title: Sklep Sveta (EU) 2019/1954 z dne 18. novembra 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov

text:
                  27.11.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 306/5

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1954
         z dne 18. novembra 2019
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil v imenu Unije podpisan s Sklepom Sveta 2009/152/ES (2). Sporazum se začasno uporablja od 4. avgusta 2014.

                     (2)

                     V skladu s členom 80(1) Sporazuma Odbor SGP sprejme poslovnik in etični kodeks, ki urejata postopke reševanja sporov.

                     (3)

                     V skladu s členom 88 Sporazuma se Odbor SGP lahko odloči za spremembo naslova VI Sporazuma in njegovih prilog.

                     (4)

                     Odbor SGP je pozvan, da na svojem naslednjem letnem zasedanju sprejme sklep o določitvi poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo in etičnega kodeksa razsodnikov.

                     (5)

                     Primerno je, da se v zvezi s sprejetjem previdenega sklepa, določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, saj bo navedeni sklep za Unijo zavezujoč.

                     (6)

                     Stališče Unije v Odboru SGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru SGP, ustanovljenem z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani, temelji na osnutku sklepa Odbora SGP o sprejetju poslovnika za posredovanje in poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov, priloženega temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 18. novembra 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. LEPPÄ

            (1)  UL L 57, 28.2.2009, str. 2.

            (2)  Sklep Sveta 2019/152/ES z dne 20. novembra 2008 o podpisu in začasni uporabi Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (UL L 57, 28.2.2009, str. 1).

            OSNUTEK
            SKLEPšt. …/2019ODBORA SGP,

            ustanovljenega z Vmesnim sporazumom, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani,
            z dne …
            v zvezi s sprejetjem poslovnika za posredovanje, poslovnika za arbitražo ter etičnega kodeksa razsodnikov
            ODBOR SGP JE –
            ob upoštevanju Vmesnega sporazuma, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil podpisan v Bruslju 22. januarja 2009 in se začasno uporablja od 4. avgusta 2014, ter zlasti člena 80(1) in člena 88 Sporazuma,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        V skladu s Sporazumom in tem sklepom pogodbenico Srednjo Afriko tvori Republika Kamerun.

                        (2)

                        Člen 80(1) Sporazuma določa, da postopke za reševanje sporov iz poglavja 3 (Postopki reševanja sporov) naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma urejata poslovnik in etični nkodeks razsodnikov, ki ju sprejme Odbor SGP.

                        (3)

                        Člen 88 Sporazuma določa, da se Odbor SGP lahko odloči, da spremeni naslov VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma in njegove priloge –

                  SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

                  1.   Poslovnik za posredovanje iz Priloge I k temu sklepu postane Priloga IV k Sporazumu.

                  2.   Poslovnik za arbitražo iz Priloge II k temu sklepu postane Priloga V k Sporazumu.

                  3.   Etični kodeks razsodnikov iz Priloge III k temu sklepu postane Priloga VI k Sporazumu.

                  4.   Poslovnika in etični kodeks iz odstavkov 1 do 3 tega člena ne posegajo v posebna pravila, ki so določena v Sporazumu ali jih lahko sprejme Odbor SGP.

               Člen 2
               Ta sklep začne veljati na dan podpisa.

               V …, dne …

                     Za Republiko Kamerun

                     …

                     Za Evropsko unijo

                     …

            PRILOGA I
            POSLOVNIK ZA POSREDOVANJE

               Člen 1
               Področje uporabe

                  1.   Določbe tega poslovnika dopolnjujejo in podrobneje določajo Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člen 69 (Posredovanje).

                  2.   Namen tega poslovnika je pogodbenicama omogočiti reševanje sporov, do katerih lahko pride med njima, s sporazumno rešitvijo prek celovitega in hitrega postopka za posredovanje.

                  3.   V tem poslovniku „posredovanje“ pomeni vsak postopek, ne glede na njegovo ime, v katerem pogodbenici prosita posrednika za pomoč pri doseganju mirne rešitve spora.

               Člen 2
               Začetek postopka

                  1.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva, da pogodbenici začneta postopek posredovanja. Zahtevek mora biti dovolj podroben, da je jasno predstavljena zahteva pogodbenice prosilke. Zahtevek mora tudi:

                              (a)

                              navesti zadevni sporni ukrep;

                              (b)

                              predložiti izjavo o domnevnih neželenih učinkih, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na trgovino med pogodbenicama;

                              (c)

                              vsebovati razlago, zakaj pogodbenica prosilka meni, da obstaja vzročna zveza med ukrepom in navedenimi učinki.

                  2.   Postopek posredovanja se lahko začne le na podlagi vzajemnega soglasja pogodbenic. Kadar ena pogodbenica zahteva posredovanje v skladu z odstavkom 1, druga pogodbenica zahtevek preuči in nanj odgovori v pisni obliki v roku petih dni po prejetju zahtevka. Če ta pogoj ni izpolnjen, se šteje, da je bil zahtevek zavrnjen.

               Člen 3
               Izbira posrednika

                  1.   Pogodbenici posrednika sporazumno izbereta na začetku postopka posredovanja, najpozneje pa petnajst dni po prejemu odgovora na zahtevek za posredovanje.

                  2.   Posrednik ni državljan nobene od pogodbenic, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

                  3.   Posrednik v pisni izjavi potrdi svojo neodvisnost in nepristranskost ter svojo razpoložljivost, da zagotovi postopek posredovanja.

                  4.   Posrednik deluje v skladu z etičnim kodeksom razsodnikov s potrebnimi prilagoditvami.

               Člen 4
               Potek postopka posredovanja

                  1.   Posrednik nepristransko in pregledno pomaga pogodbenicama, da razjasnita sporni ukrep in njegov morebitni vpliv na trgovino med pogodbenicama ter dosežeta sporazumno rešitev.

                  2.   Posrednik lahko določi najprimernejši pristop za razjasnitev zadevnega ukrepa in njegovega morebitnega vpliva na trgovino med pogodbenicama. Zlasti lahko organizira srečanja med pogodbenicama, se z njima skupaj ali posamično posvetuje, za pomoč ali za nasvet zaprosi ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani ter zagotovi kakršno koli dodatno podporo, ki jo zahtevata pogodbenici. Vendar se posrednik pred naslovitvijo prošnje za pomoč ali nasvet na ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani posvetuje s pogodbenicama. Če posrednik želi, da se ena od pogodbenic in/ali njen zastopnik z njim sestane ali opravi razgovor ločeno, o tem vnaprej ali takoj, ko je to mogoče, obvesti drugo pogodbenico po srečanju ali enostranski komunikaciji s prvo pogodbenico.

                  3.   Posrednik lahko daje nasvete in predlaga rešitev pogodbenicama, ki lahko predlagano rešitev sprejmeta, zavrneta ali pa se dogovorita o drugačni rešitvi. Vendar posrednik ne daje nasvetov ali pripomb glede skladnosti spornega ukrepa s Sporazumom.

                  4.   Postopek se izvaja na ozemlju pogodbenice, na katero je bil zahtevek naslovljen, ali na podlagi sporazumnega dogovora pogodbenic na kateri koli drugi lokaciji ali na kateri koli drug način.

                  5.   Pogodbenici si prizadevata doseči sporazumno rešitev v 60 dneh po imenovanju posrednika. Do sprejetja dokončnega dogovora lahko pogodbenici proučita morebitne vmesne rešitve, zlasti če se ukrep nanaša na pokvarljivo blago.

                  6.   Rešitev se lahko sprejme s sklepom Odbora SGP. Sporazumne rešitve se dajo na voljo javnosti, razen če se pogodbenici ne odločita drugače. Vendar različica, ki je sporočena javnosti, ne sme vsebovati podatkov, ki jih ena ali druga pogodbenica šteje za zaupne.

                  7.   Na zahtevo pogodbenic jima posrednik v pisni obliki predloži osnutek poročila o dejanskem stanju, ki vsebuje povzetek spornega ukrepa v okviru uporabljenega postopka, ter vse sporazumne rešitve, ki predstavljajo končni rezultat, vključno z morebitnimi vmesnimi rešitvami. Posrednik pogodbenicama omogoči, da v 15 dneh predložita pripombe na osnutek poročila. Po proučitvi pripomb, ki sta jih pogodbenici predložili v določenem roku, posrednik pogodbenicama v 15 dneh predloži končno poročilo o dejanskem stanju v pisni obliki. Poročilo o dejanskem stanju ne sme vsebovati nobene razlage Sporazuma.

               Člen 5
               Zaključek postopka posredovanja
               Postopek se konča:

                           (a)

                           na datum sprejetja sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama;

                           (b)

                           na datum pisne izjave posrednika po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru posredovanja ne bi bila koristna;

                           (c)

                           na datum pisne izjave ene od pogodbenic po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka posredovanja in po proučitvi vseh nasvetov in predlogov posrednika za rešitev. Take izjave ni mogoče vložiti pred iztekom roka iz člena 4(5) tega poslovnika, ali

                           (d)

                           na datum sklenitve dogovora med pogodbenicama v kateri koli fazi postopka.

               Člen 6
               Izvajanje sporazumne rešitve

                  1.   Kadar sta se pogodbenici dogovorili o sporazumni rešitvi, vsaka od njiju sprejme potrebne ukrepe za izvajanje rešitve v predpisanem roku.

                  2.   Pogodbenica, ki izvaja sporazumno rešitev, v predpisanem roku pisno obvesti drugo pogodbenico o vseh postopkih ali vseh ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.

               Člen 7
               Zaupnost in razmerje do postopka reševanja sporov

                  1.   Vse informacije v zvezi s postopkom posredovanja morajo ostati zaupne, razen če njihovo razkritje zahteva zakon ali so potrebne za izvajanje ali izvrševanje dogovora med pogodbenicama, ki je rezultat posredovanja.

                  2.   Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače in brez poseganja v člen 4(6) tega poslovnika, so vse faze postopka zaupne, vključno z vsemi nasveti ali predlaganimi rešitvami. Vendar lahko katera koli od pogodbenic javnosti razkrije, da se izvaja posredovanje. Obveznost glede zaupnosti ne vključuje stvarnih informacij, ki so že javno dostopne.

                  3.   Postopek posredovanja ne posega v pravice in obveznosti, ki jih imata pogodbenici na podlagi določb Sporazuma o reševanju sporov ali na podlagi katerega koli drugega zadevnega sporazuma.

                  4.   Pogodbenicama pred začetkom postopka posredovanja ni treba izvesti posvetovanj. Vendar bi morala pogodbenica pred začetkom postopka posredovanja načeloma upoštevati druge zadevne določbe Sporazuma o sodelovanju ali posvetovanju.

                  5.   Pogodbenica se ne zanaša na v nadaljevanju navedeno, niti tega ne predlaga kot dokaz v drugih postopkih reševanja sporov iz Sporazuma ali katerega koli drugega zadevnega sporazuma, prav tako arbitražni senat o navedenem ne presoja:

                              (a)

                              stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku posredovanja, ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 4(1) in (2) tega poslovnika;

                              (b)

                              dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet posredovanja, ali

                              (c)

                              nasveti ali predlogi posrednika.

                  6.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, posrednik ne sme biti član arbitražnega senata v postopku reševanja sporov v skladu s Sporazumom ali Sporazumom o Svetovni trgovinski organizaciji (STO) glede iste zadeve, v kateri je imel vlogo posrednika.

               Člen 8
               Uporaba poslovnika za arbitražo
               Smiselno se uporabljajo člen 3 (Obvestila) - brez poseganja v člen 4(2) tega poslovnika -, člen 15 (Stroški), člen 16 (Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje) in člen 17 (Računanje rokov) poslovnika za arbitražo.

               Člen 9
               Pregled
               Pet let po začetku veljavnosti tega sklepa se pogodbenici posvetujeta o morebitni potrebi po spremembi mehanizma posredovanja glede na pridobljene izkušnje in razvoj katerega koli ustreznega mehanizma v okviru STO.

            PRILOGA II
            POSLOVNIK ZA ARBITRAŽO

               Člen 1
               Opredelitev pojmov
               Za namene tega poslovnika:

                           —

                           „svetovalec“ pomeni fizično osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopkom arbitraže;

                           —

                           „arbitražni senat“ pomeni posebno skupino, ustanovljeno v skladu s členom 71 Sporazuma;

                           —

                           „razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma;

                           —

                           „pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti;

                           —

                           „dan“ pomeni koledarski dan, če ni navedeno drugače;

                           —

                           „predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katero koli fizično osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice, ki zastopa to pogodbenico v sporu, povezanem s Sporazumom;

                           —

                           „tožena pogodbenica“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 67 Sporazuma;

                           —

                           „pogodbenica prosilka“ pomeni pogodbenico, ki zahteva ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 70 Sporazuma.

               Člen 2
               Področje uporabe

                  1.   Ta poslovnik dopolnjuje in podrobneje določa Vmesni sporazum, ki vodi k sporazumu o gospodarskem partnerstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člene 70 in naslednje v zvezi z arbitražo.

                  2.   Cilj tega poslovnika je, da se pogodbenicam omogoči reševanje sporov, do katerih lahko pride med njima, s sporazumno rešitvijo prek arbitražnega mehanizma.

               Člen 3
               Obvestila

                  1.   V tem poslovniku „obvestilo“ pomeni vse zahtevke, mnenja, pisna stališča ali druge dokumente, povezane z arbitražnim postopkom, pri čemer se:

                              (a)

                              vsako obvestilo arbitražnega senata pošlje obema pogodbenicama hkrati;

                              (b)

                              vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na arbitražni senat, v kopiji obenem pošlje tudi drugi pogodbenici ter

                              (c)

                              vsako obvestilo pogodbenice, ki je naslovljeno na drugo pogodbenico, v kopiji po potrebi obenem pošlje arbitražnemu senatu.

                  2.   Vsako obvestilo se pošlje po elektronski pošti ali po potrebi po katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo tako obvestilo prejeto na dan pošiljanja.

                  3.   Vsa obvestila se pošljejo Generalnemu direktoratu Evropske komisije za trgovino Evropske unije oziroma kamerunskemu ministrstvu, pristojnemu za izvajanje Sporazuma.

                  4.   Manjše pisne napake v obvestilih, povezanih z arbitražnim postopkom, se lahko popravijo z novim obvestilom, ki jasno navaja narejene spremembe.

                  5.   Če je zadnji dan za predložitev obvestila dela prosti dan v pogodbenici Srednji Afriki ali Evropski uniji, se obvestilo lahko predloži prvi delovni dan zatem. Za nobeno obvestilo se ne šteje, da je bilo prejeto na dela prost dan.

                  6.   Odvisno od narave spornih zadev se en izvod vseh obvestil, ki so bila naslovljena na Odbor SGP v skladu s tem poslovnikom, pošlje tudi drugim ustreznim institucionalnim organom.

               Člen 4
               Imenovanje razsodnikov

                  1.   Če se razsodnik v skladu s členom 71 Sporazuma izbira z žrebom, predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik nemudoma obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju žreba.

                  2.   Pogodbenici sta prisotni na žrebu.

                  3.   Predsednik Odbora SGP ali njegov zastopnik vsakega izbranega posameznika pisno obvesti o njegovem imenovanju za razsodnika. Vsak posameznik svojo razpoložljivost potrdi obema pogodbenicama v petih dneh od dne, ko je bil obveščen o svojem imenovanju.

                  4.   Če seznam razsodnikov iz člena 85 Sporazuma ni bil pripravljen ali v trenutku, ko je bil zahtevek vložen v skladu s členom 71(2) Sporazuma, ne vsebuje dovolj imen, razsodnike žreba predsednik Odbora SGP izmed posameznikov, ki jih formalno predlaga ena od pogodbenic ali obe pogodbenici in ki izpolnjujejo pogoje iz člena 85(2) Sporazuma.

               Člen 5
               Posvetovanje med pogodbenicama in arbitražnim senatom

                  1.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih dneh po njegovi ustanovitvi, da se določijo zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu senatu zdijo primerne, vključno s:

                              (a)

                              plačili in stroški, ki se plačajo razsodnikom v skladu s standardi STO;

                              (b)

                              plačilom za vsakega pomočnika razsodnika, katerega skupni znesek ne presega 50 odstotkov celotnega plačila tega razsodnika;

                              (c)

                              časovnim razporedom postopkov.

                        Razsodniki in zastopniki pogodbenic se lahko tega srečanja udeležijo prek telefona ali video konference.

                  2.   Če se pogodbenici v petih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, je mandat arbitražnega senata naslednji:

                     „Ob upoštevanju zadevnih določb Sporazuma preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, presoditi o skladnosti spornega ukrepa s členom 67 Sporazuma ter sprejeti odločitev v skladu s členi 73, 83 in 84 Sporazuma.“

                  3.   Pogodbenici dogovorjeni mandat uradno sporočita arbitražnemu senatu v treh delovnih dneh po dogovoru o mandatu.

               Člen 6
               Pisna stališča
               Pogodbenica prosilka predloži svoje začetno pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Tožena pogodbenica predloži v odgovor svoje pisno stališče najpozneje 20 dni po datumu predložitve začetnega pisnega stališča.

               Člen 7
               Delovanje arbitražnih senatov

                  1.   Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem srečanjem. Arbitražni senat lahko na svojega predsednika prenese pooblastilo za sprejemanje administrativnih in postopkovnih odločitev na zadevnem področju.

                  2.   V skladu s členom 9 tega poslovnika se razsodniki in pozvane osebe udeležijo zaslišanja. Razen če v Sporazumu ali v tem poslovniku ni določeno drugače, lahko arbitražni senat opravlja svoje dejavnosti na kakršen koli način, vključno po telefonu, telefaksu ali prek kakršnih koli sredstev informacijske tehnologije.

                  3.   Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le razsodniki, arbitražni senat pa lahko dovoli, da so na posvetovanjih prisotni tudi njihovi pomočniki.

                  4.   Priprava odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen.

                  5.   Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je združljiv z navedenimi določbami in zagotavlja enako obravnavo obeh pogodbenic.

                  6.   Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od postopkovnih rokov, ki niso roki iz naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli druga postopkovna ali administrativna prilagoditev, pogodbenici pisno obvesti o razlogih za opravljeno spremembo ali prilagoditev ter o roku ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat lahko tako spremembo ali prilagoditev sprejme po posvetovanju s pogodbenicama.

                  7.   Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopku, pri čemer zagotovi enako obravnavo pogodbenic.

                  8.   Na skupno zahtevo pogodbenic lahko arbitražni senat kadar koli prekine postopek za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici, ki pa ne presega 12 zaporednih mesecev. Arbitražni senat nadaljuje postopek kadar koli na skupno pisno zahtevo pogodbenic ali ob koncu dogovorjenega obdobja prekinitve na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Zahtevek se uradno sporoči predsedniku arbitražnega senata in po potrebi drugi pogodbenici. Če je bil postopek arbitražnega senata prekinjen za več kot 12 zaporednih mesecev, se pooblastila, prenesena na institucijo arbitražnega senata, iztečejo, postopek arbitražnega senata pa se zaključi. Pogodbenici se lahko kadar koli dogovorita o zaključku postopka v arbitražnem senatu. Pogodbenici skupaj uradno obvestita predsednika arbitražnega senata o tem dogovoru. V primeru prekinitve postopka se ustrezni roki podaljšajo za obdobje, za katerega je bil prekinjen postopek arbitražnega senata.

                  9.   Ustavitev dela arbitražnega senata ne posega v pravice pogodbenic v drugem postopku v zvezi z isto zadevo v skladu s naslovom VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma.

               Člen 8
               Zamenjava

                  1.   Če se razsodnik ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, se v skladu s členom 71 Sporazuma izbere nadomestni razsodnik.

                  2.   Kadar katera od pogodbenic meni, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov in bi ga zato bilo treba nadomestiti, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v petnajstih dneh od takrat, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na to, da razsodnik domnevno ni ravnal v skladu z etičnim kodeksom.

                  3.   Pogodbenici se v 15 dneh od uradnega obvestila iz odstavka 2 tega člena vzajemno posvetujeta. Pogodbenici razsodnika obvestita o njegovem domnevnem neskladnem ravnanju in ga lahko prosita, da sprejme ukrepe za odpravo takega ravnanja. Če se o tem dogovorita, lahko tudi razsodnika umakneta s položaja in izbereta novega v skladu s postopkom iz člena 71(2) Sporazuma.

                  4.   Če se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi razsodnika, ki ni predsednik, lahko katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme odločitev, na katero ni možna pritožba.
                  Če predsednik v skladu z zahtevkom sklene, da razsodnik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov, se izbere nov razsodnik v skladu s členom 71(3) Sporazuma.

                  5.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se ta zadeva predloži enemu od ostalih članov s seznama posameznikov, izbranih za opravljanje funkcije predsednika arbitražnega senata, sestavljenega v skladu s členom 85 Sporazuma. Njegovo ime z žrebom izbere predsednik Odbora SGP. Tako izbran posameznik odloči, ali predsednik izpolnjuje zahteve etičnega kodeksa razsodnikov. Na njegovo odločitev ni možna pritožba.
                  Če je odločeno, da predsednik ne izpolnjuje zahtev etičnega kodeksa razsodnikov, se izbere nov predsednik v skladu s členom 71(3) Sporazuma.

               Člen 9
               Zaslišanja

                  1.   Na podlagi časovnega razporeda, določenega v skladu s členom 5(1), predsednik arbitražnega senata po posvetovanju s pogodbenicama in drugimi razsodniki obvesti pogodbenici o datumu, uri in kraju zaslišanja. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopka, te informacije da na voljo javnosti ob upoštevanju člena 11.

                  2.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica prosilka pogodbenica Srednja Afrika, in v Yaoundéju, če je pogodbenica prosilka Evropska unija.

                  3.   Arbitražni senat lahko skliče dodatna zaslišanja, če se pogodbenici s tem strinjata.

                  4.   Vsi razsodniki so navzoči med celotnim zaslišanjem.

                  5.   Ne glede na to, ali je postopek javen ali ne, se zaslišanja lahko udeležijo naslednje osebe:

                              (a)

                              zastopniki pogodbenic;

                              (b)

                              svetovalci pogodbenic;

                              (c)

                              administrativno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji;

                              (d)

                              pomočniki razsodnikov;

                              (e)

                              strokovnjaki, ki jih je arbitražni senat izbral v skladu s členom 81 Sporazuma.

                  6.   Vsaka pogodbenica najpozneje pet dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu in drugi pogodbenici predloži seznam imen posameznikov, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavili argumente ali pojasnila, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki se bodo udeležili zaslišanja.

                  7.   Arbitražni senat zagotovi, da imata pogodbenica prosilka in tožena pogodbenica za besedo na razpolago enako količino časa. Zaslišanje se vodi na naslednji način:

                              argumenti

                                          (a)

                                          trditve pogodbenice prosilke;

                                          (b)

                                          trditve tožene pogodbenice;

                              protiargumenti

                                          (a)

                                          odgovor pogodbenice prosilke;

                                          (b)

                                          replika tožene pogodbenice.

                  8.   Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja na katero koli pogodbenico.

                  9.   Arbitražni senat poskrbi za zapisnik zaslišanja in ga po zaslišanju v razumnem času predloži pogodbenicama. Pogodbenici lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni senat pa lahko upošteva te pripombe.

                  10.   Vsaka pogodbenica lahko v desetih dneh po datumu zaslišanja razsodnikom in drugi pogodbenici predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

               Člen 10
               Pisna vprašanja

                  1.   Arbitražni senat lahko kadar koli med postopkom naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka pogodbenica prejme izvod vseh vprašanj arbitražnega senata.

                  2.   Vsaka pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata predloži drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da predloži pisne pripombe na odgovore druge pogodbenice v petih dneh od prejema zadevnega odgovora.

               Člen 11
               Preglednost in zaupnost

                  1.   Vsaka pogodbenica in arbitražni senat zagotovita, da se vse informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, obravnavajo kot zaupne, če jih navedena pogodbenica označi kot zaupne. Kadar stališče, ki ga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, vsebuje zaupne informacije, ta pogodbenica v 15 dneh od predložitve stališča prav tako predloži nezaupno različico stališča, ki se lahko razkrije javnosti.

                  2.   Ta poslovnik pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno.

                  3.   Arbitražni senat se sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in trditve pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije. Pogodbenici ohranjata zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, kadar ta potekajo za zaprtimi vrati.

               Člen 12
               Enostranski stiki

                  1.   Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

                  2.   Noben razsodnik ne sme razpravljati o nobenem vidiku zadev, ki so predmet postopka, s pogodbenico oziroma pogodbenicama v odsotnosti drugih razsodnikov.

               Člen 13
               Stališča amicus curiae

                  1.   Nevladne osebe, ki so bile ustanovljene na ozemlju pogodbenice, lahko v skladu z odstavki 2 do 5 arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae.

                  2.   Razen če se pogodbenici v petih dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata ne dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, pod pogojem, da so predložena v desetih dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, da se neposredno nanašajo na zadevo, ki jo preučuje arbitražni senat, in da v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani, vključno s prilogami.

                  3.   Vsako stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredelitev interesa te osebe v arbitražnem postopku. Stališče se sestavi v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici v skladu s členom 16(1) in (2) tega poslovnika.

                  4.   Stališča se predložijo pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe. Pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita stališče v desetih dneh od te predložitve.

                  5.   Arbitražni senat v svoji odločitvi našteje vsa stališča, ki jih je prejel in ki so v skladu s tem poslovnikom. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati trditev iz takih predloženih stališč. Arbitražni senat kakršno koli stališče, ki ga prejme, predloži pogodbenicama, da izrazita pripombe v zvezi z njim.

               Člen 14
               Nujni primeri
               V nujnih primerih iz člena 73(2) Sporazuma arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz tega poslovnika in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

               Člen 15
               Stroški

                  1.   Vsaka pogodbenica nosi svoje stroške udeležbe v postopku arbitraže.

                  2.   Tožena pogodbenica je odgovorna za logistično upravljanje arbitražnega postopka, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen če je dogovorjeno drugače, ter nosi vse stroške, ki izhajajo iz logističnega upravljanja zaslišanja. Vendar pa pogodbenici skupaj in enakovredno nosita druge upravne stroške arbitražnega postopka ter plačila in stroške razsodnikov in njihovih pomočnikov.

               Člen 16
               Delovni jezik postopka, prevajanje in tolmačenje

                  1.   Med posvetovanji iz člena 71(2) Sporazuma in najpozneje do srečanja iz odstavka 5(1) tega poslovnika si pogodbenici prizadevata doseči dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke arbitražnega senata.

                  2.   Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka pogodbenica zagotovi prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, razen če so stališča sestavljena v enem od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama Sorazuma. Kar zadeva tolmačenje ustnih stališč v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, je to dolžna zagotoviti tožena pogodbenica, če je izbrala enega od uradnih jezikov, ki so skupni pogodbenicama. Če je ena od pogodbenic izbrala jezik, ki ni skupni uradni jezik obeh pogodbenic, je ta pogodbenica dolžna v celoti zagotoviti tolmačenje ustnih stališč.

                  3.   Poročila in odločitve arbitražnega senata se sestavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici. Če se pogodbenici ne dogovorita o skupnem delovnem jeziku, se vmesno poročilo, končno poročilo in odločitve arbitražnega senata predložijo v enem od skupnih uradnih jezikov pogodbenic.

                  4.   Vse stroške prevajanja odločitev arbitražnega senata v jezik ali jezike, ki sta jih izbrali pogodbenici, krijeta obe pogodbenici v enakem deležu.

                  5.   Katera koli pogodbenica lahko izrazi pripombe o točnosti katere koli prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem poslovnikom.

                  6.   Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč.

               Člen 17
               Računanje rokov
               Vsi roki iz naslova VI (Preprečevanje in reševanje sporov) Sporazuma in tega poslovnika, vključno z roki, ki veljajo za arbitražne senate za uradno obveščanje o njihovih odločitvah, se lahko spremenijo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in se štejejo v koledarskih dneh od dneva, ki sledi dejanju ali dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če ni določeno drugače.

               Člen 18
               Drugi postopki
               Roki iz tega poslovnika se prilagodijo v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v postopkih v skladu s členi 74 do 78 Sporazuma.

            PRILOGA III
            ETIČNI KODEKS RAZSODNIKOV

               Člen 1
               Opredelitev pojmov
               Za namene tega etičnega kodeksa:

                           —

                           „razsodnik“ pomeni člana arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 71 Sporazuma;

                           —

                           „pomočnik“ pomeni fizično osebo, ki v okviru mandata razsodnika opravlja raziskave za razsodnika ali mu zagotavlja pomoč pri opravljanju njegovih dolžnosti;

                           —

                           „kandidat“ pomeni posameznika, katerega ime je na seznamu razsodnikov iz člena 85 Sporazuma in ki se upošteva pri izbiri za razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma;

                           —

                           „posrednik“ pomeni fizično osebo, ki izvaja posredovanje v skladu s členom 69 Sporazuma;

                           —

                           „osebje“ v zvezi z razsodnikom pomeni fizične osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom razsodnika, razen pomočnikov.

               Člen 2
               Osnovna načela

                  1.   Za ohranitev integritete in nepristranskosti mehanizma za reševanje sporov se mora vsak kandidat za razsodnika seznaniti s tem etičnim kodeksom. Mora:

                              (a)

                              biti neodvisen in nepristranski;

                              (b)

                              se izogibati neposrednim in posrednim nasprotjem interesov;

                              (c)

                              se izogibati neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja ali pristranskosti;

                              (d)

                              upoštevati visoke etične standarde;

                              (e)

                              preprečiti vpliv lastnih interesov, zunanje pritiske, politične vplive, zahteve javnosti, zvestobo pogodbenici ali strah pred kritiko.

                  2.   Razsodnik ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti.

                  3.   Razsodnik ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom. Razsodnik se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so druge osebe v položaju, da lahko vplivajo nanj.

                  4.   Razsodnik ne dovoli, da bi pretekla ali obstoječa finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

                  5.   Razsodnik se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

               Člen 3
               Obveznosti glede razkritja

                  1.   Preden se potrdi izbor razsodnika v skladu s členom 71 Sporazuma, mora kandidat razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko utemeljeno ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva ugotoviti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in vplivov, vključno s finančnimi, poklicnimi, zaposlitvenimi ali družinskimi interesi.

                  2.   Obveznost razkritja iz prvega odstavka tega člena velja neprekinjeno, zato mora vsak razsodnik razkriti vse tovrstne interese, razmerja ali zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka.

                  3.   Kandidat ali razsodnik o vseh zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega etičnega kodeksa, takoj ko se jih zave, obvesti Odbor SGP, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev.

               Člen 4
               Dolžnosti razsodnikov

                  1.   Ko je razsodnik izbran, je ves čas trajanja postopka na voljo in svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno.

                  2.   Razsodnik upošteva zgolj tista vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe.

                  3.   Razsodnik sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegov pomočnik in osebje poznajo in upoštevajo člene 2, 3 in 6 tega etičnega kodeksa.

               Člen 5
               Obveznosti nekdanjih razsodnikov
               Vsi nekdanji razsodniki se morajo izogibati dejavnostim, ki bi lahko ustvarjale vtis, da je bil razsodnik pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega senata.

               Člen 6
               Zaupnost

                  1.   Razsodniki in nekdanji razsodniki nikoli ne razkrijejo ali uporabijo informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene tega postopka, in v nobenem primeru ne razkrijejo ali uporabijo takih informacij za osebno korist ali korist drugih oseb ali za škodovanje interesom drugih oseb.

                  2.   Razsodniki nikoli ne razkrijejo odločitve arbitražnega senata ali njenih delov pred objavo v skladu s členom 84(2) Sporazuma.

                  3.   Razsodniki ali nekdanji razsodniki nikoli ne razkrijejo posvetovanj arbitražnega senata ali stališča katerega koli člana.

               Člen 7
               Stroški
               Razsodniki vodijo evidenco in predložijo pogodbenicama končni obračun v zvezi s časom, ki so ga namenili postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojih pomočnikov.

               Člen 8
               Posredniki
               Ta etični kodeks se smiselno uporablja za posrednike.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/1955 z dne 21. novembra 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije glede sprejetja sklepa o pregledu Dogovora o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov (Dogovor o tarifnih kvotah)

text:
                  27.11.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 306/20

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1955
         z dne 21. novembra 2019
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Generalnem svetu Svetovne trgovinske organizacije glede sprejetja sklepa o pregledu Dogovora o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov (Dogovor o tarifnih kvotah)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Unija je 22. decembra 1994 s Sklepom Sveta 94/800/ES (1) sklenila Marakeški sporazum o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO), ki je začel veljati 1. januarja 1995.

                     (2)

                     V skladu z odstavkom 1 člena IV Sporazuma STO je Ministrska konferenca Svetovne trgovinske organizacije (STO) pristojna za sprejemanje odločitev o vseh zadevah na podlagi katerega koli mnogostranskega trgovinskega sporazuma.

                     (3)

                     V skladu z odstavkom 2 člena IV Sporazuma STO naloge Ministrske konference v presledkih med njenimi sestanki opravlja Generalni svet STO.

                     (4)

                     V skladu z odstavkom 1 člena IX Sporazuma STO organi STO običajno odločajo soglasno.

                     (5)

                     Decembra 2013 je bil na devetem zasedanju Ministrske konference STO sprejet ministrski sklep o Dogovoru o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov, kakor so opredeljeni v členu 2 Sporazuma o kmetijstvu (WT/MIN(13)/39) (v nadaljnjem besedilu: Dogovor o tarifnih kvotah), ki ureja upravljanje tarifnih kvot kmetijskih proizvodov.

                     (6)

                     V skladu z odstavkom 13 Dogovora o tarifnih kvotah se mora pregled delovanja Dogovora o tarifnih kvotah začeti najpozneje štiri leta po sprejetju tega dogovora, ob upoštevanju do tedaj pridobljenih izkušenj. Cilj navedenega pregleda je spodbujati stalen proces izboljšanja uporabe tarifnih kvot.

                     (7)

                     Odbor za kmetijstvo je v skladu z odstavkom 13 Dogovora o tarifnih kvotah leta 2018 začel pregled tega dogovora. Ugotovitve pregleda bodo predstavljene na zasedanju Generalnega sveta STO decembra 2019 v obliki poročila Odbora za kmetijstvo (Poročilo št. G/AG/29 „Pregled delovanja sklepa iz Balija o upravljanju tarifnih kvot“ z dne 31. oktobra 2019).

                     (8)

                     Ker med članicami STO ni soglasja v zvezi z vsebinskimi spremembami Dogovora o tarifnih kvotah, se v navedenem poročilu priporoča podaljšanje obdobja pregleda do konca leta 2021, da se lahko doseže soglasje o vsebinskih spremembah. Poleg tega poročilo vključuje priporočila za večjo preglednost upravljanja tarifnih kvot.

                     (9)

                     Generalni svet STO bi bilo treba na zasedanju decembra 2019 pozvati, naj preuči možnost sprejetja priporočil iz Priloge 2 k Poročilu št. G/AG/29 v obliki sklepa o pregledu Dogovora o tarifnih kvotah.

                     (10)

                     Primerno je določiti stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Generalnem svetu STO, saj bo sprejeti sklep za Unijo zavezujoč.

                     (11)

                     V Generalnem svetu STO Unijo zastopa Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na zasedanju Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Generalni svet STO) decembra 2019, temelji na osnutku sklepa Generalnega sveta STO o sprejetju priporočil, ki jih Generalnemu svetu STO poda Odbor za kmetijstvo v Prilogi 2 k svojemu Poročilu št. G/AG/29 z dne 31. oktobra 2019, priloženem temu sklepu.
            Predstavniki Unije v Generalnem svetu STO se lahko dogovorijo o manjših spremembah osnutka sklepa brez nadaljnjega sklepa Sveta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 21. novembra 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               V. SKINNARI

            (1)  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

            Odbor za kmetijstvo
            G/AG/29
            31. oktober 2019
            PREGLED DELOVANJA SKLEPA IZ BALIJA O UPRAVLJANJU TARIFNIH KVOT
            POROČILO ZA GENERALNI SVET

               1.1

                  Ministri so na devetem zasedanju Ministrske konference sprejeli sklep o Dogovoru o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov, kakor so opredeljeni v členu 2 Sporazuma o kmetijstvu (WT/MIN(13)/39) (v nadaljnjem besedilu: sklep iz Balija o tarifnih kvotah). Ministri so Odboru naročili, naj pregleda in spremlja izvajanje obveznosti članic, določenih v okviru sklepa iz Balija o tarifnih kvotah, da bi se s pregledom, ki se začne najpozneje leta 2017, spodbujal stalen proces izboljšanja uporabe tarifnih kvot, pri tem pa upošteva do tedaj pridobljene izkušnje (1). Razprave o pregledu so se začele na zasedanju Odbora oktobra 2017 (2). Odbor se je na zasedanju februarja 2018 strinjal s postopkom in roki za izvedbo pregleda v dokumentu G/AG/W/171 (3). V skladu z dogovorjenim postopkom je bil pregled opravljen v okviru odprtih neuradnih srečanj Odbora, načrtovanih po rednih sejah Odbora (4).

               1.2

                  Članice so o pregledu razpravljale na štirih neuradnih srečanjih Odbora 20. februarja, 11. junija, 25. septembra in 26. novembra 2018. V okviru novembrskega neuradnega srečanja je bila organizirana tematska seja o upravljanju tarifnih kvot in prenizki izpolnitvi kvot, na kateri so sodelovali predstavniki industrije. V razpravah o pregledu so se upoštevali tudi številni pisni prispevki članic. Poleg tega je sekretariat za lažjo izvedbo pregleda kot odgovor na pozive članic ter v skladu z dogovorjenim postopkom in roki za izvedbo pregleda pripravil informativni dokument (5) o upravljanju tarifnih kvot in stopnji izpolnitve kvot. Priloga 1 vključuje seznam vseh pisnih dokumentov, ki so bili doslej obravnavani pri pregledu.

               1.3

                  Članice so v razpravah o pregledu opredelile naslednje teme: 1) učinkovito izvajanje in spremljanje vsebinskih obveznosti, ki izhajajo iz sklepa iz Balija o tarifnih kvotah; 2) zahteve glede preglednosti tarifnih kvot; 3) mehanizem za prenizko izpolnitev kvot. Spodaj so našteti nekateri elementi (6), obravnavani pri vsaki od treh tem, tudi v okviru novembrskih tematskih razprav.

               UČINKOVITO IZVAJANJE IN SPREMLJANJE

                        i.

                        Prerazporeditev neizkoriščenih dovoljenj v okviru tarifne kvote;

                        ii.

                        Postopki prerazporeditve, tudi glede dodelitev za posamezne države (7);

                        iii.

                        Izmenjava izkušenj in najboljših praks v zvezi z izboljševanjem izpolnitve tarifnih kvot, vključno s prerazporeditvijo tarifnih kvot v okviru regionalnih trgovinskih sporazumov.

               ZAHTEVE GLEDE PREGLEDNOSTI TARIFNIH KVOT

                        i.

                        Pravočasno in celovito obveščanje o tarifnih kvotah;

                        ii.

                        Takojšnje poročanje o spremembah pri upravljanju tarifnih kvot;

                        iii.

                        Dosledno poročanje o stopnjah izpolnitve vseh članic z obveznostmi glede tarifnih kvot;

                        iv.

                        Usklajene prakse obveščanja (npr. za neodprte tarifne kvote ali načrtovane tarifne kvote brez tarifne prednosti);

                        v.

                        Poročanje o razlogih za prenizko izpolnitev kvot;

                        vi.

                        Izmenjava nacionalnih izkušenj in najboljših praks v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot;

                        vii.

                        Posebna in pristranska obravnava (breme zahtev v zvezi z obveščanjem);

                        viii.

                        Povezava z zahtevami v zvezi z obveščanjem na področju postopkov za izdajanje uvoznih dovoljenj;

                        ix.

                        Tehnična pomoč sekretariata za bolj usklajeno obveščanje članic.

               MEHANIZEM ZA PRENIZKO IZPOLNITEV KVOT

                        i.

                        Različne obveznosti članic (odstavek 4 Priloge A);

                        ii.

                        Posebna in pristranska obravnava;

                        iii.

                        Morebitna manj kot splošna uporaba v prihodnosti;

                        iv.

                        Povezava med Prilogo B in odstavkom 4 Priloge A;

                        v.

                        Preučitev vzrokov za prenizko izpolnitev kvot;

                        vi.

                        Ciljno usmerjen pregled prenizke izpolnitve tarifnih kvot v nekaterih specifičnih sektorjih;

                        vii.

                        Praktična uporabnost mehanizma za prenizko izpolnitev kvot (preučitev razlogov, vključno z morebitno kompleksnostjo, zaradi katerih mehanizem še ni bil uporabljen, izmenjava izkušenj, poenostavitev postopkovnih zahtev);

                        viii.

                        Vzdrževanje seznama prenizko izpolnjenih kvot s strani sekretariata.

                        1.4

                        Stališča članic glede prihodnjega izvajanja odstavka 4 mehanizma za prenizko izpolnitev kvot in povezanih določb o posebni in pristranski obravnavi so bila različna. Nekatere članice v razvoju so trdile, da se določbe o posebni in pristranski obravnavi iz sklepa iz Balija o tarifnih kvotah ne bi smele omiliti, druge pa so poudarile, da posebna in pristranska obravnava za države v razvoju ne bi smela privesti do izjem; nasprotno, države upravičenke v razvoju bi morale prevzeti obveznosti v zvezi z upravljanjem tarifnih kvot, ob upoštevanju njihove stopnje razvoja.

                        1.5

                        Več članic je menilo, da je področje tega pregleda omejeno na iskanje načinov za izboljšanje upravljanja tarifnih kvot, da bi se razlikovalo od pogajanj o dostopu do trga. Nekatere druge so se sklicevale na možnost vključitve vprašanj v zvezi s tarifnimi kvotami v pogajanja o dostopu na trg.

                  V skladu z odstavki 13–15 sklepa iz Balija o tarifnih kvotah (WT/MIN(13)/39) se Odbor na svoji seji 31. oktobra 2019 strinja z naslednjimi priporočili, kot so opisana v Prilogi 2 k temu poročilu, za obravnavo v Generalnem svetu.

               (1)  Odstavek 13 WT/MIN(13)/39. Doslej niso bile sporočene nobene izkušnje v zvezi z uporabo mehanizma za prenizko izpolnitev kvot.

               (2)  Oddelek 2.2.1 G/AG/R/86.

               (3)  Oddelek 2.5.1 G/AG/R/87.

               (4)  Odbor se je na zasedanju junija 2019 strinjal s podaljšanjem roka za dokončanje poročila o pregledu do zasedanja Odbora oktobra 2019.

               (5)  G/AG/W/183.

               (6)  Med članicami ni dogovora glede teh elementov ali njihove obravnave v priporočilih.

               (7)  Odstavek 9 ministrskega sklepa iz Balija o tarifnih kvotah se nanaša na postopek prerazporeditve. Poleg tega se opombi 3 in 5 Priloge A k sklepu iz Balija nanašata na pravice članic, za katere velja dodelitev za posamezne države, zlasti v okviru mehanizma za prenizko izpolnitev kvot.

            PRILOGA 1

                        Seznam dokumentov

                        G/AG/W/169
                        10. oktober 2017

                        Spremljanje in pregled obveznosti članic, določenih v okviru sklepa iz Balija o upravljanju tarifnih kvot
                        Obvestilo sekretariata

                        G/AG/W/171
                        9. februar 2018

                        Predlagani postopek pregleda delovanja sklepa iz Balija o upravljanju tarifnih kvot
                        Obvestilo sekretariata

                        G/AG/W/175
                        18. maj 2018
                        in
                        G/AG/W/175/Add.1
                        7. maj 2019

                                    —

                                    Prispevek Evropske unije o postopku pregleda delovanja sklepa z Balija o upravljanju tarifnih kvot Odboru za kmetijstvo (1).

                              Obvestila Evropske unije

                        G/AG/W/179
                        6. junij 2018

                                    —

                                    Pregled delovanja ministrskega sklepa iz Balija Dogovor o upravnih določbah za tarifne kvote kmetijskih proizvodov… (2).

                              Prispevek Cairnske skupine

                        G/AG/W/183
                        31. julij 2018

                        Metode upravljanja tarifnih kvot in stopnje izpolnitve za obdobje 2007–2016
                        Informativni dokument sekretariata

                        G/AG/W/186
                        19. september 2018

                        Pregled sklepa iz Balija o upravljanju tarifnih kvot
                        Prispevek Avstralije

                        G/AG/W/197
                        24. maj 2019

                        Mehanizem za prenizko izpolnitev kvot v okviru sklepa iz Balija o upravljanju tarifnih kvot
                        Prispevek v imenu Cairnske skupine

               (1)  Dokument G/AG/W/171 z dne 9. februarja 2018.

               (2)  WT/MIN (13)/39 in WT/L/914 z dne 11. decembra 2013.

            PRILOGA 2

               1.

                  Časovni okvir iz odstavka 14 in opombe 2 sklepa iz Balija o tarifnih kvotah za sklep o odstavku 4 Priloge A se podaljša do konca leta 2021. Vsako sklicevanje na „12. ministrsko konferenco“ in „31. december 2019“ v odstavkih 13-14 in opombi 2 sklepa iz Balija o tarifnih kvotah se razume kot sklicevanje na „13. ministrsko konferenco“ oziroma „31. december 2021“. V vseh drugih vidikih so določbe sklepa iz Balija o tarifnih kvotah nespremenjene. Zaradi večje jasnosti članice, navedene v Prilogi B sklepa iz Balija o tarifnih kvotah, ohranijo pravico, da 31. decembra 2021 ali po tem datumu prenehajo uporabljati odstavek 4 Priloge A, če niti Ministrska konferenca niti Generalni svet ne odločita, da se odstavek 4 Priloge A podaljša do tega datuma.

               2.
               Odbor se ob priznavanju pomembnosti večje preglednosti upravljanja tarifnih kvot in stopenj izpolnitve ter pravočasne predložitve obvestil članic in ob priznavanju, da bi moral sistem spletnega obveščanja o kmetijstvu privesti do boljše usklajenosti, strinja z naslednjim:

                           (a)

                           Sekretariat bo pripravil seznam obstoječih praks članic v zvezi z obveščanjem o tarifnih kvotah, vključno s primeri, v katerih načrtovana tarifna kvota ni bila odprta.

                           (b)

                           Odbor bo začel razprave o usklajevanju praks članic v zvezi z obveščanjem o tarifnih kvotah, tudi za stopnje izpolnitve tarifnih kvot.

                           (c)

                           Odbor spodbuja članice, naj v svoja obvestila na podlagi tabele MA:2 vključijo pojasnilo v primerih, kadar se načrtovane tarifne kvote ne odprejo.

                           (d)

                           Sekretariat bo redno posodabljal informacije o upravljanju tarifnih kvot in stopnjah izpolnitev, zajete v dokumentu G/AG/W/183 (1), in dodajal najnovejše informacije, v zvezi s katerimi so članice sporočale stopnje izpolnitve, ter v zvezi z vprašanji o stopnjah izpolnitve, zastavljenimi v Odboru.

               3.

                  Odbor se strinja, da bo vsaka tri leta po zaključku tega pregleda opravil redne preglede delovanja sklepa iz Balija o tarifnih kvotah. Ti redni pregledi bodo med drugim vključevali pregled uporabe mehanizma za prenizko izpolnitev kvot v članicah na podlagi predložitev članic.

               (1)  Informativni dokument sekretariata lahko izrecno vključuje seznam tarifnih kvot, kadar ni bilo predloženega nobenega obvestila na podlagi tabele MA:2 ali kadar je stopnja izpolnitve nižja od 65 %.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/1967 z dne 25. novembra 2019 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

text:
                  28.11.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 307/27

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1967
         z dne 25. novembra 2019
         o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Italijanske republike
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

                     (2)

                     Zaradi izteka mandata Vita SANTARSIERA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

                        —

                        Vito BARDI, Presidente della Regione Basilicata.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 25. novembra 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               F. MOGHERINI

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).