title: 2011/226/EU: Sklep Komisije z dne 7. aprila 2011 o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji  Besedilo velja za EGP

text:
               8.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 94/31

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 7. aprila 2011
   o podaljšanju prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/226/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške in zlasti poglavja 3 Priloge VIII k Aktu,
   ob upoštevanju prošnje Latvije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Aktom o pristopu iz leta 2003 lahko Latvija pod pogoji, določenimi v Aktu, še sedem let po pristopu, tj. do 30. aprila 2011, ohrani v veljavi prepovedi, na podlagi katerih fizične in pravne osebe iz drugih držav članic EU, ki nimajo sedeža ali niso registrirane ali nimajo poslovalnice ali agencije v Latviji, ne smejo pridobiti kmetijskih zemljišč. Gre za začasno izjemo od prostega pretoka kapitala, ki je zagotovljen s členi 63 do 66 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prehodno obdobje se sme podaljšati samo enkrat, in sicer za obdobje do treh let.

               (2)

               Latvija je 6. decembra 2010 zaprosila za podaljšanje prehodnega obdobja v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč za tri leta.

               (3)

               Glavni razlog za prehodno obdobje je bila potreba po zaščiti družbenoekonomskih razmer za kmetijske dejavnosti po uvedbi enotnega trga in prehodu na skupno kmetijsko politiko v Latviji. Namen prehodnega obdobja je bil zlasti odpraviti pomisleke glede možnega vpliva na kmetijski sektor, ki bi ga lahko imela liberalizacija pridobitve kmetijskih zemljišč zaradi začetnih znatnih razlik med cenami zemljišč in prihodki v primerjavi z Belgijo, Dansko, Nemčijo, Irsko, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Luksemburgom, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Finsko, Švedsko in Združenim kraljestvom (v nadaljnjem besedilu: EU-15). Poleg tega je bilo prehodno obdobje zasnovano, da bi olajšalo postopek vračanja in privatizacije kmetijskih zemljišč kmetom. Komisija je že v poročilu z dne 16. julija 2008 o Pregledu prehodnih ukrepov za pridobitev kmetijskih nepremičnin, določenih v Pristopni pogodbi iz leta 2003 (v nadaljnjem besedilu: vmesni pregled iz leta 2008), poudarila, kako pomembno je, da se navedena reforma kmetijstva zaključi do konca predvidenega prehodnega obdobja (1).

               (4)

               Po podatkih Eurostata so cene kmetijskih zemljišč v Latviji nižje od cen kmetijskih zemljišč v EU. Popolno zbližanje prodajnih cen kmetijskih zemljišč ni bilo niti pričakovano niti ni veljalo za potreben predpogoj za končanje prehodnega obdobja. Kljub temu so občutne razlike v cenah kmetijskih zemljišč med Latvijo in EU-15 take, da lahko otežijo nemoten napredek pri zbliževanju cen.

               (5)

               Podobno kot v primeru ravni cen kmetijskih zemljišč podatki Eurostata kažejo tudi, da še obstaja razkorak glede BDP na prebivalca pri standardu kupne moči med Latvijo in EU-15. Torej so obstoječe cene kmetijskih zemljišč v Latviji za prebivalce Latvije glede na njihovo kupno moč visoke.

               (6)

               Prav tako je problem tudi obstoječa nižja konkurenčnost latvijskega kmetijskega sektorja v primerjavi s kmetijskim sektorjem v EU-15, ki ga še stopnjujejo težave pri dostopu do finančnih virov in visoke obrestne mere za komercialne kreditne linije za pridobitev kmetijskih zemljišč (po podatkih latvijskih organov oblasti je bila leta 2009 njihova letna raven 15 %).

               (7)

               Poleg tega po podatkih, ki so jih predložili latvijski organi oblasti in temeljijo na latvijski državni geodetski službi, od 1. januarja 2010 kmetijska zemljišča predstavljajo 37,7 % celotnega ozemlja države, gozdovi pa pokrivajo 45,8 % njenega ozemlja. Leta 2007 so kmetje imeli v lasti 62 % kmetijskih zemljišč, 26,6 % pa jih je bilo v najemu. Medtem ko so kmetijska zemljišča v Latviji že večinoma v zasebnih rokah, pa postopek vračanja lastninskih pravic in zemljiška reforma na podeželskih območjih še nista zaključena.

               (8)

               Pomanjkanje jasnosti glede lastninskih pravic neizogibno otežuje zemljiške posle in konsolidacijo kmetijskih posesti. Drobljenje zemljišč pa posledično še prispeva k slabši konkurenčnosti in vodi k manj tržno usmerjenim kmetijam. V tem kontekstu podatki Eurostata kažejo, da je v Latviji povprečna površina izkoriščanega kmetijskega zemljišča na kmetijo, kljub potekajoči postopni konsolidaciji zemljišč in povečanju od 10 ha na 16 ha na kmetijo med letoma 2001 in 2007, še vedno manjša kot v drugih državah članicah EU, kjer je povprečje leta 2007 znašalo do, na primer, 60 ha na Danskem, 46 ha v Nemčiji in 43 ha na Švedskem.

               (9)

               Nedavna svetovna finančna in gospodarska kriza je prav tako negativno vplivala na gospodarstvo Latvije. Pomanjkanje povpraševanja, ki mu je sledil močan padec prodajnih cen kmetijskih proizvodov v času, ko so cene surovin ostale na enako visoki ravni, kot so bile leta 2008, je še dodatno poslabšalo že tako slabši položaj latvijskih kmetov v primerjavi s kmeti iz EU-15.

               (10)

               Glede na navedeno se lahko pričakuje, kar predvidevajo tudi latvijski organi oblasti, da bo odprava omejitev s 1. majem 2011 pomenila pritisk na cene zemljišč v Latviji. Obstaja torej nevarnost resnih motenj na latvijskem trgu kmetijskih zemljišč ob koncu prehodnega obdobja.

               (11)

               Podaljšanje prehodnega obdobja iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 za tri leta bi bilo zato treba odobriti.

               (12)

               Da bi trg v celoti pripravili na liberalizacijo, je tudi v neugodnih gospodarskih razmerah še vedno izjemnega pomena spodbujanje izboljšanja dejavnikov, kot so kreditne in zavarovalniške storitve za kmete, ter dokončanje strukturne reforme kmetijstva v prehodnem obdobju, kot je bilo poudarjeno že v vmesnem pregledu iz leta 2008.

               (13)

               Povečan dotok tujega kapitala bi s sabo prinesel potencialne koristi tudi za kmetijski trg v Latviji, saj je bil odprt enotni trg vedno v središču evropske blaginje. Kot je poudarjeno v vmesnem pregledu iz leta 2008, bi imele tuje naložbe v kmetijski sektor tudi pomembne dolgoročne učinke na zagotavljanje kapitala in znanja ter izkušenj, delovanje zemljiških trgov in kmetijsko produktivnost. Postopno rahljanje omejitev glede tujega lastništva v prehodnem obdobju bi prav tako prispevalo k pripravi trga na popolno liberalizacijo.

               (14)

               Zaradi pravne varnosti in da bi se izognili pravni praznini v nacionalnem pravnem sistemu Latvije po koncu sedanjega prehodnega obdobja, bi ta sklep moral začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Prehodno obdobje v zvezi s pridobitvijo kmetijskih zemljišč v Latviji iz poglavja 3 Priloge VIII k Aktu o pristopu iz leta 2003 se podaljša do 30. aprila 2014.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 7. aprila 2011

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  COM(2008) 461 konč., 16. julij 2008.


title: Sklep Sveta z dne 3. maja 1989 o sprejetju priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 5. junija 1962 o carinskem obravnavanju oddane prtljage, ki se prevaža po železnici, kakor je bilo spremenjeno 21. junija 1988, v imenu Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31989D0339

Uradni list L 142 , 25/05/1989 str. 0007 - 0009 finska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 7 str. 0041  švedska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 7 str. 0041

		Sklep Svetaz dne 3. maja 1989o sprejetju priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 5. junija 1962 o carinskem obravnavanju oddane prtljage, ki se prevaža po železnici, kakor je bilo spremenjeno 21. junija 1988, v imenu Skupnosti(89/339/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je dne 21. junija 1988 Svet za carinsko sodelovanje sprejel spremembe priporočila z dne 5. junija 1962, ki uvajajo nov obrazec carinske deklaracije za oddano prtljago in omogočajo carinskim ali gospodarskim unijam, da sprejmejo to priporočilo;ker je Svet za carinsko sodelovanje na predlog Skupnosti potrdil obrazec carinske deklaracije za oddano prtljago; ker ta obrazec ustreza predlogu, ki ga je predložila Skupnost, in je njegov cilj ažuriranje vsebine carinske deklaracije za oddano prtljago in olajšanje uvedbe tega dokumenta v državah, ki ga doslej niso mogle uporabljati;ker je ta sprememba temeljnega pomena za Skupnost, ki bi zato morala sprejeti Priporočilo z dne 5. junija 1962, kakor je bilo spremenjeno,SKLENIL:Člen 1Priporočilo Sveta za carinsko sodelovanje z dne 5. junija 1962 o carinskem obravnavanju oddane prtljage, ki se prevaža po železnici, kakor je bilo spremenjeno 21. junija 1988, se sprejme v imenu Skupnosti in začne takoj veljati.Besedilo priporočila je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno, da uradno obvesti generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje, da je Skupnost sprejela Priporočilo iz člena 1.V Bruslju, 3. maja 1989Za SvetPredsednikP. Solbes--------------------------------------------------PRIPOROČILO SVETA ZA CARINSKO SODELOVANJEz dne 5. junija 1962o carinskem obravnavanju oddane prtljage, ki se prevaža po železnici(spremenjeno 21. junija 1988)SVET ZA CARINSKO SODELOVANJEGLEDE NA TO, da si prizadevanja železnic, da bi zagotovile učinkovitost v mednarodnem prevozu oddane prtljage, zaslužijo podporo,V ŽELJI, da bi zato s poenostavitvijo carinskih formalnosti omogočili hitro ravnanje s tako prtljago,GLEDE NA TO, da naj bi bilo potnikom omogočeno, da jim, kadar se le da, ne bi bilo treba osebno prijavljati svojo oddano prtljago pri carinskih organih države odhoda in namembne države za carinjenje, in da bi lahko prevzeli svojo prtljago takoj ob prihodu na cilj,PRIPOROČA, naj članice Sveta in carinske ali gospodarske unije v zvezi z oddano prtljago uporabljajo naslednje določbe:1. ko potniki svojo prtljago oddajajo službam železnice, imajo možnost narediti deklaracijo na priloženem obrazcu, da pospešijo carinske formalnosti;2. obrazec je natisnjen bodisi na hrbtni strani tovornega lista, ki ga napišejo službe železnice, bodisi na ločenem listu, ki se prilepi na tovorni list; natisnjen je v jeziku (ali v enem od uradnih jezikov) države odhoda, vendar ima potnik možnost dobiti prevod v drugem jeziku;3. službe železnice predložijo deklaracijo carinskim organom države odhoda in namembne države, kadar se to zahteva;4. šteje se, da pisna deklaracija nadomešča deklaracijo in ima enak učinek kakor tista, ki se običajno zahteva od potnikov;5. carinski organi se, kolikor je po njihovi presoji mogoče, odpovejo preiskavi vsebine prtljage, ki ima pisno deklaracijo;6. kadar se carinski organi odpovejo preiskavi vsebine prtljage, se ta nemudoma prepusti službam železnic, da jo odpošljejo na cilj;7. carinski organi imajo pravico uporabiti kakršne koli kontrolne ukrepe, za katere menijo, da so potrebni za preprečevanje zlorab,NE GLEDE NA določbe odstavka 1 zgoraj je obrazec deklaracije mogoče s sporazumom med carinskimi upravami prilagoditi, kadar je to primerno,SVET poziva članice in carinske ali gospodarske unije, ki sprejmejo to priporočilo, naj obvestijo generalnega sekretarja Sveta in določijo datum ter pogoje za njegovo izvajanje. Generalni sekretar bo to informacijo predložil carinskim upravam članic, carinskim ali gospodarskim unijam in Mednarodni zvezi železnic.--------------------------------------------------PrilogaCARINSKA DEKLARACIJA ZA ODDANO PRTLJAGO1. IZJAVLJAM,(a) da spodaj navedena prtljaga vsebuje samo osebne predmete, ki se po navadi uporabljajo na potovanjih, kakor so obleka, posteljnina, pribor za osebno nego, knjige in športna oprema, ter da ti predmeti niso uvoženi za tržne namene;(b) da v prtljagi ni:- živil, tobaka, alkoholnih pijač, anetola, strelnega orožja, hladnega orožja, streliva, razstreliva, drog, živih živali, rastlin, radijskih oddajnikov ali sprejemnikov, gotovine, vrst in izdelkov, pridobljenih iz vrst, ki so zavarovane z Washingtonsko konvencijo z dne 3. marca 1973 o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami; predmetov, ki so v namembni državi z zakonom prepovedani zaradi javne morale in dobrih običajev,- blaga za brezplačno distribucijo ali za distribucijo proti plačilu ali za poklicno dejavnost ali tržne namene,- blaga, ki sem ga sam(-a) kupil(-a) ali dobil(-a) zunaj carinskega območja svoje države in ki še ni bilo prijavljeno carinskim organom države mojega običajnega prebivališča (ta omejitev se uporablja le ob vrnitvi v državo običajnega prebivališča).2. POOBLAŠČAM službe železnic, da opravijo vse carinske formalnosti.3. ZAVEDAM SE, da je lažna izjava podlaga za sodni pregon in odvzem mojih stvari.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi Drugega dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani ter k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za premog in jeklo na eni strani in Romunijo na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0982

Uradni list L 378 , 31/12/1994 str. 0005 - 0005 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 37 str. 0294  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 37 str. 0294

		Sklep Svetaz dne 22. decembra 1994o sklenitvi Drugega dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani ter k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za premog in jeklo na eni strani in Romunijo na drugi strani(94/982/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta, ki je zasedal v Essnu 9. in 10. decembra 1994,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je Komisija v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila Drugi dodatni protokol k Začasnemu trgovinskemu sporazumu [1] ter k Evropskemu sporazumu z Romunijo;ker je treba ta drugi dodatni protokol odobriti,SKLENIL:Člen 1Drugi dodatni protokol k Evropskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugo strani ter k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za premog in jeklo na eni strani in Romunijo na drugi strani je odobren v imenu Evropske skupnosti.Besedilo Drugega dodatnega protokola je priloženo k temu sklepu.Člen 2Določbe za uporabo člena 3 Drugega dodatnega protokola v zvezi s kmetijskimi proizvodi, ki se uvrščajo v Prilogo II k Pogodbi in za katere v okviru skupne ureditve trga velja sistem prelevmanov ali veljajo carine, in v zvezi s proizvodi, ki se uvrščajo v oznake KN 07119040, 20031020 in 20031030 , se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 26 Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 z dne 27. junija 1968 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode [2] ali iz ustreznih določb drugih uredb o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov. Če se za uporabo sporazuma zahteva tesno sodelovanje z Romunijo, lahko Komisija sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev takega sodelovanja.Člen 3Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Drugega dodatnega protokola v imenu Evropske skupnosti.Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti pošlje uradno obvestilo, predvideno v členu 9 Drugega dodatnega protokola.V Bruslju, 22. decembra 1994Za SvetPredsednikH. Seehofer[1] UL L 81, 2.4.1993, str. 2.[2] UL L 148, 28.6.1968, str. 13. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1880/94 (UL L 197, 30.7.1994, str. 21).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/947 z dne 15. junija 2015 o imenovanju dveh portugalskih članov in enega portugalskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               19.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 154/14

         SKLEP SVETA (EU) 2015/947
   z dne 15. junija 2015
   o imenovanju dveh portugalskih članov in enega portugalskega nadomestnega člana Odbora regij
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga portugalske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja in 5. februarja 2015 sprejel sklepa (EU) 2015/116 (1) in (EU) 2015/190 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Alberta Joãa CARDOSA GONÇALVESA JARDIMA in Antónia Luísa DOS SANTOSA DA COSTE sta se sprostili dve mesti članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Joãa CUNHE E SILVE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Miguel Filipe MACHADO DE ALBUQUERQUE, Presidente do Governo Regional da Madeira,

                           —

                           Fernando MEDINA, Presidente da Câmara Municipal de Lisboa,

                     ter

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Mário Sérgio Quaresma GONÇALVES MARQUES, Secretário Regional dos Assuntos Parlamentares e Europeus da Madeira.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 15. junija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         K. GERHARDS

      (1)  UL L 20, 27.1.2015, str. 42.

      (2)  UL L 31, 7.2.2015, str. 25.


title: 2009/98/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 11. decembra 2008 o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2008/22)

text:
               5.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 36/22

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 11. decembra 2008
   o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke
   (ECB/2008/22)
   (2009/98/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 26.2,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2006/17 z dne 10 novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (1) se mora spremeniti, tako da bo odražal odločitve politike in tržna gibanja.

               (2)

               Evropska centralna banka (ECB) je revidirala svojo politiko razkritja podatkov za transakcije z vrednostnimi papirji z namenom nadaljnjega izboljšanja preglednosti letnih računovodskih izkazov ECB. Kot del revidirane politike bi bilo treba vrednostne papirje, ki so se prej kvalificirali kot finančna osnovna sredstva, prerazvrstiti iz bilančne postavke „Druga finančna sredstva“ v ustrezno postavko pod naslovom „Sredstva“ glede na izvor izdajatelja, valuto denominacije in glede na to, ali so vrednostni papirji v imetju do zapadlosti. Poleg tega bi bilo treba vse finančne instrumente, ki so del namenskega portfelja, vključijo pod postavko „Druga finančna sredstva“.

               (3)

               Sklep ECB/2006/17 ne vsebuje posebnih pravil o računovodstvu terminskih obrestnih zamenjav, valutnih standardiziranih terminskih pogodb in standardiziranih terminskih pogodb na lastniške vrednostne papirje. Ti instrumenti se vse bolj pogosto uporabljajo na finančnih trgih in bi lahko bili pomembni za upravljanje deviznih rezerv ECB. Medtem ko bi bilo treba terminske obrestne zamenjave evidentirati na enak način kot klasične obrestne zamenjave, bi bilo treba valutne standardizirane terminske pogodbe in standardizirane terminske pogodbe na lastniške vrednostne papirje evidentirati na enak način kot standardizirane terminske pogodbe o obrestni meri –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Spremembe
   Sklep ECB/2006/17 se spremeni, kot sledi:

               1.

               Člen 8 se spremeni, kot sledi:

                           (a)

                           Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
                           „2.   Prevrednotenje zlata, instrumentov v tuji valuti, vrednostnih papirjev razen vrednostnih papirjev, razvrščenih med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, in netržnih vrednostnih papirjev kot tudi finančnih instrumentov, tako bilančnih kot zabilančnih, se izvede ob koncu leta po srednjih tržnih tečajih in cenah.“

                           (b)

                           Doda se naslednji odstavek 4:
                           „4.   Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, in netržni vrednostni papirji se vrednotijo po amortizirani nabavni vrednosti in so predmet oslabitve.“

               2.

               Člen 10 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 10
               Tržni lastniški instrumenti
               Tržni lastniški instrumenti se evidentirajo v skladu s členom 9 Smernice ECB/2006/16.“

               3.

               Člen 16 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 16
               Standardizirane terminske pogodbe
               Standardizirane terminske pogodbe se evidentirajo v skladu s členom 16 Smernice ECB/2006/16.“

               4.

               V členu 17 se doda naslednji stavek:
               „Amortizacija se v primeru terminskih obrestnih zamenjav začne z datumom vrednotenja transakcije.“

               5.

               Prilogi I in III k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita v skladu s prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2008.

      V Frankfurtu na Majni, 11. decembra 2008

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 348, 11.12.2006, str. 38.

      PRILOGA
      Prilogi I in III k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita, kot sledi:

                  1.

                  Tabela z naslovom „Sredstva“ v Prilogi I se nadomesti z naslednjo:
                  „SREDSTVA

                              Bilančne postavke

                              Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                              Načelo vrednotenja

                              Sredstva

                                          1.

                                          Zlato in terjatve v zlatu

                              Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na zlatih računih na vpogled (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (i) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (ii) zamenjava lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

                              Tržna vrednost

                                          2.

                                          Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                              Terjatve do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami in centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                          2.1

                                          Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (IMF)

                                          (a)

                                          Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
                                          Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘

                                          (a)

                                          Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (b)

                                          Posebne pravice črpanja
                                          Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

                                          (b)

                                          Posebne pravice črpanja
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (c)

                                          Druge terjatve
                                          Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast

                                          (c)

                                          Druge terjatve
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          2.2

                                          Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (b)

                                          Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                          (b)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                          (c)

                                          Zunanja posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘

                                          (c)

                                          Zunanja posojila
                                          Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                          (d)

                                          Druga zunanja sredstva
                                          Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja

                                          (d)

                                          Druga zunanja sredstva
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          3.

                                          Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                          (a)

                                          Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

                                          (a)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                          (b)

                                          Druge terjatve do rezidentov euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Posojila, depoziti, povratne repo transakcije, druga posojila

                                          (b)

                                          Druge terjatve
                                          Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                          4.

                                          Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                                          4.1

                                          Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
                                          Nominalna vrednost

                                          (b)

                                          Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                          (b)(i)

                                             Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena

                                          (c)

                                          Posojila rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘

                                          (c)

                                          Posojila zunaj euroobmočja
                                          Depoziti po nominalni vrednosti

                                          (d)

                                          Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

                                          (d)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Premije/diskonti se amortizirajo

                                          (d)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (d)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          4.2

                                          Terjatve, ki izhajajo iz kredita na podlagi ERM II

                              Posojila v skladu s pogoji ERM II

                              Nominalna vrednost

                                          5.

                                          Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

                              Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1)

                                          5.1

                                          Operacije glavnega refinanciranja

                              Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.2

                                          Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

                              Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.3

                                          Povratne operacije finega uravnavanja

                              Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.4

                                          Povratne strukturne operacije

                              Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.5

                                          Ponudba mejnega posojanja

                              Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.6

                                          Krediti v povezavi s pozivi h kritju

                              Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

                              Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          6.

                                          Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                              Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah v euroobmočju. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

                              Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          7.

                                          Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

                              Vrednostni papirji razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘: lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposredni lasti, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo še iz časa pred EMU, denominirani v eurih; dolžniški certifikati ECB, kupljeni za namene finega uravnavanja

                                          (i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (iv)

                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo
                                          Tržna cena

                                          8.

                                          Javni dolg, denominiran v eurih

                              Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

                              Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

                                          9.

                                          Terjatve znotraj Eurosistema

                                          9.1

                                          Terjatve, povezane z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

                              Postavka je samo v bilanci stanja ECB
                              Zadolžnice, ki jih izdajo NCB, zaradi pogodbe o kritju v povezavi z dolžniškimi certifikati ECB

                              Nominalna vrednost

                                          9.2

                                          Terjatve v zvezi razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

                              Terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (2)

                              Nominalna vrednost

                                          9.3

                                          Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

                              Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                          (a)

                                          neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov iz sistema TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost

                                          (b)

                                          druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz izdajanja bankovcev posameznim NCB

                                          (b)

                                          Nominalna vrednost

                                          10.

                                          Postavke v postopku poravnave

                              Saldi (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki na vnovčenju

                              Nominalna vrednost

                                          11.

                                          Druga sredstva

                                          11.1

                                          Kovanci euroobmočja

                              Eurokovanci

                              Nominalna vrednost

                                          11.2

                                          Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

                              Zemljišče in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

                              Nabavna vrednost brez amortizacije
                              Amortizacija je sistematska dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva v teku njegove dobe koristnosti. Doba koristnosti je obdobje, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih materialnih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih ocen. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.
                              Nabavna vrednost neopredmetenih sredstev vključuje ceno pridobitve neopredmetenih sredstev. Drugi neposredni ali posredni stroški se obravnavajo kot izdatki
                              Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

                                          11.3

                                          Druga finančna sredstva

                                          —

                                          Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe, lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

                                          —

                                          Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti, in tekoči računi, ki so v namenskem portfelju

                                          —

                                          Povratne repo transakcije s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

                                          (a)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena

                                          (b)

                                          Udeležbe in nelikvidni lastniški deleži ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                          (c)

                                          Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
                                          Čista vrednost sredstev

                                          (d)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Premije/diskonti se amortizirajo

                                          (e)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (f)

                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                          (g)

                                          Stanja pri bankah in posojila
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja/depoziti denominirani v tujih valutah

                                          11.4

                                          Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                              Rezultati vrednotenja valutnih nestandardiziranih terminskih pogodb, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, valutnih promptnih transakcij od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                              Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                                          11.5

                                          Aktivne časovne razmejitve

                              Prihodek, ki ne zapade v danem obdobju, ampak se ga pripiše v dano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti (tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem)

                              Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          11.6

                                          Razno

                                          (a)

                                          Predplačila, posojila in druge manjše postavke. Posojila na podlagi zaupanja

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          (b)

                                          Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          (b)

                                          Tržna vrednost

                                          (c)

                                          Neto pokojninska sredstva

                                          (c)

                                          Kot v členu 22(3)

                                          12.

                                          Izguba tekočega leta

                              Nominalna vrednost

                  2.

                  V Prilogi III se besedilo „Prenos v/iz rezervacij za tečajna in cenovna tveganja“ v prvem stolpcu tabele pri podnaslovu 2.3 nadomesti z besedilom „Prenos v/iz rezervacij za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata“.

         (1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

         (2)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52.“


title: Sklep Sveta z dne 16. decembra 2009 o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Latvije za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013

text:
               22.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 339/34

      SKLEP SVETA

   z dne 16. decembra 2009
   o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Latvije za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013
   (2009/991/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju zahteve Vlade Republike Latvije z dne 17. novembra 2009,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Republika Latvija (v nadaljnjem besedilu: Latvija) je 17. novembra 2009 Svetu predložila zahtevo za odločbo v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o načrtu Latvije za dodelitev državne pomoči latvijskim kmetom za nakup kmetijskih zemljišč.

               (2)

               V skladu s podatki osrednjega statističnega urada Latvije je 97,6 % kmetijskih gospodarstev manjših od 15,9 hektarja. To pomeni, da je večina latvijskih kmetij delno samooskrbnih. Posledica neugodne strukture kmetij v Latviji, najnižje ravni neposrednih plačil med državami članicami, ki jih Latvija prejme v okviru mehanizma postopnega uvajanja, določenega v Aktu o pristopu iz leta 2003, in nesorazmerno visokih vložkov dela v kmetijstvu v primerjavi z donosi so nizki kmetijski prihodki, ki so se v letu 2009 še dodatno znižali.

               (3)

               V skladu s podatki osrednjega statističnega urada Latvije so do leta 2007 kmetijske površine obsegale 1 930 900 hektarjev, vendar površine, prijavljene za pomoč neposrednih plačil, niso presegale 1 551 185 hektarjev. To pomeni, da imajo 379 715 hektarjev v lasti in z njimi upravljajo osebe, ki niso kmetje. Državna pomoč bi kmetom omogočila nakup teh kmetijskih zemljišč.

               (4)

               Svetovna kriza je povzročila globoko recesijo svetovnega gospodarstva, kar je v letu 2009 negativno vplivalo na latvijsko gospodarstvo in na latvijska kmetijska gospodarstva, tako zaradi majhnega povpraševanja kot tudi velikega padca nabavnih cen: v prvih treh četrtletjih leta 2009 so se v primerjavi s stopnjami iz leta 2008 cene žita znižale za približno 37 %, cene ječmena za približno 44 % in cene mleka za približno 38 %.

               (5)

               Dohodkovni položaj kmetov v Latviji je še poslabšala strma rast cen kmetijskih vložkov leta 2008 (cene mineralnih gnojil so se povečale za 67 %, cene veterinarskih storitev za 46 %, cene elektrike za 29 % in goriva za 15 %), ki se leta 2009 niso znižale. Proizvodni stroški so tako ostali nespremenjeni. Verjetno je, da se bodo razmere za veliko latvijskih kmetij še poslabšale, kar bo posledično zvišalo število kmečkih družin, ki jim grozi revščina.

               (6)

               Stopnja nezaposlenosti v Latviji je najvišja v Evropski uniji in je septembra 2009 dosegla 19,7 %, kar pomeni, da se je od januarja 2009 zvišala za 62 %. Z državno pomočjo bi tako lahko brezposelnim pomagali, da se preusmerijo v kmetovanje, saj bi jim bil omogočen nakup kmetijskega zemljišča. Prav tako bi delno samooskrbni kmetje, ki niso več zaposleni v nekmetijskih sektorjih, dobili priložnost, da izboljšajo površinsko strukturo svojih gospodarstev, s čimer bi se zagotovil dohodek, ki jim bo omogočil osnovni življenjski standard preživljanja z obdelovanjem zemlje. Prav tako naj bi olajšal prodajo kmetijskih zemljišč v lasti brezposelnih, ki za prevzetje statusa samozaposlene osebe potrebujejo kapital.

               (7)

               Zaradi pomanjkanja finančnih virov kmetov in visokih obrestnih mer na komercialna posojila za nakup zemlje imajo kmetje pri najemanju komercialnih posojil za naložbe, kot je nakup kmetijskih zemljišč, velike težave. Novembra 2009 so obrestne mere kreditnih institucij za komercialne kreditne linije za nakup kmetijskih zemljišč znašale več kot 15 % letno.

               (8)

               Leta 2009 se je recesija pojavila tudi na trgu kmetijskih zemljišč. Obseg transakcij se je znatno zmanjšal, število prodaj in nakupov zemlje pa se je v skladu z zemljiško knjigo v primerjavi z letom 2007 znižalo do 4,5-krat.

               (9)

               Dodelila naj bi se državna pomoč v višini največ 8 milijonov latvijskih latsov (LVL), ki naj bi v obdobju od 2010 do 2013 približno 1 000 kmetom omogočila nakup skupno 70 000 hektarjev kmetijskih površin. V to je zajeta zemlja, ki je v lasti občin in fizičnih oseb.

               (10)

               Državna pomoč se bo dodelila v obliki subvencioniranja plačil obresti na posojila in znaša 4 odstotne točke letne obrestne mere banke. Če pa letna obrestna mera znaša manj kot 4 odstotne točke, bo dejanska obrestna mera, ki jo plača posojilojemalec, povrnjena v celoti.

               (11)

               Komisija v tej fazi še ni začela nobenega postopka niti zavzela stališča o naravi in združljivosti pomoči.

               (12)

               Gre torej za izjemne okoliščine, tako da je mogoče uveljaviti odstopanje in to pomoč šteti za združljivo z notranjim trgom v obsegu, ki je nujno potreben za zamejitev revščine na latvijskem podeželju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Izredna državna pomoč latvijskih oblasti za posojila za nakup kmetijskih zemljišč, ki znaša največ 8 milijonov LVL in se dodeli med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013, se šteje za združljivo z notranjim trgom.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Latvijo.

      V Bruslju, 16. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         E. ERLANDSSON


title: 2006/712/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne 25. septembra 2006 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

text:
               1.11.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/13

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 25. septembra 2006
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   (2006/712/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE,
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2) in členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133 in 181a, v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu z dne 16. aprila 2003 in zlasti člena 2(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu, priloženega k Pogodbi o pristopu, in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji ter za zagotavljanje določenih tehničnih uskladitev, povezanih z institucionalnim in pravnim razvojem v Evropski uniji, je bil v imenu Evropske skupnosti in držav članic podpisan 30. aprila 2004, v skladu s Sklepom Sveta 2006/711/ES (2).

               (2)

               Dokler ne začne veljati, se Protokol uporablja začasno od dne pristopa.

               (3)

               Protokol je treba skleniti –

         STA SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Kirgiško republiko na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Besedilo Protokola (3) je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic poda uradno obvestilo, predvideno v členu 4 Protokola. Predsednik Komisije hkrati poda takšno uradno obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Bruslju, 25. septembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         M. PEKKARINEN

            Za Komisijo

            Predsednik

         J. M. BARROSO

      (1)  UL C 174 E, 14.7.2005, str. 16.

      (2)  Glej stran 8 tega Uradnega lista.

      (3)  Glej stran 9 tega Uradnega lista.


title: Sklep Sveta z dne 15. februarja 1993 o garanciji, ki jo Skupnost odobri Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih za projekte skupnega interesa v določenih tretjih državah

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31993D0115

Uradni list L 045 , 23/02/1993 str. 0027 - 0027 finska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 3 str. 0008  švedska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 3 str. 0008

		Sklep Svetaz dne 15. februarja 1993o garanciji, ki jo Skupnost odobri Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih za projekte skupnega interesa v določenih tretjih državah(93/115/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti njenega člena 235,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],glede na to, da se je Svet na zasedanju 13. in 14. marca 1991 na podlagi sporočila Komisije odločil za omejeno povečanje aktivnosti Evropske investicijske banke (EIB) v tistih tretjih državah, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o sodelovanju;glede na to, da je Svet 8. julija 1991 potrdil te smernice;glede na to, da je Svet 19. maja 1992 določil smernice glede posojil, ki jih EIB odobrava v tretjih državah, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o sodelovanju;ker je Svet povabil EIB, naj skladno s svojimi predpisi in običajnimi merili zagotovi posojila za projekte skupnega interesa v določenih tretjih državah, ki bodo zavarovani z garancijo;ter glede na to, da bo kmalu ustanovljen Garancijski sklad, s katerim bo zagotovljena primerna proračunska obravnava garancij za posojila Skupnosti, odobrena tretjim državam skladno s sklepi Evropskega sveta na zasedanju 11. in 12. decembra 1992,SKLENIL:Člen 1Skupnost daje polno garancijo Evropski investicijski banki za primere, ko Banka ne bo prejela plačil za posojila, ki so bila skladno z njenimi običajnimi merili odobrena tretjim državam, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o sodelovanju. Za triletno obdobje je določena omejitev v višini 250 milijonov evrov na leto. Po izteku tega roka se preuči ustreznost te omejitve.V ta namen se EIB in Komisija sporazumeta o postopkih za izvajanje garancije.Člen 2Vsakih šest mesecev bo Komisija obvestila Evropski parlament in Svet o poteku črpanja posojil, zavarovanih z garancijo. V ta namen bo Banka posredovala Komisiji vse potrebne podatke za celovito obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta.Komisija bo za Evropski parlament in Svet enkrat letno pripravila poročilo z oceno izvajanja tega sklepa.V Bruslju, 15. februarja 1993Za SvetPredsednikM. Jelved[1] UL C 172, 8.7.1992, str. 6.[2] UL C 21, 25.1.1993.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 22. decembra 2009 o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Madžarske za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013

text:
               29.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 348/55

      SKLEP SVETA

   z dne 22. decembra 2009
   o dodelitvi državne pomoči s strani oblasti Republike Madžarske za nakup kmetijskih zemljišč med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013
   (2009/1017/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju zahteve vlade Republike Madžarske z dne 27. novembra 2009,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Republika Madžarska (v nadaljnjem besedilu: Madžarska) je 27. novembra 2009 predložila Svetu zahtevo za sklep v skladu s tretjim pododstavkom člena 88(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o načrtu Madžarske za dodelitev državne pomoči madžarskim kmetom za nakup kmetijskih zemljišč.

               (2)

               Proces privatizacije zemljišč, ki na Madžarskem poteka od začetka 1990-ih, je v več primerih pripeljal do razdrobljenega ali nedeljenega skupnega lastništva kmetijskih zemljišč, zaradi česar je struktura rabe zemljišč neugodna, kmetijska gospodarstva pa niso zelo rentabilna.

               (3)

               Zaradi pomanjkanja kapitala kmetov, visokih obrestnih mer na komercialna posojila za nakup kmetijskih zemljišč ter poostritve bančnih meril za odobritev posojil kmetom v sedanji krizi imajo kmetje, zlasti tisti z majhnimi gospodarstvi, malo možnosti za najemanje komercialnih posojil za naložbe, kot je nakup kmetijskega zemljišča. Letne obrestne mere za komercialna posojila za nakup kmetijskih zemljišč, ki so julija 2008 znašale povprečno 9,5 %, so se maja 2009 zaradi finančne in gospodarske krize povečale na 15 %, povprečna vrednost zavarovanja takih posojil pa se je v istem obdobju skoraj podvojila.

               (4)

               V teh razmerah je mogoče pričakovati povečanje števila špekulativnih nakupov kmetijskih zemljišč s strani gospodarskih subjektov, ki se ne ukvarjajo s kmetijsko dejavnostjo in imajo lažji dostop do kapitala.

               (5)

               Državna pomoč za nakup kmetijskih zemljišč bi morala z vzpostavitvijo ugodnih pogojev za zmanjšanje proizvodnih stroškov ter izboljšanje donosnosti kmetijske proizvodnje v sedanji krizi pomagati preživeti številnim kmečkim družinam, saj bi zaustavila povečevanje revščine in brezposelnosti na podeželju. Brezposelnost na Madžarskem, ki je v obdobju od avgusta 2008 do oktobra 2008 znašala 7,7 %, se je zaradi krize namreč v istem obdobju leta 2009 povečala na 10,4 %, madžarski bruto domači proizvod (BDP) pa se je v obdobju od tretjega četrtletja 2008 do tretjega četrtletja 2009 zmanjšal za 7,2 %. Poleg tega se je v sektorju kmetijstva, gozdarstva in ribištva BDP Madžarske v tekočih cenah v obdobju od prve polovice leta 2008 do prve polovice leta 2009 zmanjšal za približno 33 % (s 410 828 milijonov madžarskih forintov (HUF) na 275 079 milijonov HUF).

               (6)

               Skupni znesek predvidoma dodeljene državne pomoči znaša 4 000 milijonov HUF, prejelo pa naj bi jo približno 5 000 kmetijskih proizvajalcev. Dodeljena bi morala biti v obliki:

                           —

                           subvencioniranja obresti do skupnega zneska 2 000 milijonov HUF na posojila zasebnim kmetovalcem, ki izpolnjujejo merila v zvezi z registracijo in poklicno usposobljenostjo ter zahteve glede spoštovanja dobrih kmetijskih praks in zahteve gospodarstev, sposobnih preživetja, kar pomeni, da lahko pridobijo ugodna posojila za nakup kmetijskih zemljišč skupne površine največ 300 hektarov. Subvencija za obresti se obravnava kot hipotekarno posojilo v znesku največ 75 milijonov HUF in za največ 20 let, vključno z dvoletnim odlogom za povračilo glavnice, in bo ustrezala 50 % povprečnega donosa madžarskih državnih obveznosti z dospelostjo 5 oziroma 10 let, povečanega za 1,75 %;

                           —

                           neposrednih nepovratnih sredstev do skupnega zneska 2 000 milijonov HUF za nakup kmetijskega zemljišča v znesku največ 20 % nakupne cene, določene v prodajni pogodbi, kar je največ 3 milijone HUF na posamezen zahtevek, vsak upravičenec pa lahko na leto vloži največ dva zahtevka. Nepovratna sredstva se lahko dodelijo zasebniku, ki je na dan nakupa vsaj eno leto opravljal kmetijsko dejavnost kot lastnik vsaj 5 hektarov nasadov ali 1 hektara drugega kmetijskega zemljišča, in sicer na zemljišču, ki je v neposrednem stiku s kupljenim zemljiščem, ter se zaveže, da vsaj pet let po datumu izplačila pomoči ne bo prodal kupljenega zemljišča ter ga bo uporabljal izključno za kmetijsko proizvodnjo. Pomoč se lahko dodeli le, če skupna velikost sedanjih in kupljenih zemljišč presega 210 zlatih kron (1) oziroma 2 hektara za kmetijska zemljišča, ki se uporabljajo kot vinogradi ali sadovnjaki, ter če tako zemljišče ni registrirano kot zemljišče, ki se uporablja v gozdarstvu.

               (7)

               Državne pomoči v obliki subvencioniranja obresti in v obliki neposrednih nepovratnih sredstev za nakup istega dela kmetijskega zemljišča ni dovoljeno združevati.

               (8)

               Komisija v tej fazi še ni začela nobenega postopka niti zavzela stališča o naravi in združljivosti pomoči.

               (9)

               Izjemne okoliščine tako obstajajo, kar omogoča, da se ta pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom z odstopanjem in v obsegu, ki je nujno potreben za zajezitev revščine na madžarskem podeželju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Izredna državna pomoč madžarskih oblasti v obliki subvencioniranja obresti in nepovratnih sredstev za nakup kmetijskih zemljišč, ki znaša največ 4 000 milijonov HUF in je dodeljena med 1. januarjem 2010 in 31. decembrom 2013, se šteje kot združljiva z notranjim trgom.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Madžarsko.

      V Bruslju, 22. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. CARLGREN

      (1)  Merska enota za kakovost kmetijskih zemljišč na Madžarskem.