov in upravnih postopkov, s ciljem ugotoviti obstoj okvira za smotrno finančno vodenje.

               (13)

               Sprostitev zadevne pomoči ne vpliva na pristojnosti organa pristojnega za proračun.

               (14)

               Komisija se je pred vložitvijo svojega predloga posvetovala z Ekonomsko-finančnim odborom.

               (15)

               Pogodba za sprejem tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil kot tistih, ki so določena v členu 308 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Skupnost da na voljo Gruziji makrofinančno pomoč v obliki donacij v največjem skupnem znesku 33,5 milijona EUR, ki bodo podprle gospodarske reforme in pomagale državi, da izboljša vzdržnost dolga.
   2.   S to makrofinančno pomočjo Skupnosti upravlja Komisija v posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom na način, ki je v celoti skladen z dogovori, doseženimi med MDS in Gruzijo.
   3.   Makrofinančna pomoč Skupnosti se da na voljo v obdobju dveh let, z začetkom na prvi dan po začetku veljavnosti tega sklepa. Vendar pa se Komisija lahko odloči, če okoliščine tako narekujejo in po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom, da to obdobje podaljša za največ eno leto.
   Člen 2
   1.   Komisija je pooblaščena, da se po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom z gruzijskimi oblastmi dogovori o gospodarski politiki in finančnih pogojih, na podlagi katerih se zagotavlja pomoč in ki se opredelijo v obrazložitvenem memorandumu. Ti pogoji so v skladu z dogovori, doseženimi med MDS in Gruzijo.
   2.   Med zagotavljanjem pomoči Skupnosti Komisija spremlja ustreznost gruzijskih finančnih tokov, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo makrofinančno pomoč Skupnosti.
   3.   Komisija redno preverja, ali so vladne gospodarske politike v skladu s cilji pomoči in ali se izpolnjujejo dogovorjeni politični in finančni pogoji.
   Člen 3
   1.   Znesek donacij se da na voljo Gruziji v najmanj dveh obrokih pod pogojem, da se je vsaj za podoben znesek zmanjšala tudi neto dolžniška pozicija do Skupnosti.
   2.   Prvi obrok donacij se sprosti na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa, ki se s podporo MDS izvaja v okviru programa pomoči za zmanjševanje revščine in spodbujanje rasti.
   Drugi obrok in morebitni preostali obroki se sprostijo na podlagi zadovoljivega izvajanja gospodarskega programa, ki se izvaja s podporo MDS, in na podlagi morebitnih drugih ukrepov iz obrazložitvenega memoranduma iz člena 2(1), vendar ne prej kot tri mesece po sprostitvi prejšnjega obroka.
   3.   Sredstva bodo izplačana Nacionalni banki Gruzije. Končni prejemnik sredstev bo Ministrstvo za finance Gruzije.
   Člen 4
   Zagotavljanje pomoči poteka v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zadevnimi izvedbenimi pravili. Obrazložitveni memorandum iz člena 2(1) zlasti določi ustrezne ukrepe Gruzije za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih morebitnih nepravilnosti v zvezi s pomočjo ter za boj proti njim. Določil bo tudi nadzorne mehanizme Komisije, v katere spada tudi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), vključno s pravico do pregledov in inšpekcij na kraju samem, po potrebi pa bo določil tudi revizije, ki jih Računsko sodišče podobno opravi na kraju samem.
   Člen 5
   Najmanj enkrat letno, in sicer pred septembrom, Komisija posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki vsebuje oceno izvajanja tega sklepa v predhodnem letu.
   Člen 6
   Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. januarja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         K.-H. GRASSER

      (1)  Mnenje z dne 15. decembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 322, 25.11.1997, str. 37. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2000/244/ES (UL L 77, 28.3.2000, str. 11).

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 12. julija 2011 o podpisu in sklenitvi Monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o ohranitvi eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije

text:
               20.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 189/1

         SKLEP SVETA
   z dne 12. julija 2011
   o podpisu in sklenitvi Monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Francosko republiko o ohranitvi eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije
   (2011/433/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 219(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 13. aprila 2011 o načinu pogajanj o monetarnem sporazumu s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy, zlasti člena 4 Sklepa,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropske centalne banke,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom 2010/718/EU Evropskega sveta z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (1), otok Saint-Barthélemy od 1. januarja 2012 ne bo več najbolj oddaljena regija Unije in s tem datumom bo pridobil status čezmorske države ali ozemlja iz četrtega dela Pogodbe. Francoska republika si prizadeva za sklenitev sporazumov, ki bodo potrebni za zaščito interesov Unije zaradi te spremembe.

               (2)

               Francoska republika je institucije Unije obvestila, da namerava ohraniti euro kot enotno valuto na Saint-Barthélemyju. Zato je treba skleniti monetarni sporazum.

               (3)

               Svet je 13. aprila 2011 pooblastil Komisijo za pogajanja s Francosko republiko, ki deluje v imenu francoske čezmorske skupnosti Saint-Barthélemy kakor tudi, da v pogajanja popolnoma vključi Evropsko centralno banko in da za zadeve iz njene pristojnosti pridobi soglasje, z namenom sklenitve monetarnega sporazuma. Monetarni sporazum med Evropsko unijo in Franscosko republiko o ohranitvi eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), je bil parafiran dne 30. maja 2011.

               (4)

               Zato bi bilo treba Sporazum podpisati in skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Monetarni sporazum med Evropsko unijo in Francosko republiko o ohranitvi eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije.
   2.   Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe ali oseb, pooblaščenih za podpis Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 11 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 325, 9.12.2010, str. 4.

      PREVOD
      MONETARNI SPORAZUM
      med Evropsko unijo in Francosko republiko o ohranitvi eura na Saint-Barthélemyju po spremembi položaja tega otoka v razmerju do Evropske unije
      EVROPSKA UNIJA, ki jo zastopa Evropska komisija,
      in
      FRANCOSKA REPUBLIKA v imenu otoka Saint-Barthélemy,
      STA SE –
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Saint-Barthélemy je sestavni del Francoske republike, vendar od 1. januarja 2012 v skladu s Sklepom 2010/718/EU Evropskega sveta z dne 29. oktobra 2010 o spremembi položaja otoka Saint-Barthélemy v razmerju do Evropske unije (1) ne bo več del ozemlja Evropske unije.

                  (2)

                  Francoska republika želi, da bi Saint-Barthélemy ohranil enako valuto kot celinska Francija, zato namerava na ozemlju Saint-Barthélemyja ohraniti status zakonitega plačilnega sredstva izključno za eurobankovce in eurokovance, ki jih izdajo Eurosistem in države članice, ki so sprejele euro.

                  (3)

                  Zagotoviti je treba, da se bodo na Saint-Barthélemyju še naprej uporabljale sedanje in prihodnje določbe prava Evropske unije, ki so bistvene za delovanje ekonomske in monetarne unije, zlasti da se zagotovi enotnost monetarne politike Eurosistema, vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za finančne institucije na euroobmočju ter preprečijo goljufije in ponarejanje gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev ter pranje denarja.

                  (4)

                  Ta monetarni sporazum se sklene med državo članico, ki deluje v imenu nedržavne entitete, zato ne vključuje pravice do kovanja kovancev. Francoska republika je pristojna za valuto ter bančno in finančno pravo. Na področjih, bistvenih za dobro delovanje ekonomske in monetarne unije, se na Saint-Barthélemyju v skladu z njegovim statusom po pravu samem uporabljajo zakoni in drugi predpisi francoskega prava –

            DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      Člen 1
      Euro ostane valuta na Saint-Barthélemyju.
      Člen 2
      Francoska republika eurobankovcem in eurokovancem še naprej priznava status zakonitega plačilnega sredstva na Saint-Barthélemyju.
      Člen 3
      1.   Francoska republika bo za Saint-Barthélemy še naprej uporabljala pravne akte in predpise Evropske unije, bistvene za delovanje ekonomske in monetarne unije, na področju:

                  (a)

                  eurobankovcev in eurokovancev;

                  (b)

                  preprečevanja goljufij ter ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev;

                  (c)

                  medalj in žetonov;

                  (d)

                  ukrepov, ki so nujni za uporabo eura kot enotne valute in so bili sprejeti na podlagi člena 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

                  (e)

                  bančne in finančne zakonodaje, vključno s pravnimi akti, ki jih je sprejela Evropska centralna banka;

                  (f)

                  preprečevanja pranja denarja;

                  (g)

                  obveznosti sporočanja statističnih podatkov v okviru Eurosistema.

            2.   Francoska republika se zavezuje, da bo tesno sodelovala z Europolom na ozemlju Saint-Barthélemyja na področju preprečevanja goljufij in ponarejanja plačilnih sredstev ter preprečevanja pranja denarja in boja proti njemu.
      Člen 4
      Določbe, ki so jih sprejeli francoski organi, pristojni za prenos aktov, ki jih je sprejela Evropska unija, vključno z Evropsko centralno banko, na področjih iz člena 3(1) tega sporazuma se po pravu samem in pod enakimi pogoji uporabljajo na Saint-Barthélemyju.
      Člen 5
      Akti Evropske unije, sprejeti na področjih iz člena 3(1), vključno z akti Evropske centralne banke, ki se neposredno uporabljajo v državah članicah, se po pravu samem in pod enakimi pogoji uporabljajo na Saint-Barthélemyju.
      Člen 6
      Kreditne institucije in po potrebi druge finančne institucije, ki imajo dovoljenje za izvajanje svojih dejavnosti na Saint-Barthélemyju, imajo dostop do sistema medbančnih poravnav, plačilnega sistema in sistema poravnave vrednostnih papirjev na euroobmočju pod enakimi pogoji kot institucije v celinski Franciji.
      Člen 7
      Francoska republika vsaki dve leti pošlje Komisiji in Evropski centralni banki poročilo o izvajanju pravnih aktov in predpisov Evropske unije, ki spadajo na področje tega sporazuma, na Saint-Barthélemyju. To poročilo vključuje zlasti seznam aktov Evropske unije, ki se uporabljajo neposredno, vključno z akti Evropske centralne banke, ki se po pravu samem uporabljajo na Saint-Barthélemyju v skladu s členom 5 tega sporazuma. Prvo poročilo se predloži do konca leta 2012.
      Člen 8
      1.   Skupni odbor se sestane po potrebi. Predseduje mu Komisija, sestavljajo pa ga predstavniki Evropske unije in Francoske republike.
      2.   Delegaciji Evropske unije predseduje Komisija, sestavljajo pa jo predstavniki Evropske centralne banke.
      3.   Skupni odbor se sestane na zahtevo enega od članov delegacije Evropske unije ali Francoske republike, da bi se preučile vse morebitne težave, ki lahko nastanejo v zvezi z uporabo tega sporazuma.
      Člen 9
      Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za reševanje vseh sporov med pogodbenicama, ki lahko izhajajo iz uporabe tega sporazuma in jih ni mogoče rešiti v skupnem odboru.
      Člen 10
      Evropska unija ali Francoska republika lahko ta sporazum prekine z enoletnim odpovednim rokom.
      Člen 11
      Ta sporazum začne veljati 1. januarja 2012, potem ko se pogodbenici medsebojno obvestita, da sta končali postopek ratifikacije.
      Člen 12
      Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v francoskem in angleškem jeziku. Besedili sta enako verodostojni v obeh jezikih.

         V Bruslju, dne dvanajstega julija leta dva tisoč enajst.

               Za Evropsko unijo

               Za Francosko republiko

         (1)  UL L 325, 9.12.2010, str. 4.