title: 2010/545/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Eurojusta za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/206

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Eurojusta za proračunsko leto 2008
   (2010/545/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Eurojusta za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori Eurojusta (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (3), zlasti člena 36,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0093/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Eurojusta za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje upravnemu direktorju Eurojusta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 131.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta z dne 6. decembra 1996 o sprejetju smernic za usmeritvene programe glede finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (MEDA)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0706

Uradni list L 325 , 14/12/1996 str. 0020 - 0026

		Sklep Svetaz dne 6. decembra 1996o sprejetju smernic za usmeritvene programe glede finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (MEDA)(96/706/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1488/96 z dne 23. julija 1996 o finančnih in tehničnih ukrepih za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (MEDA) [1] in zlasti člena 9(1) Uredbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker mora Komisija upoštevati ugotovitve in priporočila iz poročil Računskega sodišča o sodelovanju s sredozemskimi partnerji;ker člen 9 Uredbe (ES) št. 1488/96 določa, da Svet na predlog Komisije sprejme smernice za usmeritvene programe, ki določajo glavne cilje sodelovanja s sredozemskimi partnerji;ker je Komisija 8. marca 1995 predložila sporočilo z naslovom "Krepitev politike Evropske unije glede Sredozemlja: predlogi za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva";ker je bilo Evro-sredozemsko partnerstvo v Barcelonski deklaraciji sprejeto za reševanje izzivov v regiji,SKLENIL:Člen 1Sprejmejo se smernice za usmeritvene programe finančnih in tehničnih ukrepov za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-sredozemskega partnerstva (usmeritveni programi MEDA), kakor so navedene v Prilogi k temu sklepu.Člen 2Te smernice se revidirajo skladno z Uredbo (ES) št. 1488/96, kakor to določa člen 15(6) Uredbe.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Ta sklep začne veljati z dnem objave.V Bruslju, 6. decembra 1996Za SvetPredsednikD. Spring[1] UL L 189, 30.7.1996, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGASMERNICE ZA USMERITVENE PROGRAME MEDA1. Program, vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1488/96 (v nadaljnjem besedilu "program MEDA"), predstavlja glavni finančni instrument Evropske skupnosti za izvajanje Evro-sredozemskega partnerstva. Glavni namen programa je spodbujati in podpirati reformo gospodarskih in socialnih struktur sredozemskih partnerjev zlasti pri pripravi na prosto trgovino z Evropsko skupnostjo.2. Program MEDA temelji na spoštovanju demokratičnih načel in pravne države ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki so njegov bistveni element in katerih kršitev bi upravičevala sprejetje ustreznih ukrepov.Izkušnje, pridobljene z dvostranskimi protokoli3. Program MEDA gradi na izkušnjah, pridobljenih pri uporabi instrumentov nove sredozemske politike, zlasti na dvostranskih finančnih protokolih in aranžmaju za regionalno sodelovanje. Po štirih generacijah finančnih protokolov s sredozemskimi partnerji obstaja potreba po izboljšanju ukrepov za sodelovanje. Če naj program MEDA ustrezno odgovarja na izzive po bistveno tesnejšem sodelovanju na novih in na obstoječih področjih, je treba povečati fleksibilnost pri načrtovanju. To je zato, da bi se izognili razpršitvi prizadevanj za sodelovanje pri preveč dejavnostih in upravičencih ter dali pobude za hitro in učinkovito izvajanje zaveze in izplačevanje sredstev. Program MEDA mora biti tudi prilagodljiv, da bo mogoče upoštevati pridobljene izkušnje pri njegovem izvajanju ter potrebe in prednostne naloge sredozemskih partnerjev, ki se spreminjajo glede na socialne in gospodarske izzive. Treba je ohraniti zlasti visoko raven fleksibilnosti glede zneskov, ki se za usmeritvene programe dodelijo kot nevezana sredstva, ter dodeljevanje sredstev prilagajati hitrosti reformnega procesa in doseženemu napredku pri makroekonomski stabilizaciji.Večletno načrtovanje4. Za okrepitev učinkovitosti načrtovanja in izvajanja mora biti fleksibilnost programa MEDA dopolnjena tudi z jasno metodo načrtovanja. Zlasti je treba partnerje obvestiti o tem, kakšna sredstva bodo dana na voljo v naslednjih letih. Tako večletno načrtovanje povečuje možnost sprejemanja ukrepov s srednjeročnimi učinki. Uredba (ES) št. 1488/96 (v nadaljnjem besedilu Uredba MEDA) določa za obdobje 1995 do 1999 [1] okvirni znesek 3424,5 milijona ECU, ki bo razdeljen med dvostranske programe in regionalni program. Usmeritveni programi MEDA morajo identificirati dejavnosti, ki prispevajo k doseganju širših ciljev partnerstva. Pomembno načelo nove zasnove načrtovanja je, da se lahko te dejavnosti in spremljajoči usmeritveni finančni okviri prilagajajo izvajanju projekta. Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju preglednosti, zadostnemu nadzoru projekta in splošni usklajenosti dejavnosti, ki se bodo financirale iz ustreznih dodeljenih proračunskih sredstev.Strateški ukrepi5. Uspešen socialni in gospodarski razvoj sredozemskih partnerjev je predvsem odvisen od njihovih lastnih prizadevanj. Da bi bili učinkoviti, morajo usmeritveni programi temeljiti na skupnem razumevanju gospodarskih, socialnih in političnih izzivov, na katere naleti vsak partner in regija kot celota. Zato je prvi pogoj za uspeh programa MEDA reden in izčrpen dialog na dvostranski in regionalni ravni. Usmeritveni programi se bodo osredotočali na omejeno število prednostnih področij, ki se določajo v dialogu s temi državami ter v sodelovanju z dvostranskimi prizadevanji držav članic in drugih donatorjev, ter zlasti na področja, na katerih lahko Skupnost na podlagi svojih izkušenj in strokovnega znanja največ prispeva. V ta namen Komisija pri svojem načrtovanju in pri izvajanju programa skrbi za potrebno koordinacijo z državami članicami in drugimi donatorji, da bi zagotovila optimalno usklajenost z njihovimi dejavnostmi in ukrepi. Med Komisijo in državami članicami poteka tesno sodelovanje pri načrtovanju in razvoju usmeritvenih programov ter pri izdelavi posameznih projektnih predlogov. Vsak usmeritveni program in projektni predlog mora vsebovati sklic na ustrezne študije o preteklih izkušnjah in rezultatih.6. Pri uresničevanju cilja trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja Komisija v svoji analizi, ki jo vsebujejo usmeritveni programi, ter pri načrtovanju in oblikovanju programov sodelovanja skrbno upošteva zlasti vidike okoljskega ravnotežja, finančne in gospodarske donosnosti, trajnostnega razvoja, učinkov na enake možnosti med spoloma in sposobnost lokalnih organov (tudi na področju raziskav, tehnološkega razvoja in prenosa tehnologij). V analizi Komisija tudi skrbno preuči učinkovitost preteklih dejavnosti Skupnosti in ukrepov, ki jih podpirajo države članice in drugi donatorji. V analizi se nameni posebna pozornost ciljnim skupinam, kakršni so najrevnejši sloji prebivalstva, ženske in mladina. Na dvostranski ravni bo program MEDA zagotavljal partnerjem podporo pri gospodarski tranziciji in krepitvi socialno-ekonomskega ravnotežja. Za vse projekte v dvostranskih in regionalnih programih se bo zahtevala pisna ocena vplivov na okolje v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti na tem področju. Komisija v predlog projekta vključi ustrezne pogoje in po potrebi po Prilogi II Uredbe MEDA zagotovi usklajenost z merili iz Bretton Woodsa.7. (i) Gospodarstva v regiji se srečujejo s skupnim izzivom potrebe po ustvarjanju delovnih mest in izboljšanju življenjskega standarda v povezavi s hitrim naraščanjem števila prebivalcev. Potrebni zagon za hitrejši razvoj se lahko doseže samo z večjo konkurenčnostjo na svetovnem trgu. Za to pa je med drugim potrebna večja sposobnost partnerjev za inovacije. Ker se svobodna trgovina uvaja postopoma, morajo vlade omogočiti prostor za rast in tuje naložbe, pri katerih je vodilen zasebni sektor. Stabilno upravljanje na makroekonomski ravni morata dopolnjevati regulativni okvir in gospodarska politika, ki spodbuja razvoj in je naložbam prijazna. Usmeritveni programi bodo pri načrtovanju ukrepov upoštevali značilnosti vsakega gospodarstva.(ii) Gospodarsko rast mora spremljati večja socialna kohezija. Še vedno ni zagotovljen enakopraven dostop do osnovnih storitev, kakršne so izobrazba, zdravje, sistemi socialne varnosti, stanovanje in oskrba z vodo, kar v državah partnericah zmanjšuje pričakovano življenjsko dobo velikega dela prebivalstva in negativno vpliva na možnosti za dolgoročno rast. Te potrebe je nujno treba rešiti z boljšo kakovostjo in učinkovitejšimi storitvami. Za razvoj človeških virov, ki predstavljajo največjo prednost regije za prihodnost, so potrebni strateški ukrepi. Pomemben dejavnik socialnega razvoja regije je zlasti vključevanje mladine in žensk na trg dela.Dvostranski in regionalni programi se morajo dopolnjevati.8. Podpora se jim bo zagotovila z ukrepi, določenimi v Uredbi MEDA. Poleg tega je bilo mogoče v stalnem dialogu s partnerji razviti naslednje splošne smernice.9. Dejavnosti na dvostranski in regionalni ravni se morajo dopolnjevati in/ali medsebojno krepiti, da bodo omogočale trajnostne politične in gospodarske učinke programa MEDA in da bodo cilji, sprejeti v Barcelonski deklaraciji, doseženi čim bolj učinkovito. Na podlagi lastnih izkušenj Unija meni, da prihodnja blaginja in stabilnost njenih partnerjev temeljita na tesnejšem medsebojnem sodelovanju na gospodarskem, socialnem in političnem področju. Odprava ovir bo spodbujala ekonomije obsega in izboljševala tržne priložnosti, kar bo omogočilo naložbe in spodbujalo izmenjavo idej in boljše medsebojno razumevanje. Regionalni usmeritveni program bo izražal napredek, ki je bil pri večstranskem sodelovanju pri vprašanjih skupnega pomena, kakor so dogovorjena v navedeni deklaraciji, dosežen v okviru procesa, začetega v Barceloni, in bo krepil dejavnosti v podporo decentraliziranemu sodelovanju. Ukrepi znotraj regije ne smejo povzročiti, da bi se sredstva za dvostranske dejavnosti uporabljala drugje. Vsak usmeritveni dvostranski program bo vključeval informacije o vseh dejavnostih, financiranih iz programa Skupnosti za regionalno sodelovanje, ki zadeva ali bo zadeval določeno državo partnerico.Koncept decentralizacije10. Da bi učinkoviteje pomagali ciljnim skupinam prebivalcev in razširili sodelovanje v programu MEDA na razne dele civilne družbe, ki so vključeni v obseg evro-sredozemskega sodelovanja, si bo Komisija prizadevala, da bi dejavnosti načrtovala in izvajala skupaj z akterji, ki so neposredno udeleženi in ki imajo potrebne izkušnje za uspešno načrtovanje in izvajanje ukrepov. Komisija bo skrbela za vestno upravljanje in redno preverjanje učinkov navedenih programov.Dvostranski usmeritveni programi11. Za dvostranske programe se prednostne naloge določijo ob upoštevanju stopnje razvoja gospodarstva in družbe v neki državi ter glede na usposobljenost institucij. V luči sklenitve ali izvajanja pridružitvenih sporazumov je treba pri odločanju o usmeritvenih programih upoštevati potrebe sredozemskih partnerjev, njihovo sposobnost za sprejemanje sredstev ter napredek v procesu strukturne reforme, pa tudi skupno določene prednostne naloge, zlasti tiste, ki izhajajo iz gospodarskega dialoga in pridružitvenih sporazumov. Treba je nameniti ustrezno prizadevanje glede pospeševanja programov, ki prispevajo k razvoju demokracije in spoštovanju človekovih pravic. Med vidiki in področji gospodarskega in socialnega razvoja, ki pridejo v poštev za finančno podporo, so v nadaljevanju navedene glavne usmeritve dvostranskih usmeritvenih programov med Skupnostjo in posameznimi sredozemskimi partnerji v prvem letu programa MEDA.12. Za Magreb velja naslednje:- podpora Maroku mora temeljiti na dveh glavnih komplementarnih oseh. Pri prvi gre za izboljšanje socialno-ekonomskega ravnotežja z ukrepi za razvoj podeželja, oskrbo z vodo in razvoj socialnih storitev, zlasti izobraževanja in zdravstvenega varstva. V tem smislu se morajo upoštevati tudi potrebe severnih provinc. Druga os se nanaša na podporo gospodarski tranziciji v povezavi z izvajanjem Pridružitvenega sporazuma in obsega zlasti finančno podporo za srednjeročno strategijo, ki bo prispevala k makroekonomski stabilizaciji, ter obsežne strukturne reforme in ukrepe za krepitev konkurenčnosti podjetij,- v Tuniziji se podpora osredotoča na dve komplementarni glavni osi. Prva os, podpora gospodarski tranziciji v povezavi z izvajanjem Pridružitvenega sporazuma, vključuje večinoma naslednje dejavnosti: finančno podporo gospodarskim reformam, pomoč pri ukrepih za gospodarsko nadgradnjo (ki mora vključevati razvoj finančnega sektorja), pospeševanje domačih naložb, program za poklicno usposabljanje in posodobitev gospodarske infrastrukture. Pri drugi osi, tj. krepitvi socialnega ravnotežja, gre zlasti za ukrepe za pospeševanje razvoja podeželja in zagotavljanje novih delovnih mest, vključno z razvojem mikropodjetij,- ukrepi v korist Alžirije se morajo osredotočiti na dve komplementarni osrednji področji. Prvo področje je krepitev socialno-ekonomskega ravnotežja z izboljšanjem ukrepov za socialno varstvo in za zadovoljitev osnovnih socialnih potreb, kratkoročno odpiranje delovnih mest in pospeševanje gradnje stanovanj. Sprejeti morajo biti tudi ukrepi za varovanje okolja. Drugo področje predstavlja pospeševanje gospodarske tranzicije s programi strukturnega prilagajanja, pospeševanja razvoja majhnih in srednje velikih podjetij (MSP), s programom za prestrukturiranje in posodobitev industrije in tudi razvoj finančnega sektorja.13. Za Mašrek velja naslednje:- podpora Egiptu se osredotoča na dve glavni komplementarni osi. Krepitev socialnega ravnotežja predstavlja večji del finančnega sodelovanja. Vključevati mora prispevek v sklad za socialni razvoj za izboljšanje storitev, ublažitev revščine in ustvarjanje delovnih mest skupaj s programom za reformo osnovnega izobraževanja. Sprejeti se morajo tudi ukrepi za varovanje okolja. Pospeševanje gospodarske tranzicije mora predstavljati drugo os in mora vključevati program za posodobitev industrije, program za poklicno usposabljanje ter poglobitev in širitev finančnega sektorja,- sodelovanje z Jordanijo obsega predvsem program strukturnega prilagajanja, ki mora zagotoviti potrebno finančno podporo za stabilizacijo obstoječih resnih makroekonomskih neravnotežij in pospeševanje gospodarskih reform ob upoštevanju najobčutljivejših družbenih sektorjev. Sprejmejo se lahko tudi drugi ukrepi, kakršen je razvoj rizičnega kapitala za pospeševanje podjetij. Na socialnem področju se sprejmejo ukrepi za poklicno izobraževanje in dejavnosti za varovanje okolja,- v programu za Libanon se še naprej podpira rekonstrukcijski proces. Na področju socialno-ekonomskega ravnotežja je treba krepiti administrativne zmogljivosti države vključno z lokalnimi organi in javno upravo. Sprejmejo se tudi ukrepi na področju oskrbe z vodo in za varovanje okolja. Pri gospodarski tranziciji se podpira rekonstrukcija, pospeševanje zasebnega sektorja, rizičnega kapitala, poklicno usposabljanje in ukrepi za izdajanje ustreznih spričeval,- da bi v Siriji podprli postopno ekonomsko liberalizacijo, se sodelovanje osredotoča na izboljšanje uprave, zlasti javne uprave in socialnih storitev, lokalne uprave in osrednjih ministrstev. Ti ukrepi naj bi imeli dvojni cilj, tj. zagotavljanje ugodnejših pogojev za zasebni sektor in izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva. Podpirali pa naj bi tudi posodobitev bančnega sektorja,- Evropska unija je najpomembnejši finančni partner Palestinske uprave vse od leta 1993. Glavni cilj tega sodelovanja je bilo pospeševati palestinsko gospodarstvo, da bi z razvojem njegove proizvodne osnove in podpiranjem njegovega vključevanja v regionalno in mednarodno trgovino zmanjšali njegovo odvisnost od Izraela. Prednostna področja za pomoč so rehabilitacija in rekonstrukcija osnovne infrastrukture ter postopna vzpostavitev palestinskih institucij in razvoj zasebnega sektorja.14. Program za Turčijo bo kot prednostne določil ukrepe, ki so na eni strani povezani s potrebnim prilagajanjem gospodarstva, na drugi strani pa podpirajo socialne storitve in skrb za okolje; splošni cilj teh ukrepov pa bo vzpostavitev carinske unije. Tako se bodo sprejeli ukrepi za pospeševanje konkurenčnosti majhnih in srednje velikih podjetij ter razvoj uprave z institucionalnim sodelovanjem. Sprejeli pa naj bi tudi projekte in programe na okoljskem področju. Dejavnosti v socialnih sektorjih naj bi se osredotočale na potrebe revnih ter na izobraževanje in zdravje.Pospeševanje gospodarske tranzicije15. Sredozemske partnerske države potrebujejo pomoč pri pripravi na prosto trgovino s Skupnostjo in v svojih prizadevanjih za dvig življenjskega standarda. Širši cilj ukrepov Skupnosti bo zato izboljšati konkurenčnost gospodarstev partnerskih držav za zagotovitev trajnostne gospodarske rasti zlasti z boljšimi rezultati na izvoznem področju.S tem ciljem bo dana pomoč zlasti na naslednjih področjih:- zagotavljanje ugodnega okolja s krepitvijo makroekonomskega okvira ter razvoj zakonodaje in institucij, ki so potrebne za konkurenčno tržno gospodarstvo, kar je nujna osnova za gospodarski in socialni razvoj. V ta namen naj bi pri partnerjih, ki so pripravljeni izvesti potrebne reforme, v tesnem sodelovanju z institucijami iz Bretton Woodsa podpirali ukrepe strukturnega prilagajanja,- ustvarjanje ustreznega pravnega in upravnega okvira, ki bo stabilen, zanesljiv in v skladu s cilji Evro-sredozemskega partnerstva,- pospeševanje trgovine vključno s pomočjo na področju carinskih dajatev in posrednih obdavčitev, usklajevanje standardov ter veterinarskih in fitosanitarnih predpisov, pa tudi promocijski programi za izvoz,- usklajevanje zakonodaje in standardov ter krepitev institucij na področju varovanja okolja,- razvoj finančnega sektorja s podporo na ravni strategije in pomočjo za krepitev centralnih bank, zato da bi se razvile komercialne banke ter širili in krepili finančni trgi; pri tem pa bo namenjena posebna pozornost spodbujanju domačega varčevanja in naložb ter pospeševanju zlasti evropskih naložb v regijo. Posebno pomembno je izboljšanje dostopa do finančnih storitev, zlasti za zasebna majhna in srednje velika podjetja,- izboljšanje produktivnosti podjetij, zlasti s posodobitvijo majhnih in srednje velikih podjetij ter pospeševanjem in spodbujanjem ustanavljanja novih podjetij s poslovnim svetovanjem, usposabljanjem in informacijami,- poslovno sodelovanje med evropskimi in sredozemskimi podjetji, zlasti majhnimi in srednje velikimi, z vzpostavljanjem omrežij, skupnimi naložbami, licenčnimi pogodbami, franšiznimi pogodbami, kooperacijskimi pogodbami in centri za specializirane storitve,- pospeševanje privatizacije za zagotavljanje učinkovitega prenosa lastništva, vodenja in nadzora nad zasebnim sektorjem,- sodelovanje na področju energije, prometa, oskrbe z vodo in telekomunikacij glede politike, medsebojnega povezovanja in medsebojnega delovanja infrastrukture in omrežij, izboljšanje kakovosti in znižanje stroškov zagotavljanja storitev, industrijsko sodelovanje vključno z industrijskimi conami ter raziskavami in tehnološkim razvojem,- podpiranje mikropodjetij za pospeševanje podjetništva in pomoč pri vključevanju vseh segmentov družbe v proces gospodarske rasti,- razvijanje človeških virov z izboljšanjem upravljanja, ciljne usmerjenosti ter kakovosti poklicnega in poslovodnega usposabljanja,- spodbujanje inovativnih sistemov partnerjev z boljšimi zmogljivostmi na področju razvoja ter tehnološkega razvoja in mehanizmov za prenos tehnologije in pospeševanje razvoja ustreznih nacionalnih inovacijskih politik.Krepitev socialno-ekonomskega ravnotežja16. Da bi znižali kratkoročne stroške gospodarske tranzicije in družbe bolje pripravili na prihodnost, je pomembno zlasti, da ta proces spremljajo ustrezni ukrepi na področju socialne politike.- Razvoj podeželja ostaja bistvena strategija za boj proti revščini in preprečevanje še večje razlike v blaginji med prebivalci na podeželju in v mestih. Večina prebivalstva v sredozemskih državah partnericah ostaja kulturno in gospodarsko še naprej povezana s podeželjem. Še večje preseljevanje na urbana območja bi lahko imelo resne socialne, politične in ekološke posledice. Zvišanje produktivnosti v kmetijstvu ima pomembno vlogo pri izboljšanju življenjskega standarda na podeželju; isto velja za razvoj majhnih in mikropodjetij. Ciljno usmerjeni programi so potrebni tudi za zadovoljevanje osnovnih potreb, kakršne so storitve primarnega zdravstvenega varstva in izobraževanja, oskrba z vodo in kanalizacija ter oskrba z energijo.- Posebno pozornost je treba nameniti ohranjanju okoljskega ravnotežja v državah partnericah s podporo razvijanja zmogljivosti na področju analize okolja, upravljanja okolja, uveljavljanjem zakonodaje na okoljskem področju in izvajanju teh predpisov. Za posojila Evropske investicijske banke za okoljske projekte se lahko odobrijo subvencionirane obrestne mere kot nadomestilo za stroške zagotavljanja boljših okvirnih pogojev za okoljske projekte.- Programe za izboljšanje življenjskih razmer na urbanih območjih, vključno z razvojem mreže socialne varnosti, kjer je to ustrezno, morajo podpirati proaktivne politike zaposlovanja in ukrepi za preprečevanje revščine. Ta podpora je lahko v obliki socialnega sklada, ki pospešuje zaposlovanje prikrajšanih socialnih skupin ter podpira ciljno usmerjene ukrepe na področju zdravstvenega varstva in izobraževanja. Pomoč se lahko ponudi tudi pri oblikovanju socialne politike, zlasti na področju zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti ter pokojninskih sistemov.- Podpirati je treba ukrepe za izboljšanje socialne infrastrukture in zagotavljanje socialnih storitev. Osnovno zdravstveno varstvo se lahko financira tudi kot del strateškega cilja za zmanjšanje rasti prebivalstva. Podpirati je treba še zagotavljanje ustreznih stanovanjskih razmer.- Podpirati je treba ukrepe za zagotavljanje storitev na področju izobraževanja in usposabljanja, zlasti osnovnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja za dekleta in ženske, in to zlasti na podeželskih območjih.- Ukrepi za krepitev sodelovanja na področju ribištva in trajnostnega izkoriščanja morskih virov.Razvoj civilne družbe17. Razvoj civilne družbe se mora podpirati z ukrepi za uveljavljanje človekovih pravic, demokratizacijo in pravno državo. Podpora takim ukrepom lahko vključuje decentralizirano sodelovanje. Spodbujati je treba sodelovanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter prenosa tehnologij, tako da se omogočajo stiki med zasebnimi in javnimi akterji. Podpirajo se kulturne dejavnosti, ki pospešujejo dialog in izmenjavo med kulturnimi zvezami in omrežji. V okviru razvoja resnične Evro-sredozemske informacijske družbe je treba krepiti transmediteranske informacijske in komunikacijske dejavnosti. Socialne partnerje in nevladne organizacije je treba spodbujati k prevzemu aktivne vloge.Smernice za regionalni usmeritveni program18. Regionalno sodelovanje se dopolnjuje z dvostranskim sodelovanjem in pokriva tri poglavitna področja Evro-sredozemskega partnerstva. Med vidiki in področji gospodarskega in socialnega razvoja, ki pridejo v poštev za finančno podporo ter so navedeni v Barcelonski deklaraciji in v Prilogi II Uredbe MEDA, so v nadaljevanju nakazani glavni vidiki sedanjih regionalnih usmeritvenih programov med Skupnostjo in posameznimi sredozemskimi partnerji. Pri tem je treba ustrezno upoštevati napredek, dosežen na sestankih, ki so bili organizirani v okviru nadaljnjih ukrepov po medministrski konferenci v Barceloni. Skupni cilj je spodbujati boljše medsebojno razumevanje med državami partnericami z boljšim poznavanjem problemov regije na političnih, gospodarskih, socialnih in kulturnih področjih, kar bo olajševalo izmenjavo najboljših praks, prenos znanja in izkušenj ter pospeševanje skupnih projektov, ki so v obojestranskem interesu. Evropska unija bo še naprej podpirala bližnjevzhodni mirovni proces.19. Na političnem področju in pri dvostranskih programih se lahko z ukrepi, ki sodijo v okvir Uredbe MEDA, daje podpora za:- razvoj demokracije in spoštovanje človekovih pravic,- boljšo preglednost in večjo učinkovitost vladnih ustanov,- gradnjo zaupanja v krepitev stabilnosti v regiji.20. Na gospodarskem in finančnem področju bo pomoč dana za pripravo na prosto trgovinsko območje s pospeševanjem konkurenčnosti in lajšanjem gospodarske tranzicije zlasti na področjih carinskih predpisov, predpisov glede porekla blaga, statistike, standardov ter veterinarskih in fitosanitarnih predpisov ter na področju bančništva in trgov vrednostnih papirjev.Ustrezni ukrepi bodo sprejeti tudi glede prometa, energije (na tem področju naj bi Evro-sredozemski energetski forum deloval kot instrument za koordinacijo), telekomunikacij in informacijske tehnologije, regijskega sodelovanja, turizma, okolja, znanosti in tehnologije, vode in ribištva. Podpiralo se bo tudi sodelovanje med raziskovalnimi in razvojnimi centri ter gospodarskimi akterji v omrežjih za pospeševanje prenosa znanja in izkušenj ter razvoja skupnih naložb in poslovnih priložnosti.21. Na socialnem in kulturnem področju se bodo decentralizirani programi izmenjav med civilnimi družbami Evropske unije in Sredozemskih partneric izvajali na področju visokega šolstva, medijev, lokalne uprave, tehnologije in drugih področjih skupnega interesa.Sprejeli se bodo še drugi ukrepi za podporo lokalne uprave, kulturnega dialoga, medijev, izmenjave mladih, izmenjave med civilnimi družbami, ki so določeni v okviru Evro-sredozemskega partnerstva, kakršni so dialogi, projekti skupnega interesa in sodelovanje v omrežjih. Z uporabo moderne informacijske tehnologije se bodo krepile raziskave in tehnološki razvoj, prenos tehnologije ter informacijske in komunikacijske dejavnosti.Končno se lahko zagotavlja tudi tehnična pomoč za boj proti trgovini z mamili, terorizmu in mednarodnemu kriminalu. Ukrepi na tem področju lahko zadevajo izmenjavo informacij in izkušenj, združljivost podatkov in krepitev pravnih sistemov.Redni pregledi in naknadna ocena22. Komisija bo posvetila največjo pozornost skrbnemu upravljanju dvostranskih in regionalnih usmeritvenih programov ter posameznim projektom in programom, ki se bodo prek teh programov financirali. Ti programi bodo predmet rednih pregledov in naknadnega ocenjevanja. Navedene analize bodo vključevale oceno, v kakšni meri so bili določeni cilji doseženi, oceno ekonomske donosnosti in razmerja med stroški in koristmi za različne dejavnosti ter njihovega prispevka k Evro-sredozemskemu partnerstvu v celoti. Posebna pozornost bo posvečena tudi načinu, kako so usmeritveni programi in projekti zajeli ključna vprašanja, določena v teh smernicah. Države članice so obveščene o rezultatih analiz.[1] Evropski svet iz Cannesa z dne 12. junija 1995 je dal soglasje k globalnemu finančnemu okviru za sredozemske tretje države za obdobje 1995 do 1999 v višini 4685 milijonov ECU. Program MEDA v višini 3424,5 milijona ECU predstavlja največji del. Preostanek sestavljajo protokoli določenih držav in tematske finančne linije.--------------------------------------------------


title: 2008/518/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/119

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 24. aprila 2007
   o zaključnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005
   (2008/518/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4) in zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0105/2007),

               1.

               ugotavlja, da sta letna zaključna računa Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunski leti 2004 in 2005:
               Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2005

                           (v 1000 EUR)

                           2005

                           2004

                              Prihodki

                           Subvencije Skupnosti

                           12 209

                           9 542

                           Druge subvencije

                           150

                           66

                           Drugi prihodki

                           66

                           111

                           Prihodki PHARE

                           340

                           121

                              Skupaj prihodki (a)

                              12 765

                              9 840

                              Odhodki

                              Zaposleni – naslov I proračuna

                           Plačila

                           3 435

                           3 379

                           Prenesena sredstva

                           75

                           60

                              Uprava – naslov II proračuna

                           Plačila

                           1 052

                           966

                           Prenesena sredstva

                           331

                           248

                              Poslovanje – naslov III proračuna

                           Plačila (1)

                           4 589

                           2 426

                           Prenesena sredstva

                           2 213

                           2 549

                              Odhodki Phare

                           Plačila

                           133

                           0

                           Prenesena sredstva

                           206

                           0

                              Skupaj odhodki (b)

                              12 035

                              9 628

                              Izid proračunskega leta (a – b) (2)

                              730

                              212

                           Prenesena in zapadla sredstva

                           404

                           887

                           Zneski iz preteklega proračunskega leta, namenjeni ponovni uporabi, ki niso bili uporabljeni

                           0

                           0

                           Neporabljena odobrena sredstva RO (PHARE II)

                           0

                           144

                           Plačila na podlagi obveznosti, zapadlih leta 2002

                           0

                           0

                           Tečajne razlike

                           0

                           0

                           Znesek PHARE za povračilo Komisiji

                           0

                           - 39

                           Popravek vknjižb

                           24

                           3

                              Izid proračunskega leta pred ekonomskimi popravki (d)

                              1 158

                              1 208

                           Preneseni saldo iz preteklega proračunskega leta

                           - 779

                           -1 987

                              Skupni izid pred ekonomskimi popravki (e)

                              379

                              - 779

                           Proračunski prihodki za izterjavo

                           0

                           Drugi prihodki za izterjavo

                           0

                           Pridobitve osnovnih sredstev

                           171

                           57

                           Amortizacija

                           - 161

                           - 174

                           Zaloge

                           0

                           - 6

                           Odpisana osnovna sredstva

                           0

                           - 91

                           Amortizacija

                           0

                           88

                           Razni izdatki

                           - 34

                           Skupni proračunski izid leta 2005 za povračilo ES

                           - 379

                           PHARE III – prejeto predhodno financiranje

                           - 206

                           Dano predhodno financiranje

                           - 314

                           Dolgoročne terjatve

                           4

                           Popravek proračunskih stroškov

                           1 990

                           Popravek dohodkov

                           - 806

                           Storno akumuliranih operacij

                           1 585

                           Prenos plačanih zneskov 2004–2005

                           -2 453

                              Ekonomski popravki (f)

                              - 571

                              - 161

                              Saldo proračunskega leta (e + f)

                              587

                              - 940

                              Vir: Podatki Agencije. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih letnih računovodskih izkazih.

               2.

               odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2005;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 19.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 24.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1112/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 5).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Komisije z dne 29. aprila 2004 o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljala Ciper in Estonija glede sežiga ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in SvetaBesedilo velja za EGP

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0467

Uradni list L 160 , 30/04/2004 str. 0001 - 0003

		Sklep Komisijez dne 29. aprila 2004o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljala Ciper in Estonija glede sežiga ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta(Besedilo velja za EGP)(2004/467/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, ter zlasti člena 2(3) Pogodbe,ob upoštevanju Akta o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške, ter zlasti člena 42 Akta,ob upoštevanju naslednjega:(1) Skladno z Uredbo (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi [1], se lahko odobrijo odstopanja glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov v omejenih okoliščinah s sežigom ali zakopavanjem na kraju samem. Navedena uredba prav tako določa, da ne more biti odobreno odstopanje za živali, pri katerih obstaja sum na okužbo s transmisivno spongiformno encelopatijo (TSE) ali pri katerih je bila prisotnost TSE uradno potrjena.(2) Uredba Komisije (ES) št. 811/2003 z dne 12. maja 2003 o izvedbi Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste za ribe, zakopavanja in sežiganja živalskih stranskih proizvodov in nekaterih prehodnih ukrepov [2] določa pravila za izvajanje za odstopanja, odobrena skladno z Uredbo (ES) št. 1774/2002 glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov s sežiganjem ali zakopavanjem na kraju samem.(3) Ciper in Estonija 1. maja 2004 še ne bosta imela delujočih sistemov za zbiranje živalskih stranskih proizvodov, ki bi tema dvema novima državama članicama omogočili upoštevanje pravil glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002. Zato je treba določiti prehodne ukrepe, ki bodo Cipru in Estoniji omogočili sežiganje in zakopavanje živalskih stranskih proizvodov na kraju samem še do 1. januarja 2005.(4) V prehodnem obdobju naj bi Ciper in Estonija sprejela potrebne ukrepe proti ogrožanju zdravja ljudi in živali ter okolja. Zato se za odstopanja, odobrena v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 za odstranjevanje živalskih stranskih proizvodov s sežiganjem ali zakopavanjem na kraju samem, uporabljajo ustrezna izvedbena pravila, kakor so določena v Uredbi (ES) št. 811/2003.(5) Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –SKLENILA:Člen 11. Z odstopanjem od členov 4(2), 5(2) in 6(2) Uredbe (ES) št. 1774/2002 lahko Ciper in Estonija v času do 1. januarja 2005 na svojem ozemlju dovolita sežiganje in zakopavanje živalskih stranskih proizvodov na kraju samem.2. Odstopanje iz odstavka 1 se ne uporablja za snovi kategorije 1 iz člena 4(1)(a)(i) Uredbe (ES) št. 1774/2002.Člen 2Pri omogočanju sežiganja in zakopavanja na kraju samem, kakor je predvideno v členu 1 tega sklepa, sprejmeta Ciper in Estonija v skladu z izvedbenimi pravili, določenimi v členih 6 in 9 Uredbe (ES) št. 811/2003, vse potrebne ukrepe za preprečitev ogrožanja zdravja ljudi in živali ter ogrožanja okolja. O sprejetih ukrepih obvestita Komisijo do 1. maja 2004.Člen 3Ta sklep začne veljati ob upoštevanju in na dan začetka veljavnosti Pogodbe o pristopu Češke republike, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške.Uporablja se do 1. januarja 2005.V Bruslju, 29. aprila 2004Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 688/2004 (UL L 112, 19.4.2004, str. 1).[2] UL L 117, 13.5.2003, str. 14.--------------------------------------------------


title: 2013/614/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/334

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011
   (2013/614/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Artemis za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (4), zlasti člena 11(4),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0087/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Artemis glede izvrševanja proračuna podjetja za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je sestavni del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Artemis, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 6, 10.1.2013, str. 1.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 52.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja Artemis za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori podjetja (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Artemis za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (4), zlasti člena 11(4),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0087/2013),

                  A.

                  ker je bilo Skupno podjetje Artemis (v nadaljnjem besedilu: skupno podjetje) ustanovljeno decembra 2007 za obdobje 10 let, da bi opredelili in izvedli raziskovalni program za razvoj ključnih tehnologij za vgrajene računalniške sisteme na različnih področjih uporabe in izboljšali evropsko konkurenčnost in trajnost ter omogočili oblikovanje novih trgov in družbenih aplikacij,

                  B.

                  ker je začelo skupno podjetje samostojno delovati oktobra 2009,

                  C.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov skupnega podjetja za proračunsko leto 2011,

                  D.

                  ker je Računsko sodišče podalo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij skupnega podjetja,

                  E.

                  ker najvišji prispevek Unije k skupnemu podjetju za obdobje desetih let znaša 420 000 000 EUR, izplača pa se iz proračuna sedmega okvirnega programa za raziskave,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  ugotavlja, da je prvotni proračun za leto 2011 vseboval proračunska sredstva za poslovanje v višini 46,6 milijona EUR in da je bila sprejeta sprememba proračuna, s katero so se ta sredstva znižala na 18 600 000 EUR; poleg tega ugotavlja, da je bila stopnja porabe sredstev za poslovanje 100-odstotna zaradi zmanjšanja teh sredstev na 18 600 000 EUR, medtem ko je stopnja za plačila znašala 51 %;

                  2.

                  je zaskrbljen, ker je skupno podjetje od Računskega sodišča prejelo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti letnih računovodskih izkazov in z njimi povezanih transakcij, saj skupno podjetje ni moglo oceniti, ali strategija naknadnih revizij dovolj zanesljivo zagotavlja zakonitost in pravilnost povezanih transakcij; poziva skupno podjetje, naj organu za podelitev razrešnice zagotovi akcijski načrt za odpravo te morebitne premajhne zanesljivosti; pričakuje, da bo Računsko sodišče lahko na podlagi lastnih neodvisnih revizij organu za podelitev razrešnice podalo mnenje o učinkovitosti strategije skupnega podjetja, povezane z naknadnimi revizijami;

                  3.

                  opozarja, da je skupno podjetje leta 2010 sprejelo strategijo naknadnih revizij, ki je bistveno orodje za ocenjevanje zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij in da se je ta strategija začela izvajati 2011; ugotavlja, da je bila revizija zahtevkov za povračilo stroškov projektov delegirana nacionalnim organom financiranja držav članic, vendar upravni sporazumi, podpisani s temi organi, ne vsebujejo praktičnih ureditev za te revizije; nadalje v zvezi s skupnim podjetjem ugotavlja, da različne sheme financiranja in nacionalna pravila v različnih državah članicah pomenijo, da so naknadne revizije izvedljive le v povezavi s končanimi projekti, in zahteva, da se ga obvesti o rezultatih opravljenih revizij; ponovno poudarja, da bi moralo skupno podjetje brez odlašanja povečati kakovost svojih predhodnih kontrol, zlasti za upravljanje nepovratnih sredstev; zahteva, da se organ za podelitev razrešnice obvešča o rezultatih naslednjih naknadnih revizij, ki jih bo opravilo skupno podjetje;

                  4.

                  opaža, da v nasprotju s finančnimi pravili skupnega podjetja proračun skupnega podjetja za leto 2011 ne odraža diferenciranih sredstev za prevzem plačil, ki se nanašajo na odhodke iz poslovanja;

                  5.

                  obžaluje, da je bila stopnja izvrševanja sredstev za operativna plačila sorazmerno nizka, saj je za razpise za zbiranje predlogov v letih 2008, 2009 in 2010 znašala 86 %, 53 % oziroma 18 %; je seznanjen z zamudami na ravni držav članic pri podpisovanju nacionalnih sporazumov o nepovratnih sredstvih; je zaskrbljen zaradi nizke stopnje izvrševanja proračuna in zlasti s tem povezanih dejavnosti skupnega podjetja; zahteva, da se pripravi podrobno poročilo o teh pomanjkljivostih s konkretnimi predlogi za postopno izboljšanje stopnje izvrševanja;

                  6.

                  obsoja, da Grčija uporablja strukturna sredstva Unije za kritje svojih nacionalnih prispevkov grškim upravičencem projektov Artemis, namesto da bi zagotovila nacionalna sredstva, in da je skupno podjetje potrdilo nadaljevanje grškega sodelovanja v projektih Artemis, a grškim upravičencem ne zagotavlja nobenih sredstev, saj odhodki, ki se sofinancirajo iz strukturnih skladov Unije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 (6), ne prejmejo pomoči iz drugih finančnih instrumentov Unije; poziva Komisijo, naj čim prej obvesti organ za podelitev razrešnice o legalnosti tega stanja;

                  7.

                  je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da skupno podjetje uporablja nesamodejni prenos sredstev za plačila v naslednje proračunsko leto, vendar brez sklepa upravnega odbora, kot zahteva člen 10(1) finančnih pravil, in da se ne razlikuje med sredstvi za plačila, prenesenimi iz prejšnjih let, in sredstvi za plačila tekočega leta;

         Razpisi za zbiranje predlogov

                  8.

                  je seznanjen, da dejanska izvedbena in predvidena vrednost razpisov za zbiranje predlogov znaša le 244 000 000 EUR ali 58 % od 420 000 000 EUR načrtovanega proračuna za kritje odhodkov iz poslovanja;

         Sistemi notranje kontrole

                  9.

                  potrjuje, da je skupno podjetje v letu 2011 povečalo svoja prizadevanja za uvedbo in izvajanje uspešnih finančnih, računovodskih in upravljavskih kontrolnih postopkov; ugotavlja, da je računovodja potrdil finančni in računovodski sistem, ki sta v uporabi, ni pa še potrdil s tem povezanih poslovnih procesov, ki zagotavljajo finančne informacije, zlasti tistega, ki zagotavlja finančne informacije o potrjevanju in plačevanju zahtevkov za povračilo stroškov, prejetih od nacionalnih organov; opozarja, da so potrebna dodatna prizadevanja, zlasti glede standardov notranje kontrole, in da je skupno podjetje začelo samostojno delovati oktobra 2009;

         Notranja revizija

                  10.

                  ugotavlja, da ob koncu leta 2011 skupno podjetje še ni imelo enote za notranjo revizijo; opominja, da je služba Evropske komisije za notranjo revizijo od leta 2010 notranji revizor skupnega podjetja ter da je opravila oceno tveganja in pripravila strateški načrt revizij za obdobje 2012–2014, ki je bil predložen upravnemu odboru skupnega podjetja; potrjuje, da bo ob upoštevanju velikosti skupnega podjetja ta služba opravila tudi vlogo enote za notranjo revizijo;

                  11.

                  ugotavlja, da finančna pravila skupnega podjetja uradno še niso bila spremenjena tako, da bi vključevala določbo o pristojnosti notranjega revizorja Komisije glede celotnega splošnega proračuna;

         Letno poročilo o dejavnostih

                  12.

                  ugotavlja, da letno poročilo o dejavnostih vsebuje podatke o rezultatih delovanja skupnega podjetja, a ne zajema ocene učinkovitosti in uspešnosti sistema notranje kontrole in da so njegove pomanjkljivosti naslednje:

                              —

                              informacij o izvajanju strategije naknadnih revizij je premalo, da bi lahko sklenili, ali ta bistvena kontrola deluje uspešno, zato bi moral biti o tem izražen pridržek,

                              —

                              ni informacij o delni potrditvi finančnega in računovodskega sistema, ki jo je opravil računovodja,

                              —

                              med številčnimi podatki o izvrševanju proračuna v izkazu izvrševanja odobritev za plačila v letnem poročilu o dejavnostih in številčnimi podatki o izvrševanju proračuna v letnih računovodskih izkazih so nepojasnjene razlike;

         Druge upravne zadeve

                  13.

                  ugotavlja, da je skupno podjetje v letu 2011 pripravilo načrt neprekinjenega poslovanja in doseglo napredek pri formalizaciji varnostnih politik IT, potrebno pa je dodatno delo za dokončanje obnovitvenega načrta po nesreči;

                  14.

                  obžaluje, da nacionalni organi financiranja v nasprotju s finančnimi pravili skupnega podjetja še niso prijavili nobenih bančnih obresti na zneske predfinanciranja;

                  15.

                  pozdravlja, da je bil 3. februarja 2012 podpisan sporazum z državo gostiteljico med skupnim podjetjem in belgijskimi organi v zvezi s pisarnami, privilegiji in imunitetami ter drugo podporo, ki jo je treba zagotoviti;

         Druge zadeve

         Morebitno združenje s Skupnim podjetjem ENIAC

                  16.

                  Meni, da bi bilo treba pripraviti analizo stroškovne učinkovitosti združitve s Skupnim podjetjem ENIAC ter Evropski parlament obvestiti o rezultatih te ocene; poročilo bi moralo poudariti morebitne prednosti in pomanjkljivosti take združitve;

                  17.

                  ponovno poziva Računsko sodišče, naj v razumnem roku Parlamentu zagotovi posebno poročilo o skupnih vprašanjih, ki se pojavljajo zaradi značilnosti skupnih podjetij in ki bi jih skupna podjetja morala obravnavati s svojimi partnerji, da bi zagotovila njihovo dodano vrednost in učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko razvojnih in demonstracijskih programov Unije; prav tako ugotavlja, da bi moralo to poročilo vsebovati oceno učinkovitosti ustanovitve in strukture skupnih podjetij.

         (1)  UL C 6, 10.1.2013, str. 1.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 52.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.


title: Sklep Sveta 2013/533/SZVP z dne 28. oktobra 2013 o spremembi Sklepa 2012/392/SZVP o misiji SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger)

text:
               30.10.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 288/68

         SKLEP SVETA 2013/533/SZVP
   z dne 28. oktobra 2013
   o spremembi Sklepa 2012/392/SZVP o misiji SVOP Evropske unije v Nigru (EUCAP Sahel Niger)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 16. julija 2012 sprejel Sklep 2012/392/SZVP (1), ki preneha veljati 15. julija 2014.

               (2)

               Sedanji referenčni finančni znesek krije obdobje do 31. oktobra 2013.

               (3)

               Sklep 2012/392/SZVP bi bilo zato treba spremeniti, da bo zagotavljal referenčni finančni znesek za preostalo obdobje do 15. julija 2014.

               (4)

               Misija EUCAP Sahel Niger se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 13 Sklepa 2012/392/SZVP se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

      „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Niger, za obdobje od 16. julija 2012 do 31. oktobra 2013 znaša 8 700 000 EUR.
      Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Niger, za obdobje od 1. novembra 2013 do 15. julija 2014 znaša 6 500 000 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 28. oktobra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Sklep Sveta 2012/392/SZVP z dne 16. julija 2012 o misiji SZVP Evropske unije v Nigru (EUCAP SAHEL Niger) (UL L 187, 17.7.2012, str. 48).


title: 2012/555/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek V – Računsko sodišče

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/104

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek V – Računsko sodišče
   (2012/555/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0091/2012),

               1.

               podeli razrešnico generalnemu sekretarju Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna Računskega sodišča za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/105

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek V – Računsko sodišče
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0260/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0091/2012),

               1.

               poudarja, da je revizijo računovodskih izkazov Računskega sodišča za leto 2010 izvedel zunanji revizor; ugotavlja, da je neodvisni revizor v svojem poročilu prišel do naslednjega zaključka: „Po mnenju revizorja, računovodski izkazi predstavljajo pošteno sliko finančnega stanja Računskega sodišča na dan 31. decembra 2010 ter njegovih denarnih tokov za proračunsko leto, ki se je takrat končalo, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe Sveta ter v skladu z računovodskimi pravili Evropske unije (6)“;

               2.

               vendar ugotavlja, da gre za „klasično“ revizijo, ki preverja, ali so bile „[…] finančne transakcije pravilno evidentirane in razkrite, zakonito in pravilno izvršene ter upravljane tako, da so zagotovljene gospodarnost, učinkovitost in uspešnost“ (Poročilo neodvisnega revizorja, točka 1, tretja alinea); želi, da prihodnje revizije upoštevajo kazalnike uspešnosti in cilje;

               3.

               zahteva, da se izboljša kakovost povzetka glede števila in vrst opravljenih notranjih revizij kot tudi glede priporočil in sprejetih ukrepov na podlagi teh priporočil; zahteva tudi, naj bo ta povzetek bolj informativne narave in bolj primeren;

               4.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče leta 2010 razpolagalo z odobritvami za prevzem obveznosti v skupnem znesku 148 600 000 EUR (188 000 000 EUR leta 2009) in da je stopnja izvrševanja teh odobritev bila 93 % (92,1 % leta 2009); poudarja, da je proračun Računskega sodišča zgolj upravni, saj porabi 80 % sredstev za zaposlene v instituciji, 20 % pa za stavbe, pohištvo, opremo in razne odhodke iz poslovanja;

               5.

               ugotavlja, da se je stopnja izvrševanja v okviru naslova 1 „Zaposleni v instituciji“ povečala s 87,6 % leta 2009 na 92,3 % leta 2011; ugotavlja, da je bilo leta 2010 porabljenih 98 % sredstev v okviru naslova 2 „Stavbe, pohištvo, oprema in razni odhodki iz poslovanja“;

               6.

               pozdravlja, da je Računsko sodišče z reorganizacijo zmanjšalo letne stroške varnostnih služb za 500 000 EUR, kar je hkrati omogočilo učinkovitejše zagotavljanje storitev in boljši nadzor tveganj;

               7.

               poziva Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), naj pospeši preiskavo, povezano z navedbami o nepravilnostih, o katerih mu je poročalo Računsko sodišče leta 2010;

               8.

               pozdravlja, da je Računsko sodišče že pregledalo kodeks ravnanja svojih članov in da ta sedaj predvideva internetno objavo izjav o finančnih interesih članov;

               9.

               je seznanjen z dejstvom, da je Računsko sodišče leta 2010 objavilo dve letni poročili, 40 posebnih letnih poročil (leta 2009: 37), 14 posebnih poročil (leta 2009: 18) in šest mnenj (leta 2009: 1); toplo priporoča, naj Računsko sodišče v razumnem času oceni učinke svojih zaključkov iz posebnih poročil ter njihovo izvajanje, ter o svojih ugotovitvah obvesti Odbor za proračunski nadzor;

               10.

               meni, da je preprečevanje in ugotavljanje navzkrižja interesov bistveno za pravilno uporabo sredstev ter za zaupanje javnosti v institucije Unije; do konca junija 2012 pričakuje posebno poročilo Računskega sodišča o upravljanju navzkrižij interesov v Evropski agenciji za varnost v letalstvu, Evropski agenciji za kemikalije, Evropski agenciji za varnost hrane in Evropski agenciji za zdravila, kot je bilo načrtovano;

               11.

               pozdravlja strokovno in vljudno sodelovanje med Računskim sodiščem in Odborom za proračunski nadzor; glede tega pozdravlja ukrepe Računskega sodišča za izboljšanje svoje vloge na prošnjo Parlamenta, da bi imel širši in globlji vpliv in bi tako njegova mnenja in poročila postala učinkovitejša in koristnejša ter njegovi sistemi in postopki zanesljivejši, s čimer bi se okrepile sinergije med obema institucijama;

               12.

               pozdravlja dobro sodelovanje med Računskim sodiščem in Odborom za proračunski nadzor pri postopku razrešnice za skupna podjetja za proračunsko leto 2010; poziva Računsko sodišče, naj organu za podelitev razrešnice zagotovi posebno poročilo o učinkovitosti ustanovitve skupnih podjetij in o njihovi dodani vrednosti za učinkovito izvajanje raziskovalnih programov, programov za tehnološki razvoj in demonstracijskih programov Unije;

               13.

               opozarja, da je Računsko sodišče sprejelo revizijsko strategijo za obdobje 2009–2012, v kateri je opredelilo naslednje cilje: (1) doseči največji možni učinek revizij in (2) povečati učinkovitost s čim boljšo uporabo virov; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče v letu 2010 uresničilo naslednje prednostne naloge (7):

                           —

                           dosežen je bil cilj priprave od 12 do 15 poročil s področja revizije smotrnosti poslovanja letno,

                           —

                           razviti so bili novi izdelki, in sicer dokument o tveganju in izzivih za novo Komisijo (Mnenje št. 1/2010) in nov sistem, ki je bil vzpostavljen za poročanje o ukrepanju po priporočilih Sodišča od leta 2012 naprej,

                           —

                           spremenjena so bila notranja pravila Sodišča zaradi racionalizacije odločanja z uvedbo senatov in okrepitev upravljanja,

                           —

                           pripravljen je bil poln sklop kazalnikov uspešnosti,

                           —

                           izboljšan je bil nadaljnji razvoj pristopa, ki se uporablja pri letni reviziji izvrševanja proračuna Unije (izjava o zanesljivosti), na podlagi priporočil notranje skupine za razmislek ob podpori zunanjih strokovnjakov,

                           —

                           prerazporejena so bila številna delovna mesta iz podpornih služb v revizorske;

               14.

               pozdravlja dejstvo, da se je število delovnih mest za revizijske naloge povečalo za 6 % (8);

               15.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče leta 2010 zaposlovalo 889 uradnikov, 48 pogodbenih uslužbencev in 17 napotenih nacionalnih strokovnjakov; 557 uslužbencev je bilo dodeljenih revizijskim senatom, od tega 123 kabinetom članov; želi, da je v letnem poročilu o dejavnostih v prihodnje na voljo podrobna razpredelnica o vseh človeških virih, s katerimi razpolaga Računsko sodišče, razporejenih po kategoriji, stopnji, spolu, sodelovanju pri poklicnem usposabljanju in po narodnosti;

               16.

               meni, da bi bilo treba za dodatno optimizacijo dejavnosti Računskega sodišča specializirati za revizijske naloge še večje število uradnikov Računskega sodišča, ki bi izvajali izključno te naloge; v prihodnosti pričakuje povečanje deleža uradnikov za te naloge;

               17.

               prav tako ugotavlja, da je Računsko sodišče skupaj izvedlo 376 misij, od tega 351 v države članice in 25 k drugim upravičencem (Francija: 52, Nemčija: 38, Združeno kraljestvo: 32, Italija: 30; Španija: 26, Nizozemska: 23, Švedska: 15, Portugalska: 14, Grčija: 13, Danska: 12; Luxembourg: 11, Madžarska: 10, Poljska: 10);

               18.

               poziva Računsko sodišče, naj v svoje prihodnje delovne programe vključi sistematično nadaljnje spremljanje specifičnih preteklih revizij po zadostnem časovnem presledku, da bi ocenilo dosežen napredek;

               19.

               je zadovoljen, da Računsko sodišče sredstva uporablja na učinkovit in uspešen način, pri čemer uporablja ključne kazalnike uspešnosti; je seznanjen s stalnim napredkom; vendar pa želi, da Računsko sodišče še poveča predstavitev prvih ugotovitev, pripravljenih v rokih (ki mu omogočajo, da z revidiranimi subjekti preveri točnost dejstev, povezanih z glavnimi ugotovitvami) (9);

               20.

               ugotavlja, da osnutek prihodnje finančne uredbe predvideva, da lahko agencije po posvetovanju z Računskim sodiščem imenujejo zunanjega neodvisnega revizorja, ki bo preveril, ali izvrševanje proračuna agencije sovpada z določbami finančne uredbe; ugotavlja, da bo Računsko sodišče nato za pripravo svojega mnenja upoštevalo poročilo zunanjega revizorja; ugotavlja, da je Računsko sodišče leta 2011 začelo izvajati pilotni projekt skupaj z Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound);

               21.

               z zanimanjem spremlja pilotni projekt in njegove rezultate; pozdravlja koristi, ki bi jih lahko imel novi postopek zaradi racionalizacije dela Računskega sodišča; vendar meni, da je treba izid oceniti predvsem s primerjavo kazalnikov kakovosti s kazalniki časa in stroškov;

               22.

               spodbuja Računsko sodišče, naj pred koncem leta 2012 pripravi poglobljeno analizo nadzornih in kontrolnih sistemov v Svetu, kot je bilo omenjeno v resoluciji Parlamenta o razrešnici za leto 2009 (10) (odstavek 8);

               23.

               z zanimanjem pričakuje naknadni medsebojni pregled, ki ga Računsko sodišče namerava začeti leta 2012; potrjuje, da namerava pripraviti samoiniciativno poročilo o izboljšavah, ki bi jih lahko predlagalo Računsko sodišče; želi biti obveščen o izvajanju zaključkov zadnjega medsebojnega pregleda;

               24.

               potrjuje, da namerava predlagati pregled pravil za imenovanje kandidatov Računskega sodišča, da bi se tako izboljšali pogoji za boljše prilagajanje Računskega sodišča na sedanje in prihodnje izzive.

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL C 267, 9.9.2011, str. 3.

      (7)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 26.

      (8)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 34.

      (9)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 30.

      (10)  UL L 250, 27.9.2011, str. 94.


title: 2007/856/ES: Sklep Sveta z dne 8. novembra 2007 o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, ki je bila dana v podpis v Rimu dne 19. junija 1980

text:
               29.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 347/1

      SKLEP SVETA

   z dne 8. novembra 2007
   o pristopu Bolgarije in Romunije h Konvenciji o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih, ki je bila dana v podpis v Rimu dne 19. junija 1980
   (2007/856/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005, zlasti člena 3(4) Akta,
   ob upoštevanju priporočila Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencija o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1980“) je bila dana v podpis v Rimu 19. junija 1980 in je začela veljati 1. aprila 1991.

               (2)

               Konvencija iz leta 1980 je bila dopolnjena s Prvim in Drugim protokolom z dne 19. decembra 1988 o njeni razlagi s strani Sodišča Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu „Prvi in Drugi protokol iz leta 1988“).

               (3)

               Helenska Republika je pristopila h Konvenciji iz leta 1980 s Konvencijo z dne 10. aprila 1984 (3) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1984“), ki je začela veljati 1. aprila 1991.

               (4)

               Kraljevina Španija in Portugalska republika sta pristopili h Konvenciji iz leta 1980 s Konvencijo z dne 18. maja 1992 (4) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1992“), ki je začela veljati 1. septembra 1993.

               (5)

               Republika Avstrija, Republika Finska in Kraljevina Švedska so pristopile h Konvenciji iz leta 1980 s Konvencijo z dne 29. novembra 1996 (5) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 1996“), ki je začela veljati 1. oktobra 1998.

               (6)

               Po pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji je bila 14. aprila 2005 podpisana Konvencija o pristopu desetih novih držav članic h Konvenciji iz leta 1980, kakor tudi k Prvemu in Drugemu protokolu iz leta 1988 (6) (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz leta 2005“). Ta še ni začela veljati za vse države članice.

               (7)

               Člen 3(3) Akta o pristopu iz leta 2005 določa, da Bolgarija in Romunija pristopita h konvencijam in protokolom, naštetim v Prilogi I k Aktu o pristopu, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2007/857/ES (7). Te konvencije in protokoli med drugim zajemajo Konvencijo iz leta 1980 in Prvi in Drugi protokol iz leta 1988 skupaj s konvencijami iz let 1984, 1992, 1996 in 2005. Za Bolgarijo in Romunijo te konvencije in protokoli začnejo veljati na dan, ki ga določi Svet.

               (8)

               V skladu s členom 3(4) Akta o pristopu iz leta 2005 sprejme Svet vse prilagoditve navedenih konvencij in protokolov, ki so potrebne zaradi pristopa –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Točka (a) člena 2 Prvega protokola iz leta 1988 o razlagi Konvencije iz leta 1980 s strani Sodišča Evropskih skupnosti se spremeni:

               (a)

               med drugo in tretjo alineo se vstavi naslednja alinea:

                           „—

                           v Bolgariji:

                              Върховен касационен съд in Върховен административен съд,“;

               (b)

               med dvajseto in enaindvajseto alineo se vstavi naslednja alinea:

                           „—

                           v Romuniji:

                              Înalta Curte de Casație și Justiție,“.

         Člen 2
   1.   Konvencija iz leta 1980 ter Prvi in Drugi protokol iz leta 1988 skupaj s konvencijami iz let 1984, 1992 in 1996, kakor so spremenjene s tem sklepom, začnejo veljati med Bolgarijo, Romunijo in drugimi državami članicami 15. januarja 2008.
   2.   Konvencija iz leta 2005 začne veljati dne 15. januarja 2008 med Bolgarijo, Romunijo in državami članicami, za katere je navedena konvencija začela veljati pred tem datumom.
   3.   Konvencija iz leta 2005 začne veljati med Bolgarijo, Romunijo in državami članicami, za katere ta konvencija še ni začela veljati, na datum, določen v členu 5(2) navedene konvencije.
   Člen 3
   Besedila Konvencije iz leta 1980 ter Prvega in Drugega protokola iz leta 1988 skupaj s konvencijami iz let 1984, 1992, 1996 in 2005, sestavljena v bolgarskem in romunskem jeziku ter priložena temu sklepu, so verodostojna pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice teh konvencij ter protokolov.
   En izvirnik teh besedil v bolgarskem in romunskem jeziku se deponira v arhivu generalnega sekretariata Sveta Evropske unije skupaj z drugimi verodostojnimi jezikovnimi različicami.
   Generalni sekretar pošlje vladam Republike Bolgarije in Romunije overjeno kopijo konvencij in protokolov iz prvega pododstavka, sestavljeno v španskem, češkem, danskem, nemškem, estonskem, grškem, angleškem, francoskem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, finskem in švedskem jeziku.
   Člen 4
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. novembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         R. PEREIRA

      (1)  Mnenje z dne 11. oktobra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 48, 20.2.1989, str. 1, in UL L 48, 20.2.1989, str. 17.

      (3)  UL L 146, 31.5.1984, str. 1.

      (4)  UL L 333, 18.11.1992, str. 1.

      (5)  UL C 15, 15.1.1997, str. 10.

      (6)  UL C 169, 8.7.2005, str. 1.

      (7)  Glej stran 3 tega uradnega lista.