title: 2012/93/Euratom: Sklep Sveta z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 47/25

         SKLEP SVETA
   z dne 19. decembra 2011
   o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)
   (2012/93/Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije po posvetovanju z Znanstveno-tehničnim odborom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupna nacionalna in evropska prizadevanja na področju raziskav in usposabljanja so bistvenega pomena za pospeševanje in zagotavljanje gospodarske rasti in blaginje državljanov Evrope.

               (2)

               Okvirni program Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja v obdobju 2012–2013 (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) bi moral dopolnjevati druge ukrepe Evropske unije na področju raziskovalne politike, ki so potrebni za izvajanje strategije Evropa 2020, ki jo je 17. junija 2010 sprejel Evropski svet, zlasti tiste ukrepe, ki zadevajo izobraževanje, usposabljanje, konkurenčnost in inovacije, industrijo, zaposlovanje in okolje.

               (3)

               Okvirni program bi moral temeljiti na dosežkih sedmega okvirnega programa, ki je bil sprejet s Sklepom Sveta 2006/970/Euratom z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (3), hkrati pa bi moral vsebovati potreben večji poudarek na jedrski varnosti ter s tem prispevati k preusmeritvi jedrskih raziskav. Poleg tega bi moral prispevati k ustvarjanju Evropskega raziskovalnega prostora ter razvijanju ekonomije in družbe znanja v Evropi.

               (4)

               Okvirni program bi moral prispevati k uresničevanju Unije inovacij, ene od vodilnih pobud v okviru strategije Evropa 2020, ki je bila sprejeta s sklepi Sveta z dne 25. in 26. novembra 2010 in sicer s krepitvijo konkurence za znanstveno odličnost in pospešenim uvajanjem glavnih inovacij na področju jedrske energije, zlasti pri fuziji in jedrski varnosti, ter tako prispevati k reševanju izzivov, povezanih z energijo in podnebnimi spremembami.

               (5)

               V zvezi z energetsko politiko za Evropo je Evropski svet na zasedanju 8. in 9. marca 2007 potrdil, da se mora vsaka posamezna država članica sama odločiti, ali bo uporabljala jedrsko energijo, ter poudaril, da je treba ob tem nadalje izboljševati jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki. Prav tako se priznava, da ima jedrska energija v nekaterih državah članicah danes vlogo "premostitvene tehnologije".

               (6)

               Kljub možnemu vplivu jedrske energije na oskrbo z energijo in gospodarski razvoj lahko hude jedrske nesreče potencialno ogrozijo človekovo zdravje. Zato bi bilo treba v okvirnem programu največjo možno pozornost nameniti vidikom jedrske varnosti in po potrebi zaščite. Vidiki zaščite v okvirnem programu bi morali biti omejeni na neposredne ukrepe Skupnega raziskovalnega središča (JRC).

               (7)

               Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET) iz sklepov Sveta z dne 28. februarja 2008 je spodbudil hitrejši razvoj palete nizkoogljičnih tehnologij. Evropski svet je na zasedanju 4. februarja 2011 sklenil, da bodo Unija in njene države članice spodbujale naložbe v obnovljive vire energije ter v varne in trajnostne nizkoogljične tehnologije ter se posvetile izvajanju prednostnih nalog na področju tehnologije, kot so zastavljene v Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (načrtu SET).

               (8)

               Skupnost je pripravila enoten in celosten program raziskav na področju fuzije, ki prevzema v svetu vodilno vlogo pri razvoju fuzije kot vira energije.

               (9)

               Po Sklepu Sveta z dne 20. decembra 2005 je Skupnost 11. maja 2006 pristopila k okvirnemu sporazumu Mednarodnega foruma četrte generacije reaktorjev (GIF). Ta forum usklajuje večstransko sodelovanje v raziskavah predprojektnih zasnov pri številnih naprednih jedrskih sistemih, njegov namen pa je tudi zadovoljivo reševati vprašanja jedrske varnosti, odpadkov, širjenja jedrskega orožja in javnega mnenja, ki so pomembna za okvirni program.

               (10)

               Svet v svojih sklepih o potrebi po kompetencah na jedrskem področju, ki jih je sprejel na zasedanju 1. in 2. decembra 2008, priznava, da je bistveno, da se v Skupnosti ohrani visoka raven izobraževanja na jedrskem področju.

               (11)

               Komisija je leta 2010 prejela končna poročila o zunanji oceni izvajanja in rezultatov dejavnosti Skupnosti na področju jedrskih raziskav v obdobju 2007–2009, ki zajemajo tako neposredne kot posredne ukrepe.

               (12)

               Izvedba projekta ITER v Evropi v skladu s sporazumom z dne 21. novembra 2006 o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER (4) bi morala biti v sklopu okvirnega programa v središču raziskovalnih dejavnosti na področju fuzije.

               (13)

               Dejavnosti Skupnosti za izvedbo projekta ITER, zlasti dejavnosti, ki so potrebne za izgradnjo reaktorja ITER v kraju Cadarache ter za raziskave in razvoj na področju tehnologije ITER v času trajanja okvirnega programa, mora v skladu z Odločbo Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (5) usmerjati Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije.

               (14)

               Pri raziskovalnih dejavnostih, ki jih podpira ta okvirni program, bi morali zagotoviti spoštovanje temeljnih etičnih načel, vključno z načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (15)

               Ta sklep bi moral za celotno obdobje trajanja okvirnega programa določiti finančni okvir, ki v letnem proračunskem postopku predstavlja prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

               (16)

               JRC bi moralo prispevati k zagotavljanju znanstvene in tehnološke podpore – ki upošteva zahteve uporabnika – za oblikovanje, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Unije z večjim poudarkom na raziskovanju na področju varnosti in zaščite. V tem pogledu bi moral JRC na svojih specifičnih področjih pristojnosti še naprej delovati kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v Uniji. JRC bi moral zlasti imeti potrebno zmogljivost za zagotavljanje neodvisnega znanstvenega in tehničnega strokovnega znanja na področju jedrskih nezgod in nesreč.

               (17)

               Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. Možnost sodelovanja v okvirnem programu bi morale imeti države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projektov in na podlagi vzajemnih koristi pa tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.

               (18)

               Okvirni program bi moral prispevati k širitvi Unije, in sicer z zagotavljanjem znanstvene in tehnološke podpore državam kandidatkam za izvajanje pravnega reda Unije ter za njihovo vključevanje v Evropski raziskovalni prostor.

               (19)

               Sporočilo Komisije z dne 26. marca 2009 o jedrskem neširjenju priznava vlogo JRC pri raziskavah in usposabljanju na področju jedrske zaščite.

               (20)

               Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (8), in Uredbo Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9) -

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprejetje okvirnega programa
   Sprejme se večletni okvirni program za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Cilji
   1.   Okvirni program, ki temelji na Evropskem raziskovalnem prostoru, sledi splošnim ciljem, določenim v členu 1 in členu 2(a) Pogodbe, s posebnim poudarkom na jedrski varnosti in zaščiti ter zaščiti pred sevanjem, ter hkrati prispeva k oblikovanju Unije inovacij.
   2.   Okvirni program zajema dejavnosti Skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, mednarodnega sodelovanja, razširjanja tehničnih informacij, uporabe rezultatov raziskav ter usposabljanja, ki so določene v dveh posebnih programih.
   3.   Prvi posebni program zajema naslednje posredne ukrepe:

               (a)

               raziskave fuzijske energije z namenom razvijanja tehnologije za varen, trajnosten, okoljsko odgovoren in gospodaren vir energije;

               (b)

               jedrsko fisijo in varnost ter zaščito pred sevanjem z namenom izboljšanja zlasti varnosti jedrske fisije in drugih možnosti uporabe sevanja v industriji in medicini ter ravnanja z jedrskimi odpadki.

         4.   Drugi posebni program zajema neposredne raziskovalne dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) na področju ravnanja z jedrskimi odpadki, vpliva na okolje ter varnosti in zaščite.
   5.   Cilji in splošne smernice posebnih programov so določeni v Prilogi I.
   Člen 3
   Najvišji znesek in deleži, dodeljeni vsakemu posebnemu programu
   Znesek za izvajanje okvirnega programa znaša največ 2 560 270 000 EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način (v EUR):

               (a)

               za posebni program iz člena 2(3), ki se izvede s posrednimi ukrepi:

                           —

                           raziskave fuzijske energije

                           2 208 809 000 EUR (10);

                           —

                           jedrska fisija, varnost in zaščita pred sevanjem

                           118 245 000 EUR;

               (b)

               za posebni program iz člena 2(4), ki se izvede z neposrednimi ukrepi:

                           —

                           jedrske dejavnosti JRC

                           233 216 000 EUR.

         Podrobna pravila za finančno udeležbo Skupnosti v okvirnem programu so določena v Prilogi II.
   Člen 4
   Zaščita finančnih interesov Unije
   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v skladu s tem sklepom, se v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Unije, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti iz okvirnega programa, ki so posledica dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta in zaradi neupravičenih izdatkov ogrozijo ali bi lahko ogrozile splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih upravlja Evropska unija, uporabljata uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96.
   Člen 5
   Temeljna etična načela
   Vse raziskovalne dejavnosti iz okvirnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.
   Člen 6
   Spremljanje, ocena in pregled
   1.   Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter redno poroča o rezultatih tega spremljanja in te rezultate redno razširja. V začetku leta 2013 bo Svetu predloženo posebno poročilo o spremljanju, namenjeno izvajanju dejavnosti iz okvirnega programa, ki so povezane z jedrsko varnostjo in zaščito.
   2.   Po zaključku okvirnega programa Komisija neodvisnim strokovnjakom naroči, da do 31. decembra 2015 izvedejo zunanjo oceno utemeljitve, izvedbe in dosežkov programa. Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. KOROLEC

      (1)  Mnenje z dne 17. novembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Mnenje po neobveznem posvetovanju.

      (2)  UL C 318, 29.10.2011, str. 127. Mnenje po neobveznem posvetovanju.

      (3)  UL L 400, 30.12.2006, str. 60.

      (4)  UL L 358, 16.12.2006, str. 62.

      (5)  UL L 90, 30.3.2007, str. 58.

      (6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (7)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (8)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (9)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

      (10)  V tem skupnem znesku bo zagotovljenih dovolj sredstev za dejavnosti, ki niso povezane z izgradnjo reaktorja ITER in so navedene v Prilogi I.

      PRILOGA I

         ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, TEME IN DEJAVNOSTI

      UVOD
      Okvirni program za obdobje 2012–2013 je sestavljen iz dveh delov, ki ustrezata "posrednim" ukrepom v zvezi z raziskavami fuzijske energije, jedrsko fisijo in zaščito pred sevanjem ter "neposrednim" raziskovalnim dejavnostim Skupnega raziskovalnega središča.
      I.A.   RAZISKAVE FUZIJSKE ENERGIJE

         Cilj

      Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko vzdržne in gospodarne, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

         Utemeljitev

      Fuzija lahko v naslednjih nekaj desetletjih pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne oskrbe z energijo v Uniji. Njen uspešen razvoj bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna. Dolgoročni cilj evropskih raziskav na področju fuzije, ki zajemajo vse dejavnosti držav članic in pridruženih tretjih državah na področju fuzije, je skupna izgradnja gospodarnih prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki izpolnjujejo te zahteve.
      Prva prednostna naloga v strategiji za dosego dolgoročnega cilja je izgradnja reaktorja ITER (velikega poskusnega objekta, ki bo dokazal znanstveno in tehnično izvedljivost proizvajanja energije s fuzijo), temu pa bo sledila izgradnja "predstavitvene" fuzijske elektrarne (DEMO). Izgradnjo reaktorja ITER bodo spremljali ciljno usmerjen program v podporo R&R za ITER in omejene dejavnosti v zvezi s fizikalno-tehnološkimi osnovami, ki so potrebne za elektrarno DEMO.
      Svetovna razsežnost raziskav in razvoja na področju fuzije je odražena v Sporazumu z dne 21. novembra 2006 o ustanovitvi Mednarodne organizacije za fuzijsko energijo ITER za skupno izvajanje projekta ITER in v Sporazumu med Vlado Japonske in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o skupnem izvajanju dejavnostih širšega pristopa na področju raziskav fuzijske energije (1).
      Prav tako se mednarodno sodelovanje odvija v okviru osmih dvostranskih sporazumov o sodelovanju na področju fuzije, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo in tretjimi državami.

         Dejavnosti

      1.   Izgradnja reaktorja ITER
      Sem spadajo dejavnosti za skupno izvedbo projekta ITER, zlasti vodenje mednarodne organizacije ITER in Evropskega skupnega podjetja za ITER, upravljanje in kadrovanje, splošna tehnična in administrativna podpora, izdelava opreme in naprav ter podpora projektu v času izgradnje.
      2.   Raziskave in razvoj za pripravo na obratovanje reaktorja ITER
      Z usmerjenim fizikalno-tehnološkim programom bo potekalo izkoriščanje Skupnega evropskega torusa (JET) in drugih naprav za magnetne konfinacije, ki so pomembne za projekt ITER. Program bo ocenil posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje.
      3.   Omejene tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO
      Še naprej se bodo razvijali fuzijski materiali in ključne tehnologije za fuzijo in nadaljevalo se bo delo skupine, ki pripravlja izgradnjo Mednarodne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov (IFMIF).
      4.   Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti
      Potekale bodo omejene dejavnosti za razvoj izboljšanih konceptov za sisteme magnetne konfinacije (usmerjene v priprave na delovanje stelaratorja W7-X) ter teoretično delo in modeliranje, namenjeno celovitemu razumevanju fuzijskih plazem.
      5.   Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje
      Glede na takojšnje in srednjeročne potrebe, povezane s projektom ITER, in za nadaljnji razvoj fuzije se bodo še naprej podpirale spodbude za usposabljanje "generacije ITER" v smislu števila, obsega spretnosti in znanj ter visoke ravni usposabljanja in izkušenj.
      6.   Infrastrukture
      Reaktor ITER bo nova raziskovalna infrastruktura z močno evropsko razsežnostjo.
      7.   Industrija in postopki prenosa tehnologij
      Za hiter prenos inovacij v okviru projekta ITER v evropsko industrijo so potrebne nove organizacijske strukture. Za to bo skrbel forum za industrijske inovacije na področju fuzije, v okviru katerega bodo oblikovani načrt za fuzijsko tehnologijo in pobude za razvoj človeških virov s poudarkom na inovacijah in možnostih zagotavljanja novih proizvodov in storitev.
      I.B.   JEDRSKA FISIJA, VARNOST IN ZAŠČITA PRED SEVANJEM

         Cilj

      Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili konkretne rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, izboljšanje zlasti varnosti (2) in prispevanje k učinkoviti rabi virov in stroškovni učinkovitosti jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

         Utemeljitev

      Vprašanje jedrske energije je del razprav o boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije. Okvirni program bo – gledano širše v okviru iskanja trajnostne mešanice energetskih virov prihodnosti – k razpravi o koristih in omejitvah jedrske energije, pridobljene s fisijo, za nizkoogljično gospodarstvo prispeval tudi z raziskovalnimi dejavnostmi. Z zagotavljanjem še višje ravni varnosti bi naprednejše jedrske tehnologije lahko omogočile tudi znatno izboljšanje učinkovitosti in uporabe virov ter proizvedle manj odpadkov kot sedanji koncepti. Vidikom jedrske varnosti bo posvečena največja možna pozornost.
      Še naprej si je treba prizadevati za ohranitev izjemnih varnostnih standardov Skupnosti, izboljšanje zaščite pred sevanjem pa ostaja prednostna naloga. Ključni vprašanji sta obratovalna varnost reaktorjev in ravnanje z dolgoživimi odpadki, v zvezi s katerima se nadaljuje delo na tehnični ravni, potreben pa je tudi skupni politični in družbeni prispevek. Pri vseh oblikah uporabe sevanja, tako v industriji kot tudi v medicini, prevladuje načelo varovanja ljudi in okolja. Za vsa tematska področja, ki se obravnavajo v tem kontekstu, je značilna velika skrb za zagotovitev visoke ravni varnosti.
      Od začetka sedmega okvirnega programa Euratom so bile uvedene tri večje evropske pobude za sodelovanje v jedrski znanosti in tehnologiji. To so tehnološka platforma za trajnostno jedrsko energijo (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), tehnološka platforma za odlaganje odpadkov v geološke formacije (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) in multidisciplinarna evropska pobuda za manjšo izpostavljenost (Multidisciplinary European Low Dose Initiative – MELODI). Dejavnosti pobud SNETP in IGD-TP so zelo podobne prednostnim nalogam iz strateškega načrta za energetsko tehnologijo, obenem je ožja skupina organizacij v okviru pobude SNETP odgovorna za izvajanje evropske industrijske pobude za trajnostno jedrsko energijo (ESNII). Pobude vključujejo dejavnosti iz okvirnega programa, in sicer zlasti glede vprašanja jedrske varnosti.
      Na ravni Unije se krepi sodelovanje med pobudami SNETP, IGD-TP in MELODI ter drugimi interesnimi forumi, kot sta Evropski forum za jedrsko energijo (ENEF) in Skupina evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG), po potrebi pa se bodo prizadevanja za dodatno sinergijo nadaljevala tudi z dejavnostmi okvirnega programa, pri čemer je treba opozoriti, da bi morala razvoj industrijskih proizvodov in storitev financirati industrija sama.
      Za okvirni program Euratom je značilna velika skrb za spodbujanje visoke ravni varnosti, pri čemer se upošteva tudi mednarodni vidik. Poleg tega bo program še naprej podpiral pobude, ki zagotavljajo, da bodo objekti, usposabljanje in možnosti usposabljanja v Evropi še naprej ustrezali sedanjim usmeritvam nacionalnih programov in bodo v najboljšem interesu celotne Unije, zlasti kar zadeva jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem. Predvsem s tem se bo zagotavljalo ohranjanje ustrezne kulture varnosti.

         Dejavnosti

      1.   Ravnanje z dokončnimi radioaktivnimi odpadki
      V izvajanje usmerjene raziskovalne dejavnosti glede preostalih ključnih vidikov odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v globinska geološka odlagališča, po potrebi s predstavitvijo tehnologij in varnosti, ter podpora razvijanju skupnega evropskega pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem z odpadki od odvajanja do odlaganja.
      2.   Reaktorski sistemi
      Raziskave v podporo varnemu delovanju vseh zadevnih vrst reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni cikel), ki se uporabljajo v Evropi, ali, kolikor je potrebno zaradi ohranjanja širokega strokovnega znanja o jedrski varnosti v Evropi, tistih vrst reaktorjev, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih, vključno z vsemi vidiki gorivnega cikla, povezanimi z ravnanjem z odpadki, kot sta ločevanje in pretvorba. Spremljevalni ukrepi, ki naj bi prispevali k razpravi o trajnostni mešanici energetskih virov v Evropi.
      3.   Zaščita pred sevanjem
      Raziskave, zlasti v zvezi s tveganji ob izpostavljenosti nizkemu sevanju, medicinskimi uporabami in ravnanjem ob nesrečah, da bi postavili znanstvene temelje za zanesljiv, uravnotežen in družbeno sprejemljiv sistem zaščite, hkrati pa upoštevali koristi od uporabe sevanja v medicini in industriji.
      4.   Infrastrukture
      Podpora uporabi in nadaljnji dostopnosti ključnih raziskovalnih infrastruktur v zgoraj navedenih prednostnih tematskih področjih in sodelovanju med slednjimi.
      5.   Človeški viri in usposabljanje
      Podpora ohranitvi in nadaljnjemu razvijanju znanstvene usposobljenosti in kadrovskih zmogljivosti z namenom zagotavljanja dolgoročnejše razpoložljivosti ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih v jedrskem sektorju.
      II.   JEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (JRC)

         Cilj

      Posebni jedrski program Skupnega raziskovalnega središča (JRC) je usmerjen v izpolnjevanje obveznosti iz Pogodbe na področju raziskav in razvoja s posebnim poudarkom na jedrski varnosti in zaščiti pred sevanjem ter v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam pri zaščitnih ukrepih in neširjenju, ravnanju z odpadki, varnosti jedrskih naprav in gorivnega cikla, radioaktivnosti v okolju in zaščiti pred sevanjem. JRC bo dodatno okrepil svojo vlogo evropskega referenčnega središča za razširjanje informacij, usposabljanje in izobraževanje strokovnjakov ter mladih znanstvenikov, in sicer zlasti na področjih jedrske varnosti in zaščite ter zaščite pred sevanjem.

         Utemeljitev

      Nujno je treba razvijati znanje, spretnosti in usposobljenost za zagotovitev zahtevanega, vrhunskega, neodvisnega in zanesljivega strokovnega znanja, ki bo podprlo politike Unije na področjih varnosti jedrskih reaktorjev in gorivnega cikla ter zaščitnih ukrepov in varnosti na jedrskem področju. Podpora politiki Unije, usmerjena k uporabnikom, kot je poudarjena v poslanstvu JRC, bo dopolnjena s proaktivno vlogo znotraj Evropskega raziskovalnega prostora pri izvajanju visokokakovostnih raziskovalnih dejavnosti v tesnem sodelovanju z industrijo in drugimi organi ter pri razvijanju omrežij z javnimi in zasebnimi ustanovami v državah članicah.

         Dejavnosti

                  1.

                  Ravnanje z jedrskimi odpadki in vplivi na okolje, kar bo usmerjeno v zmanjševanje negotovosti in reševanje odprtih vprašanj pri odlaganju odpadkov s ciljem razvoja učinkovitih rešitev za ravnanje z visoko radioaktivnimi jedrskimi odpadki na podlagi obeh glavnih možnosti (neposredno odlaganje ali ločevanje in pretvorba). Prav tako se bodo razvijale dejavnosti za krepitev razumevanja in modeliranja fizikalnih, kemijskih in osnovnih značilnosti aktinidnih snovi in za vzpostavitev podatkovne zbirke visoko natančnih referenčnih jedrskih podatkov, in sicer za aplikacije v jedrski energiji in nejedrske aplikacije (npr. v medicini). Zaradi krepitve prizadevanj na področju zaščite pred sevanjem se bodo v podporo usklajevanju nacionalnih postopkov in sistemov nadzora še naprej razvijali okoljski modeli za razpršitev radioizotopov v povezavi z nadzornimi testi okoljske radioaktivnosti.

                  2.

                  Jedrska varnost, kar bo prispevalo k izvajanju raziskav o varnosti gorivnih ciklov, pri čemer bo glavna pozornost namenjena varnosti sedanjih reaktorjev v Uniji. Izvajale se bodo tudi raziskave v zvezi z varnostjo novih, inovativno zasnovanih reaktorjev ter vidiki varnosti in zaščite pri inovativnih gorivnih ciklih, podaljšanem izgorevanju ali novih tipih goriv. V tem okviru se bodo razvijale varnostne zahteve in napredne ocenjevalne metode za sisteme reaktorjev, ki so pomembni za jedrsko varnost v Evropi. JRC bo poleg tega usklajeval evropski prispevek k pobudi R&R Mednarodnega foruma četrte generacije jedrskih energetskih sistemov, kjer bo deloval kot združevalna sila in skrbel za razširjanje raziskav na tem področju. Zagotavljal bo tudi znanstveno strokovno znanje na področju jedrskih nezgod in nesreč.

                  3.

                  Jedrska zaščita, kar bo usmerjeno v nadaljnjo podporo uresničevanju zavez Skupnosti, zlasti razvijanju metod za nadzor nad objekti gorivnega cikla, izvajanju dodatnega protokola, vključno z okoljskim vzorčenjem in celostnimi zaščitnimi ukrepi, in preprečevanju zlorabe jedrskih in radioaktivnih snovi, povezane z nedovoljenim prometom s takimi snovmi, vključno z jedrsko forenziko.

         (1)  UL L 246, 21.9.2007, str. 34.

         (2)  Vse raziskovalne dejavnosti na področju jedrske varnosti so zajete v razdelku II "Jedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC)".

      PRILOGA II

         SHEME FINANCIRANJA

      Ob upoštevanju pravil za udeležbo, določenih za izvajanje okvirnega programa, bo Skupnost z vrsto shem financiranja podpirala dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi, ki so predvidene v posebnih programih. Te sheme se bodo uporabljale, samostojno ali skupaj, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu.
      1.   SHEME FINANCIRANJA NA PODROČJU FUZIJSKE ENERGIJE
      Dejavnosti na področju raziskav fuzijske energije zaradi svoje narave potrebujejo posebno ureditev. Finančna podpora bo namenjena dejavnostim, ki se izvajajo na podlagi postopkov, določenih v:

                  1.1.

                  pogodbah o pridružitvi med Komisijo in državami članicami ali polno pridruženimi tretjimi državami ali med Komisijo in subjekti v državah članicah ali polno pridruženih tretjih državah, ki določajo izvajanje dela raziskovalnega programa Skupnosti na področju fuzijske energije v skladu s členom 10 Pogodbe;

                  1.2.

                  Evropskem sporazumu za razvoj fuzije (EFDA), večstranskem sporazumu, sklenjenem med Komisijo in organizacijami v državah članicah in pridruženih tretjih državah ali med Komisijo in organizacijami, ki delujejo v imenu držav članic in pridruženih tretjih držav, v katerem so med drugim določeni okvir za nadaljnje raziskave fuzijske tehnologije v pridruženih organizacijah in industriji, uporaba naprav JET in evropski prispevek k mednarodnemu sodelovanju;

                  1.3.

                  Evropskem skupnem podjetju za ITER na podlagi členov 45 do 51 Pogodbe;

                  1.4.

                  mednarodnih sporazumih med Skupnostjo in tretjimi državami, ki zajemajo dejavnosti na področju raziskav in razvoja fuzijske energije, zlasti v sporazumu o projektu ITER in sporazumu za izvajanje dejavnosti širšega pristopa;

                  1.5.

                  vseh drugih večstranskih sporazumih, sklenjenih med Skupnostjo in pridruženimi organizacijami, zlasti v Sporazumu o mobilnosti osebja;

                  1.6.

                  ukrepih za delitev stroškov za spodbujanje raziskav fuzijske energije in prispevanje k njim, ki se izvajajo v sodelovanju z organi v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih okvirnemu programu, s katerimi ni bila sklenjena pogodba o pridružitvi.

            Poleg zgoraj navedenih dejavnosti se lahko podprejo ukrepi za spodbujanje in razvijanje človeških virov, dodelijo štipendije in uvedejo integrirane infrastrukturne pobude ter sprejmejo posebni podporni ukrepi, zlasti za usklajevanje raziskav fuzijske energije, izvajanje študij v podporo tem dejavnostim ter za spodbujanje publikacij, izmenjave informacij in usposabljanja z namenom spodbujanja prenosa tehnologije.
      2.   SHEME FINANCIRANJA NA DRUGIH PODROČJIH
      Dejavnosti okvirnega programa na področjih, ki ne zadevajo fuzijske energije, se bodo financirale z vrsto shem financiranja. Te sheme se bodo uporabljale, samostojno ali skupaj, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu.
      V sklepih o posebnih programih, delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov bodo po potrebi navedeni:

                  —

                  vrste shem, uporabljenih za financiranje različnih kategorij ukrepov,

                  —

                  kategorije udeležencev (kot so raziskovalne organizacije, univerze, industrija, javni organi), ki lahko sheme uporabljajo,

                  —

                  vrste dejavnosti (raziskave, razvoj, predstavitve, usposabljanje, razširjanje, prenos znanja in druge s tem povezane dejavnosti), ki jih lahko financirajo posamezne sheme.

            Kadar se lahko uporabijo različne sheme financiranja, se lahko v delovnih programih določi shema financiranja, ki se mora uporabiti za temo, za katero je objavljen razpis.
      Sheme financiranja so naslednje:

                  (a)

                  V podporo ukrepom, ki se izvajajo predvsem na podlagi razpisov za zbiranje predlogov:

                              1.

                              Skupni projekti
                              Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, da bi razvili novo znanje in tehnologijo, izdelke ali skupne vire za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Projekti lahko segajo od manjših ali nekoliko obsežnejših usmerjenih raziskovalnih ukrepov do večjih integriranih projektov, pri katerih se za dosego določenega cilja uporabi znatna količina virov. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.

                              2.

                              Mreže odličnosti
                              Podpora skupnim raziskovalnim programom, ki jih izvaja več raziskovalnih organizacij, ki povezujejo svoje dejavnosti na danem področju; te programe izvajajo raziskovalne skupine v okviru dolgoročnega sodelovanja. Za izvajanje teh skupnih raziskovalnih programov bodo morale te organizacije sprejeti formalno obvezo. Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev bo vključena v delovne načrte projektov.

                              3.

                              Usklajevalni in podporni ukrepi
                              Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju ali podpori raziskav (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije, konference, prispevki med izgradnjo nove infrastrukture itd.) ali spodbujanju razvoja človeških virov (npr. povezovanje v mreže in vzpostavljanje programov usposabljanja). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

                  (b)

                  V podporo ukrepom, ki se izvajajo na podlagi sklepov Sveta, ki temeljijo na predlogu Komisije, bo Skupnost zagotovila finančno podporo pobudam velikega obsega, financiranim iz več virov:

                              —

                              finančni prispevek za skupna podjetja na podlagi postopkov in določb iz členov 45 do 51 Pogodbe;

                              —

                              finančni prispevek za razvoj novih infrastruktur evropskega interesa.

            Skupnost bo pri uporabi shem financiranja upoštevala določbe Uredbe Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (1) glede predpisov o državni pomoči, zlasti okvir za državno pomoč raziskavam in razvoju, kot tudi mednarodne predpise na tem področju. V skladu s tem mednarodnim okvirom bo treba obseg in obliko finančne udeležbe preučiti za vsak primer posebej, zlasti če je na voljo financiranje iz drugih javnih virov, vključno z drugimi viri financiranja EU, kot je Evropska investicijska banka (EIB).
      Za udeležence v posrednem ukrepu, ki se izvaja v regiji, ki zaostaja v razvoju (konvergenčne regije iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (2), vključno z regijami, ki so upravičene do sredstev iz strukturnih skladov na podlagi cilja "konvergenca", in regijami, ki so upravičene do sredstev iz kohezijskega sklada, in najbolj oddaljenimi regijami), bodo zbrana dopolnilna sredstva iz strukturnih skladov, kadar bo to mogoče in ustrezno.
      3.   NEPOSREDNI UKREPI — SKUPNO RAZISKOVALNO SREDIŠČE
      Skupnost bo v skladu s Sklepom Sveta 2012/95/Euratom z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki ga bo z neposrednimi ukrepi izvajalo JRC v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (3), za izvajanje dejavnosti, označenih kot neposredni ukrepi, zaprosila Skupno raziskovalno središče.

         (1)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

         (2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

         (3)  Glej stran 40 tega Uradnega lista.


title: Sklep Sveta 2007/423/SZVP z dne 18. junija 2007 o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

text:
               19.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 157/23

      SKLEP SVETA 2007/423/SZVP
   z dne 18. junija 2007
   o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2004/293/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Skupnim stališčem 2004/293/SZVP sprejel ukrepe za preprečitev vstopa in tranzita prek ozemlja držav članic za posameznike, ki osebam na prostosti pomagajo, da se lahko še naprej izogibajo roki pravice za kazniva dejanja, za katera jih je obtožilo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), ali ki drugače ovirajo učinkovito izvajanje mandata MKSJ.

               (2)

               Po premestitvi Anteja Gotovine v pripor MKSJ bi bilo treba nekatere osebe iz člena 2 Skupnega stališča in so povezane z Gotovino, umakniti s seznama. Podatke o osebah, ki ostajajo na seznamu, bi bilo treba posodobiti.

               (3)

               Poleg tega bi bilo treba na seznam vključiti druge osebe, ki pomagajo osebam na prostosti, da se lahko še naprej izogibajo roki pravice za kazniva dejanja, za katera jih je obtožilo MKSJ, ali drugače ovirajo učinkovito izvajanje mandata MKSJ.

               (4)

               Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Seznam oseb, navedenih v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP, se nadomesti s seznamom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 18. junija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  UL L 94, 31.3.2004, str. 65. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2007/150/SZVP (UL L 66, 6.3.2007, str. 21).

      PRILOGA

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Sin Svetka BILBIJE
                  Datum/kraj rojstva: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3715730
                  Št. osebne izkaznice: 03GCD9986
                  EMŠO: 1308956163305
                  Vzdevki:
                  Naslov: Braće Pantića 7, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Datum/kraj rojstva: 19.10.1958, Rogatica, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0000148, izdan 26.7.1998 v Sarajevu (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03ETA0150
                  EMŠO: 1910958130007
                  Vzdevki: Cicko
                  Naslov: Družba CENTREK, Pale, Bosna in Hercegovina

                  3.

                  DJORDJEVIĆ, Jelena (ime po sklenitvi zakonske zveze: GLUŠICA Jelena)
                  Hči Vlastimira in Sojke DJORDJEVIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 7.2.1977, Zaječar, Srbija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Beogradskog Bataljona 39, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Vlastimirja DJORDJEVIĆA

                  4.

                  DJORDJEVIĆ, Sojka
                  Datum/kraj rojstva: 29.9.1949, občina Knjaževac, Srbija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Beogradskog Bataljona 39, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: soproga Vlastimirja DJORDJEVIĆA

                  5.

                  EĆIM, Ljuban
                  Datum/kraj rojstva: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0144290, izdan 21.11.1998 v Banjaluki (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03GCE3530
                  EMŠO: 0601964100083
                  Vzdevki:
                  Naslov: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  6.

                  HADŽIĆ Goranka
                  Hči Branka in Milene HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 18.6.1962, občina Vinkovci, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 1806962308218 (EMŠO), št. osebne izkaznice: 569934/03
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sestra Gorana HADŽIĆA

                  7.

                  HADŽIĆ, Ivana
                  Hči Gorana in Živke HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: rojena 25.2.1983, Vukovar, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Gorana HADŽIĆA

                  8.

                  HADŽIĆ, Srečko
                  Sin Gorana in Živke HADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 8.10.1987, Vukovar, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Gorana HADŽIĆA

                  9.

                  HADŽIĆ, Živka
                  Hči Branislava NUDIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 9.6.1957, Vinkovci, Hrvaška
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Aranj Janoša 9, Novi Sad, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: soproga Gorana HADŽIĆA

                  10.

                  JOVIČIĆ, Predrag
                  Sin Desmira JOVIČIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 1.3.1963, Pale, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4363551
                  Št. osebne izkaznice: 03DYA0852
                  EMŠO: 0103963173133
                  Vzdevki:
                  Naslov: Milana Simovića 23, Pale, Bosna in Hercegovina

                  11.

                  KARADŽIĆ, Aleksandar
                  Datum/kraj rojstva: 14.5.1973, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0036395 (potekel 12.10.1998)
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki: Saša
                  Naslov:

                  12.

                  KARADŽIĆ, Ljiljana (dekliški priimek: ZELEN)
                  Hči Voja in Anke
                  Datum/kraj rojstva: 27.11.1945, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  13.

                  KARADŽIĆ, Luka
                  Sin Vuka in Jovanke KARADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 31.7.1951, občina Savnik, Črna gora
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Dubrovaćka 14, Beograd, Srbija, in Janka Vukotića 24, Rastoci, občina Nikšić, Črna gora
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: brat Radovana KARADŽIĆA

                  14.

                  KARADŽIĆ-JOVIĆEVIĆ, Sonja
                  Hči Radovana KARADŽIĆA in Ljiljane ZELEN-KARADŽIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 22.5.1967, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 2205967175003 (EMŠO); št. osebne izkaznice: 04DYB0041
                  Vzdevki: Seki
                  Naslov: Dobroslava Jevdjevića 9, Pale, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Radovana KARADŽIĆA

                  15.

                  KESEROVIĆ, Dragomir
                  Sin Slavka
                  Datum/kraj rojstva: 8.6.1957, Piskavica pri Banjaluki, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4191306
                  Št. osebne izkaznice: 04GCH5156
                  EMŠO: 0806957100028
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Datum/kraj rojstva: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  17.

                  KOJIĆ, Radomir
                  Sin Milanka in Zlatane
                  Datum/kraj rojstva: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolac, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4742002, izdan leta 2002 v Sarajevu, velja do leta 2007
                  Št. osebne izkaznice: 03DYA1935, izdana 7.7.2003 v Sarajevu
                  EMŠO: 2311950173133
                  Vzdevki: Miner ali Ratko
                  Naslov: Trifka Grabeža 115, Pale, ali Hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna in Hercegovina

                  18.

                  KOVAČ, Tomislav
                  Sin Vasa
                  Datum/kraj rojstva: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO: 0412959171315
                  Vzdevki: Tomo
                  Naslov: Bijela, Črna gora, in Pale, Bosna in Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDŽIĆ, Predrag
                  Sin Vasilija
                  Datum/kraj rojstva: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 03GFB1318
                  EMŠO: 3001961120044
                  Vzdevki: Predo
                  Naslov: Doboj, Bosna in Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIĆ, Milorad Ulemek
                  Datum/kraj rojstva: 15.5.1968, Beograd, Srbija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki: Legija (ponarejena osebna izkaznica na ime IVANIĆ, Željko)
                  Naslov: v zaporu (Beograjski okrajni zapor, Bačvanska 14, Beograd)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Sin Dejana Malisa
                  Datum/kraj rojstva: 3.8.1966, Bjelice
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO: 0308966131572
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vojvode Putnika, Foča, Bosna in Hercegovina

                  22.

                  MANDIĆ, Momčilo
                  Datum/kraj rojstva: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 0121391, izdan 12.5.1999 v Sarajevu, Bosna in Hercegovina (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO: 0105954171511
                  Vzdevki: Momo
                  Naslov: v zaporu

                  23.

                  MARIĆ, Milorad
                  Sin Vinka Marića
                  Datum/kraj rojstva: 9.9.1957, Visoko, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4587936
                  Št. osebne izkaznice: 04GKB5268
                  EMŠO: 0909957171778
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna in Hercegovina

                  24.

                  MIĆEVIĆ, Jelenko
                  Sin Luke in Desanke, dekliški priimek: Simić
                  Datum/kraj rojstva: 8.8.1947, Borci pri Konjiću, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4166874
                  Št. osebne izkaznice: 03BIA3452
                  EMŠO: 0808947710266
                  Vzdevki: Filaret
                  Naslov: samostan Mileševo, Srbija

                  25.

                  MLADIĆ, Biljana (dekliški priimek STOJČEVSKA)
                  Hči Strahila STOJČEVSKEGA in Svetlinke STOJČEVSKE
                  Datum/kraj rojstva: 30.5.1972, Skopje, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 3005972455086 (EMŠO)
                  Vzdevki:
                  Naslov: prijavljena na Blagoja Parovića 117a, Beograd, vendar živi na Vidikovaćki venac 83, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: snaha Ratka MLADIĆA

                  26.

                  MLADIĆ, Darko
                  Sin Ratka in Bosiljke MLADIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 19.8.1969, Skopje, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
                  Št. potnega lista: Potni list Srbije in Črne gore št. 003220335, izdan 26.2.2002
                  Št. osebne izkaznice: 1908969450106 (EMŠO); osebna izkaznica B112059, izdal SUP Beograd, 8.4.1994
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vidikovaćki venac 83, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Ratka MLADIĆA

                  27.

                  NINKOVIĆ, Milan
                  Sin Sima
                  Datum/kraj rojstva: 15.6.1943, Doboj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3944452
                  Št. osebne izkaznice: 04GFE3783
                  EMŠO: 1506943120018
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  28.

                  OSTOJIĆ, Velibor
                  Sin Joza
                  Datum/kraj rojstva: 8.8.1945, Čelebići pri Foči, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  29.

                  OSTOJIĆ, Zoran
                  Sin Mića OSTOJIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 04BSF6085
                  EMŠO: 2903961172656
                  Vzdevki:
                  Naslov: Malta 25, Sarajevo, Bosna in Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIĆ, Petko
                  Sin Milovana PAVLOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 6.6.1957, Ratkovići, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4588517
                  Št. osebne izkaznice: 03GKA9274
                  EMŠO: 0606957183137
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna in Hercegovina

                  31.

                  PETROVIĆ, Tamara (dekliški priimek DJORDJEVIĆ)
                  Hči Vlastimirja in Sojke DJORDJEVIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 3.10.1971, Zaječar, Srbija
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  Vzdevki:
                  Naslov: Beogradskog Bataljona 39, Beograd, Srbija
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: hči Vlastimirja DJORDJEVIĆA

                  32.

                  POPOVIĆ, Čedomir
                  Sin Radomirja POPOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 24.3.1950, Petroviči
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice: 04FAA3580
                  EMŠO: 2403950151018
                  Vzdevki:
                  Naslov: Črnogorska 36, Bileća, Bosna in Hercegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Sin Džura
                  Datum/kraj rojstva: 30.8.1963, Foča, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO: 3008963171929
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  34.

                  RADOVIĆ, Nade
                  Sin Milorada RADOVIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 26.1.1951, Foča, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: stara 0123256 (razveljavljen)
                  Št. osebne izkaznice: 03GJA2918
                  EMŠO: 2601951131548
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stepe Stepanovića 12, Foča, Bosna in Hercegovina

                  35.

                  RATIĆ, Branko
                  Datum/kraj rojstva: 26.11.1957, Mihaljevci, Slavonska Požega, Hrvaška
                  Št. potnega lista: 0442022, izdan 17.9.1999 v Banjaluki
                  Št. osebne izkaznice: 03GCA8959
                  EMŠO: 2611957173132
                  Vzdevki:
                  Naslov: Krfska ulica 42, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIĆ, Slavko
                  Datum/kraj rojstva: 15.5.1952, Srpska Crnja, Hetin, Srbija
                  Št. potnega lista: veljaven potni list 3747158, izdan 12.4.2002 v Banjaluki, velja do: 12.4.2007. Neveljaven potni list št. 0020222, izdan 25.8.1988 v Banjaluki, velja do: 25.8.2003
                  Št. osebne izkaznice: 04EFA1053
                  EMŠO: 1505952103022
                  Vzdevki:
                  Naslov: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna in Hercegovina

                  37.

                  ŠAROVIĆ, Mirko
                  Datum/kraj rojstva: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 4363471, izdan v kraju Istočno Sarajevo, velja do 8.10.2008
                  Št. osebne izkaznice: 04PEA4585
                  EMŠO: 1609956172657
                  Vzdevki:
                  Naslov: Bjelopoljska 42, 71216 Sarajevo, Bosna in Hercegovina

                  38.

                  SKOČAJIĆ, Mrkša
                  Sin Dejana SKOČAJIĆA
                  Datum/kraj rojstva: 5.8.1953, Blagaj, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: 3681597
                  Št. osebne izkaznice: 04GDB9950
                  EMŠO: 0508953150038
                  Vzdevki:
                  Naslov: Trebinjskih brigada, Trebinje, Bosna in Hercegovina

                  39.

                  VRAČAR, Milenko
                  Datum/kraj rojstva: 15.5.1956, Nišavići, Prijedor, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: veljaven potni list 3865548, izdan 29.8.2002 v Banjaluki, velja do: 29.8.2007. Neveljavna potna lista št. 0280280, izdan 4.12.1999 v Banjaluki (veljaven do 4.12.2004), in št. 0062130, izdan 16.9.1998 v Banjaluki, Bosna in Hercegovina
                  Št. osebne izkaznice: 03GCE6934
                  EMŠO: 1505956160012
                  Vzdevki:
                  Naslov: Save Ljuboje 14, Banjaluka, Bosna in Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIĆ, Milan
                  Sin Jovana
                  Datum/kraj rojstva: 7.10.1939, Dobruša
                  Št. potnega lista:
                  Št. osebne izkaznice:
                  EMŠO:
                  Vzdevki:
                  Naslov:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (dekliški priimek STOISAVLJEVIĆ)
                  Hči Dobrisava in Zorke STOISAVLJEVIĆ
                  Datum/kraj rojstva: 15.11.1956, Maslovare, občina Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine, 0256552, izdan 26.4.1999
                  Št. osebne izkaznice: št. osebne izkaznice 04GCM2618, izdana 5.11.2004, in številka vozniškega dovoljenja 05GCF8710, izdano 3.1.2005
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: soproga Stojana ŽUPLJANINA

                  42.

                  ŽUPLJANIN, Mladen
                  Sin Stojana in Divne ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 21.7.1980, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 4009608, izdan 7.2.2003
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 04GCG6605, vozniško dovoljenje 04GCC6937, izdano 8.3.2004
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Stojana ŽUPLJANINA

                  43.

                  ŽUPLJANIN, Pavle
                  Sin Stojana in Divne ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 18.7.1984, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 5049445, izdan 26.4.2006
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 03GCB5148, izdana 10.6.2003, vozniško dovoljenje 04GCF5074, izdano 30.11.2004
                  Vzdevki:
                  Naslov: Stevana Markovića 3, Banja Luka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: sin Stojana ŽUPLJANINA

                  44.

                  ŽUPLJANIN, Slobodan
                  Sin Stanka in Cvijete ŽUPLJANIN
                  Datum/kraj rojstva: 17.11.1957, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Št. potnega lista: potni list Bosne in Hercegovine 0023955, izdan 24.8.1998
                  Št. osebne izkaznice: osebna izkaznica 04GCL4072, vozniško dovoljenje 04GCE8351, izdano 18.9.2004
                  Vzdevki: Bebac
                  Naslov: Vojvode Momića 9a, Banjaluka, Bosna in Hercegovina
                  Povezava z osebami, obtoženimi vojnih zločinov: bratranec Stojana ŽUPLJANINA


title: 2014/640/EU: Sklep Sveta z dne 23. septembra 2013 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenem s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Odbora za sodelovanje v kulturi

text:
               3.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 263/23

         SKLEP SVETA
   z dne 23. septembra 2013
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenem s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Odbora za sodelovanje v kulturi

      (2014/640/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167(3) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. aprila 2007 Komisijo pooblastil, da v imenu Evropske unije in njenih držav članic izvede pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Republiko Korejo.

               (2)

               Pogajanja so bila zaključena in Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 6. oktobra 2010. Sporazum vsebuje Protokol o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki v svojem členu 1 določa ustanovitev okvira za sodelovanje pogodbenic z namenom lažjih izmenjav v zvezi s kulturnimi dejavnostmi, blagom in storitvami, med drugim tudi v avdiovizualnem sektorju.

               (3)

               Sporazum se v skladu s svojim členom 15.10.5 deloma začasno uporablja s Sklepom 2011/265/EU (2) (v nadaljnjem besedilu: Sklep), in sicer od 1. julija 2011 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (4)

               V skladu s členom 3 Sklepa se členi 4(3), 5(2), 6(1), 6(2), 6(4), 6(5), 8, 9 in 10 Protokola začasno ne uporabljajo.

               (5)

               V skladu s členom 4(1) Sklepa mora Komisija pisno obvestiti Korejo, da Unija ne bo podaljšala obdobja upravičenosti avdiovizualnih koprodukcij v skladu s členom 5 Protokola po postopku iz člena 5(8) navedenega protokola, razen če Svet na predlog Komisije štiri mesece pred koncem tega obdobja upravičenosti odobri nadaljevanje upravičenosti. Če Svet odobri nadaljevanje upravičenosti, se ta obveznost pisne obvestitve začne ponovno uporabljati ob koncu podaljšanega obdobja upravičenosti. Za posebne namene odločanja o nadaljevanju obdobja upravičenosti mora Svet odločati soglasno.

               (6)

               Člen 3 Protokola določa ustanovitev Odbora za sodelovanje v kulturi, ki mora med drugim nadzorovati izvajanje Protokola.

               (7)

               V skladu s členom 6 Sklepa morajo biti predstavniki Unije v Odboru za sodelovanje v kulturi visoki uradniki Komisije in držav članic, ki imajo strokovno znanje in izkušnje v kulturnih zadevah in praksah, ter morajo zastopati stališče Unije v skladu s Pogodbo.

               (8)

               Z odločitvami Odbora se ne bi smele podeljevati pravice ali uvajati obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.

               (9)

               Pripravljalna telesa Sveta, pristojna za kulturo in avdiovizualne zadeve, bi morala že v zgodnji fazi sodelovati pri oblikovanju stališča, ki se sprejme v imenu Unije v Odboru za kulturno sodelovanje.

               (10)

               Ta sklep ne bi smel vplivati na ustrezne pristojnosti Unije in držav članic.

               (11)

               Unija bi morala oblikovati stališče, ki ga bo zastopala v Odboru za kulturno sodelovanje v zvezi s sprejetjem poslovnika Odbora za sodelovanje v kulturi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Odbora za sodelovanje v kulturi, ustanovljenem s Protokolom o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Odbora za sodelovanje v kulturi, temelji na osnutku sklepa Odbora za sodelovanje v kulturi, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. septembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         V. JUKNA

      (1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

      (2)  Sklep Sveta 2011/265/EU z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 127, 14.5.2011, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. … ODBORA ZA SODELOVANJE V KULTURI EU-KOREJA
      z dne …
      o sprejetju poslovnika Odbora za sodelovanje v kulturi
      ODBOR ZA SODELOVANJE V KULTURI JE –
      ob upoštevanju Protokola o sodelovanju v kulturi k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, ki je bil podpisan 6. oktobra 2010 v Bruslju, in zlasti člena 3 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Člen 3 Protokola o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) predvideva ustanovitev Odbora za sodelovanje v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Odbor).

                  (2)

                  Odbor bi moral izvajati vse funkcije Odbora za trgovino v zvezi s Protokolom v skladu s členom 3.3 Protokola.

                  (3)

                  Odbor bi moral sprejeti svoj poslovnik –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Poslovnik Odbora se določi, kot je določeno v Prilogi.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati …

         V… dne …,

               Za Odbor za sodelovanje v kulturi

               Prvi namestnik ministra

               Ministrstvo Republike Koreje za kulturo, šport in turizem

            …

               [Izpolni korejska stran]

               Generalni direktor Generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo

               Evropska komisija

            …

      PRILOGA
      POSLOVNIK ODBORA ZA SODELOVANJE V KULTURI
      Člen 1
      Sestava in predsedstvo
      1.   Odbor za sodelovanje v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Odbor), predviden v členu 3.1 Protokola o sodelovanju v kulturi (v nadaljnjem besedilu: Protokol) k Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), izvaja vse funkcije Odbora za trgovino v zvezi s Protokolom v skladu s členom 3.3 Protokola in nadzoruje izvajanje Protokola.
      2.   Odbor sestavljajo predstavniki Komisije in držav članic, ki jih v zvezi z zadevami, ki so v njihovi pristojnosti, lahko zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije, na eni strani ter predstavniki Koreje na drugi strani. Kot določa člen 3.1 Protokola, so ti predstavniki visoki uradniki iz upravnih organov vsake pogodbenice, ki imajo strokovno znanje in izkušnje v kulturnih zadevah in praksah.
      3.   Odboru sopredsedujeta generalni direktor urada za vsebine z Ministrstva Koreje za kulturo, šport in turizem in direktor za kulturo in medije z Generalnega direktorata Evropske komisije za izobraževanje in kulturo. Vsakega predsednika lahko zastopa zadevni namestnik.
      Člen 2
      Zastopanje
      1.   Pogodbenica obvesti drugo pogodbenico o seznamu članov Odbora. Seznam upravlja sekretariat Odbora.
      2.   Član, ki želi, da ga na zasedanju zastopa njegov namestnik, pred zasedanjem, na katerem želi biti zastopan, uradno obvesti predsednika Odbora o imenu svojega namestnika. Namestnik člana Odbora ima enake pravice kot član, ki ga zastopa.
      Člen 3
      Zasedanja
      1.   Odbor se sestane vsaj enkrat letno in po potrebi na zahtevo katere koli pogodbenice. Zasedanja potekajo izmenično v Bruslju ali Seulu, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Ob soglasju pogodbenic lahko zasedanja Odbora potekajo kot videokonferenca ali telekonferenca.
      2.   Zasedanje Odbora skliče sekretariat Odbora, pri čemer se o kraju in času zasedanja dogovorita pogodbenici. Sekretariat Odbora pošlje obvestilo o sklicu zasedanja članom Odbora najpozneje tri mesece pred začetkom zasedanja, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
      Člen 4
      Delegacije
      Člane Odbora lahko spremljajo uradniki. Predsednika Odbora sta pred vsakim zasedanjem obveščena o načrtovani sestavi delegacij, ki se bodo udeležile zasedanja.
      Člen 5
      Opazovalci in strokovnjaki
      Predsednika Odbora lahko priložnostno povabita opazovalce in strokovnjake, da se udeležijo zasedanj Odbora.
      Člen 6
      Sekretariat
      Nacionalne kontaktne točke iz člena 3.4 Protokola skupaj sestavljajo sekretariat Odbora.
      Člen 7
      Dokumenti
      Kadar posvetovanja Odbora temeljijo na pisnih podpornih dokumentih, sekretariat Odbora take dokumente oštevilči in razpošlje kot dokumente Odbora.
      Člen 8
      Korespondenca
      1.   Korespondenca za predsednika Odbora se pošlje sekretariatu Odbora, ki jo razpošlje članom Odbora.
      2.   Korespondenco predsednikov Odbora sekretariat Odbora pošlje prejemnikom ter jo po potrebi oštevilči in razpošlje drugim članom Odbora.
      Člen 9
      Dnevni red zasedanj
      1.   Sekretariat Odbora pripravi začasni dnevni red za vsako zasedanje. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje članom Odbora ter predsednikoma Odbora najpozneje dva meseca pred začetkom zasedanja.
      2.   Odbor sprejme dnevni red na začetku vsakega zasedanja. Točke, ki niso na začasnem dnevnem redu, se lahko uvrstijo na dnevni red, če s tem pogodbenici soglašata.
      3.   Predsednika Odbora lahko v soglasju skrajšata rok iz odstavka 1, da se upoštevajo zahteve posameznega primera.
      Člen 10
      Zapisnik
      1.   Sekretariat Odbora običajno pripravi osnutek zapisnika zasedanja v 21 dneh po koncu zasedanja.
      2.   V zapisniku je praviloma povzeta vsaka točka z dnevnega reda in po potrebi navedeno naslednje:

                  (a)

                  dokumenti, predloženi Odboru;

                  (b)

                  vse izjave, za vnos katerih so zaprosili člani Odbora, in

                  (c)

                  sprejeti sklepi, dana priporočila, dogovorjene izjave in sprejeti zaključki o posameznih točkah.

            3.   Zapisnik vsebuje tudi seznam vseh udeležencev, ki so sodelovali na zasedanju.
      4.   Pogodbenici pisno potrdita zapisnik v 28 dneh od datuma prejema osnutka zapisnika ali do katerega koli drugega med pogodbenicama dogovorjenega datuma. Po potrditvi sekretariat Odbora podpiše dva izvoda zapisnika, vsaka od pogodbenic pa prejme po en verodostojen izvod teh izvirnih dokumentov. Izvodi podpisanega zapisnika se pošljejo članom Odbora.
      Člen 11
      Sklepi in priporočila
      1.   Odbor se lahko pooblasti, da za namene doseganja ciljev Protokola sprejema sklepe in priporočila v zvezi z vsemi zadevami v primerih, določenih v Protokolu.
      2.   Odbor sprejema sklepe in priporočila s soglasjem pogodbenic. Taki akti so naslovljeni kot „sklep“ ali „priporočilo“.
      3.   V obdobju med posameznimi zasedanji lahko Odbor sprejema sklepe ali priporočila po pisnem postopku, če s tem soglašata obe pogodbenici. Pisni postopek pomeni izmenjavo not med predsednikoma Odbora. Sklepe ali priporočila, ki se sprejmejo po pisnem postopku, sekretariat Odbora razpošlje vsaj dva meseca pred datumom sprejetja. Sekretariat Odbora ugotovi, da je pisni postopek končan, in o tem obvesti člane Odbora.
      4.   Sekretariat Odbora vsak sklep ali priporočilo označi z zaporedno številko, datumom sprejetja in opisom njegove vsebine ter ga razpošlje članom Odbora. V vsakem sklepu je določen datum njegovega začetka veljavnosti.
      5.   Sklepi in priporočila, ki jih sprejme Odbor, se overijo z dvema verodostojnima izvodoma, ki ju podpišeta predsednika Odbora.
      Člen 12
      Obveščanje javnosti in zaupnost
      1.   Če ni določeno drugače, zasedanja Odbora niso javna.
      2.   Ko pogodbenica Odboru predloži informacije, ki se štejejo za zaupne v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot zaupne.
      3.   Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Odbora v svojem uradnem glasilu.
      Člen 13
      Stroški
      1.   Vsaka pogodbenica krije vse svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter stroške v zvezi s poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na zasedanjih Odbora.
      2.   Stroške, povezane z organizacijo zasedanj in razmnoževanjem dokumentov, krije pogodbenica gostiteljica zasedanja.


title: Sklep Komisije (EU) 2016/1366 z dne 10. avgusta 2016 o potrditvi priključitve Estonije okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti

text:
               11.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 216/23

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1366
   z dne 10. avgusta 2016
   o potrditvi priključitve Estonije okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 328(1) in člena 331(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/405/EU z dne 12. julija 2010 o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (1),
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1259/2010 z dne 20. decembra 2010 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti (2),
   ob upoštevanju uradnega obvestila Estonije, da se namerava priključiti okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. julija 2010 sklenil, da Belgiji, Bolgariji, Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Latviji, Luksemburgu, Madžarski, Malti, Avstriji, Portugalski, Romuniji in Sloveniji dovoli vzpostaviti okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

               (2)

               Svet je 20. decembra 2010 sprejel Uredbo (EU) št. 1259/2010 o izvajanju okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo zakonske zveze in prenehanje življenjske skupnosti.

               (3)

               Komisija je 21. novembra 2012 sprejela Sklep 2012/714/EU o potrditvi priključitve Litve okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (3).

               (4)

               Komisija je 27. januarja 2014 sprejela Sklep 2014/39/EU o potrditvi priključitve Grčije okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (4).

               (5)

               Estonija je z dopisom z dne 13. aprila 2016, katerega prejem je Komisija evidentirala 18. aprila 2016, uradno sporočila svojo namero o priključitvi okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti.

               (6)

               Komisija ugotavlja, da Sklep 2010/405/EU in Uredba (EU) št. 1259/2010 ne predpisujeta nobenih posebnih pogojev za priključitev okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, in da bi priključitev Estonije povečala koristi tega okrepljenega sodelovanja.

               (7)

               Priključitev Estonije okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, bi bilo zato treba potrditi.

               (8)

               Komisija bi morala za Estonijo za uporabo Uredbe (EU) št. 1259/2010 sprejeti prehodne ukrepe.

               (9)

               Uredba (EU) št. 1259/2010 bi morala v Estoniji začeti veljati dan po objavi tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priključitev Estonije okrepljenemu sodelovanju
   1.   Potrdi se priključitev Estonije okrepljenemu sodelovanju na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti, odobrenemu s Sklepom 2010/405/EU.
   2.   Uredba (EU) št. 1259/2010 se za Estonijo uporablja v skladu s tem sklepom.
   Člen 2
   Informacije, ki jih zagotovi Estonija
   Estonija Komisijo do 11. maja 2017 obvesti o morebitnih nacionalnih določbah glede:

               (a)

               veljavnih formalnih zahtev za dogovore o izbiri prava, ki se uporabi, in sicer v skladu s členom 7(2) do (4) Uredbe (EU) št. 1259/2010, in

               (b)

               možnosti izbire prava, ki se uporabi, in sicer v skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1259/2010.

         Člen 3
   Prehodne določbe za Estonijo
   1.   Uredba (EU) št. 1259/2010 se v Estoniji uporablja le za tekoče sodne postopke in vrste dogovorov iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1259/2010, sklenjene od 11. februarja 2018.
   Vendar v Estoniji učinkuje tudi dogovor o izbiri prava, ki se uporabi, če je sklenjen pred 11. februarjem 2018 ter je skladen s členoma 6 in 7 Uredbe (EU) št. 1259/2010.
   2.   Uredba (EU) št. 1259/2010 v zvezi z Estonijo ne posega v dogovore o izbiri prava, ki se uporabi, sklenjene v skladu s pravom udeležene države članice, pred katere sodiščem se je začel postopek pred 11. februarjem 2018.
   Člen 4
   Začetek veljavnosti in uporabe Uredbe (EU) št. 1259/2010 v Estoniji
   Uredba (EU) št. 1259/2010 začne v Estoniji veljati dan po objavi tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.
   Uredba (EU) št. 1259/2010 se za Estonijo uporablja od 11. februarja 2018.
   Člen 5
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 10. avgusta 2016

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  UL L 189, 22.7.2010, str. 12.

      (2)  UL L 343, 29.12.2010, str. 10.

      (3)  UL L 323, 22.11.2012, str. 18.

      (4)  UL L 23, 28.1.2014, str. 41.


title: Sklep Komisije (EU) 2015/1097 z dne 8. aprila 2015 o združljivosti ukrepov, ki jih bo sprejela Danska v skladu s členom 14 Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), s pravom Unije

text:
               8.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/54

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1097
   z dne 8. aprila 2015
   o združljivosti ukrepov, ki jih bo sprejela Danska v skladu s členom 14 Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), s pravom Unije
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1) in zlasti člena 14(2) Direktive,
   ob upoštevanju mnenja odbora, ustanovljenega na podlagi člena 29 Direktive 2010/13/EU,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z dopisom z dne 6. januarja 2015 je Danska Komisijo obvestila o nekaterih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 14(1) Direktive 2010/13/EU.

               (2)

               Komisija je v obdobju treh mesecev od prejema navedenega obvestila preverila, ali so navedeni ukrepi skladni s pravom Unije, zlasti kar zadeva sorazmernost ukrepov in preglednost nacionalnega posvetovalnega postopka.

               (3)

               Komisija je pri preverjanju ukrepov upoštevala razpoložljive podatke o danskem trgu avdiovizualnih storitev, zlasti glede učinka na televizijski trg.

               (4)

               Danska je po širokem javnem posvetovanju na jasen in pregleden način pripravila seznam dogodkov velikega družbenega pomena.

               (5)

               Na podlagi podrobnih dokazov in podatkov o gledanosti, ki so jih predložili danski organi, je Komisija preverila, ali seznam zadevnih dogodkov, pripravljen v skladu s členom 14(1) Direktive 2010/13/EU, izpolnjuje najmanj dve od naslednjih meril, ki so zanesljivi pokazatelji pomembnosti takšnih dogodkov za družbo: (i) poseben vsesplošni odziv v državi članici in ne zgolj pomembnost za tiste, ki običajno spremljajo zadeven športni dogodek ali dejavnost; (ii) prebivalci države članice dogodku vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen, zlasti glede spodbujanja kulturne identitete; (iii) sodelovanje državne reprezentance v zadevnem dogodku v okviru mednarodno pomembnega tekmovanja ali turnirja; in (iv) dejstvo, da se dogodek običajno prenaša na brezplačni televiziji in da pritegne velik del televizijskih gledalcev.

               (6)

               Priglašeni seznam dogodkov velikega družbenega pomena vključuje več zadevnih dogodkov, ki veljajo kot dogodki velikega družbenega pomena, na primer letne in zimske olimpijske igre. Danski organi so dokazali, da letne in zimske olimpijske igre pritegnejo velik del televizijskih gledalcev in se po tradiciji prenašajo na brezplačni televiziji. Poleg tega imajo na Danskem poseben vsesplošni odziv, saj so priljubljeni zlasti pri splošni javnosti in ne le pri tistih, ki običajno spremljajo športne dogodke.

               (7)

               Finalne in polfinalne tekme svetovnega nogometnega prvenstva za moške in evropskega nogometnega prvenstva za moške se ravno tako štejejo za dogodke velikega družbenega pomena. Seznam vključuje tudi vse tekme, na katerih v okviru teh dogodkov sodeluje danska državna reprezentanca, in kvalifikacijske tekme danske državne reprezentance. Danski organi so dokazali, da imajo ti dogodki široko televizijsko občinstvo in se po tradiciji prenašajo na brezplačnih televizijskih postajah. Poleg tega imajo na Danskem poseben vsesplošni odziv, saj so priljubljeni zlasti pri splošni javnosti in ne le pri tistih, ki običajno spremljajo športne dogodke. Vključujejo državno reprezentanco na mednarodnem turnirju velikega pomena.

               (8)

               Finalne in polfinalne tekme ter vse tekme, ki jih igra danska državna reprezentanca, kot tudi kvalifikacijske tekme, ki jih igra danska državna reprezentanca na svetovnem in evropskem rokometnem prvenstvu za ženske, pritegnejo velik del televizijskih gledalcev in se po tradiciji prenašajo na brezplačnih televizijskih postajah. Poleg tega na Danskem vzbujajo posebno in široko zanimanje, tudi med gledalci, ki običajno ne spremljajo tega športa. Vključujejo državno reprezentanco na mednarodnem turnirju velikega pomena. Posebno in splošno zanimanje krepi tudi dejstvo, da je danska državna reprezentanca na teh turnirjih dosegla pomembne uspehe.

               (9)

               Finalne in polfinalne tekme ter vse tekme, ki jih igra danska državna reprezentanca, kot tudi kvalifikacijske tekme, ki jih igra danska državna reprezentanca na svetovnem in evropskem rokometnem prvenstvu za moške, pritegnejo velik del televizijskih gledalcev in se po tradiciji prenašajo na brezplačnih televizijskih postajah. Poleg tega na Danskem vzbujajo posebno in široko zanimanje tudi med gledalci, ki običajno ne spremljajo tega športa. Vključujejo državno reprezentanco na mednarodnem turnirju velikega pomena. Posebno in splošno zanimanje krepi tudi dejstvo, da je danska državna reprezentanca na teh turnirjih dosegla pomembne uspehe.

               (10)

               Zadevni ukrepi ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenega cilja, tj. varstva pravice do obveščenosti in širokega dostopa javnosti do televizijskega prenosa dogodkov velikega družbenega pomena. Ta ugotovitev upošteva načine, v skladu s katerimi se bodo zadevni dogodki prenašali, opredelitev „kvalificiranega izdajatelja televizijskega programa“, vlogo arbitraže pri reševanju sporov, ki nastanejo med izvajanjem ukrepov, in dejstvo, da se bo uredba, ki vsebuje seznam dogodkov, uporabljala za dogodke, za katere se sporazumi o izključnih pravicah sklenejo po začetku veljavnosti uredbe. Zato se lahko zaključi, da učinki na lastninsko pravico, kot je določena v členu 17 Listine EU o temeljnih pravicah, ne presegajo tistih, ki so neločljivo povezani z vključitvijo dogodkov na seznam iz člena 14(1) Direktive 2010/13/EU.

               (11)

               Iz istih razlogov se ukrepi Danske zdijo sorazmerni in upravičujejo odstopanje od temeljne svobode opravljanja storitev, kot je določena v členu 56 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V prevladujočem javnem interesu je zagotavljanje širokega javnega dostopa do prenašanja dogodkov velikega družbenega pomena. Poleg tega ukrepi Danske ne pomenijo diskriminacije drugih postaj, nosilcev pravic in drugih gospodarskih subjektov iz drugih držav članic ali omejevanja njihovega dostopa na trg.

               (12)

               Zadevni ukrepi so združljivi tudi s pravili Unije o konkurenci. Opredelitev kvalificiranih izdajateljev televizijskega programa, ki izpolnjujejo pogoje za prenašanje naštetih dogodkov, temelji na objektivnih merilih, ki omogočajo dejansko in potencialno konkurenco pri pridobivanju pravic za prenašanje teh dogodkov. Poleg tega tudi število zadevnih dogodkov ni tako nesorazmerno, da bi lahko povzročilo izkrivljenje konkurence na podrejenih trgih brezplačne in plačljive televizije. Zato se lahko šteje, da učinki na svobodno konkurenco ne presegajo tistih, ki so neločljivo povezani z vključitvijo dogodkov na seznam iz člena 14(1) Direktive 2010/13/EU.

               (13)

               Komisija je druge države članice obvestila o ukrepih, ki jih bo sprejela Danska, in rezultate svojega preverjanja predstavila odboru, ustanovljenem na podlagi člena 29 Direktive 2010/13/EU. Odbor je sprejel pozitivno mnenje –

         SKLENILA:
   Edini člen
   1.   Ukrepi, ki jih bo sprejela Danska v skladu s členom 14(1) Direktive 2010/13/EU in o katerih je obvestila Komisijo v skladu s členom 14(2) navedene direktive, so skladni s pravom Unije.
   2.   Ukrepi, ki jih je sprejela Danska, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. aprila 2015

            Za Komisijo

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

      PRILOGA

         UREDBA O UPORABI TELEVIZIJSKIH PRAVIC ZA DOGODKE VELIKEGA DRUŽBENEGA POMENA

      v skladu s členom 90(1) in 93(2) Zakona o radijskem in televizijskem oddajanju, glej prečiščeno besedilo zakona št. 255 z dne 20. marca 2014, se določijo:
      PODROČJE UPORABE

                     Člen 1.

                              (1)

                              Ta uredba ureja uporabo izključnih pravic za dogodke velikega družbenega pomena s strani izdajateljev televizijskih programov. Pojem „izdajatelj televizijskih programov“ pomeni podjetje, ki izvaja dejavnost oddajanja televizijskih programov v skladu z členoma 1 in 2 Zakona o radijskem in televizijskem oddajanju.

                              (2)

                              Izključnih pravic do takšnih dogodkov ni dovoljeno uporabljati na način, ki bi večjemu deležu javnosti preprečili spremljanje teh dogodkov prek neposrednega prenosa ali prek poznejšega prenosa na brezplačni televiziji.

            DOGODKI VELIKEGA DRUŽBENEGA POMENA

                     Člen 2.

                  V tej uredbi se kot „dogodek velikega družbenega pomena“ razume športni dogodek, ki izpolnjuje najmanj dva izmed naslednjih pogojev:

                              (1)

                              pritegne zanimanje tudi tistih, ki običajno prek televizije ne spremljajo športa oz. zadevnih športnih dejavnosti;

                              (2)

                              spada v skupino športnih dejavnosti, ki tradicionalno zavzemajo osrednje mesto v danski športni kulturi;

                              (3)

                              običajno ga spremljajo številni gledalci.

                     Člen 3.

                  Naslednji dogodki veljajo za dogodke velikega družbenega pomena:

                              (1)

                              letne in zimske olimpijske igre: igre v celoti vključno z otvoritveno slovesnostjo in zaprtjem, ob upoštevanju člena 7(2);

                              (2)

                              zaključni krogi svetovnega in evropskega nogometnega prvenstva (moški): polfinalne in finalne tekme ter vse tekme, ki jih igra Danska;

                              (3)

                              zaključni krogi svetovnega in evropskega rokometnega prvenstva (moški in ženske): polfinalne in finalne tekme ter vse tekme, ki jih igra Danska;

                              (4)

                              kvalifikacijske tekme svetovnega in evropskega nogometnega prvenstva, na katerih igra Danska (moški);

                              (5)

                              kvalifikacijske tekme svetovnega in evropskega rokometnega prvenstva, na katerih igra Danska (moški in ženske).

            UPORABA TELEVIZIJSKIH PRAVIC

                     Člen 4.

                  Velja, da je večjemu deležu javnosti onemogočeno spremljanje dogodka na brezplačni televiziji, razen če:

                              (1)

                              se dogodek predvaja na televizijski postaji oz. postajah, do katerih ima na svojih televizijskih sprejemnikih v času prenosa dostop skupno 90 % gospodinjstev prek antene, satelita, kabelske ali IP/optične povezave, in;

                              (2)

                              gospodinjstva dogodek spremljajo brezplačno, z izjemo:

                                          (a)

                                          prispevka za radio in televizijo in morebitne

                                          (b)

                                          naročnine, ki se plača televizijskemu operaterju, pod pogojem, da je zadevna postaja vključena v najcenejši paket, ali

                                          (c)

                                          naročnine, ki se plača za posamezno postajo, če se ne zahteva sklenitev naročnine za paket.

                     Člen 5.

                              (1)

                              Izdajatelji televizijskih programov, ki ne morejo uporabiti izključnih pravic za dogodek velikega družbenega pomena v skladu z omejitvami uporabe pravic iz člena 1(2), glej člen 4, in so pridobili izključne pravice do prenosa takšnega dogodka, glej člen 3, lahko navedene pravice uporabljajo le, če lahko v sporazumu z drugim izdajateljem televizijskega programa zagotovijo, da večjemu deležu javnosti ni onemogočeno spremljanje dogodka v neposrednem prenosu ali v poznejšem prenosu na brezplačni televiziji.

                              (2)

                              Izdajatelji televizijskih programov, ki ne morejo uporabiti izključnih pravic za dogodek velikega družbenega pomena v skladu z omejitvami uporabe pravic iz člena 1(2), glej člen 4, in so pridobili izključne pravice do prenosa takšnega dogodka, glej člen 3, morajo pravočasno in, kadar to omogoča čas pridobitve navedenih pravic, najmanj šest mesecev pred dogodkom podeliti pravice izdajateljem televizijskih programov oz. njihovim skupinam, ki izključne pravice do takšnega dogodka lahko uporabijo v skladu z omejitvijo uporabe pravic iz člena 1(2), glej člen 4, da bi ugotovili, ali obstajajo izdajatelji televizijskih programov oz. njihove skupine, ki želijo skleniti pravične poslovne sporazume o prenosu navedenega dogodka, glej (3) in (4) spodaj in člen 8. Kadar je v skladu z odstavkom (1) člena 6(1) mogoče prenašati dogodek v poznejšem prenosu, izdajatelj televizijskih programov ali ponudnik storitev, ki ne more uporabiti izključnih pravic do takšnega dogodka v skladu z omejitvijo pravice uporabe iz člena 1(2), glej člen 4, v sporazum vključi tako pravico do neposrednega kot tudi poznejšega prenosa.

                              (3)

                              Izdajatelji televizijskih programov, ki so prejeli ponudbo za prenos dogodka velikega družbenega pomena v skladu s točko (1) člena 3, se do sklenitve takšnega sporazuma pisno opredelijo v 14 dneh od prejema pisne ponudbe, ki poleg predlagane cene in drugih pogodbenih pogojev vsebuje specifične podatke o dogodku, vključno s krajem in časom poteka dogodka.

                              (4)

                              Določbe iz (1) zgoraj se ne uporabljajo v primerih, ko izdajatelj televizijskih programov ali ponudnik storitev lahko dokaže, da nobeden izmed izdajateljev televizijskih programov ali njihovih skupin, ki bi lahko uporabil izključne pravice do dogodka velikega družbenega pomena v skladu z omejitvijo pravice uporabe iz člena 1(2), glej člen 4, ne želi skleniti pravičnega poslovnega sporazuma o prenosu navedenega dogodka.

                     Člen 6.

                              (1)

                              Dogodki velikega družbenega pomena, kot so določeni v členu 3, se na splošno prenašajo neposredno. Poznejši prenos takšnih dogodkov je dopusten, kadar je zakasnitev posledica objektivnih okoliščin, npr.:

                                          1.

                                          dogodek poteka ponoči (med polnočjo in 6. uro po danskem času),

                                          2.

                                          dogodek sestavlja serija sočasnih dogodkov, kot v primeru olimpijskih iger, ali

                                          3.

                                          bi neposredni prenos zahteval spremembo sporeda prenosov dogodkov velikega družbenega pomena, ki niso navedeni v členu 3.

                              (2)

                              Prenos dogodka velikega družbenega pomena se na splošno ne zakasni za več kot 24 ur.

                              (3)

                              Določbe iz odstavka (1) do (2) zgoraj se ne nanašajo na dogodke, ki se prenašajo v skladu z členom 5(4).

                     Člen 7.

                              (1)

                              Dogodki velikega družbenega pomena, kot so določeni v členu 3, se prenašajo v celoti, ob upoštevanju odstavka (2) spodaj.

                              (2)

                              Prenos letnih in zimskih olimpijskih iger, glej točko (1) člena 3, se lahko omeji na široko in reprezentativno prenašanje celotnega dogodka v daljšem časovnem obdobju v obliki odlomkov, ki ustrezno odražajo celoten nabor športnih dejavnosti in udeleženih držav. Poudarek je treba nameniti tudi pokrivanju danske udeležbe in pogojem iz člena 2. Otvoritvene in zaključne slovesnosti se prenašajo neposredno in v celoti, ob upoštevanju člena 6. Deli olimpijskih iger, ki se ne prenašajo v skladu s prvim in drugim odstavkom, se lahko prenašajo na postajah, ki ne izpolnjujejo zahtev iz člena 4.

                              (3)

                              Določbe iz odstavka (1) do (2) zgoraj se ne nanašajo na dogodke, ki se prenašajo v skladu z členom 5(4).

            DRUGE DOLOČBE

                     Člen 8.

                  Spori v zvezi s sporazumom iz člena 5(1) do (3) o prenašanju dogodka velikega družbenega pomena, vključno s spori v zvezi s cenami, se rešujejo z arbitražo, glej Zakon o arbitraži.

                     Člen 9.

                  Ministrstvo za kulturo bo uredbo ocenilo v treh letih od začetka veljavnosti. Ocena bo upoštevala razvoj oblik prenosa in pogovore z zainteresiranimi stranmi.

            KRŠITEV

                     Člen 10.

                              (1)

                              Kršitve členov 1(2), 5(1) in (2), 6(1) in (2) ter 7(1) in (2) se kaznujejo z globo.

                              (2)

                              Podjetja in druge pravne osebe so lahko kazensko odgovorni v skladu z določbami poglavja 5 kazenskega zakonika.

                     Člen 11.

                              (1)

                              V skladu s točko (1) člena 50(1) Zakona o radijskem in televizijskem oddajanju se lahko programska licenca v skladu s členom 45 navedenega zakona začasno ali stalno odvzame, če imetnik z grobo ali ponovno kršitvijo ravna v nasprotju z zakonom ali določbami, ki iz njega izhajajo.

                              (2)

                              V skladu s točko (1) člena 50(2) Zakona o radijskem in televizijskem oddajanju lahko Odbor za radio in televizijo (Radio- og tv-nævnet) v skladu s členom 47 navedenega zakona odloči o začasnem ali stalnem prenehanju oddajanja programa, če registrirano podjetje z grobo ali ponovno kršitvijo ravna v nasprotju z zakonom ali določbami, ki iz njega izhajajo.

            ZAČETEK VELJAVNOSTI

                     Člen 12.

                  Ta uredba začne veljati 1. maja 2015 in se uporablja za dogodke, za katere se sklene sporazum o uporabi izključnih pravic po navedenem datumu.

            Ministrstvo za kulturo, 19. aprila 2015
      Marianne JELVED/Lars M. BANKE


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1620 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/124

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1620
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2015 (COM(2016) 475 – C8-0278/2016) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) in členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99 in 164 do 167,

               —

               ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 7/2016: Upravljanje stavb Evropske službe za zunanje delovanje po svetu,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A8-0122/2017),

               1.

               podeli razrešnico visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede izvrševanja proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 69, 13.3.2015.

      (2)  UL C 380, 14.10.2016, str. 1.

      (3)  UL C 375, 13.10.2016, str. 1.

      (4)  UL C 380, 14.10.2016, str. 147.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.