title: Sklep Sveta z dne 19. maja 2003 o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih Partnerstva za pristop z Romunijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0397

Uradni list L 145 , 12/06/2003 str. 0021 - 0039

		Sklep Svetaz dne 19. maja 2003o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih Partnerstva za pristop z Romunijo(2003/397/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije, in zlasti vzpostavitve Partnerstev za pristop [1], in zlasti člena 2 Uredbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Evropski svet je v Luxembourgu ugotovil, da je Partnerstvo za pristop novo sredstvo in ključni element okrepljene predpristopne strategije.(2) Kopenhagenski Evropski svet je navedel, da je, glede na sklepe Evropskega sveta v Bruslju in na nadaljnji napredek pri izpolnjevanju pogojev članstva, cilj Romunijo leta 2007 pozdraviti kot članico Evropske unije. Potrdil je sporočilo Komisije glede načrta za Romunijo, vključno s predlogi za občutno povečanje predpristopne pomoči, in navedel, da bi se morali visoki zneski denarne pomoči, ki naj bi bili dani na voljo, uporabiti na prilagodljiv način, z usmeritvijo na prednostne naloge, skupaj s ključnimi področji, kot so pravosodje in notranje zadeve. Navedel je, da bodo nadaljnje smernice o predpristopnem delu določene v revidiranih Partnerstvih za pristop, ki bodo predstavljena v naslednjem letu.(3) Uredba (ES) št. 622/98 določa, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloča o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz posameznega Partnerstva za pristop kot so ta predložena vsaki državi prosilki, kot tudi o kasnejših pomembnejših uskladitvah, ki se nanje nanašajo.(4) Pomoč Skupnosti je pogojena z izpolnitvijo temeljnih elementov, in zlasti s spoštovanjem obveznosti iz evropskih sporazumov ter z napredovanjem k izpolnitvi kopenhagenskih kriterijev; kjer temeljnega elementa ni, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije ustrezno ukrepa glede katere koli predpristopne pomoči.(5) Evropski svet je v Luxembourgu odločil, da bodo izvajanje Partnerstva za pristop in napredka pri sprejemanju pravnega reda Skupnosti preverjali organi Evropskega sporazuma.(6) Redno poročilo Komisije za leto 2002 predstavlja objektivno analizo priprav Romunije na članstvo in opredeljuje številna prednostna področja za nadaljnje delo.(7) Romunija mora zagotoviti ustrezne pravne in upravne strukture, ki so potrebne za načrtovanje, usklajevanje, upravljanje, nadzor in ovrednotenje predpristopnih sredstev Skupnosti —SKLENIL:Člen 1V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 622/98 so načela, prednostne naloge, vmesni cilji in pogoji iz Partnerstva za pristop Romunije navedeni v Prilogi, ki je sestavni del tega sklepa.Člen 2Izvajanje Partnerstva za pristop se proučuje v organih iz Evropskega sporazuma in v ustreznih organih Sveta na podlagi rednih poročil, ki jih Komisija pošilja Svetu.Člen 3Ta sklep začne veljati tretji dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 19. maja 2003Za SvetPredsednikG. Papandreou[1] UL L 85, 20.3.1998, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA1. UVODNa zasedanju v Luxembourgu, decembra 1997, je Evropski svet sprejel sklep, da je Partnerstvo za pristop glavna podlaga za razširjeno predpristopno strategijo, ki v enotnem okviru mobilizira vse oblike pomoči državam kandidatkam. Na ta način Skupnost svojo pomoč usmerja glede na posebne potrebe vsake kandidatke kot podporo pri reševanju posameznih težav pri pripravah na pristop.Prvo Partnerstvo za pristop za Romunijo je bilo potrjeno marca 1998. V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 622/98 (člen 2), je bilo Pristopno partnerstvo prvič dopolnjeno decembra 1999 ter drugič januarja 2002 [1], pri čemer je bil upoštevan nadaljnji razvoj Romunije. V sporočilu Komisije glede načrta za Romunijo je bilo navedeno, da bo Komisija predlagala revidirano Partnerstvo za pristop Romunije, ob upoštevanju ugotovitev rednega poročila iz leta 2002 in načrta. Sporočilo tudi navaja, da bodo kratkoročna in dolgoročna vprašanja načrtov podrobneje razložena v revidiranem Partnerstvu za pristop, ki bo predstavljeno naslednje leto, in da bo Partnerstvo za pristop še naprej osnova za načrtovanje programov predpristopne pomoči, vendar se bodo prednostne naloge za pomoč črpale tudi iz rednega poročila, načrta in revidiranih nacionalnih razvojnih programov, ki jih bo Romunija pripravila skladno z zahtevami strukturnih skladov. Navedeno je bilo, da bo Partnerstvo za pristop dopolnjevalo načrt in bosta skupaj predstavljala glavni orodji pripravljalnega dela Romunije za pristop k EU.2. CILJINamen Partnerstva za pristop je postavitev prednostnih področij v enoten okvir, kjer so v skladu z rednim poročilom Komisije 2002 o napredku, ki ga je Romunija dosegla pri včlanjevanju v Unijo, in načrtom potrebna nadaljnja prizadevanja, finančnih sredstev, ki so na voljo za pomoč Romuniji pri izvedbi teh prednostnih nalog, in pogojev, ki bodo veljali za zagotovitev pomoči. Partnerstvo za pristop predstavlja podlago za številne ukrepe politik, ki se bodo uporabljali za pomoč državam kandidatkam pri njihovih pripravah na članstvo. Ta vključujejo, med drugim, postopek predpristopnega fiskalnega nadzora, predpristopni gospodarski program, predpristopni pakt za boj proti organiziranemu kriminalu kot tudi državne razvojne programe, načrte razvoja podeželja, državno strategijo zaposlovanja, usklajeno z Evropsko strategijo zaposlovanja, in sektorske načrte, ki so potrebni za sodelovanje v strukturnih skladih po pristopu ter za izvajanje ISPA (ukrepa strukturnih politik v predpristopnem obdobju) in Sapard (posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja) pred pristopom. Vsak od teh ukrepov se razlikuje v naravi in se pripravlja ter izvaja v skladu s posebnimi postopki, lahko je tudi podprt s predpristopno pomočjo. Ti ukrepi niso sestavni del tega partnerstva, vendar pa so prednostne naloge, ki jih vsebujejo, z njim združljive.3. NAČELAGlavna prednostna področja, opredeljena za vsako državo kandidatko, so odvisna od njene sposobnosti izpolniti kopenhagenske kriterije, ki določajo, da se za članstvo zahteva:- da država kandidatka doseže stabilnost institucij za zagotavljanje demokracije, pravne države, človekovih pravic ter spoštovanja in zaščita manjšin;- obstoj delujočega tržnega gospodarstva kot tudi sposobnosti za spopadanje s konkurenčnim pritiskom in tržnimi silami znotraj Unije;- sposobnost prevzemanja obveznosti članstva, vključno s spoštovanjem ciljev politične, gospodarske in denarne unije.Na srečanju v Madridu leta 1995 je Evropski svet poudaril potrebo, da morajo države kandidatke prilagoditi svojo upravno strukturo, da se zagotovi usklajeno delovanje politik Skupnosti po pristopu. V Luxembourgu leta 1997 je poudaril, da je vključevanje pravnega reda v zakonodajo sicer nujno, a ne samo po sebi zadostno, saj je treba zagotoviti tudi dejansko uporabo. Evropski svet je leta 2000 in 2001 v Feiri in Gothenburgu potrdil bistven pomen usposobljenosti držav kandidatk za izvajanje in izvrševanje pravnega reda in dodal, da to zahteva od kandidatk izredno veliko truda pri krepitvi in reformi upravnih in pravosodnih struktur. Kopenhagenski Evropski svet je leta 2002 ponovno poudaril pomen pravosodne in upravne reforme, ki bi pospešila celotne priprave Romunije na članstvo.4. PREDNOSTNE NALOGERedna poročila Komisije poleg ocene napredka izpostavljajo tudi obseg prizadevanj, ki so potrebna na določenih področjih, da se države kandidatke pripravijo na pristop. Po zaključkih rednih poročil 2002 Romunija nadaljuje izpolnjevanje političnih meril in, čeprav še naprej napreduje v smeri delujočega tržnega gospodarstva, še ne izpolnjuje kopenhagenskih ekonomskih kriterijev. Da bi uspešno zaključila svoje priprave, si mora Romunija še naprej prizadevati za prenos, izvajanje in uveljavitev pravnega reda. Prav tako mora nadaljevati z reformo javne uprave in sodstva, da bo zagotovila potrebno upravno in sodno usposobljenost.Načrt za Romunijo, ki pokriva obdobje do pristopa, nakazuje glavne ukrepe, ki jih mora Romunija izvesti, da bo pripravljena za članstvo. Temelji na obveznostih, prevzetih med pogajanji, in na potrebnih ukrepih za izpolnitev kopenhagenskih in madridskih kriterijev za članstvo. Namen načrta je, z opredelitvijo nalog, ki jih ima Romunija pred seboj, in z zagotavljanjem večje denarne pomoči, podpreti prizadevanja Romunije za izpolnitev preostalih kriterijev za članstvo. Poseben poudarek je na potrebni upravni in sodni usposobljenosti za izvajanje pravnega reda in gospodarske reforme. Napredek Romunije na področju pravnega reda se lahko spremlja na osnovi meril uspešnosti, ki jih vsebujejo načrti. Navedena merila pokrivajo prilagajanje zakonodaje in razvoj upravne usposobljenosti.Revidirano Partnerstvo za pristop dopolnjuje načrt in skupaj predstavljata glavno vodilo pripravljalnega dela Romunije za pristop k EU. Partnerstvo za pristop podrobneje razlaga bistvena kratkoročna in dolgoročna področja načrta in opredeljuje prednostne naloge, za katere je realno pričakovati, da jih lahko Romunija dokonča ali pri njih bistveno napreduje v obdobju 2003-2004. Prednostne naloge v Partnerstvu za pristop so bile določene v sodelovanju z zadevnimi državami. Njihovo uresničevanje bo pogojevalo stopnjo odobrene pomoči.Prav tako je pomembno, da Romunija izpolni obveznosti glede zakonodajnega prilagajanja in izvajanja pravnega reda v skladu z obveznostmi po Evropskem sporazumu in iz procesa pogajanj. Treba se je spomniti, da prevzemanje pravnega reda v zakonodajo samo po sebi ni zadostno; treba je zagotoviti tudi, da se dejansko izvaja po enakih standardih, ki se uporabljajo znotraj Unije. Na vseh spodaj navedenih področjih obstaja potreba po verodostojnem in učinkovitem izvajanju ter izvrševanju pravnega reda.Izhajajoč iz analize rednega poročila Komisije 2002 in načrta so bile za Romunijo opredeljene naslednje prednostne naloge ter vmesni cilji. Te prednostne naloge so predstavljene v skladu s strukturo rednega poročila [2].Politična merilaDemokracija in pravna državaRevidirati okvirni zakon iz leta 1999 o državnih uslužbencih, uvesti potrebno sekundarno zakonodajo in vzpostaviti mehanizme in strukture za izvajanje.- Sprejeti celovito strategijo za reformo državnih služb, ki razjasnuje institucionalne odgovornosti za upravno reformo in zajema: (i) celovito plačilno reformo, potrjeno po popolnem posvetovanju z mednarodnimi finančnimi ustanovami, (ii) izboljšane določbe glede začetnega izobraževanja in usposabljanja na delu, (iii) vpeljavo poklicne strukture na osnovi preglednega napredovanja in ocenjevanja, (iv) uvedbo elementov modernega vodenja človeških virov in (v) okrepitev upravnih struktur za zagotovitev, da je Romunija usposobljena za popolnoma učinkovito uporabo sredstev Skupnosti. Strategija naj bi določala program zaporednih reform in zagotovila okvir za večletno pomoč držav donatork.- Sprejeti celovito strategijo za reformo procesa oblikovanja politike, ki zajema: (i) postopke usklajevanj in posvetovanj politike med ministrstvi, (ii) posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, (iii) pregled osnutkov zakonodaje glede njenih proračunskih posledic in (iv) pregled osnutkov zakonodaje glede združljivosti z Evropskim sporazumom in pravnim redom Skupnosti. Strategija naj bi določala program zaporednih reform in zagotovila okvir za večletno pomoč držav donatork. Za izvajanje strategije je treba ustanoviti namensko reformno enoto.- Zmanjšati odvisnost od odloke in izrednih odlokov kot pravnih instrumentov in razjasniti okoliščine, v katerih se ti predpisi lahko uporabljajo.- Sprejeti celovito strategijo za vodenje procesa decentralizacije/dekoncentracije, ki je v teku. Strategija naj določa program zaporednih reform in zagotovi okvir za večletno pomoč držav donatork. Posebno pozornost je treba posvetiti vprašanju zagotavljanja ustreznih sredstev na nivoju lokalnih vlad na popolnoma pregleden in predvidljiv način, da bi bila sredstva usklajena z večjimi odgovornostmi.- Okrepiti boj proti korupciji: (i) s stalnim izvajanjem protikorupcijske strategije in programa, (ii) s krepitvijo neodvisnosti Državnega protikorupcijskega tožilstva, (iii) z uvedbo pojma kazni za kaznivo dejanje ali upravnih kazenskih sankcij proti pravnim osebam v Romuniji, (iv) s pripravo etičnega kodeksa za ključne poklice, vključno z organi pregona in sodstvom ter (v) z zagotavljanjem učinkovitega sodnega pregona.- Izboljšati izvrševanje civilnih sodb in zagotoviti razpoložljivost ustreznih sredstev za obdelavo teh sodb.- Nadaljevati prizadevanja za razvoj učinkovitega sistema pogojnih izpustitev.- Pripraviti in izvajati strategijo za reformo sodstva, ki bo:(i) zagotovila popolno neodvisnost sodstva, zlasti z uvedbo preglednega sistema zaposlovanja in izbiranja nižjestopenjskih sodnikov, opustitvijo določb, ki dopuščajo, da so visoki uradniki imenovani za sodnike brez predhodnega izpita, in z uvedbo preglednih pravnih postopkov za odstranjevanje sodnikov s položajev in njihovo kaznovanje za kršitve;(ii) povečala strokovnost sodstva, zlasti z uporabo boljših programov usposabljanja v Državnem sodnem inštitutu (NIM), povečevanjem sposobnosti Centra za izobraževanje uradnikov za zagotavljanje začetnega izobraževanja in usposabljanja na delovnem mestu ter razvoja usposabljanja drugih pravnih poklicev, kot so odvetniki, notarji, sodni izvršitelji, sodni uradniki in osebje Ministrstva za pravosodje;(iii) izboljšala delovanje sodišč, zlasti s posodobitvijo sistema vodenja sodnih primerov in dokumentacije, razvojem jasnih meril za dodeljevanje primerov, sistematičnim uvajanjem alternativnega reševanja sporov, povečanim dostopom do brezplačne pravne pomoči in izboljšanjem opreme in infrastrukture sodišč.- Nadaljevanje procesa reforme in posodabljanja policije, zlasti z izvedbo notranje reorganizacije, nadaljnjimi prizadevanji, da bi policisti popolnoma spoštovali osnovne človekove pravice, širitvijo uporabe pristopa Skupnosti k skrbi za red in zagotavljanjem uvedbe in pravilnega delovanja učinkovitega sistema za obravnavo pritožb v zvezi s kršitvami policije. Treba je omogočiti, da imajo tudi Romi dostop do tega sistema.- Revidirati tiste dele Kazenskega zakonika, ki obravnavajo verbalni delikt, obrekovanje in prekršek nad organi oblasti, da se zagotovi njihova skladnost in skladnost sodne prakse z določbami Evropske konvencije o človekovih pravicah.- Okrepiti pravno varnost v okviru romunskega pravnega reda z omejitvijo pravice državnega tožilca za vlaganje izrednih pritožb (zlasti za razveljavitev), tako se zagotovi, da je to pravico mogoče izvajati samo v omejenih primerih in skladno z objektivnimi pravnimi merili.Človekove pravice in varstvo manjšin- Nadaljevati usklajevanje protidiskriminacijskega pravnega reda in omogočiti njegovo pravilno izvajanje, tako da se Romunski državni svet za boj proti diskriminaciji popolnoma pripravi za izvajanje [3].- Nadaljevati reformo sistema javnega otroškega varstva skladno z državno strategijo o zaščiti otrok v težavah z osredotočenostjo na zaprtje zastarelih ustanov, na zmanjšanje števila otrok v zavodih in preprečevanje potrebe po njih, tako da se zagotavlja alternativne storitve socialnega skrbstva, namenjene družinam in otrokom. Zagotoviti popolno izvajanje Konvencije ZN o pravicah otroka.- Pripraviti ustrezne nacionalne standarde za vse storitve varstva otrok, vključno s ponovnim ovrednotenjem sanitarnih standardov, in izboljšati usposobljenost državnih organov za izvajanje inšpekcijskih pregledov na lokalni ravni.- Delati v smeri zaprtja obstoječih posebnih šol z razvojem celotnega sistema izobraževanja.- Izvajati nacionalno strategijo o porodnišnicah s ciljem, da bi zmanjšali število otrok, zapuščenih v teh bolnišnicah.- Ohraniti moratorij o mednarodnih posvojitvah, dokler ni v veljavi nova zakonodaja skladna s koristmi otroka in združljiva z mednarodnimi obveznostmi Romunije, in zagotovljena upravna usposobljenost za izvajanje nove zakonodaje.- Zagotoviti ustrezno finančno podporo in upravno usposobljenost, s ciljem izvajanja nacionalne strategije za izboljšanje položaja Romov.- Zagotoviti ustrezno finančno podporo in upravno usposobljenost, s ciljem izvajanja nacionalne strategije za izboljšanje položaja invalidov.Gospodarska merila- Še naprej zmanjševati stopnjo inflacije.- Izdelati in izvajati strategijo, ki uspešno zmanjšuje zaostala plačila med podjetji.- Omogočiti tesen nadzor plačilne liste v javnem sektorju.- Izboljšati sistem zaračunavanja v energetskem sektorju in sprejeti administrativno določene cene, usklajene s spreminjanjem stroškov.- V davčnem sektorju naj bi reforme izboljšale proračunske postopke in upravljanje javnih izdatkov, poenostavile davčno ureditev, izboljšale delovanje davčne uprave, vključno s stopnjo pobiranja prihodkov, in skušale zmanjšati neformalno gospodarstvo.- Povečati učinkovitost stečajnih postopkov.- V finančnem sektorju znatno pospešiti privatizacijo bančnega sektorja, razviti nebančni finančni sektor ter razviti in izboljšati finančno posredništvo.- Olajšati in izboljšati uveljavljanje lastninskih pravic.- Pospešiti oblikovanje delujočega trga zemljišč z razvojem politike združevanja kmetijskih zemljišč, dokončanjem izdajanja dokumentov o zemljiških pravicah in okrepitvijo lastninskih pravic.- Pospešiti potek reforme javnih podjetij, vključno z izdelavo načrtov za prestrukturiranje, privatizacijo vitalnih subjektov ter likvidacijo nevitalnih. V tem smislu je treba posebno pozornost posvetiti večji preglednosti računovodskih postopkov v javnih podjetjih.- Stabilizirati pravila, ki urejajo privatizacijo in poslovanje ter izboljšati njihovo preglednost.- Povečati obseg in kakovost javnih naložb, vključno z infrastrukturo, izobraževanjem, okoljem in zdravjem.- Zmanjšati stopnje neposredne in posredne državne pomoči in zagotoviti, da je prestrukturiranje v skladu z zakonodajo o konkurenci in pravili o državni pomoči, tako da se oblikujejo učinkovita in konkurenčna podjetja.Sposobnost prevzema obveznosti članstvaProst pretok blaga- Nadaljevati prenos direktiv po novem pristopu in zagotoviti, da so vsi evropsko usklajeni standardi preneseni v romunske standarde. Podpirati razvoj institucionalne usposobljenosti organov in laboratorijev za ugotavljanje skladnosti. Razjasniti odgovornosti in okrepiti tržni nadzor na področjih, kjer veljajo direktive po novem pristopu.- Dokončati usklajevanje posebne sektorske zakonodaje s pravnim redom na področjih, kjer veljajo direktive po starem pristopu.- Vzpostaviti sistem nadzora trga in pripraviti upravne in živilske delavce za uporabo načel Skupnosti o varnosti živil. Preoblikovati sistem za nadzor živil. Opustiti sistem predtržne odobritve živil.- Povečati vire (v smislu opreme in osebja) za izboljšanje storitev nadzora hrane.- Prilagoditi zakonodajo o javnih naročilih in zagotoviti njeno pravilno izvajanje, kakor tudi preglednost javnih razpisov.- Pregledati zakonodajo na neusklajenem področju, da se zagotovi skladnost s členi 28 do 30 Pogodbe ES, in odpravi določbe, ki so v njenem nasprotju. Sprejeti ukrepe za določitev prihodnje upravne ureditve za nadzor na tem področju. V ustrezno zakonodajo vključiti načelo vzajemnega priznavanja.- Okrepiti upravno usposobljenost, zlasti za izvajanje direktiv po novem pristopu in pravnega reda o industrijskih proizvodih.Prost pretok oseb- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, pri čemer se zlasti obravnava pomanjkljivosti, ugotovljene na področju medsebojnega priznavanja učnega načrta in usposabljanja medicinskih sester, zdravnikov, zobozdravnikov, babic in farmacevtov.- Prilagoditi zakonodajo predpisom Skupnosti o zahtevah glede narodnosti in jezika.- Nadaljevati prilagajanja pravnemu redu na področju enakopravnosti, delovnih dovoljenj, dovoljenj za bivanje in dodatnih pokojnin.- Okrepiti zaposlovanje v javnem sektorju s ciljem, da sodelovanja v mreži EURES. Poseben poudarek je potrebno nameniti jezikovnemu usposabljanju zaposlenih.- Sprejeti pripravljalne ukrepe za izpolnjevanje finančnih in upravnih obveznosti, ki bodo izhajale iz uporabe predpisov o usklajevanju socialne varnosti.Svoboda opravljanja storitev- Okrepiti nadzor nad finančnimi storitvami in zagotoviti ustrezne človeške vire za izvajanje nove zakonodaje.- Izboljšati institucionalni okvir finančnega nadzora in nadaljevati prilagajanje zakonodaje, zlasti na področju vrednostnih papirjev in zavarovalništva.- Izboljšati podlago varnega in skrbnega poslovanja v bančnem sektorju glede konsolidacije in kapitalske ustreznosti.- Za finančne ustanove izdelati pravila o upravljanju podjetij, da se kot preventivni mehanizem zagotovi preudarno upravljanje in postopke notranjega nadzora.- Dokončati pregled romunske zakonodaje na področju nefinančnih storitev.- V celoti prilagoditi zakonodajo o varstvu podatkov pravnemu redu Skupnosti, pri čemer se posebno pozornost posveti izvajanju in izvrševanju.Prost pretok kapitala- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje in zagotoviti poznejše učinkovito izvajanje.- Izvajati določbe druge direktive o boju proti pranju denarja in zagotoviti izvrševanje Evropske konvencije o pranju, preiskavi, zasegu in zaplembi.- Odpraviti omejitve tujih neposrednih naložb glede diskriminatornih določb v posebni sektorski zakonodaji, vključno z zahtevami glede državljanstva in stalnega prebivališča.- Sprostiti pretok kapitala v skladu z romunsko preglednico o liberalizaciji.- Sprejeti zakonodajo za dokončno uskladitev z zakonodajo EU o plačilnih sistemih.- Nadaljevati sproščanje pretoka kapitala v skladu z romunsko preglednico o tristopenjski liberalizaciji.- Posebno pozornost je treba posvetiti pravilni in enotni uporabi pravnega in institucionalnega režima za zagotovitev svobode vseh kapitalskih transakcij, ne samo na državni, pač pa tudi na regionalnih in lokalnih ravneh.Pravo gospodarskih družb- Narediti nadaljnje korake pri prilagajanju prava gospodarskih družb in računovodstva pravnemu redu Skupnosti in pri izboljševanju upravne usposobljenosti na tem področju, še zlasti glede izvrševanja zakonodaje.- Zmanjšati obseg piratstva in ponarejanja: (i) z nadaljnjim prilagajanjem zakonodaje o pravicah intelektualne in industrijske lastnine s pravnim redom in izboljšati njeno izvrševanje, zlasti s krepitvijo upravne usposobljenosti izvršnih organov za uresničevanje pravic intelektualne in industrijske lastnine, (ii) s krepitvijo medinstitucionalne mreže, (iii) s povečanjem sodelovanja med izvršnimi organi (predvsem policije, carine in sodstva), (iv) s krepitvijo usposabljanja izvršnih organov, vključno s sodniki in tožilci, in (v) z zagotavljanjem pravilnih mejnih kontrol.- Prenesti Direktivo o avtorskih pravicah v informacijski družbi in Direktivo o pravici nadaljnje prodaje.- Izboljšati statistična poročila za Avtorski urad in Urad za izume in blagovne znamke.- Prenesti pravni red, ki se nanaša na gospodarske interesne skupine, kakor tudi določbe o pristojnosti ter izvrševanju sodb o civilnih in gospodarskih zadevah, izrečenih v tujini.- Zagotoviti enako obravnavo tujih podjetij pri izvajanju prava gospodarskih družb, predvsem glede poravnave gospodarskih sporov.Politika konkurence- Dokončati antitrustovski pravni sistem in pravni sistem o državni pomoči.- Dodatno razviti usposabljanje kadrov v Svetu za varstvo konkurence in Uradu za varstvo konkurence. Okrepiti usposabljanje sodstva na področju varstva konkurence.- Povečati ozaveščenost udeležencev trga in dajalcev pomoči o pravilih, zlasti v poslovnih krogih in sodstvu.- Izboljšati sodelovanje med Svetom za varstvo konkurence in Uradom za varstvo konkurence in okrepiti položaj teh dveh organov glede na romunska ministrstva in druge pomembne organe.- Na področju antitrustovstva odpraviti zahtevo po posameznih priglasitvah in osredotočiti sredstva na primere, ki predstavljajo resno izkrivljanje konkurence. Izvajati preiskave na lastno pobudo in odvračilno kazensko politiko.- Zagotoviti, da imajo predpisi o konkurenci prednost pred kakršno koli protikonkurenčno zakonodajo.- Na področju državne pomoči nadgraditi strokovno znanje, s ciljem povečanja kakovosti odločitev glede državne pomoči.- Okrepiti pravico organov, ki so pristojni za konkurenco, da nasprotujejo zakonodaji, na podlagi katere se dodeljuje državna pomoč.- Povečati preglednost državne pomoči, posodobiti seznam državne pomoči ter pripraviti in Komisiji predložiti letna poročila.- Izboljšati evidenco izvrševanja državne pomoči, zlasti:(i) s predhodnim pregledom vseh novih ukrepov pomoči, da se zagotovi popolna združljivost s pravnim redom;(ii) z izvrševanjem predpisov o konkurenci v zvezi z nepriglašeno pomočjo;(iii) z ocenjevanjem obstoječih ukrepov pomoči v Romuniji, na podlagi katerih Romunija dodeljuje državno pomoč, da bi jih uskladili s pravnim redom in spremenili predhodno odobrene ukrepe v združljivo obliko pomoči.- Zagotoviti skladnost s Protokolom 2 Evropskega sporazuma o izdelkih, ki jih pokriva Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ).Kmetijstvo- Zagotoviti ustrezno porazdelitev kadrov na osrednji ravni Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo, da se omogoči pravilno izvajanje in izvrševanje mehanizmov skupne kmetijske politike (SKP).- Okrepiti upravne strukture za zagotovitev bolj učinkovitega izvajanja in upravljanja ukrepov Sapard; podobno okrepiti upravne strukture, potrebne za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja, ki jih financira Skupnost.- Zagotoviti hitro dokončno izoblikovanje rezultatov splošnega popisa na področju kmetijstva.- Okrepiti uprave strukture, da bi izboljšali usposobljenosti za oblikovanje politike in ekonomske analize.- Usmeriti novo politiko državne podpore v razvoj tržno usmerjene kmetijske politike in posvetiti večjo pozornost razvoju podeželja.- Pripraviti se za izvajanje in izvrševanje mehanizmov upravljanja skupne kmetijske politike, zlasti integralnega sistema upravljanja in nadzora (vključno s sistemom označevanja živali in popisa zemljiških parcel).- Nadaljevati prilagajanje veterinarske in fitosanitarne zakonodaje in posodobiti ureditev inšpekcij, zlasti na prihodnjih zunanjih mejah.- Okrepiti upravno usposobljenost za izvajanje strategije varnosti živil.- Pospešiti strukturno reformo kmetijskega in agroživilskega sektorja.- Zagotoviti naložbe za dokončanje katastrske reforme in registracije dokumentacije o lastništvu v zemljiškoknjižnih uradih.- V zvezi s horizontalnimi vprašanji, nadaljevati prizadevanja na področjih, kot so vpis v zemljiško knjigo, medpanožne organizacije, politika kakovosti in mreža knjigovodskih podatkov o kmetijskih gospodarstvih (FADN).- Pripraviti izvršilne ukrepe novega zakona o vinih (zlasti glede registra vinogradov).- Okrepiti upravno usposobljenost za izvajanje in izvrševanje pravnega reda, še zlasti na veterinarskem in fitosanitarnem področju, kjer Državna veterinarsko-sanitarna agencija potrebuje dodatne človeške in finančne vire, da bi lahko dokončala prevzem veterinarskega pravnega reda.Ribištvo- Dokončati ribolovni register, ki bo popolnoma skladen z zahtevami Skupnosti.- Razviti zanesljiv sistem statistike ribištva.- Izvajati nedavno sprejeto zakonodajo, ki ureja delovanje glavnih upravnih struktur in zagotoviti ustrezne institucionalne vire in opremo v zvezi z inšpekcijo in nadzorom na državni in regionalni ravni.- Razjasniti upravne odgovornosti med Ministrstvom za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo ter Ministrstvom za varstvo voda in okolja.- Zagotoviti dodatno osebje oddelku ribištva v okviru Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo.- Okrepiti nadzorne aktivnosti z večjim poudarkom na usposabljanju inšpektorjev za ribištvo, zagotavljanju ustrezne opreme in povečevanju števila inšpektorjev za nadzor morskega ribištva.- Pripraviti se za izvajanje predpisov glede upravljanja in nadzora virov.Prometna politika- V cestnem sektorju: (i) okrepiti upravno usposobljenost za izvajanje davčnega in socialnega/tehničnega pravnega reda, (ii) nadaljevati izvajanje programov za postopno zmanjševanje diskriminatorne prakse v obdavčevanju/zaračunavanju v cestnem prometu, (iii) nadaljevati izvajanje akcijskih načrtov za opremljanje obstoječih romunskih tovornjakov z napravami za omejevanje hitrosti in tahografi, (iv) nadaljevati izvajanje pravil o času vožnje in počitka, (v) izvajati program za zagotovitev potrebnih investicijskih del za nadgradnjo in sanacijo cestnega omrežja za doseganje normativov Skupnosti glede osnih obremenitev, ob upoštevanju okoljevarstvene zakonodaje, in (vi) zagotoviti, da cestni kontrolni pregledi vozil ne povzročajo dejanske diskriminacije med prevozniki in/ali vozili Romunije in ES.- Dokončati uskladitev s pomorsko zakonodajo EU o varnih in nevarnih področjih; izboljšati pomorsko varnost, zlasti izboljšati poslovanje upravnih ustanov za pomorsko varnost kot država zastave in jamčiti za njihovo neodvisnost. S sprejetjem in izvajanjem vseh ustreznih ukrepov nujno izboljšati evidenco o pomorski varnosti romunske flote v skladu s Pariškim memorandumom. Dodatno zagotoviti visoke standarde za pomorsko inšpekcijo.- Nadaljevati prevzem pravnega reda o notranjih vodah in ga izvajati. Prestrukturirati in posodobiti romunsko donavsko floto, da se poveča njena konkurenčnost in se pripravi na uskladitev s tehničnimi zahtevami Skupnosti.- Nadaljevati prevzem letalskega in železniškega pravnega reda in ga izvajati.- Zagotoviti potrebno upravno usposobljenost za pripravo na pomembna investicijska dela, potrebna v železniški in cestni infrastrukturi.Obdavčitev- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje s posebno pozornostjo na izjemah glede DDV, pogojih vračila, obdavčljivem obsegu in posebnih shemah DDV, prav tako na stopnji trošarin, njihovi strukturi in izjemah.- Sprejeti režim opustitve trošarin (zlasti določb o trošarinskih skladiščih).- Zagotoviti, da je bodoča zakonodaja skladna z načeli etičnega kodeksa glede obdavčitve ustvarjenega dohodka, in revidirati obstoječe škodljive predpise.- Okrepiti upravno usposobljenost in postopke nadzora, vključno z upravnim sodelovanjem in medsebojno pomočjo. Posebno pozornost je treba posvetiti (i) izboljšanju sistema pobiranja prihodkov in sistema vračil, (ii) preprečevanju goljufij pri vračilih DDV, (iii) pripravi registra davkoplačevalcev, (iv) izvajanju strategije davčnega upravljanja, (v) pripravi etičnega kodeksa in ukrepov za njegovo uporabo, (vi) ocenjevanju kadrovskih potreb v davčnem sistemu in (vii) načrtovanju in izvajanju sistema izobraževanja, ki pokriva tako začetno izobraževanje kot tudi usposabljanja na delu.- Razviti sisteme IT, ki omogočajo izmenjavo elektronskih podatkov s Skupnostjo in njenimi državami članicami.Gospodarska in denarna unija- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje določilom pravnega reda, ki se nanašajo na neodvisnost centralne banke, prepoved privilegiranega dostopa organov javnega sektorja do finančnih ustanov in prepoved neposrednega financiranja javnega sektorja.- Popolnoma uskladiti statistiko državnih financ z zahtevami ESR 95.Statistika- Dodatno izboljšati kakovost in pokritost statistike z zagotovitvijo razpoložljivosti ustreznih virov za krepitev statistične usposobljenosti, tudi na regionalni ravni.- Nadgraditi statistične metodologije in začeti priprave za uvajanje sistema Intrastat v prihodnosti.- Razvijati usposobljenost zaposlenih v statistični upravi in zagotoviti, da se kadrovska raven ne znižuje.- Zagotoviti dodatno racionalizacijo izvajanja nalog in odgovornosti osmih vodilnih območnih uradov.- Določiti dolgoročno strategijo statističnega razvoja.- Stalno obnavljati in razvijati zmogljivosti informacijske tehnologije in zagotavljati dodatno usposabljanje državnega in območnega osebja, za učinkovito izrabo opreme in programskih aplikacij.Socialna politika in zaposlovanje- Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu na področju delovnega prava in izvajati novo Delovno pravo in druge dodatne zakone o izvajanju posamičnih direktiv.- Dokončati prenos pravnega reda na področju enakopravnosti moških in žensk in zagotoviti pravilno izvajanje. Sprejeti zakon o varstvu materinska, družin in otrok.- Nadaljevati usklajevanje protidiskriminacijskega pravnega reda in zagotoviti njegovo pravilno izvajanje.- Nadaljevati prenos pravnega reda o varnosti in zdravju pri delu in okrepiti s tem povezane upravne in izvršne strukture, zlasti Inšpektorata za delo. Izboljšati sodelovanje med Ministrstvom za delo in socialno solidarnost ter Ministrstvom za zdravje in družino.- Nadaljevati prenos in izvajanje zakonodaje o javnem zdravstvenem varstvu — vključno s pravnim redom o nadzoru tobaka — in izboljšati nacionalni sistem nadzora in obvladovanja nalezljivih bolezni skladno z zahtevami Skupnosti. Razviti sistem spremljanja in informiranja glede zdravja, ki ustreza standardom Skupnosti.- Okrepiti usposobljenost za pregledno vodenje reforme zdravstvenega sektorja z izboljševanjem strateškega načrtovanja človeških in finančnih virov, da se javna sredstva učinkovito uporabijo, pri tem pa je zagotovljen enak dostop do zdravstva. Povečati odgovornost in jasnost pri razporejanju sredstev zdravstvenega varstva.- Izvajati nacionalni akcijski načrt zaposlovanja ob upoštevanju revidiranih evropskih smernic in prednostnih nalog, obveznosti in priporočil, določenih pri skupni oceni prednostnih nalog politike zaposlovanja (JAP).- Nadaljevati razvoj Nacionalnega zavoda za zaposlovanje za izvajanje dejavnih ukrepov in programov zaposlovanja, okrepiti njegove regionalne in lokalne strukture in v pripravah na strukturne sklade zagotoviti ustrezno usposobljenost za vodenje projektov, kakršen je Evropski socialni sklad.- Še naprej podpirati prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, zlasti v luči njihove bodoče vloge pri izdelavi in izvajanju politike zaposlovanja in socialne politike Skupnosti. Posebno pozornost je treba posvetiti razvoju usposobljenosti na novih področjih politik, vključno z zaposlovanjem in socialno vključenostjo.- Spodbujati avtonomen socialni dialog, zlasti na ravni podjetij in sektorjev, da bi povečali njegovo pokritost.- Dokončati sekundarno zakonodajo, potrebno za izvajanje novega zakona o socialni pomoči, in razviti sisteme za spremljanje in nadzor v zvezi s socialno pomočjo. Dokončati in izvesti reformo sistema socialne pomoči (vključno z jasnostjo procesa decentralizacije) v skladu s pravnim redom.- Pri izvajanju zakona o socialni pomoči izboljšati medresorsko sodelovanje, zagotoviti jasnost pri decentralizaciji odgovornosti do lokalne ravni, zagotoviti ustrezno število osebja in njihovo učinkovito usposabljanje, prav tako tudi proračunska sredstva.- Izvajati nacionalno strategijo proti socialni izključenosti in revščini (vključno z zbiranjem podatkov) in sprejeti sekundarno zakonodajo za razjasnitev institucionalnih odgovornosti vseh zadevnih organov.Energetika- Uskladiti energetsko strategijo s cilji energetske politike Skupnosti in zagotoviti, da obravnava strukturne probleme, s katerimi se sooča sektor: (i) povečanje stopnje plačanih računov in samofinanciranja; (ii) zmanjševanje zaostalih plačil; (iii) odpravljanje preostalih cenovnih nesorazmerij v energetskem sektorju, neposrednih ali posrednih; (iv) prestrukturiranje Termoelectrice v popolni skladnosti s pravnim redom Skupnosti.- Okrepiti upravno usposobljenost novoustanovljenih organov v sektorju (zlasti zakonodajalca v energetiki in organa za učinkovito rabo energije).- Nadaljevati postopno odpiranje trga s plinom in električno energijo. Dokončati zakonodajni proces, vključno s sprejemom sekundarne zakonodaje.- Izvajati postopne ukrepe za ustvarjanje in upravljanje naftnih zalog skladno s pravnim redom.- Zmanjšati energijsko intenzivnost romunskega gospodarstva na vseh stopnjah energetskega cikla. Podpreti povečanje energetske učinkovitosti s povečanjem energetskih prihrankov in uporabe obnovljivih energetskih virov. Nadaljevati prenos pravnega reda o učinkoviti rabi energije (označevanje naprav, standardi minimalne učinkovitosti).- Zagotoviti skladnost z zahtevami in postopki Euratom.- Nadaljevati izvajanje priporočil iz poročila Sveta o jedrski varnosti v smislu širitve iz leta 2001 in poznejšega poročila o statusu medsebojnega pregleda iz junija 2002, z ustrezno pozornostjo na prednostnih nalogah, ki jih določata poročili.- Nadaljevati zagotavljanje visoke ravni jedrske varnosti v jedrski elektrarni Cernovoda.- Osredotočiti se na krepitev neodvisnosti, virov in zmogljivosti nacionalnega regulativnega organa za jedrsko varnost.- Obravnavati vprašanja izrabljenega jedrskega goriva in jedrskih odpadkov.Industrijska politika- Okrepiti upravno usposobljenost in potrebne strukture za izvajanje romunske strategije industrijske politike s posebnim poudarkom na strukturah na regionalni ravni.- Pregledati trenutno okvirno politiko in zakonodajo, s ciljem izboljšati dostop podjetij (zlasti MSP) do investicijskih sredstev.- Nadaljevati izvajanje ukrepov za poenostavitev in stabilizacijo poslovnega okolja,s ciljem pritegniti tuja vlaganja.Mala in srednje velika podjetja- Zagotoviti usklajen pristop k izvajanju akcijskega načrta za odpravo ovir za MSP in akcijskega načrta za odpravo upravnih ovir za gospodarstvo.- Izvajati Evropsko listino za mala podjetja.- Sprejeti ukrepe, za izognitev podvajanja odgovornosti, in zagotovitev učinkovite koordinacije med številnimi različnimi agencijami, vključenimi na tem področju.Znanost in raziskave- Okrepiti upravno usposobljenost in infrastrukturo, povezano z raziskavami, da bi povečali ugodnosti pridružitve, s pomočjo ustreznih okvirnih programov Skupnosti, vključno s šestim okvirnim programom (2002-2006).Izobraževanje in usposabljanje- Pripraviti se za popolno izvajanje Direktive o izobraževanju otrok delavcev migrantov do dneva pristopa.Telekomunikacije in informacijska tehnologija- Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu in sprejeti dodatno izvedbeno zakonodajo, zlasti za poštne storitve.- Okrepiti neodvisnost novega regulativnega organa in povečati usposabljanje in finančna vlaganja za zagotovitev ustrezne upravne usposobljenosti.- Dokončati ločitev zakonodajnih in lastniških interesov.Kultura in audiovizualna politika- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje in razvijati usposobljenost Nacionalnega audiovizualnega sveta za uveljavitev nove audiovizualne zakonodaje na napovedljiv, jasen in učinkovit način.- Zagotoviti, da prestrukturiranje na Ministrstvu za kulturo in verske zadeve v zvezi z audiovizualnimi zadevami, ne bo vplivalo na institucionalno sposobnost Romunije, da bi zagotovila učinkovito prilagoditev zakonodaje.Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov- Razviti nacionalno politiko za gospodarsko in socialno kohezijo in, v tem smislu, redno posodabljati in izboljševati nacionalni razvojni program (zlasti z nadaljnjim usklajevanjem z nacionalnim procesom oblikovanja proračuna in politike, vključno z izdelavo večletnih programov in načrtovanjem večletnega proračuna).- Okrepiti institucionalno in upravno usposobljenost organov, zadolženih za načrtovanje in upravljanje sredstev za gospodarsko in socialno kohezijo v skladu s pristopom strukturnih skladov.- Vzpostaviti jasno razdelitev odgovornosti na nacionalni in regionalni ravni in izboljšati upravno usposobljenost v smislu zaposlovanja, poklicnih profilov in usposabljanja.- Izboljšati koordinacijo in sodelovanje med ministrstvi, kakor tudi med pomembnimi agencijami ter socialnimi in gospodarskimi partnerji.- Vzpostaviti potreben sistem za spremljanje in ocenjevanje strukturnih skladov, zlasti za ex-ante in ex-post oceno in zbiranje ustreznih statističnih podatkov in kazalcev.- Razviti tehnično usposobljenost za vodenje projektov, ki naj bi se sofinancirali iz strukturnih skladov: (i) izbrati, obravnavati in razjasniti prednostne razvojne naloge na nacionalni in regionalni ravni in (ii) določiti, načrtovati in pripraviti projekte.- Obravnavati zakonodajne in upravne vidike v zvezi z zahtevami Skupnosti glede finančnega upravljanja in nadzora (nadzorne in revizijske funkcije, sprostitev in kroženje finančnih tokov, nacionalno sofinanciranje). Pripraviti se za dodelitev nadzornih funkcij, zlasti funkcije notranje revizije med organi upravljanja, plačilnimi organi in, če je potrebno, med posredniškimi telesi.Okolje- Dokončati celovito oceno stanja v okoljskem sektorju, da bi ugotovili vrzeli, ki jih je treba zapolniti.- Zagotoviti učinkovito izvajanje pravnega reda, med drugim tudi z zagotavljanjem potrebnih finančnih sredstev, s posebnim poudarkom na presoji vplivov na okolje, dostopu do informacij, ravnanju z odpadki, industrijskem onesnaževanju in obvladovanju tveganja, varstvu narave, kemično in genetsko spremenjenih organizmih in jedrski varnosti ter zaščiti pred sevanjem.- Izboljšati način priprave zakonodaje, tako da se omogoči popolno posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (vključno z drugimi ministrstvi, gospodarskimi subjekti, nevladnimi organizacijami), in v celoti upošteva zahteve za izvajanje, med drugim celovito oceno stroškov izvajanja.- Izdelati izvedbene načrte in strategije financiranja, da se začrta korake potrebne za zagotovitev popolnega izvajanja v srednjeročnem in dolgoročnem obdobju. V teh načrtih morajo biti upoštevana razpoložljiva sredstva in institucionalna okrepitev ter izdelani mehanizmi za spremljanje učinkovitega izvajanja. Zagotoviti udeležbo zainteresiranih strani v fazi načrtovanja izvajanja.- Izboljšati upravno usposobljenost za izvajanje pravnega reda s kadrovsko okrepitvijo na ministrstvu in v drugih ustreznih organih. Posebno pozornost je treba posvetiti usposobljenosti Inšpektorata za varstvo okolja za izvrševanje na lokalni in regionalni ravni, kakor tudi koordinaciji med ministrstvi.- Zagotoviti, da so na voljo zadostna sredstva na lokalni ravni, da se izboljša status obstoječega osebja, zaposli nove inšpektorje in se jih primerno usposablja.- Okrepiti strukture in mehanizme (vključno koordinacijo med ministrstvi) za zagotovitev vključevanja zahtev varstva okolja v opredelitev in izvajanje vseh drugih sektorskih politik, da se spodbudi trajnostni razvoj.Varstvo potrošnikov in zdravja- Začeti izvajati petletno strategijo Državnega organa za varstvo potrošnikov.- Izboljšati sodelovanje med ustreznimi subjekti na tem področju in si prizadevati za razjasnitev njihovih vlog in nalog.- Izvajati obstoječo zakonodajo in zagotoviti zmožnost upravnih struktur za učinkovito delovanje, zlasti glede tržnega nadzora in izvrševanja. Poseben poudarek nameniti varnostnim vidikom neživilskih proizvodov za široko porabo in dodeliti ustrezna sredstva za laboratorijske preskuse.- Povečati ozaveščenost potrošnikov in proizvajalcev o novih predpisih in spodbujati vlogo združenj potrošnikov pri razvoju in izvajanju potrošniške politike.Pravosodje in notranje zadeve- Nadaljevati z izboljševanjem mejnega upravljanja: (i) z razširitvijo obsega strategije integriranega mejnega upravljanja na vse meje, (ii) z razvojem integriranega sistema nadzora morja, (iii) z izboljšanjem koordinacije in sodelovanja vseh obmejnih agencij, (iv) z zapolnitvijo vrzeli v mejni politiki, (v) s posodobitvijo infrastrukture in opreme na podlagi izvajanja večletnega investicijskega programa, in (vi) s povečanjem uporabe metod za analizo tveganja in krepitvijo funkcij obveščanja v okviru mejne policije.- Izvajati posodobljen schengenski akcijski načrt in z razvijanjem nacionalnih zbirk podatkov in registrov nadaljevati priprave za polno udeležbo v schengenskem informacijskem sistemu (SIS) II.- Dodatno izboljšati vizumsko ureditev z (i) nadaljnjim usklajevanjem s pozitivnim in negativnim seznamom EU, (ii) izdelavo varnejše vizumske nalepke, (iii) nadgradnjo upravne usposobljenosti centra za vizume in (iv) oskrbo vseh diplomatskih in konzularnih uradov s tehnično opremo za odkrivanje ponarejenih in predrugačenih dokumentov.- Nadaljevati prilagajanje zakonodaje o azilu pravnemu redu, zagotoviti popolno spoštovanje načela nevračanja in izvajati programe vključevanja prosilcev za azil in beguncev.- Pripraviti infrastrukturo, da bi bilo ob pristopu zagotovljeno popolno izvajanje predpisov, ki se nanašajo na Eurodac in Dublin II.- Izdelati in izvajati strategijo za boj proti organiziranemu kriminalu skladno s predpristopnim paktom o organiziranemu kriminalu: (i) pripraviti okvir za boljše sodelovanje in koordinacijo med organi pregona, specializiranimi za boj proti različnim vrstam kriminala (s posebno pozornostjo, usmerjeno v boj proti finančnemu in gospodarskemu kriminalu, trgovanju z mamili, ponarejenim blagom in orožjem), in (ii) zagotoviti dodatno specializirano usposabljanje na zgoraj navedenih področjih.- Nadaljevati prizadevanja za boj proti ilegalni migraciji čez Romunijo in iz nje, pri čemer se posebna pozornost posveti organizacijam, ki omogočajo ilegalni vstop oseb (zlasti žensk in otrok) v države članice EU. Večjo pozornost je treba posvetiti ponovni vključitvi vrnjenih oseb, zlasti žrtvam trgovine z ljudmi.- Zagotoviti, da so izpolnjeni predpogoji za sklenitev sporazuma o sodelovanju z Europolom.- Nadaljevanje boja proti mamilom z (i) nadaljevanjem izvajanja državne strategije za boj proti zlorabi mamil in nezakonitemu prometu z mamili in prekurzorji, (ii) krepitvijo upravne in usklajevalne usposobljenosti Državne agencije za boj proti mamilom, (iii) legalno ustanovitvijo nacionalne kontaktne točke z jasnim pooblastilom, ki določa glavne naloge in odgovornosti, in (iv) nadaljnjim razvojem informacijskega sistema za mamila, ki bi omogočal natančnejše spremljanje in oceno stanja.- Nadaljevati priprave za popolno izvajanje tretjega stebra konvencij o carinskem sodelovanju ob pristopu.- Sprejeti dodatne ukrepe za zagotavljanje izvajanja pravnih sredstev EU na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah, zlasti glede medsebojnega priznavanja sodnih odločitev.- Spremeniti zakonodajo, da se pristopi h Konvenciji EU o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah in jo po pristopu izvaja. Izvesti potrebne ukrepe za pripravo, da se po pristopu popolno izvaja instrument po načelu medsebojnega priznavanja, zlasti evropskega sodnega naloga za prijetje in okvirnih sklepov o izvršitvi odredb o ohranitvi lastnine ali dokazov.- Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu o kazenskopravni zaščiti finančnih interesov Skupnosti (Konvencija 1995) in izvajati pripadajočo zakonodajo.- Zagotoviti skladnost zakonodaje s pravnim redom o kazenskopravni zaščiti evra pred ponarejanjem.Carinska unija- Dokončati usklajevanje carinske zakonodaje, zlasti v zvezi s pravili o poreklu in statusu prostih con.- Izboljšati sodelovanje med carinskimi službami in drugimi izvršilnimi organi.- Izvajati ukrepe za zagotavljanje enotne uporabe carinskih postopkov na celotnem carinskem območju.- Boriti se proti nepravilnostim s povečanjem uporabe metod za analizo tveganja in krepitvijo funkcij obveščanja v okviru carinske uprave.- Nadaljevati prizadevanja za izvajanje politike carinske etike in boj proti korupciji v carinski službi.- Izvajati ukrepe za skrajšanje čakalnih dob na meji, preprečevanje prenosa piratskega in ponarejena blaga čez mejo in preprečevanje gospodarskega in organiziranega kriminala.- Okrepiti upravno in izvedbeno usposobljenost na carinskem področju. Oceniti je treba potrebe po človeških virih in razviti centralizirano usposabljanje.- Pospešiti izvajanje IT strategije romunske carinske uprave; razviti IT sisteme, da bi se omogočila izmenjava računalniških podatkov v okviru razširjene Skupnosti; pripraviti se za vzpostavitev in delovanje CCN/CSI (skupno komunikacijsko omrežje/skupni sistemski vmesnik).- Narediti potrebne pripravljalne korake, da se ob pristopu začne izvajati obveznosti na področju pobiranja in nadzora lastnih sredstev Skupnosti in upravljanje carinskih vidikov skupne kmetijske politike (nadzor izvoznih nadomestil itd.).Zunanji odnosi- Opraviti analizo vseh mednarodnih pogodb in sporazumov, da bi zagotovili, da so priprave tako izvedene, da se vse tiste pogodbe in sporazumi, ki niso združljivi s pravnim redom, pravočasno odpovejo ali na novo izpogajajo.Finančni nadzor- Razviti institucionalno usposobljenost za pravilno uporabo zakonov o preventivnem finančnem nadzoru in zakona o notranji reviziji. Posebna zahteva je generalizacija funkcionalno neodvisnih internih revizijskih enot v javnih ustanovah, reorganiziranih skladno z določbami novega zakona o javni notranji reviziji. Posebno pozornost je treba posvetiti ustanovam, ki so odgovorne za upravljanje sredstev Skupnosti.- Ustanoviti centralno enoto za usklajevanje javne notranje revizije, odgovorno za izdelavo in prilagoditev enotnega pravnega sistema na področju aktivnosti javnih notranjih revizij.- Zagotoviti neodvisnost romunskega Računskega sodišča z ustavno spremembo v zvezi z organizacijo vrhovnih revizijskih ustanov skladno z mednarodnimi standardi.- Obogatiti postopke parlamentarne kontrole ugotovitev revizije Računskega sodišča in povečati jasnost in razširjanje poročil Računskega sodišča.- Izdelati in izvajati standarde za zunanjo revizijo, ki ustrezajo mednarodno priznanim standardom za izvajanje zunanjih presoj in so v skladu s pravnim redom. Še naprej je treba razvijati učinkovito usposabljanje kadrov.- Zagotoviti pravilno izvajanje določb o obravnavi nepravilnosti v okviru Phare, Sapard in ISPA.- Zagotoviti delovno učinkovitost in neodvisnost službe za koordinacijo boja proti prevaram (AFCOS) in preko te službe vpeljati učinkovito sodelovanje z OLAF. Dati prednost razvoju mehanizmov za upravne poizvedbe in za sodno spremljanje izvajanja preiskav proti prevaram.- Izvesti potrebne korake za pripravo na izvajanje pravnega reda o zaščiti evra pred ponarejanjem.Proračun- Nadaljevati z izboljšanjem tehnične in upravne usposobljenosti v povezavi s pripravljalnimi aktivnostmi povezanimi z operativnim upravljanjem lastnih sredstev. Nadaljevati prizadevanja za določitev potrebnih postopkov in organizacijskih ureditev in razviti potrebno usposobljenost za koordinacijo izračuna, spremljanja, plačila, nadzora in ocene sredstev, namenjenih za proračun Skupnosti ali iz njega, skladno s pravnim redom o lastnih virih.- Povečati usposobljenost za izračun osnove DDV v skladu s standardi ESA 95.- Začeti razvijati sistem poročanja o primerih prevar in nepravilnosti ter računovodski sistem na področju tradicionalnih lastnih sredstev.- Začeti ukrepati glede organizacijskih vidikov in povezane upravne usposobljenosti v zvezi s prelevmani za sladkor s posebno pozornostjo, posvečeno določanju organizacijske strukture, odgovornosti in načina delovanja Plačilne in intervencijske agencije.5. PROGRAMIRANJEFinančna pomoč Romuniji v obdobju 2000 do 2006 poleg programa Phare zajema podporo za predpristopne ukrepe za kmetijstvo in razvoj podeželja z uporabo predpristopnih sredstev Sapard (Uredba Sveta (ES) št. 1268/99, UL L 161, 26.6.1999, str. 87) in podporo za infrastrukturne projekte na področju okolja in transporta z uporabo strukturnih sredstev ISPA (Uredba Sveta (ES) št. 1267/99, UL L 161, 26.6.1999, str. 73), ki daje prednost ukrepom, podobnim tistim iz kohezijskega sklada v predpristopnem obdobju. Iz teh sredstev Romunija lahko financiral tudi del svojega sodelovanja v programih Skupnosti, vključno z okvirnimi programi za razvoj in tehnološke raziskave in program na področjih izobraževanja in podjetništva. Poleg tega bo imela Romunija dostop do sredstev iz večnacionalnih in horizontalnih programov, ki se neposredno navezujejo na pravni red. Skupno financiranje držav kandidatk se sistematično zahteva pri vseh naložbenih projektih. Z namenom omogočiti sofinanciranje projektov, ki zadevajo prednostne naloge v predpristopnem obdobju, Komisija od leta 1998 sodeluje z Evropsko investicijsko banko in mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj in Svetovno banko.6. POGOJENOST POMOČIPomoč Skupnosti glede financiranja iz predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in Sapard je pogojena s spoštovanjem obveznosti Romunije iz Evropskega sporazuma, z nadaljnjimi koraki pri izpolnjevanju kopenhavenskih kriterijev in še zlasti napredkom pri izpolnjevanju določenih prednostnih nalog iz tega revidiranega Partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta o ukinitvi finančne pomoči na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 622/98.7. SPREMLJANJESpremljanje izvajanja Partnerstva za pristop in načrta poteka v okviru Evropskega sporazuma. Kakor je poudaril že Evropski svet v Luksemburgu, je pomembno, da institucije iz Evropskega sporazuma še naprej predstavljajo okvir, v katerem je mogoče nadzorovati prevzemanje in izvajanje pravnega reda. Pododbori Evropskega sporazuma navajajo možnost pregleda izvajanja prednostnih nalog Partnerstva za pristop in napredka glede pravnega prilagajanja, izvajanja in izvrševanja. Pridružitveni odbor obravnava splošne razvojne usmeritve, napredek in težave pri izpolnjevanju prednostnih nalog Partnerstva za pristop, kakor tudi bolj določena področja, ki jih izpostavijo pododbori.Odbor za upravljanje Phare zagotavlja, da so dejavnosti, financirane iz vseh treh predpristopnih instrumentov, Phare, ISPA in Sapard, združljive med seboj kakor tudi s Partnerstvom za pristop, kakor to določa Uredba o koordinaciji (Uredba Sveta (ES) št. 1266/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 68)).Partnerstvo za pristop bo še naprej predmet potrebnih sprememb v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 622/98.[1] Sklep Sveta z dne 28. januarja 2002 o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz Partnerstva za pristop z Romunijo (UL L 44, 14.2.2002, str. 82).[2] Vrstni red je tak kot v rednem poročilu 2002 in načrtu.[3] Glej tudi poglavje o politiki zaposlovanja in socialni politiki.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 28. maja 2001 o vzpostavitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0427

Uradni list L 153 , 08/06/2001 str. 0001 - 0003

		Sklep Svetaz dne 28. maja 2001o vzpostavitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala(2001/427/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1), 31 in 34(2)(c) Pogodbe,ob upoštevanju pobude Francoske republike in Kraljevine Švedske,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,ob upoštevanju naslednjega:(1) Evropski parlament je 16. decembra 1993 sprejel Resolucijo o lažjem kriminalu na mestnih področjih in njegovih povezavah z organiziranim kriminalom [1] in 17. novembra 1998 Resolucijo o smernicah in ukrepih za preprečevanje organiziranega kriminala v zvezi z vzpostavitvijo izčrpne strategije za boj proti organiziranemu kriminalu [2].(2) Člen 29 Pogodbe določa, da je cilje Unije na tem področju treba doseči s preprečevanjem in bojem proti kriminalu, bodisi organiziranemu ali neorganiziranemu.(3) Dunajski program ukrepov je pozval k oblikovanju ukrepov za preprečevanje kriminala v petih letih po začetku veljavnosti Amsterdamske pogodbe.(4) Evropski svet v Tampere je 15. in 16. oktobra 1999 sklenil, da obstaja potreba po razvijanju ukrepov za preprečevanje kriminala z izmenjavo najboljših praks in z okrepitvijo mreže pristojnih državnih organov za preprečevanje kriminala, kot tudi z sodelovanjem med državnimi organi, specializiranimi na tem področju, pri čemer je poudaril, da bi to sodelovanje lahko imelo za svoje glavne prednostne naloge mladinski, mestni in z drogami povezan kriminal. V ta namen se je pozvalo k preučitvi možnosti programa, ki bi ga financirala Skupnost.(5) Strategija Evropske unije na začetku novega tisočletja za preprečevanje in nadzor nad organiziranim kriminalom [3] v Priporočilu 6 poziva, naj Svetu pomagajo ustrezno usposobljeni strokovnjaki za preprečevanje kriminala kot so nacionalne kontaktne točke ali pa ustanovitev mreže strokovnjakov iz državnih organov za preprečevanje kriminala.(6) Številni pomembnejši seminarji in konference o preprečevanju kaznivih dejanj, predvsem tistih, ki so potekali v Stockoholmu leta 1996, v Noordwijku leta 1997, v Londonu leta 1998 in v Algarvi leta 2000, so pozvali k vzpostavitvi mreže znotraj Evropske unije za razvoj sodelovanja pri preprečevanju kriminala. Konferenca na visoki ravni v Algarvi je poudarila tudi potrebo po multidisciplinarnem, skupnem pristopu pri preprečevanju kriminala. Konferenca v Zaragozi leta 1996 je tudi opozorila na to potrebo ob poudarjanju močnih povezav med organiziranim kriminalom in kriminalom na splošno.(7) Družba kot celota mora biti vključena v razvoj partnerstva med državnimi, lokalnimi in regionalnimi javnimi organi, nevladnimi organizacijami, zasebnim sektorjem in državljani. Vzroki za kazniva dejanja so mnogovrstni in se jih je treba zato lotiti z ukrepi na različnih ravneh, z različnimi skupinami v družbi, v partnerstvu z vpletenimi akterji, ki imajo različna pooblastila in izkušnje, vključno s civilno družbo.(8) Ker je večina kaznivih dejanj, katerih žrtve so državljani Evropske unije, storjenih v mestih, je treba upoštevati tudi mestne politike. Pri tem bi bilo treba poudariti vse vrste mestnega nasilja, ki vplivajo na normalno življenje skupnosti –SKLENIL:Člen 11. Ustanovi se Evropska mreža za preprečevanje kriminala, v nadaljnjem besedilu "mreža".2. Nacionalni predstavniki in sekretariat mreže zagotavljajo pravilno delovanje mreže v skladu s tem sklepom.3. Preprečevanje kriminala zajema vse ukrepe, ki so namenjeni zmanjšanju ali ki sicer prispevajo k zmanjšanju kriminala in občutka negotovosti državljanov, tako količinsko kot kakovostno, bodisi z neposrednim odvračanjem kriminalnih dejavnosti ali skozi politike in posege, ki so namenjeni zmanjšanju možnosti za kazniva dejanja in vzrokov kaznivih dejanj. Vključuje delo vlade, pristojnih organov, organov kazenskega pravosodja, organov lokalnih skupnosti in strokovnih združenj, ki so jih ustanovili v Evropi, zasebnega in prostovoljnega sektorjev, raziskovalcev in javnosti, ki jih podpirajo sredstva obveščanja.Člen 21. Mrežo sestavljajo kontaktne točke, ki jih določi vsaka država članica.2. Vsaka država članica določi največ tri kontaktne točke.3. Te kontaktne točke vključujejo vsaj enega predstavnika iz državnih organov, ki so pristojni za preprečevanje kriminala v vseh njegovih številnih vidikih.4. Za kontaktne točke se lahko določijo raziskovalci ali akademiki, ki se specializirajo na tem področju, pa tudi drugi aktivni soudeleženci pri preprečevanju kriminala. V vsakem primeru bi morale države članice zagotoviti, da so raziskovalci ali akademiki ter tudi drugi aktivni soudeleženci pri preprečevanju kriminala kot so nevladne organizacije, organi lokalnih skupnosti in zasebni organi, vključeni preko imenovanih kontaktnih točk.5. Komisija tudi določi kontaktno točko. Europol in Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti (EMCDDA) so povezani z delom v zadevah, s katerimi se ukvarjajo. Z delom so lahko povezani drugi ustrezni organi.6. Vsaka država članica zagotovi, da imajo njene kontaktne točke zadostno znanje vsaj enega izmed ostalih uradnih jezikov Unije, da jim omogoči sporazumevanje s kontaktnimi točkami v drugih državah članicah.Člen 31. Mreža prispeva k razvijanju različnih vidikov preprečevanja kriminala na ravni Unije in podpira dejavnosti za preprečevanje kriminala na lokalni in državni ravni. Čeprav zajema vse vrste kaznivih dejanj, pa mreža namenja posebno pozornost področjem mladoletniškega, mestnega in z drogami povezanega kriminala.2. Mreža predvsem:(a) pospešuje sodelovanje, kontakte in izmenjave informacij in izkušenj med državami članicami in med državnimi organizacijami kot tudi med državami članicami in Komisijo, drugimi sestavnimi subjekti Sveta in drugimi skupinami strokovnjakov in mrež, ki se specializirajo v zadevah preprečevanja kriminala;(b) zbira in analizira podatke o obstoječih dejavnostih preprečevanja kriminala, njihovem ocenjevanju in analizi najboljših praks, ter zbira in analizira podatke o kriminaliteti in njenem razvoju v državah članicah, da bi prispevala k preučevanju prihodnjih državnih in evropskih sklepov. Mreža pomaga tudi Svetu in državam članicam z vprašalniki o kriminalu in njegovem preprečevanju;(c) prispeva k opredelitvi in razvoju glavnih področij za raziskave, usposabljanje in ocenjevanje na področju preprečevanja kaznivih dejanj;(d) organizira konference, seminarje, sestanke in druge dejavnosti, ki so namenjene pospeševanju preučevanja teh posebnih zadev in razširja pridobljene rezultate;(e) organizira dejavnosti, ki spodbujajo in izboljšujejo izmenjavo izkušenj in najboljših praks;(f) razvija sodelovanje z državami prosilkami, tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter telesi;(g) kadar je to potrebno in na zahtevo zagotavlja svojo strokovnost Svetu in Komisiji, da bi jima pomagala pri vseh zadevah v zvezi s preprečevanjem kaznivih dejanj;(h) vsako leto o svojih dejavnostih poroča Svetu preko pristojnih delovnih teles ter v svojem delovnem programu za naslednje leto navede področja prednostnega ukrepanja. Svet upošteva in odobri poročilo in ga pošlje Evropskemu parlamentu.Člen 4Mreža za izpolnjevanje svojih nalog:(a) podpira multidisciplinarni pristop;(b) je skozi kontaktne točke v tesnem stiku s telesi za preprečevanje kriminala, organi lokalnih skupnosti, lokalnimi partnerstvi in civilno družbo kot tudi z raziskovalnimi institucijami in nevladnimi organizacijami v državah članicah;(c) vzpostavi in upravlja s spletno stranjo, ki vsebuje njena redna poročila in vse druge koristne informacije, predvsem izvleček najboljših praks;(d) si prizadeva uporabljati in pospeševati rezultate projektov, pomembnih za preprečevanje kriminala, financiranih skozi programe Unije.Člen 51. Mreža se prvič sestane dne 28. avgusta 2001.2. Mreža se sestane vsaj enkrat na šest mesecev na povabilo predsedstva Sveta.3. Skupaj s sestanki mreže se sestanejo nacionalni predstavniki mreže, ki jo sestavlja po en predstavnik iz vsake države članice, imenovan v skladu s členom 2(3), da odločajo o zadevah iz člena 5(4).4. Nacionalni predstavniki mreže odločajo o letnem programu mreže, vključno s finančnim načrtom. Predvsem odločajo o:- prednostnih področjih, ki jih je treba raziskati,- glavnih posebnih dejavnostih, ki jih je treba izvesti (seminarji in konference, študije in raziskave, programi usposabljanja.…),- sestavi spletne strani.Sestavijo tudi letno poročilo o dejavnostih mreže.Odločitve nacionalnih predstavnikov mreže se sprejmejo soglasno.Zasedanju nacionalnih predstavnikov mreže predseduje predstavnik države članice, ki tedaj predseduje Svetu.V času posameznega predsedstva se sestanejo vsaj enkrat. Sestavijo svoj poslovnik, ki ga sprejmejo soglasno.5. Sekretariat za mrežo zagotavlja Komisija.6. Sekretariat mreže in njegove dejavnosti se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije.7. Sekretariat je odgovoren za sestavljanje letnega programa mreže in letnega poročila o dejavnostih mreže. Opravlja vsakodnevne dejavnosti mreže, vključno s pregledovanjem, analiziranjem in razširjanjem podatkov v povezavi z nacionalni kontaktnimi točkami. Članom mreže pomaga pri zasnovi, oblikovanju in izvajanju projektov. Vzpostavlja in vzdržuje spletno stran mreže. Pri opravljanju svojih nalog sekretariat tesno sodeluje z nacionalnimi predstavniki mreže.Člen 6Svet oceni dejavnosti mreže v treh letih po sprejetju tega sklepa.Člen 7Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.V Bruslju, 28. maja 2001Za SvetPredsednikT. Bodström[1] UL C 20, 24.1.1994. str. 188.[2] UL C 379, 7.12.1998, str. 44.[3] UL C 124, 3.5.2000, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije (EU) 2017/1246 z dne 7. junija 2017 o odobritvi sheme za reševanje za Banco Popular Español S.A. (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4038)

text:
               11.7.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 178/15

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1246
   z dne 7. junija 2017
   o odobritvi sheme za reševanje za Banco Popular Español S.A.

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4038)

   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1) in zlasti drugega pododstavka člena 18(7) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Enotni odbor za reševanje (SRB) je 7. junija 2017 ob 5:13 Komisiji v skladu s členom 18(7) Uredbe (EU) št. 806/2014 poslal shemo za reševanje za Banco Popular Español S.A.

               (2)

               Enotni odbor za reševanje v shemi za reševanje navaja, da so vsi pogoji za reševanje, določeni v prvem pododstavku člena 18(1) Uredbe (EU) št. 806/2014, v zvezi z Banco Popular Español S.A. izpolnjeni, in pojasnjuje, zakaj je ukrep za reševanje potreben zaradi javnega interesa.

               (3)

               Shema za reševanje daje Banco Popular Español S.A. v skladu s členom 18(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 v postopek reševanja in za institucijo v postopku reševanja določa uporabo instrumenta prodaje poslovanja. Shema za reševanje navaja tudi razloge, zakaj so vsi navedeni elementi ustrezni.

               (4)

               Komisija se strinja s shemo za reševanje. Zlasti se strinja z razlogi, ki jih je navedel Enotni odbor za reševanje, zakaj je reševanje potrebno zaradi javnega interesa v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 806/2014.

               (5)

               Shemo za reševanje, ki jo je predložil Enotni odbor za reševanje, bi bilo zato treba odobriti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Shema za reševanje za Banco Popular Español S.A. se odobri.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Enotni odbor za reševanje.

      V Bruslju, 7. junija 2017

            Za Komisijo

         Valdis DOMBROVSKIS

            Podpredsednik

      (1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.


title: 2008/21/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 7. decembra 2007 o spremembah Sklepa ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju euro bankovcev (ECB/2007/19)

text:
               4.1.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 1/7

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 7. decembra 2007
   o spremembah Sklepa ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju euro bankovcev
   (ECB/2007/19)
   (2008/21/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 106(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 16,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Glede na člen 1 Odločbe Sveta 2007/503/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Cipru 1. januarja 2008 (1) in glede na člen 1 Odločbe Sveta 2007/504/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Malti 1. januarja 2008 (2) Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist teh držav članic v skladu s členom 4 Akta o pristopu (3) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2008.

               (2)

               Člen 1(d) Sklepa ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju euro bankovcev (4) opredeljuje „ključ za razdelitev bankovcev“ s sklicevanjem na prilogo k istemu sklepu, ki podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2007. Ker bosta Ciper in Malta sprejela euro 1. januarja 2008, je treba Sklep ECB/2001/15 spremeniti, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2008 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sprememba Sklepa ECB/2001/15
   Sklep ECB/2001/15 se spremeni, kakor sledi:

               1.

               Zadnji stavek člena 1(d) se nadomesti z naslednjim:
               „Priloga k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2008.“

               2.

               Priloga k Sklepu ECB/2001/15 se nadomesti z besedilom priloge k temu sklepu.

         Člen 2
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati1. januarja 2008.

      V Frankfurtu na Majni, 7. decembra 2007

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 186, 18.7.2007, str. 29.

      (2)  UL L 186, 18.7.2007, str. 32.

      (3)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (4)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom ECB/2006/25 (UL L 24, 31.1.2007, str. 13).

      PRILOGA
      KLJUČ ZA RAZDELITEV BANKOVCEV OD 1. JANUARJA 2008

                  Evropska centralna banka

                  8,0000 %

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,2615 %

                  Deutsche Bundesbank

                  27,0880 %

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  1,1730 %

                  Bank of Greece

                  2,3980 %

                  Banco de España

                  9,9660 %

                  Banque de France

                  18,9915 %

                  Banca d’Italia

                  16,5395 %

                  Central Bank of Cyprus

                  0,1650 %

                  Banque centrale du Luxembourg

                  0,2080 %

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                  0,0825 %

                  De Nederlandsche Bank

                  5,1395 %

                  Oesterreichische Nationalbank

                  2,6610 %

                  Banco de Portugal

                  2,2620 %

                  Banka Slovenije

                  0,4215 %

                  Suomen Pankki

                  1,6430 %

                  Skupaj

                  100,0000 %