title: 2007/323/ES: Sklep Sveta z dne 18. septembra 2006 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               11.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 122/30

         SKLEP SVETA
   z dne 18. septembra 2006
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2007/323/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k temu sklepu s pogajanji dosegla sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj o nekaterih vidikih zračnih prevozov.

               (3)

               Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba s pridržkom njegove kasnejše sklenitve podpisati in začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum, s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljavnosti Sporazuma se le-ta začasno uporablja od prvega dne prvega meseca po dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 9(2) Sporazuma.

      V Bruslju, 18. septembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. KORKEAOJA

    ---documentbreak---

               11.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 122/31

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   REPUBLIKA PARAGVAJ
   na drugi strani
   (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“)
   STA SE –
   OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Republiko Paragvaj, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z več vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB PRIZNAVANJU, da bi se morale nekatere določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Republiko Paragvaj, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, uskladiti s to zakonodajo zaradi vzpostavitve trdne pravne podlage za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj ter ohraniti stalnost takih zračnih prevozov,
   OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnih prevozov med Evropsko skupnostjo in Republiko Paragvaj, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Republike Paragvaj ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih v zvezi s prometnimi pravicami –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Splošne določbe
   1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti. „Države članice LACAC“ pomenijo države članice Latinskoameriške komisije za civilno letalstvo.
   2.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.
   3.   Sklicevanja v posameznem sporazumu, navedenem v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica slednjega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
   Člen 2
   Določitev, pooblastitev in preklic
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Republika Paragvaj, ter zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   Določbe iz odstavkov 4 in 5 nadomestijo ustrezne določbe členov, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani Republike Paragvaj, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna zadevna država članica, ter zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   2.   Ob prejemu določitve s strani države članice Republika Paragvaj prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

               (iii)

               je letalski prevoznik neposredno v lasti ali je njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice, ali drugih držav, navedenih v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav, in da imajo te države in/ali ti državljani učinkovit nadzor.

         3.   Republika Paragvaj lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga je določila država članica, če:

               (i)

               letalski prevoznik v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti nima sedeža na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti; ali

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja ali ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika, ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni neposredno v lasti ali njegov večinski lastnik ni država članica in/ali državljani države članice, ali drugih držav, navedenih v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav, in da te države in/ali ti državljani nimajo učinkovitega nadzora; ali

               (iv)

               letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med Republiko Paragvaj in drugo državo članico ter Republika Paragvaj dokaže, da bi se letalski prevoznik z izvajanjem prometnih pravic iz tega sporazuma na poti, ki vključuje kraj v tej drugi državi članici, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa ta drugi sporazum; ali

               (v)

               ima letalski prevoznik spričevalo letalskega prevoznika, ki ga je izdala država članica, in ni dvostranskega sporazuma o zračnih prevozih med Republiko Paragvaj in to državo članico ter so bile prometne pravice letalskemu prevozniku, ki ga je določila Republika Paragvaj, v tej državi članici zavrnjene.

         Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Republika Paragvaj ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
   4.   Ob prejemu določitve s strani Republike Paragvaj država članica prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež na ozemlju Republike Paragvaj; in

               (ii)

               Republika Paragvaj izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika ter je pristojna za izdajo njegovega spričevala letalskega prevoznika; in

               (iii)

               je letalski prevoznik neposredno v lasti ali so njegov večinski lastnik države članice LACAC in/ali državljani držav članic LACAC in da imajo te države in/ali ti državljani učinkovit nadzor.

         5.   Država članica lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določila Republika Paragvaj, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima sedeža na ozemlju Republike Paragvaj; ali

               (ii)

               Republika Paragvaj ne izvaja ali vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali Republika Paragvaj ni pristojna za izdajo njegovega spričevala letalskega prevoznika; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni neposredno v lasti ali njegov večinski lastnik niso države članice LACAC in/ali državljani držav članic LACAC in da te države in/ali ti državljani nimajo učinkovit nadzor; ali

               (iv)

               letalski prevoznik že ima dovoljenje za opravljanje prometa na podlagi dvostranskega sporazuma med državo članico in drugo državo članico LACAC ter država članica dokaže, da bi se letalski prevoznik z izvajanjem prometnih pravic iz tega sporazuma na poti, ki vključuje kraj v tej drugi državi članici LACAC, izognil omejitvam v zvezi s prometnimi pravicami, ki jih določa ta drugi sporazum.

         Člen 3
   Varnost
   1.   Določbe iz odstavka 2 dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).
   2.   Kjer država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, se pravice Republike Paragvaj v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Republiko Paragvaj uporabljajo na enak način za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali vzdrževanju varnostnih standardov in za dovoljenje za opravljanje prometa tega letalskega prevoznika.
   Člen 4
   Obdavčitev letalskega goriva
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(d).
   2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državam članicam, da na nediskriminatorni podlagi uvedejo davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Republike Paragvaj, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju te države članice in drugim krajem na ozemlju te države članice ali na ozemlju druge države članice.
   3.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje Republiki Paragvaj, da na nediskriminatorni podlagi uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika države članice, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju Republike Paragvaj in drugim krajem na ozemlju Republike Paragvaj ali na ozemlju druge države članice LACAC.
   Člen 5
   Tarife za prevoz
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).
   2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določeni s strani Republike Paragvaj v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravi znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti. Zakonodaja Evropske skupnosti se uporablja nediskriminatorno.
   3.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določen(-i) s strani države članice v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz med Republiko Paragvaj in drugo državo članico LACAC, se uporablja paragvajska zakonodaja glede vodilnega položaja pri oblikovanju cen (price leadership). Paragvajska zakonodaja se uporablja nediskriminatorno.
   Člen 6
   Skladnost s pravili o konkurenci
   1.   Ne glede na morebitne druge nasprotne določbe nobena določba iz sporazumov, navedenih v Prilogi I:

               (i)

               ne spodbuja sklepanja sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj ali usklajenih ravnanj, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco;

               (ii)

               ne krepi učinkov takih sporazumov, sklepov ali usklajenih ravnanj; ali

               (iii)

               ne prenaša na zasebne gospodarske subjekte odgovornosti za sprejemanje ukrepov, ki preprečujejo, izkrivljajo ali omejujejo konkurenco.

         2.   Določbe, navedene v Prilogi I, ki niso skladne z odstavkom 1, se ne uporabljajo.
   Člen 7
   Priloge k temu sporazumu
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 8
   Revizija ali sprememba
   Pogodbenici lahko ta sporazum kadar koli sporazumno revidirata ali spremenita.
   Člen 9
   Začetek veljavnosti in začasna uporaba
   1.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.
   2.   Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začasno uporablja od prvega dne meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku za ta namen potrebnih postopkov.
   3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Republiko Paragvaj, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se ne uporabljajo začasno, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore od začetka njihove veljavnosti ali začasne uporabe.
   Člen 10
   Prenehanje veljavnosti
   1.   V primeru prenehanja veljavnosti enega od sporazumov, navedenih v Prilogi I, istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom in ki so navedene v omenjeni prilogi.
   2.   V primeru prenehanja veljavnosti vseh sporazumov, navedenih v Prilogi I, istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
      V Bruslju, dvaindvajsetega februarja leta dva tisoč sedem, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku. V primeru odstopanja špansko besedilo prevlada nad besedili v drugih jezikih.

         За Европейската общност
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Република Парагвай
         Por la República del Paraguay
         Za Paraguayskou republiku
         For Republikken Paraguay
         Für die Republik Paraguay
         Paraguay Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Παραγoυάης
         For the Republic of Paraguay
         Pour la République du Paraguay
         Per la Repubblica del Paraguay
         Paragvajas Republikas vārdā
         Paragvajaus Respublikos vardu
         A Paraguayi Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Paragwaj
         Voor de Republiek Paraguay
         W imieniu Republiki Paragwaju
         Pela República do Paraguai
         Pentru Republica Paraguay
         Za Paraguajskú republiku
         Za Republiko Paragvaj
         Paraguayn tasavallan puolesta
         För Republiken Paraguay

   PRILOGA I
   Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

               (a)

               Sporazumi o zračnem prevozu med Republiko Paragvaj in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali so se začasno uporabljali:

                           —

                           Sporazum med Republiko Paragvaj in Zvezno republiko Nemčijo o zračnem prevozu, podpisan v Bonu dne 26. novembra 1974, v Prilogi II imenovan „Sporazum med Paragvajem in Nemčijo“,

                           —

                           Sporazum med Republiko Paragvaj in Kraljevino Belgijo o rednem zračnem prevozu, podpisan v Asuncionu dne 1. septembra 1972, kakor je bil spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Bruslju dne 3. septembra 1982, v Prilogi II imenovan „Sporazum med Paragvajem in Belgijo“,

                           —

                           Sporazum med Republiko Paragvaj in vlado Španije o zračnem prevozu, podpisan v Madridu dne 12. maja 1976, kakor je bil spremenjen s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Asuncionu dne 2. novembra 1978, s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Asuncionu dne 1. septembra 1985 in s Potrjenim zapisnikom, podpisanim v Madridu dne 6. oktobra 1992, v Prilogi II imenovan „Sporazum med Paragvajem in Španijo“,

                           —

                           Sporazum med Republiko Paragvaj in vlado Kraljevine Nizozemske o rednem zračnem prevozu, podpisan v Haagu dne 7. februarju 1974, v Prilogi II imenovan „Sporazum med Paragvajem in Nizozemsko“.

               (b)

               Parafirani ali podpisani sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori med Republiko Paragvaj in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in se niso začasno uporabljali

                           —

                           osnutek Sporazuma med Vlado Republike Paragvaj in Vlado Italijanske republike o zračnem prevozu med njunima ozemljema, parafiran v Rimu dne 18. julija 1985 kot Priloga k Potrjenemu zapisniku o posvetovanjih, v Prilogi II imenovan „Osnutek sporazuma med Paragvajem in Italijo“,

                           —

                           osnutek Sporazuma med Vlado Republike Paragvaj in Vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske o zračnem prevozu, parafiran v Asuncionu dne 28. avgusta 1998 kot Priloga B k Dogovorjenemu protokolu med letalskimi organi Republike Paragvaj in Združenega kraljestva, v Prilogi II imenovan „Osnutek sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom“.

         PRILOGA II
   Seznam členov sporazumov iz členov 2 do 5 tega sporazuma, navedenih v Prilogi I tega sporazuma

               (a)

               Določitev:

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Paragvajem in Nemčijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Paragvajem in Belgijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Paragvajem in Španijo,

                           —

                           člen 4 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Italijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Paragvajem in Nizozemsko,

                           —

                           člen 4 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom.

               (b)

               Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Paragvajem in Nemčijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Paragvajem in Belgijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Paragvajem in Španijo,

                           —

                           člen 5 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Italijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Paragvajem in Nizozemsko,

                           —

                           člen 5 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom.

               (c)

               Predpisani nadzor:

                           —

                           člen 10 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Italijo,

                           —

                           člen 14 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom.

               (d)

               Obdavčitev letalskega goriva:

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Paragvajem in Nemčijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Paragvajem in Belgijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Paragvajem in Španijo,

                           —

                           člen 6 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Italijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Paragvajem in Nizozemsko,

                           —

                           člen 8 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom.

               (e)

               Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Paragvajem in Nemčijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Paragvajem in Belgijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Paragvajem in Španijo,

                           —

                           člen 8 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Italijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Paragvajem in Nizozemsko,

                           —

                           člen 7 osnutka Sporazuma med Paragvajem in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA III
   Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

               (a)

               Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (b)

               Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (c)

               Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (d)

               Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu).


title: 2009/745/ES: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2009 o imenovanju štirih čeških članov in sedmih čeških nadomestnih članov Odbora regij

text:
               9.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/40

      SKLEP SVETA

   z dne 24. septembra 2009
   o imenovanju štirih čeških članov in sedmih čeških nadomestnih članov Odbora regij
   (2009/745/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE -
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga češke vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandatov Stanislava JURÁNEKA, Josefa PAVELA, Evžena TOŠENOVSKEGA in Jana ZAHRADNÍKA so se sprostila štiri mesta članov Odbora regij. Zaradi izteka mandatov Petra BENDLA, Pavela HORÁKA, Miloša VYSTRČILA, Rostislava VŠETEČKE, Jiříja ŠULCA, Petra SKOKANA in Petra ZIMMERMANNA se je sprostilo sedem mest nadomestnih članov –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Stanislav EICHLER, predsednik Libereškega okraja,

                           —

                           Josef NOVOTNÝ, predsednik Karlovarskega okraja,

                           —

                           Jaroslav PALAS, predsednik Moravsko-šlezijskega okraja,

                           —

                           Jiří ZIMOLA, predsednik Južnočeškega okraja,

                     in

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           Radko MARTÍNEK, predsednik Pardubiškega okraja,

                           —

                           Martin TESAŘÍK, predsednik Olomouškega okraja,

                           —

                           David RATH, predsednik Osrednječeškega okraja,

                           —

                           Jiří BĚHOUNEK, predsednik Visočinskega okraja,

                           —

                           Milada EMMEROVÁ, predsednica Plzenskega okraja,

                           —

                           Stanislav MIŠÁK, predsednik Zlinskega okraja,

                           —

                           Lubomír FRANC, predsednik Kralovehraškega okraja.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. septembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         M. OLOFSSON

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Sveta 2013/726/SZVP z dne 9. decembra 2013 o podpori Resoluciji VS ZN 2118 (2013) in sklepu Izvršnega sveta OPCW EC-M-33/Dec 1 v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               10.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 329/41

         SKLEP SVETA 2013/726/SZVP
   z dne 9. decembra 2013
   o podpori Resoluciji VS ZN 2118 (2013) in sklepu Izvršnega sveta OPCW EC-M-33/Dec 1 v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Izvršni svet Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) je 27. septembra 2013 na seji EC-M-33 sprejel Sklep o uničenju sirskega kemičnega orožja.

               (2)

               Varnostni svet Združenih narodov je 27. septembra 2013 sprejel Resolucijo 2118 (2013), ki potrjuje sklep Izvršnega sveta OPCW in izraža ogorčenost nad uporabo kemičnega orožja v Rif Dimashqu 21. avgusta 2013 – ta uporaba je bila potrjena v poročilu misije ZN –, v kateri je obsodil poboj civilistov, ki so pri tem izgubili življenje, ponovno poudaril, da uporaba kemičnega orožja pomeni hudo kršitev mednarodnega prava, in poudaril, da morajo tisti, ki so odgovorni za kakršno koli uporabo kemičnega orožja, odgovarjati za svoja dejanja; Varnostni svet je tudi zagovarjal stališče, da lahko sedanjo krizo v Sirski arabski republiki reši le politični proces, ki bo vključeval vse strani in ga bodo vodili Sirci ter bo temeljil na ženevskem sporočilu z dne 30. junija 2012. Poleg tega se je Varnostni svet zavzel za čimprejšnji sklic mednarodne konference o Siriji.

               (3)

               Vlada Sirske arabske republike je v izjavi potrdila, da obstaja obsežen program za kemično orožje in precejšnje količine kemičnega orožja, ki vsebujejo nevarne strupene kemične sestavine, ki predstavljajo hude grožnje z vidika prizadevanj za neširjenje orožja, razoroževanje in varnost.

               (4)

               Od pristopa Sirske arabske republike h Konvenciji o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija o kemičnem orožju ali „CWC“), ki je začela učinkovati 14. Oktobra 2013, je OPCW zadolžena, da preverja, ali Sirija upošteva CWC in izpolnjuje pogoje iz relevantnih sklepov Izvršnega odbora OPCW, kot del skupne misije pa tudi nadzira upoštevanje vseh ustreznih resolucij VS ZN.

               (5)

               Generalni direktor OPCW je 16. oktobra 2013 opomnil države pogodbenice CWC (dopis S/1132/2013), da se je Izvršni svet v svojem sklepu o uničenju sirskega kemičnega orožja (EC-M-33/DEC.1) med drugim odločil, da je treba čim prej preučiti mehanizme financiranja za dejavnosti, ki jih izvaja sekretariat v zvezi s Sirsko arabsko republiko, in pozvati vse države pogodbenice, naj tiste, ki imajo to možnost, zagotovijo prostovoljne prispevke za dejavnosti iz okvira izvajanja tega sklepa. Prav tako so bile v tem dopisu vse države pogodbenice pozvane, naj razmislijo o možnosti lastnih prostovoljnih prispevkov (v kakršnem koli znesku) v skrbniški sklad za Sirijo, da bi tako pomagale obvladati po vsej verjetnosti enega najstrašnejših izzivov v zgodovini te organizacije. Skrbniški sklad lahko sprejema tudi prispevke iz drugih virov, med drugim od nevladnih organizacij, institucij ali zasebnih donatorjev.

               (6)

               Svet je v svojih sklepih z dne 21. oktobra 2013 pozdravil sklep Izvršnega sveta OPCW in Resolucijo VS ZN 2118 ter ponovno poudaril, da je Unija pripravljena preučiti možnosti za podporo.

               (7)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija); poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za boj proti širjenju tovrstnega orožja.

               (8)

               V Strategiji je poudarjeno, da imata CWC in OPCW ključno vlogo pri zagotavljanju, da bomo živeli v svetu brez kemičnega orožja.

               (9)

               Unija Strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz Poglavja III Strategije, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je tudi OPCW. Svet je v skladu s tem 23. marca 2012 sprejel Sklep 2012/166/SZVP (1) v podporo dejavnostim OPCW.

               (10)

               Generalni direktor OPCW je 21. novembra zaprosil Unijo, naj prispeva v posebni skrbniški sklad OPCW.

               (11)

               Tehnično izvajanje tega sklepa bi moralo biti zaupano OPCW. Projekti, ki jih podpira Unija, se lahko financirajo le s prostovoljnimi prispevki v skrbniški sklad OPCW. Takšni prispevki, ki naj bi jih zagotovila Unija, bodo bistveno pomagali OPCW pri izvajanju nalog, navedenih v relevantnih sklepih Izvršnega sveta OPCW z dne 27. septembra in 15. novembra 2013 in v Resoluciji VS ZN 2118 z dne 27. septembra 2013.

               (12)

               Nadzor nad pravilnim izvajanjem finančnega prispevka Unije bi se moral zaupati Komisiji –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Unija podpira dejavnosti OPCW s prispevanjem k stroškom, povezanim z inšpekcijskimi pregledi in preverjanjem uničenja sirskega kemičnega orožja, ter stroškom, povezanim z dejavnostmi, ki dopolnjujejo osnovne predpisane naloge v podporo Resoluciji VS ZN 2118(2013) in Sklepu Izvršnega sveta OPCW z dne 27. septembra 2013 ter naknadnim sorodnim resolucijam in sklepom.
   2.   Projekt, ki je odobren s tem sklepom Sveta je (zagotavljanje orodij za presojo razmer v zvezi z varnostjo skupne misije OPCW in ZN, med drugim tudi stanja cestnega omrežja preko zagotavljanja OPCW satelitskih posnetkov in sorodnih informacijskih izdelkov Satelitskega centra EU (EU SATCEN).
   Projekt je podrobno opisan v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Tehnična izvedba projektov iz člena 1(2) se zaupa OPCW. To nalogo opravlja pod pristojnostjo VP. V ta namen VP določi potrebne ureditve z OPCW.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projekta iz člena 1(2) znaša 2 311 842 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje izdatkov iz odstavka 1. V ta namen z OPCW sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju se določi, da OPCW poskrbi za prepoznavnost prispevka Unije glede na njegov obseg.
   4.   Komisija si sporazum o financiranju iz odstavka 3 prizadeva skleniti čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet; obvesti ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   1.   VP poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi OPCW. Ta poročila so podlaga za ovrednotenje, ki ga izvede Svet.
   2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projekta iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Veljati preneha 12 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju med Komisijo in OPCW iz člena 3(3) ali 2014 m. birželio 10 d., če do tega datuma ni sklenjen sporazum o financiranju.

      V Bruslju, 9. decembra 2013

            Za Svet

            Predsednica

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  Sklep Sveta 2012/166/SZVP z dne 23. marca 2012 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 87, 24.3.2012, str. 49).

      PRILOGA

         PODPORA EVROPSKE UNIJE RESOLUCIJI VS ZN 2118 (2013) IN SKLEPU IZVRŠNEGA SVETA OPCW EC-M-33/DEC 1 V OKVIRU IZVAJANJA STRATEGIJE EU PROTI ŠIRJENJU OROŽJA ZA MNOŽIČNO UNIČEVANJE

         Projekt:   Zagotavljanje podpore OPCW v okviru skupne misije OPCW in ZN s satelitskimi posnetki

         Cilj:
      Podpora OPCW v okviru skupne misije OPCW in ZN pri njenih nalogah v skladu z ustreznimi resolucijami VS ZN in sklepi Izvršnega sveta OPCW ter določbami Konvencije o kemičnem orožju.

         Rezultati:
      Ocena stanja cestnega omrežja, zlasti ugotavljanje cestnih zapor in območij težavnega gibanja po cestah, ter okrepitev presoje razmer na terenu, povezanih z varnostjo skupne misije OPCW in ZN, napotene v Sirijo, in v zvezi z lokacijami, ki jih je treba obiskati/inšpekcijsko pregledati.

         Dejavnosti:
      Podpora OPCW bo zagotovljena z dostavljanjem štirih ali petih satelitskih posnetkov Satelitskega centra EU (EU SATCEN). na teden, in sicer ves čas od podpisa pogodbe do 31. decembra 2014.
      ZN in OPCW bodo razvili svoje dejavnosti v sodelovanju z ustreznimi partnerji, tudi z mednarodnimi organizacijami in agencijami, da se zagotovijo učinkovite sinergije in se prepreči podvajanje.


title: Sklep Komisije z dne 17. februarja 2010 o imenovanju članov Evropske posvetovalne skupine za potrošnike in njihovih namestnikov

text:
               27.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 50/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 17. februarja 2010
   o imenovanju članov Evropske posvetovalne skupine za potrošnike in njihovih namestnikov
   2010/C 50/03
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2009/705/ES z dne 14. septembra 2009 o ustanovitvi Evropske posvetovalne skupine za potrošnike (1) in zlasti člena 4 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandat sedanjih članov Evropske posvetovalne skupine za potrošnike se je iztekel 14. novembra 2009.

               (2)

               Zato je treba na podlagi predlogov držav članic in evropskih potrošniških organizacij imenovati nove člane in namestnike za triletno obdobje –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Za člane ali namestnike članov Evropske posvetovalne skupine za potrošnike se za triletni mandat imenujejo naslednje osebe:

               Člani

               Namestniki

               Gilles de HALLEUX (BE)

               Thibault WILLAERT (BE)

               Asen NENOV (BG)

               Bogomil NIKOLOV (BG)

               Karel PAVLÍK (CZ)

               Libor DUPAL (CZ)

               Rasmus KJELDAHL (DK)

               Benedicte FEDERSPIEL (DK)

               Cornelia TAUSCH (DE)

               Heinz WILLNAT (DE)

               Linda LÄÄNESAAR (EE)

               Enn-Toivo ANNUK (EE)

               James DOORLEY (IE)

               Dermott JEWELL (IE)

               Evangelia KEKELEKI (EL)

               Konstantinos DAGKOS (EL)

               Conchy MARTIN REY (ES)

               Eugenio RIBÓN SEISDEDOS (ES)

               Sandrine PERROIS (FR)

               Elsa COHEN (FR)

               Massimiliano DONA (IT)

               Carlo PILERI (IT)

               Giorgos TZIAPOURAS (CY)

               Maria FOTIOU (CY)

               Baiba MILTOVIČA (LV)

               Aivars SMAGARS (LV)

               Eglė KYBARTIENĖ (LT)

               Zita ČEPONYTÉ (LT)

               Eugène KIRSCH (LU)

               Bob SCHMITZ (LU)

               Zsolt HAJNAL (HU)

               Anita CZÁR (HU)

                  Še ni določen (MT)

                  Še ni določen (MT)

               Rogier KLIMBIE (NL)

               Rob DORSCHEIDT (NL)

               Karl KOLLMANN (AT)

               Ulrike DOCEKAL (AT)

               Olesia FRĄCZEK (PL)

               Grażyna ROKICKA (PL)

               Luís SILVEIRA RODRIGUES (PT)

               Patrícia GOMES (PT)

               Emil BOJIN (RO)

               Sorin TOMA (RO)

               Breda KUTIN (SI)

               Živa DROL NOVAK (SI)

               Miroslav TULÁK (SK)

               Božena STAŠENKOVÁ (SK)

               Tuula SARIO (FI)

               Kaisa PANNIMAA-PÄTSI (FI)

               Jens HENRIKSSON (SE)

               Jan BERTOFT (SE)

               Michelle SMYTH (UK)

               Jill JOHNSTONE (UK)

               Stephen RUSSELL (ANEC)

               Chiara GIOVANNINI (ANEC)

               Monique GOYENS (BEUC)

               Ursula PACHL (BEUC)

      V Bruslju, 17. februarja 2010

            Za Komisijo,

            za predsednika po pooblastilu

         Robert MADELIN

            Generalni direktor za zdravje in potrošnike

      (1)  UL L 244, 16.9.2009, str. 21.


title: 2013/169/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 20. marca 2013 o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema (ECB/2013/6)

text:
               5.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 95/22

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 20. marca 2013
   o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema
   (ECB/2013/6)
   (2013/169/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1 in členov 12.1, 14.3 in 18.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1).

               (2)

               V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

               (3)

               Od 1. marca 2015 bi bilo treba iz zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema v celoti izključiti neposredno uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, in posredno uporabo teh obveznic, kadar so vključene v sklad kritih obveznic, ki jih izda bodisi ista nasprotna stranka, ki je izdala nekrite bančne obveznice, ali ki jih izdajo osebe, s katerimi je ta nasprotna stranka v tesni povezavi. V izjemnih okoliščinah bi lahko Svet ECB nasprotnim strankam, ki sodelujejo v operacijah denarne politike Eurosistema, odobril začasna odstopanja od te prepovedi.

               (4)

               Pogoje te izključitve je treba določiti v sklepu ECB –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe pravil v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja
   1.   Nekritih bančnih obveznic, ki jih je izdala bodisi nasprotna stranka, ki jih uporablja, ali ki so jih izdale osebe, s katerimi je ta nasprotna stranka v tesni povezavi, in za katere v celoti jamči ena ali več oseb javnega sektorja iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP), ki ima pravico do odmerjanja davkov, ta nasprotna stranka od 1. marca 2015 več ne sme uporabljati kot zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema: niti (a) neposredno niti (b) posredno, kadar so vključene v sklad kritih obveznic, ki jih je izdala bodisi ista nasprotna stranka, ki je izdala nekrite bančne obveznice, ali ki so jih izdale osebe, s katerimi je ta nasprotna stranka v tesni povezavi.
   2.   V izjemnih primerih lahko svet ECB za obdobje največ treh let odloči o začasnem odstopanju od prepovedi iz odstavka 1. Prošnji za odstopanje mora biti priložen načrt financiranja, v katerem nasprotna stranka, ki prosi za odstopanje, prikaže, na kakšen način bo najpozneje v treh letih po odobritvi odstopanja prenehala uporabljati lastne nekrite bančne obveznice, za katere jamči država.
   3.   V primeru razhajanj med tem sklepom, Smernico ECB/2011/14 in Smernico ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (2), kot ju NCB izvedejo na nacionalni ravni, prevlada ta sklep.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 22. marca 2013.

      V Frankfurtu na Majni, 20. marca 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

      (2)  Glej stran 23 tega Uradnega lista.


Sklep Evropskega parlamenta o številčni sestavi odborov


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 394/11/COL z dne 14. decembra 2011 o triinosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2012 dalje

text:
               24.10.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 282/72

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 394/11/COL
   z dne 14. decembra 2011
   o triinosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2012 dalje
   NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –
   Ob upoštevanju naslednjega:
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Evropska komisija je 1. decembra 2011 sprejela Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje (1),
   Navedeno sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor.
   Enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP je treba zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.
   V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na strani 11 Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   Nadzorni organ se je o vprašanju posvetoval z Evropsko komisijo in državami Efte v dopisih z dne 2. decembra 2011 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državnih pomočeh se spremenijo tako, da se vstavi novo poglavje o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2012 dalje.
   Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 14. decembra 2011

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Član kolegija

      (1)  UL C 356, 6.12.2011, str. 7.

      PRILOGA

         UPORABA PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI ZA PODPORNE UKREPE V KORIST BANK V OKVIRU FINANČNE KRIZE OD 1. JANUARJA 2012 DALJE

      1.   Uvod

                  (1)

                  Od začetka svetovne finančne krize jeseni 2008 je Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) izdal štiri sklope smernic (1), v katerih je predvidel podrobna navodila glede meril združljivosti državnih pomoči finančnim institucijam (2) z zahtevami iz člena 61(3)(b) Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). Poglavja navedenih smernic so uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (3) (smernice o bančništvu); dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (smernice o dokapitalizaciji); obravnavanje oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP (5) (smernice o oslabljenih sredstvih) ter ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja in ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (6) (smernice o prestrukturiranju). Trije od štirih sklopov smernic, in sicer smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, določajo pogoje skladnosti glavnih vrst pomoči držav Efte – jamstev za obveznosti, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – medtem ko smernice o prestrukturiranju podrobno določajo, kakšne posebne lastnosti mora imeti načrt prestrukturiranja (ali načrt za uspešno poslovanje) v primeru državne pomoči, povezane s kriznimi ukrepi in dodeljene bankam na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

                  (2)

                  Nadzorni organ je 2. marca 2011 sprejel peti sklop smernic o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje (7) (smernice o podaljšanju). S smernicami o podaljšanju je bila do 31. decembra 2011 pod spremenjenimi pogoji podaljšana veljavnost smernic o prestrukturiranju, ki so bile edine od štirih smernic z določenim datumom prenehanja veljavnosti. Nadzorni organ je v smernicah o podaljšanju navedel tudi, da so pogoji za državno pomoč v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice EU ali države članice Efte, še vedno izpolnjeni in da bodo smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih še naprej ostale v veljavi za zagotavljanje navodil glede meril skladnosti za pomoč bankam, povezano s krizo, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

                  (3)

                  Zaradi poglabljanja napetosti na trgih državnega dolga v letu 2011 je bil bančni sektor EGP pod vse večjim pritiskom, zlasti kar se tiče dostopa do trgov srednje- in dolgoročnega financiranja. Bančni sveženj, ki so ga potrdili voditelji držav in vlad na zasedanju 26. oktobra 2011 (8), je namenjen povrnitvi zaupanja v bančni sektor z jamstvi za srednjeročno financiranje in oblikovanjem začasne kapitalske rezerve v višini 9-odstotnega deleža najkakovostnejšega kapitala na podlagi tržnega vrednotenja izpostavljenosti državnega dolga. Nadzorni organ kljub navedenim ukrepom meni, da bodo pogoji za državno pomoč v skladu s členom 61(3)(b) tudi po letu 2011 še naprej izpolnjeni.

                  (4)

                  Zato bodo smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih ostale v veljavi tudi po 31. decembru 2011. Poleg tega se čas veljavnosti smernic o prestrukturiranju podaljšuje na obdobje po 31. decembru 2011 (9). Nadzorni organ bo spremljal stanje na finančnih trgih in sprejel ukrepe za zagotovitev trajnejših pravil o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, takoj ko bodo razmere na trgih to dopuščale.

                  (5)

                  Zaradi lažjega izvajanja bančnega svežnja in upoštevanja razvoja profila tveganja bank od začetka krize je zaželeno, da se nekateri vidiki pravil dodatno pojasnijo in dopolnijo. V teh smernicah so določene potrebne spremembe parametrov skladnosti za pomoč bankam, povezano s krizo, od 1. januarja 2012 dalje. Te smernice zlasti:

                              (a)

                              dopolnjujejo smernice o dokapitalizaciji s podrobnejšimi navodili za zagotavljanje ustreznega nadomestila za kapitalske instrumente brez fiksnega donosa;

                              (b)

                              pojasnjujejo, kako bo Nadzorni organ izvedel sorazmerno oceno dolgoročne poslovne uspešnosti bank v okviru bančnega svežnja; in

                              (c)

                              uvajajo spremenjeno metodologijo za zagotovitev, da bodo premije, ki se zaračunajo kot nadomestilo za jamstva za obveznosti bank, dovolj visoke za omejitev zadevne pomoči na najmanjšo potrebno, kar naj bi zagotovilo, da bodo v metodologiji upoštevane večje razlike v bančnih razponih poslov kreditnih zamenjav (CDS), ki se pojavljajo v zadnjem času, in učinek razponov CDS na zadevne države Efte.

            2.   Cena in pogoji za državno dokapitalizacijo

                  (6)

                  Smernice o dokapitalizaciji dajejo splošna navodila za določanje cene kapitalskih vložkov. Ta navodila so v glavnem prilagojena za kapitalske instrumente s fiksnim donosom.

                  (7)

                  Zaradi regulativnih sprememb in spreminjajočega se tržnega okolja Nadzorni organ pričakuje, da se bodo državni kapitalski vložki v prihodnosti pogosteje zagotavljali v obliki delnic s spremenljivim donosom. Razjasnitev pravil o ceni kapitalskih vložkov je zaželena, ker so donos iz teh delnic (negotove) dividende in kapitalski dobički, kar otežuje neposredno predhodno oceno donosa pri teh instrumentih.

                  (8)

                  Nadzorni organ bo zato ocenil donos takih kapitalskih vložkov na podlagi cene delnic ob izdaji. Kapitalski vložki bi morali biti vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za „učinek slabitve“ (10)) neposredno pred napovedjo kapitalskega vložka, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela ustrezno nadomestilo (11).

                  (9)

                  Za banke, ki kotirajo na organiziranem trgu, bi morala biti merodajna objavljena tržna cena delnic, ki dajejo enake pravice kot novo izdane delnice. Za banke, ki ne kotirajo na organiziranem trgu, navedene tržne cene ni, zato bi morale države Efte uporabiti ustrezen tržni pristop za vrednotenje (vključno s pristopom primerljive skupine glede razmerja med ceno in dobičkom delnice ali drugimi splošno sprejetimi metodologijami vrednotenja). Delnice bi bilo treba vpisati po ustrezno znižani ceni glede na navedeno tržno vrednost (ali vrednost, določeno na podlagi tržnih pogojev).

                  (10)

                  Če države Efte vpišejo delnice brez glasovalnih pravic, se lahko zahteva večje znižanje cene, katerega obseg bi moral odražati razliko med ceno glasovalnih in neglasovalnih delnic ob prevladujočih tržnih pogojih.

                  (11)

                  Dokapitalizacijski ukrepi morajo vsebovati ustrezne spodbude za banke, da čim prej izstopijo iz shem državne pomoči. Če so pri delnicah s spremenljivim donosom spodbude za izstop oblikovane tako, da omejujejo finančni potencial za državo Efte, npr. z izdajanjem pravic privilegiranim delničarjem, ki jim omogočajo, da lahko novo izdane delnice odkupijo nazaj od države po ceni, ki pomeni razumen letni donos za državo, se zahteva večje znižanje cene, ki odraža manjši finančni potencial.

                  (12)

                  V vsakem primeru pa mora obseg znižanja cene odražati velikost kapitalskega vložka glede na obstoječi temeljni kapital prvega reda. Večje pomanjkanje kapitala glede na obstoječi kapital pomeni večje tveganje za državo in torej zahteva večje znižanje cene.

                  (13)

                  Hibridni instrumenti bi morali načeloma vsebovati „alternativni mehanizem za izplačilo kuponov“, pri katerem bi se kuponi, ki jih ni mogoče izplačati v gotovini, državi poplačali v obliki novo izdanih delnic.

                  (14)

                  Nadzorni organ bo od držav Efte tudi v prihodnje zahteval, da v šestih mesecih od datuma odločbe Nadzornega organa o odobritvi pomoči za reševanje predložijo načrt prestrukturiranja (ali posodobljen obstoječi načrt prestrukturiranja) za vse banke, ki prejemajo državno pomoč v obliki dokapitalizacije ali ukrepov za oslabljena sredstva. Če je bil v zvezi z neko banko v preteklosti že izdan sklep o pomoči za reševanje v skladu s pravili, ki urejajo skladnost pomoči za banke s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP, ne glede na to, ali je bila pomoč odobrena za isto prestrukturiranje ali ne, lahko Nadzorni organ zahteva, da se načrt prestrukturiranja predloži prej kot v šestih mesecih. Nadzorni organ bo izvedel sorazmerno oceno dolgoročne poslovne uspešnosti bank, pri čemer bo v celoti upošteval elemente, ki kažejo, da lahko banke dolgoročno uspešno poslujejo brez obsežnega prestrukturiranja, zlasti če je pomanjkanje kapitala povezano predvsem s krizo zaupanja na trgu državnih obveznic, če je državni kapitalski vložek omejen na znesek, potreben za izravnavo izgub, ki izvirajo iz določanja cene državnih obveznic pogodbenic Sporazuma EGP glede na dnevna gibanja na trgih, v bankah, ki sicer uspešno poslujejo, in če analiza kaže, da zadevne banke pri pridobitvi državnega dolga niso prevzele prevelikega tveganja.

            3.   Cena in pogoji za državna jamstva

                  (15)

                  Bankam se lahko odobri državno jamstvo za izdajo novih dolžniških instrumentov, bodisi zavarovanih ali nezavarovanih, z izjemo instrumentov, ki se uvrščajo v kapital. Ker je pritisk na financiranje bank največji na trgih srednje- in dolgoročnega financiranja, bi morala državna jamstva na splošno kriti samo dolžniške instrumente z ročnostjo od enega do pet let (za krite obveznice pa sedem let).

                  (16)

                  Cena državnih jamstev je že od začetka krize vezana na mediano razpona CDS upravičenca v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. avgusta 2008. Navedena cena je bila z učinkom od 1. julija 2010 povišana, tako da bolje odraža profil tveganja posameznih upravičencev (12).

                  (17)

                  Ker so v zadnjem času razlike v tveganju bančnih razponov CDS večje, bi bilo treba navedeno formulo za določitev cene posodobiti, tako da bo upoštevana mediana razponov CDS v triletnem obdobju, ki se zaključi en mesec pred odobritvijo jamstev. Večji razponi CDS v zadnjih letih so delno povezani z vplivi, ki niso značilni le za posamezne banke, zlasti z naraščajočimi napetostmi na trgih državnega dolga in na splošno večjim zaznavanjem tveganj v bančnem sektorju, zato bi bilo treba v formuli ločiti notranja tveganja posameznih bank in spremembe v razponih CDS držav Efte in trga kot celote. Poleg tega bi morala formula odražati tudi dejstvo, da je izdajatelj jamstva za krite obveznice izpostavljen bistveno manjšemu tveganju kot izdajatelj jamstva za nezavarovane dolžniške instrumente.

                  (18)

                  V skladu z načeli, opisanimi v odstavku 17, spremenjena formula za izračun cene, določena v Prilogi, določa najnižje premije za jamstva, ki naj bi se uporabljale, kadar se državna jamstva odobrijo na nacionalni osnovi brez združevanja jamstev med državami Efte. Nadzorni organ bo to formulo uporabljal za vsa državna jamstva za obveznosti bank z ročnostjo enega leta ali več, izdana 1. januarja 2012 ali pozneje.

                  (19)

                  Kadar jamstva krijejo obveznosti, ki niso denominirane v domači valuti izdajatelja jamstva, bi bilo treba zaračunati dodatno premijo za tečajno tveganje, ki ga prevzame izdajatelj.

                  (20)

                  Kadar je potrebno, da jamstva krijejo dolžniške instrumente z ročnostjo, krajšo od enega leta, bo Nadzorni organ še naprej uporabljal sedanjo formulo za izračun cene, ki je informativno navedena v Prilogi. Nadzorni organ ne bo odobril jamstev za kritje dolžniških instrumentov z ročnostjo, krajšo od treh mesecev, razen v izjemnih primerih, ko so taka jamstva nujna za finančno stabilnost. V takih primerih bo Nadzorni organ ocenil ustrezno nadomestilo ob upoštevanju potrebe po ustreznih spodbudah za čimprejšnji izstop iz shem državne pomoči.

                  (21)

                  Če se države Efte odločijo vzpostaviti ureditev za združevanje jamstev za obveznosti bank, bo Nadzorni organ ustrezno pregledal svoja navodila, zlasti za zagotovitev, da bodo imeli razponi CDS držav Efte le tolikšno težo, kot je potrebna, da se še naprej upoštevajo.

                  (22)

                  Da bi Nadzorni organ lahko ocenil uporabo spremenjene formule za izračun cene v praksi, bi morale države Efte pri priglasitvi novih jamstvenih shem ali podaljšanja obstoječih shem navesti okvirno premijo za vsako banko, ki je upravičena do navedenih jamstev, na podlagi formule in ob uporabi najnovejših tržnih podatkov. Poleg tega bi morale države Efte v treh mesecih po vsaki izdaji obveznic, kritih z jamstvom, Nadzornemu organu sporočiti dejansko premijo za jamstva, ki je bila zaračunana v zvezi s posamezno izdajo obveznic, kritih z jamstvom.

         (1)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (smernice o državni pomoči), ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL), UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 2. marca 2011. Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

         (2)  Za lažje razumevanje besedila se za finančne institucije v tem dokumentu uporablja izraz „banke“.

         (3)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16604&1=1.

         (4)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16015&1=1.

         (5)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=16585&1=1.

         (6)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII—Return-to-viability-and-the-assessment-of-restructuring-measures-in-the-financial-sector.pdf.

         (7)  Na voljo na spletni strani: http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VIII—Financial-Crisis-Guidelines-2011.pdf.

         (8)  Izjava voditeljev držav in vlad EU z dne 26. 10. 2011 (http://www.consilium.europa-.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/125621.pdf).

         (9)  V skladu z dosedanjo prakso Nadzornega organa bodo obstoječe ali nove sheme pomoči za banke (ne glede na podporne ukrepe, ki jih vsebujejo – jamstva, dokapitalizacijo, likvidnost, finančno pomoč za oslabljena sredstva ali druge ukrepe) podaljšane ali odobrene le za šest mesecev, da se po potrebi omogočijo nadaljnje prilagoditve sredi leta 2012.

         (10)  „Učinek slabitve“ se lahko oceni z uporabo splošno priznanih tržnih metod (npr. s teoretično ceno brez pravice vpisa (theoretical ex-rights price (TERP)).

         (11)  Če države Efte vpišejo primarno izdajo delnic, bi morala institucija, ki delnice izda, plačati ustrezno provizijo za vpis primarne izdaje.

         (12)  Glej delovni dokument generalnega direktorata za konkurenco z dne 30. aprila 2010 o uporabi pravil o državni pomoči za jamstvene sheme držav, ki so namenjene kritju dolžniških instrumentov bank, izdanih po 30. juniju 2010 (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/phase_out_bank_guarantees.pdf).

         Dodatek

            Jamstva za kritje dolžniških instrumentov z ročnostjo enega leta ali več

         Najnižja premija za jamstvo bi morala biti vsota:

                     1)

                     osnovne premije v višini 40 bazičnih točk (bt) in

                     2)

                     premije na osnovi tveganja, ki je enaka zmnožku 40 bazičnih točk in mere tveganja, sestavljene iz (i) polovice razmerja med mediano petletnega prednostnega razpona CDS upravičenca v triletnem obdobju, ki se zaključi mesec pred datumom izdaje obveznice, krite z jamstvom, in mediano petletnega indeksa „iTraxx Europe Senior Financials“ v istem triletnem obdobju, ter (ii) polovice razmerja med mediano petletnega prednostnega razpona CDS vseh držav EGP in mediano petletnega prednostnega razpona CDS države Efte, ki izdaja jamstvo, v istem triletnem obdobju.

               Formulo za izračun premije je mogoče zapisati kot:

         pri čemer je A mediana petletnega prednostnega razpona CDS upravičenca, B mediana petletnega indeksa "iTraxx Europe Senior Financials", C mediana petletnega prednostnega razpona CDS vseh držav EGP in D mediana petletnega prednostnega razpona CDS države Efte, ki izdaja jamstvo.
         Mediane so izračunane za triletno obdobje, ki se zaključi mesec pred datumom izdaje obveznice, krite z jamstvom.
         V primeru jamstev za krite obveznice se lahko pri premiji za jamstvo upošteva samo polovica premije na osnovi tveganja, izračunane v skladu s točko (2) zgoraj.

            Banke brez reprezentativnih podatkov o CDS

         Za banke, ki nimajo podatkov o CDS oziroma nimajo reprezentativnih podatkov o CDS, imajo pa kreditno boniteto, se ustrezni razpon CDS izvede iz mediane petletnih razponov CDS v istem vzorčnem obdobju za bonitetno kategorijo zadevne banke, in sicer na podlagi reprezentativnega vzorca velikih bank v državah EGP. Nadzorni organ oceni, ali so podatki banke o CDS reprezentativni.
         Za banke, ki nimajo niti podatkov o CDS niti kreditne bonitete, se ustrezni razpon CDS izvede iz mediane petletnih razponov CDS v istem vzorčnem obdobju za najnižjo bonitetno kategorijo (1), in sicer na podlagi reprezentativnega vzorca velikih bank v državah EGP. Izračunani razpon CDS za to kategorijo bank se lahko prilagodi na podlagi ocene nadzornega organa.
         Reprezentativne vzorce velikih bank v državah EGP določi Nadzorni organ.

            Jamstva za kritje dolžniških instrumentov z ročnostjo, krajšo od enega leta

         Razponi CDS niso nujno ustrezno merilo kreditnega tveganja za dolžniške instrumente z ročnostjo, krajšo od enega leta, zato bi morala biti najnižja premija za jamstvo za te dolžniške instrumente vsota:

                     1)

                     osnovne premije v višini 50 bazičnih točk in

                     2)

                     premije na osnovi tveganja, ki znaša 20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A+ ali A, 30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– in 40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno, nižjo od A–, ali brez bonitetne ocene.

            (1)  Za najnižjo bonitetno kategorijo se šteje kategorija A, saj za bonitetno kategorijo BBB ni na voljo dovolj podatkov.


title: 2013/610/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/324

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011
   (2013/610/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4), zlasti člena 30 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0079/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za izvrševanje proračuna agencije za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 202.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Agencije (1)

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4), zlasti člena 30 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0079/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: agencija) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

                  B.

                  ker je Parlament 10. maja 2012 izvršnemu direktorju agencije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                              —

                              ponovno poudaril, da bi morali zelo omejiti prakso prenosov proračunskih sredstev in da to ne bi smelo ovirati praks dobrega finančnega poslovodenja, ter zahteval, naj agencija v prihodnje začne upoštevati načelo enoletnosti,

                              —

                              pozval agencijo, naj v obliki obiskov na kraju samem izvaja naknadne kontrole dodeljenih nepovratnih sredstev,

                  C.

                  ker je skupni proračun agencije za leto 2011 znašal 118 200 000 EUR v primerjavi s 93 200 000 EUR v letu proračunskem letu 2010; ker je prvotni prispevek Unije k proračunu agencije za leto 2011 znašal 111 000 000 EUR v primerjavi z 89 100 000 v letu 2010,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  priznava, da je bil proračun te agencije spremenjen s tremi spremembami proračuna, ki so imele naslednje tri cilje:

                              —

                              uvedba proračunske postavke „Eurosur“ v poglavju III (odhodki iz poslovanja),

                              —

                              povečanje proračuna agencije za 12 700 000 EUR v sklopu svežnja nujnih ukrepov zaradi dogodkov v severni Afriki,

                              —

                              vključitev sredstev za prevzem obveznosti v znesku 31 800 000 EUR za sveženj nujnih ukrepov v Sredozemlju;

                  2.

                  ugotavlja, da je stopnja izvrševanja agencije zvezi z izplačili za naslov I (odhodki za zaposlene) 96-odstotna, za naslov II (upravni odhodki) 74-odstotna, za naslov III pa 58-odstotna; poziva agencijo, naj začne izvajati posebne ukrepe za izboljšanje svojega postopka priprave proračuna in povečanje stopnje izvrševanja plačil za upravne odhodke in odhodke iz poslovanja;

                  3.

                  je globoko zaskrbljen, ker je bilo 33 % proračuna agencije za leto 2011 ali 38,7 milijona EUR prenesenih v leto 2012; ugotavlja, da so prenosi, povezani z naslovom III (operativni odhodki), znašali 36 milijonov EUR (41 %); opaža, da je raven prenosov, podobno kot leta 2010, previsoka in v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti;

                  4.

                  obžaluje, da je agencija v okviru skupnega prenesenega zneska v celoti prenesla obveznosti v višini 5,1 milijona EUR; ugotavlja, da finančna uredba agencije ne zagotavlja jasne podlage za takšen prenos; se zaveda, da finančna sredstva, prejeta na koncu proračunskega leta, lahko pomenijo višje prenose;

         Ukrepanje na podlagi priporočil v zvezi z razrešnico za leto 2010

                  5.

                  ugotavlja, da je agencija v letu 2012 sprejela in izvajala strategijo naknadnih kontrol in opravila tri obiske na kraju samem, ki so se nanašali na 9 % od 73 milijonov EUR izplačanih nepovratnih sredstev v letu 2011; pozdravlja dejstvo, da je bila ugotovljena stopnja napak pod 1 % in da je za leto 2013 načrtovanih šest obiskov na kraju samem;

                  6.

                  je seznanjen s prizadevanji agencije in stalnimi težavami, ki jih ima v procesu izvrševanja proračuna; je seznanjen s pojasnili agencije, da so težave med drugim povzročili zunanji dejavniki, kot so nenadni dogodki na zunanjih mejah; poziva agencijo, naj nadaljuje s prizadevanji na tem področju;

         Nadzorni in kontrolni sistemi

                  7.

                  se zaveda, da agencija kljub temu, da izvaja preglede smotrnosti, običajno ni zahtevala dokazil, s čimer bi odpravili nevarnost neupravičenih odhodkov za nepovratna sredstva, ki jih je financirala agencija za skupne operacije držav članic in pridruženih schengenskih držav; pozdravlja, da je agencija sprejela politike, s katerimi si prizadeva za sistematično okrepitev predhodnih kontrol, vključno z zahtevo po zagotovilih;

                  8.

                  je presenečen, da bo, tako kot leta 2010, računovodski sistem agencije potrdil njen računovodja;

                  9.

                  obžaluje, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti notranje kontrole pri upravljanju osnovnih sredstev; obžaluje, da ni postopka, povezanega z odtujitvijo osnovnih sredstev in da je popis fizičnega inventarja nepopoln;

                  10.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 202.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 288.

         (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: 2011/602/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/220

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009
   (2011/602/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3), in zlasti člena 21 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0130/2011),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za njuno objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 10.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/221

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (3), in zlasti člena 21 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0130/2011),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2009 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 5. maja 2010 direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2008 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                           —

                           spodbudil agencijo, da v svojih načrtih določi cilje SMART in kazalnike RACER, da bi tako bolje ocenila svoje rezultate,

                           —

                           čestital agenciji, ker je sredi leta 2009 začela uvajati programsko opremo za upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti, s čimer bodo podani jasni kazalniki o dodeljenih finančnih in človeških virih,

                           —

                           ugotovil, da je urad OLAF leta 2008 začel preiskavo agencije in jo leta 2009 zaključil brez nadaljnjih ukrepov,

               C.

               ker je proračun agencije za proračunsko leto 2009 znašal 17 000 000 EUR, kar je za 13,3 % več kot v proračunskem letu 2008,

               1.

               ugotavlja, da bi morala razrešnica za izvrševanje proračuna urada bolj temeljiti na njeni uspešnosti poslovanja med celotnim letom.

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               2.

               odločno poziva agencijo, naj izboljša načrtovanje proračuna in zaposlovanja, da se odpravi pomanjkanje doslednosti med proračunskimi napovedmi in napovedmi zaposlovanja; dejansko potrjuje ugotovitev Računskega sodišča, da je agencija povečala svoj operativni proračun za 38 % s prenosom 1 900 000 EUR iz naslova I (osebje) v naslov III (operativne dejavnosti) zaradi zamud pri zaposlovanju in zaradi financiranja operativnih dejavnosti, ki niso bile predvidene v začetnem proračunu; je ne glede na to seznanjen z zunanjimi dejavniki (kot je imenovanje novega direktorja in dokončanje pomembne okvirne pogodbe, ki jo je pripravila Komisija);

               3.

               poziva agencijo, naj napreduje pri zagotavljanju realističnega ocenjevanja javnih naročil, kolikor je to mogoče; ugotavlja, da je Računsko sodišče pravzaprav poročalo o tem vprašanju v zvezi z dodelitvijo treh okvirnih pogodb v skupnem znesku 2 575 000 EUR; zlasti poudarja, da so se v teh treh primerih finančne ponudbe precej razlikovale tako pri cenah na enoto kot pri ocenah ponudnikov, koliko delovnih dni na osebo je potrebnih za izvedbo istega scenarija;

               4.

               pozdravlja namen agencije, da izboljša načrtovanje in spremljanje svojih pogodb, s čimer bo v prihodnje preprečila pomanjkljivosti, na katere je opozorilo Računsko sodišče; zato poziva agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o sprejetih ukrepih v zvezi s tem;

      Notranja revizija

               5.

               potrjuje, da mora agencija od devetih priporočil službe za notranjo revizijo, podanih po reviziji finančnega poslovodenja, izvesti še štiri; ugotavlja, da ta priporočila zadevajo zlasti finančne odločitve, informacijske potrebe za cilje na področju poročanja in spremljanja, delovne programe, ki prikazujejo vse razpoložljive proračunske vire, ter finančne postopke in kontrolne sezname; agencijo poziva, naj sprejme ukrepe za izvedbo teh priporočil;

               6.

               glede drugih pripomb horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, se sklicuje na svojo resolucijo z dne 10. maja 2011 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 10.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 252, 25.9.2010, str. 207.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0163 (glej stran 269 tega Uradnega lista).


title: 2014/279/EU: Sklep Sveta z dne 12. maja 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

text:
               16.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 145/3

         SKLEP SVETA
   z dne 12. maja 2014
   o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani glede zadev v zvezi s ponovnim sprejemom

      (2014/279/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2013/40/EU (2) je bil s pridržkom poznejše sklenitve 10. maja 2010 podpisan Okvirni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.

               (3)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (4)

               Določbe Sporazuma, razen člena 33(2) o ponovnem sprejemu, bodo predmet posebnega sklepa (3), ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom.

               (5)

               Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Okvirni sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (4) se odobri v imenu Unije glede člena 33(2) navedenega sporazuma.
   Člen 2
   Skupnemu odboru iz člena 44 Sporazuma predseduje visoki predstavnik Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. V skupnem odboru je zastopana Unija oziroma Unija in države članice, odvisno od obravnavane vsebine.
   Člen 3
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pristojno(-e), da v imenu Unije pošlje(-jo) uradno obvestilo iz člena 49(1) Sporazuma (5).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. maja 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Odobritev dana 16. aprila 2014 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta 2013/40/EU z dne 10. maja 2010 o podpisu, v imenu Evropske unije, Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani in o njegovi začasni uporabi (UL L 20, 23.1.2013, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2014/278/EU z dne 12. maja 2014 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, razen zadev v zvezi s ponovnim sprejemom (glej stran 1 tega Uradnega lista).

      (4)  Sporazum je bil objavljen v UL L 20, 23.1.2013, str. 2, skupaj s sklepom o podpisu.

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: 2013/388/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (ECB/2013/22)

text:
               18.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 195/27

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 5. julija 2013
   o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper
   (ECB/2013/22)
   (2013/388/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 18 in druge alinee člena 34.1,
   ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter zlasti oddelka 1.6 in oddelkov 6.3.1, 6.3.2 in 6.4.2 Priloge I k Smernici,
   ob upoštevanju Smernice ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (2) in zlasti člena 1(3) ter členov 5 in 7 Smernice,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardna merila za ugotavljanje primernosti zavarovanja za potrebe operacij denarne politike Eurosistema so določena v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14.

               (2)

               V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. V skladu z oddelkom 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da na podlagi informacij, ki so zanj relevantne, ugotovi, ali izdaja, izdajatelj, dolžnik ali garant izpolnjuje njegove zahteve glede visokih standardov.

               (3)

               Na podlagi Sklepa ECB/2013/13 z dne 2. maja 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (3), se, kot izjemen ukrep, začasno niso uporabljale minimalne zahteve Eurosistema glede pragov kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper. Po odločitvi Republike Ciper da začne operacijo upravljanja dolga, ki je zadevala njene tržne dolžniške instrumente, je Svet ECB presodil, da je ta odločitev negativno vplivala na ustreznost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema, in dne 28. junija 2013 odločil, da se razveljavi Sklep ECB/2013/13 (4).

               (4)

               Po zaključku operacije upravljanja dolga in potrditvi, da Republika Ciper spoštuje pogoje programa gospodarskega in finančnega prilagajanja, ki velja zanjo, je Svet ECB dalje ocenil, da tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, trenutno dosegajo standard kakovosti, ki zadostuje za zagotovitev njihove primernosti za zavarovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema.

               (5)

               Svet ECB je zato odločil, da bi morali biti tržni dolžniški instrumenti, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, ponovno primerni za operacije denarne politike Eurosistema, zanje pa bi se morali uporabljati posebni odbitki, ki se razlikujejo od tistih iz oddelka 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.

               (6)

               V skladu s členom 7 Smernice ECB/2013/4 se Eurosistemov prag kreditne kvalitete ne uporablja za tržne dolžniške instrumente, ki so jih izdale ali zanje v celoti jamčijo institucionalne enote centralnih ravni držav članic euroobmočja, kjer poteka program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada, razen če Svet ECB odloči, da zadevna država članica ne spoštuje pogojev finančne podpore in/ali makroekonomskega programa. Vendar pa se v skladu s členom 1(3) iste smernice za namene člena 5(1) in člena 7 samo Irska, Helenska republika in Portugalska štejejo za države članice euroobmočja, ki spoštujejo program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. Zato je za neuporabo Eurosistemovega praga kreditne kvalitete za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, potreben dodaten sklep Sveta ECB.

               (7)

               Ta izjemen ukrep se bo uporabljal začasno, dokler ne bo Svet ECB presodil, da se lahko za operacije denarne politike ponovno uvede normalna uporaba Eurosistemovih meril primernosti in okvira za obvladovanje tveganj –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Začasna neuporaba nekaterih določb Smernice ECB/2011/14 in primernost tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper
   1.   Minimalne zahteve Eurosistema glede kreditne kvalitete, določene v pravilih bonitetnega okvira Eurosistema za nekatero tržno finančno premoženje v oddelku 6.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se ne uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper. Zato se za namene člena 5(1) in člena 7 Smernice ECB/2013/4 Republika Ciper šteje za državo članico euroobmočja, ki spoštuje program Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.
   2.   Za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, se uporabljajo posebni odbitki, določeni v Prilogi k temu sklepu.
   3.   V primeru razhajanj med tem sklepom, Smernico ECB/2011/14 in Smernico ECB/2013/4, kot ju NCB izvedejo na nacionalni ravni, prevlada ta sklep.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 5. julija 2013.

      V Frankfurtu na Majni, 5. julija 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

      (2)  UL L 95, 5.4.2013, str. 23.

      (3)  UL L 133, 17.5.2013, str. 26.

      (4)  Sklep ECB/2013/21 z dne 28. junija 2013 o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/13 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (UL L 192, 13.7.2013, str. 75).

      PRILOGA

         Seznam odbitkov, ki se uporabljajo za tržne dolžniške instrumente, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper

                     Državne obveznice

                     Ročnostni razred

                     Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi

                     Odbitki pri brezkuponskih obveznicah

                     0–1

                  14,5

                  14,5

                     1–3

                  27,5

                  29,5

                     3–5

                  37,5

                  40,0

                     5–7

                  41,0

                  45,0

                     7–10

                  47,5

                  52,5

                     > 10

                  57,0

                  71,0

                     Bančne obveznice, za katere jamči država, in obveznice nefinančnih družb, za katere jamči država

                     Ročnostni razred

                     Odbitki pri obveznicah s fiksnimi in variabilnimi kuponi

                     Odbitki pri brezkuponskih obveznicah

                     0–1

                  23,0

                  23,0

                     1–3

                  37,0

                  39,0

                     3–5

                  47,5

                  50,5

                     5–7

                  51,5

                  55,5

                     7–10

                  58,0

                  63,0

                     > 10

                  68,0

                  81,5