title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/37

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje za proračunsko leto 2008
   (2010/498/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008 – zvezek I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007 (COM(2009) 526) in dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu (SEK(2009) 1427),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2008“ (COM(2009) 256),
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008 (COM(2009) 419), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2009) 1102),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnem razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake (COM(2008) 866) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 3054),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES, členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 55, 145, 146 in 147,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (6), zlasti člena 14(3),
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2007/60/ES z dne 26. oktobra 2006 o ustanovitvi Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 (8),
   ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0099/2010),

               A.

               ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, pri tem pa sodeluje z državami članicami in upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli direktorju Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje razrešnico glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priložen sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za vseevropsko prometno omrežje, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 71, 14.3.2008.

      (2)  UL C 273, 13.11.2009, str. 1.

      (3)  UL C 304, 15.12.2009, str. 71.

      (4)  UL C 273, 13.11.2009, str. 122.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (7)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (8)  UL L 32, 6.2.2007, str. 88.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/39

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   s pripombami, ki so sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008 – zvezek I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007 (COM(2009) 526) in dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu (SEK(2009) 1427),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2008“ (COM(2009) 256),
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008 (COM(2009) 419), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2009) 1102),
   ob upoštevanju poročila Komisije o odgovorih držav članic na letno poročilo Računskega sodišča za leto 2008 (SEK(2010) 178) in SEK(2010) 196),
   ob upoštevanju Zelene knjige o pobudi za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprejela dne 3. maja 2006 (COM(2006) 194),
   ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2004 o modelu „enotne revizije“ (in predloga za okvir notranje kontrole Skupnosti) (3),
   ob upoštevanju sporočila Komisije o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005) 252),
   ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2006) 9), poročila o akcijskem načrtu Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2008) 110) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 259),
   ob upoštevanju poročila o učinku akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (COM(2009) 43),
   ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 6/2007 o letnih povzetkih držav članic, nacionalnih izjav držav članic; in revizijskega dela nacionalnih revizijskih organov v zvezi s sredstvi EU (4),
   ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za krepitev nadzorne vloge Komisije v skupnem upravljanju strukturnih ukrepov (COM(2008) 97) in vmesnega poročila o nadaljnjem spremljanju tega akcijskega načrta (SEK(2009) 1463),
   ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Bolgarije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (COM(2009) 402) in dodatnega dokumenta, priloženega temu poročilu (SEK(2009) 1074),
   ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Romunije v okviru mehanizma za sodelovanje in preverjanje (COM(2009) 401) in dodatnega dokumenta, priloženega temu poročilu (SEK(2009) 1073),
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008 z odgovori institucij (5) in posebnih poročil Računskega sodišča,
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (6),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnem razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake (COM(2008) 866) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 3054),
   ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 16. februarja 2010 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES, členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
   ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov in mednarodnih računovodskih standardov, zlasti tistih, ki se uporabljajo v javnem sektorju,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), zlasti členov 55, 145, 146 in 147,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti členov 14(2) in 14(3),
   ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI svojega poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0099/2010),

               A.

               ker člen 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je za izvrševanje proračuna Unije odgovorna Komisija v sodelovanju z državami članicami, ki morajo sodelovati s Komisijo, da bi se odobrena proračunska sredstva uporabljala skladno z načeli dobrega finančnega poslovodenja,

               B.

               ker je v drugem pododstavku člena 287(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določeno, da mora Računsko sodišče Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti izjavo o zanesljivosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo poslovnih dogodkov, pri čemer je dodano, da je lahko izjava dopolnjena s posebnimi ocenami za vsako večje področje dejavnosti Unije,

               C.

               ker je za izvajanje glavnih politik EU značilno „deljeno upravljanje“ proračuna Skupnosti med Komisijo in državami članicami, pri čemer 80 % odhodkov Skupnosti upravljajo države članice,

               D.

               ker mora biti izboljšanje finančnega poslovodenja Unije podprto s podrobnim spremljanjem napredka Komisije in držav članic in ker morajo države članice prevzeti odgovornost za upravljanje sredstev EU in zagotoviti dokončanje integriranega okvira notranje kontrole EU, da bi pridobile pozitivno izjavo o zanesljivosti,

               E.

               ker je v zadnjih petih letnih resolucijah o razrešnicah Parlament opozoril na nujno potrebo po uvedbi nacionalnih izjav na ustrezni politični ravni za vsa sredstva EU, ki spadajo pod deljeno upravljanje, tako da bi vsaka država članica prevzela odgovornost za upravljanje prejetih sredstev EU,

               F.

               ker bi moralo izvajanje točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9) in člena 53(b)(3) finančne uredbe, ki zadeva letne povzetke razpoložljivih revizij in izjav, znatno prispevati k izboljšanju upravljanja proračuna EU,

               G.

               ker tudi Računsko sodišče v svojem zgoraj omenjenem mnenju št. 6/2007 poudarja, da se nacionalne izjave lahko obravnavajo kot nov element notranje kontrole sredstev EU in da bi lahko dale zagon za boljšo kontrolo sredstev EU na področjih deljenega upravljanja,

               H.

               ker sta delovanje parlamentarnega Odbora za proračunski nadzor na splošno in zlasti postopek razrešnice del postopka, katerega cilj je vzpostavitev popolne odgovornosti Komisije kot celote in posameznih komisarjev ter vseh ostalih zadevnih udeležencev, od katerih so najpomembnejši del države članice, za finančno poslovodenje EU v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije, s čimer bi ustvarili trdnejšo podlago za sprejemanje odločitev,

               I.

               ker mora parlamentarni Odbor za proračun v naslednjem proračunskem postopku ustrezno upoštevati rezultate in priporočila iz razrešnice za leto 2008,

               J.

               ker bi moral predlog Sveta glede razrešnice, da bi bil konstruktiven, ciljati na okrepitev reformnih prizadevanj in odgovornosti držav članic za reševanje težav, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, ter zagotoviti boljše finančno poslovodenje v Evropski uniji,

               K.

               ker je trenutno rok za razrešnico občutno predolg glede na to, da je treba popravke in spremembe, ki jih Evropski parlament zahteva v okviru svojega nadzora, vnesti kar najhitreje; ker je treba letne računovodske izkaze pripraviti pred koncem prvega četrtletja, ki sledi preverjenemu proračunskemu letu, da lahko Računsko sodišče pripravi poročilo pred koncem drugega četrtletja, ki sledi preverjenemu proračunskemu letu,

               L.

               ker člen 83 Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (10) določa, da pokojnine bremenijo proračun in da države članice skupaj jamčijo za plačilo teh dajatev v skladu z razdelitvenim ključem za financiranje takšnih odhodkov; ker zaposleni delež svojih plač vrnejo v splošni proračun kot prispevek k financiranju pokojninske sheme,

               M.

               ker člen 83 Uredbe (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 uvaja skupno jamstvo držav članic, kar pomeni, da se to jamstvo lahko uveljavi, če ena ali več držav članic ne izpolni obveznosti, in ker se lahko šteje, da ima Unija terjatev do držav članic, ki so sprejele to zavezo,

      HORIZONTALNA VPRAŠANJA

      Glavni pomisleki in zadani cilji

               1.

               na začetku mandata nove Komisije ostaja zaskrbljen zaradi kopičenja problemov, ki izhajajo iz prejšnje Komisije, in sicer:

                           —

                           še vedno visoka stopnja napak pri plačilih,

                           —

                           počasne izterjave nepravilno izplačanih sredstev in

                           —

                           prenosi (RAL restant à liquider) so na najvišji ravni doslej;

               2.

               pozdravlja prve znake kolegijskega pristopa nove Komisije, ki so se pokazali v sodelovanju komisarjev Lászla Andorja, Johannesa Hahna in Algirdasa Šemete v razpravah z Odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor, in pričakuje odločno izjavo komisarjev Janusza Lewandowskega in Algirdasa Šemete, ki sta obljubila ukrepanje na naslednjih področjih: izjave držav članic o zanesljivosti, predlogi dopustnega tveganja napake, poenostavitev in preglednost ter skrbniški skladi za zunanje ukrepe, ter nadalje meni, da mora to vključevati nadaljnje ukrepanje na področju popravkov in izterjav ter sistemov notranjega nadzora;

               3.

               meni, da napake pri odhodkih zmanjšujejo učinkovitost doseganja ciljev politike EU, ter ponovno poudarja, da skupine politik, ki imajo stopnje napak nižje od 2 %, še vedno obsegajo samo 47 % proračuna EU in so se od leta 2005 do 2008 povečale za samo 9 %; meni, da je to še vedno neustrezna raven izboljšanja iz leta v leto, in poudarja, da kljub nekaterim področjem izboljšanja stopnja napak nad 5 % ostaja v skupinah politik, ki obsegajo 31 % proračuna, stopnja napak med 2 % in 5 % pa 22 % proračuna;

               4.

               poziva Komisijo, naj pripravi in Parlamentu predloži novo agendo za obdobje po letu 2010, v kateri bo predvidela pospešeno zmanjševanje stopnje napak ter tako zagotovila, da lahko nadaljnjih 20 % proračuna pridobi „zeleno“ klasifikacijo Računskega sodišča do leta 2014, z vmesnimi spremembami, ki jih zahteva Računsko sodišče, ki bi obsegale novo metodologijo za prikaz stopnje posebnih napak v proračunskem poglavju Kohezija ter razlikovale med plačili, opravljeni v zakonodajnem obdobju 2000–2006 ter 2007–2013; meni, da je izpolnitev tega cilja bistvenega pomena za pridobivanje polne vrednosti odhodkov EU v prihodnje ter za napredek k pozitivni izjavi o zanesljivosti;

               5.

               poziva predsednika Komisije, naj Parlament obvesti, kako bo Komisija delovala bolj usklajeno, da bo odpravila preostale slabosti v finančnih sistemih in znatno znižala stopnje napak, kot so navedene zgoraj;

      Zanesljivost računovodskih izkazov in zakonitost povezanih transakcij

               6.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče podalo pozitivno mnenje glede zanesljivosti končnih letnih računovodskih izkazov in izjavilo, da ti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Skupnosti ter rezultate njihovega delovanja in denarne tokove na dan 31. decembra 2008;

               7.

               meni, da je za računovodske izkaze neobičajno izkazovanje negativnega lastniškega kapitala v znesku 51 400 000 000 EUR, in se sprašuje, ali ne bi morali biti zneski, ki se bodo zahtevali od držav članic, vpisani med sredstva, ker gre za nesporno obveznost v zvezi s pokojninami zaposlenih, ki so ocenjene na 37 000 000 000 EUR; opozarja na pojasnila računovodje Komisije, da so se dosledno uporabljali mednarodni računovodski standardi, ki veljajo za javni sektor; predlaga preučitev možnosti uvedbe pokojninskega sklada Skupnosti, da bi finančne obveznosti do zaposlenih prenesli na zunanje strukture;

               8.

               kljub temu izraža zaskrbljenost nad ugotovitvami Računskega sodišča v povezavi s pomanjkljivostmi v nekaterih organih in generalnih direktoratih Komisije, ki se nanašajo na računovodski sistem za fakture/izjave o stroških in predfinanciranje, kar ogroža kakovost finančnih podatkov;

               9.

               pozdravlja mnenje brez pridržkov, ki ga je dalo Računsko sodišče glede prihodkov, obveznosti za vse skupine politik in plačila, povezana z računovodskimi izkazi za skupine politik „izobraževanje in državljanstvo“ ter „upravni in drugi odhodki“, ki so z vseh bistvenih vidikov zakoniti in pravilni;

               10.

               poziva Računsko sodišče, naj ob podelitvi naslednje razrešnice predloži izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov iz drugega pododstavka člena 287(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, enako kot to stori v zvezi z zanesljivostjo poslovnih knjig;

               11.

               pozdravlja prizadevanja Komisije za spodbujanje in uporabo izboljšanih postopkov kontrole in upravljanja, ki vodijo do izboljšave v primerjavi s prejšnjimi leti, saj se je zmanjšala stopnja napak, ki jih je ugotovilo Sodišče pri povezanih transakcijah na nekaterih področjih odhodkov, kot so kmetijstvo in naravni viri, raziskave, energetika in promet ter izobraževanje in državljanstvo;

               12.

               obžaluje, da izjave o zanesljivosti ohranjajo pridržek (ostajajo negativne) za izredno pomembna področja porabe proračuna Skupnosti za finančno leto 2008 (razvoj podeželja, strukturni ukrepi, raziskave, energetika in promet, zunanji ukrepi na ravni izvajalskih organizacij in širitev), kjer na plačila še vedno vplivajo obsežne resne napake;

               13.

               ugotavlja, da v svojem sporočilu o vplivu akcijskega načrta za okrepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov Komisija nakazuje, da so bili v njem začrtani ukrepi izvedeni; ugotavlja, da predhodni rezultati kažejo okrog 5-odstotno stopnjo napak v odhodkih za obdobje 2007–2013; vseeno pričakuje večje koristi za kohezijsko politiko, ki ima še vedno zelo velike težave, kljub napredku Komisije pri učinkovitejši porabi sredstev EU in celotnega kontrolnega okolja;

               14.

               poleg tega meni, da bi moral akcijski načrt Komisije za integriran okvir notranje kontrole v povezavi z raziskavami, energetiko in prometom ter zunanjo pomočjo, razvojem in širitvijo, že prinesti koristi, in da bi morala Komisija že biti sposobna zagotoviti niz kazalnikov in deskriptorjev za merjenje učinka tega akcijskega načrta;

               15.

               vendar obenem upošteva ugotovitev Računskega sodišča, da še ni mogoče ugotoviti, ali je imel akcijski načrt merljiv učinek na nadzorne in kontrolne sisteme ter končni fazi tudi na pravilnost transakcij (točka 2.28 letnega poročila za 2008), ter poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa ter zagotovi, da bodo v postopku podelitve razrešnice za leto 2009 na voljo kazalci za merjenje učinkov akcijskega načrta;

               16.

               poziva Komisijo, naj posreduje predloge za skrajšanje postopka podelitve razrešnice, tako da bo glasovanje na plenarnem zasedanju lahko potekalo v letu, ki sledi preverjenemu proračunskemu letu;

      Informacije in okvir izjave o zanesljivosti

               17.

               pozdravlja delo, ki ga je opravilo Računsko sodišče za dodatno izboljšanje jasnosti pristopa k izjavi o zanesljivosti glede dejavnikov, ki iz leta v leto prispevajo k učinkovitejšim in smotrnejšim sistemom kontrole v posameznih sektorjih, ter kakovost posameznih delov poročila Računskega sodišča, denimo dela, ki obravnava strukturne ukrepe, ter poziva Računsko sodišče, naj Parlament še naprej redno obvešča o napredku v zvezi s tem;

               18.

               meni, da se je ocena o tem, kako Komisija upravlja sredstva EU, ki jo vsako leto od Maastrichtske pogodbe naprej poda Računsko sodišče, pokazala kot koristen pripomoček za izboljšavo upravljanja teh sredstev, in priznava, da je Komisija vložila veliko napora v izboljšave upravljanja; vseeno poziva države članice, naj pokažejo večjo zavezanost izboljšanju porabe sredstev;

               19.

               poudarja izboljšave, do katerih je prišlo od začetka veljavnosti Pogodbe iz Nice, v kolikor je mogoče izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij Računskega sodišča dopolniti s konkretnimi ocenami za vsa glavna področja dejavnosti Unije (sedaj člen 287(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije);

               20.

               kljub temu meni, da ena sama globalna in letna ocena ne odraža zapletene strukture financ Evropskih skupnosti in nadalje meni, da bi morebitno nadaljevanje negativnih letnih ocen po petnajstih zaporednih letih lahko naletelo na negativen odziv pri državljanih, ki ne razumejo zakaj Računsko sodišče vedno poda negativno mnenje;

      Revizija pogodb: sprememba izjave o zanesljivosti

               21.

               ugotavlja, da ima Parlament v skladu s členom 48(2) Pogodbe o EU, kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, večjo vlogo v postopku revizije pogodb in da je ohranil pravico do pobude, da Svetu predloži predloge za spremembo pogodb, v tem primeru izjave o zanesljivosti;

               22.

               poziva k razmisleku o izvedljivosti tega, da bi imeli v prihodnje ločene izjave o zanesljivosti, pripravljene za posamezne sektorje/področja politike in v okviru večletnega programa, kar bi zagotovilo večje ujemanje med metodologijo Računskega sodišča ter večletno in sektorsko naravo financ Evropskih skupnosti;

               23.

               ugotavlja, da je Komisija vztrajno trdila, da „večletna narava“ zadevnih odhodkov pomeni, da se večina napak lahko odkrije in popravi pred zaključkom zadevnih programov; ugotavlja tudi, da Računsko sodišče meni, da sedaj ni na voljo dovolj informacij, ki bi podpirale to trditev;

      Finančno poslovodenje

               24.

               je zaskrbljen, da so se neporavnane proračunske obveznosti (neporabljene obveznosti, prenesene naprej za porabo v prihodnjih letih), zlasti za večletne programe, leta 2008 povečale za 16 400 000 000 EUR (11,8 %) na 155 000 000 000 EUR (točka 3.9 letnega poročila za 2008), čeprav obenem ugotavlja, da so v nekaterih primerih vzrok temu zamude pri zagonski fazi novih programov, pri drugih pa odražajo slab postopek priprave proračuna; je zaskrbljen, da neporabljena sredstva vsako leto pomenijo izgubljene priložnosti za izvajanje politik in programov EU;

               25.

               kljub temu pa ugotavlja, da Računsko sodišče, čeprav neporavnane proračunske obveznosti, povezane z diferenciranimi odhodki, ostajajo na zelo visoki ravni in presegajo skupne proračunske odobritve za prevzem obveznosti za leto 2008, poudarja, da je večina neporavnanih proračunskih obveznosti sedaj iz let 2007 in 2008 in da so torej povezane s trenutnim finančnim okvirom (točka 3.15 letnega poročila za 2008);

               26.

               pozdravlja dejstvo, da bi moralo avtomatsko prenehanje obveznosti preprečiti težave v tekočem obdobju financiranja, vendar je še naprej zaskrbljen, ker je največji delež neporavnanih proračunskih obveznosti („RAL“) povezan s področjem kohezije, na katerem ni postopkov prenehanja obveznosti za obdobje 2000–2006;

               27.

               poziva države članice, naj čim prej predložijo manjkajoče dokumente o oceni skladnosti upravljavskih in kontrolnih sistemov primerne kakovosti, da ne bi prišlo do dodatnih zamud pri vmesnih plačilih in dodatnih povečanj neporavnanih proračunskih obveznosti;

               28.

               poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži pregled proračunskih podpor, odobrenih v letih 2005 do 2009, razvrščen po državah in zneskih;

      Izterjave

               29.

               ugotavlja določen napredek na področju izterjav, vendar kljub temu ostaja zaskrbljen zaradi trajnih težav v povezavi z nepravilno izplačanimi sredstvi Skupnosti in slabe kakovosti podatkov o mehanizmih popravkov, ki se uporabljajo v državah članicah; opozarja na nujno potrebno po prizadevanju za 100-odstotno stopnjo izterjave nepravilno izplačanih sredstev;

               30.

               pozdravlja podatke, ki jih je dala Komisija o finančnih popravkih za posamezne države članice za obdobje do septembra 2009, vendar je zaskrbljen, da letni značaj poročila Računskega sodišča pomeni nesorazmerje s skupnimi podatki, ki jih zagotavlja Komisija, kar onemogoča celotno oceno uspešnosti za zadevno leto 2008;

               31.

               poziva Komisijo, naj izboljša učinkovitost in uspešnost večletnih sistemov izterjave, tudi na ravni držav članic, ter konsolidira podatke o izterjavah in finančnih popravkih, da se zagotovijo zanesljive in primerljive številke med posameznimi področji politik in postopki upravljanja sredstev; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča v opombah, priloženih letnim računovodskim izkazom, da bi dobili splošen pregled;

               32.

               od Komisije zahteva, da predloži celovite in zanesljive zneske za finančne popravke in zlasti izterjave ter pri tem navede, za katero državo članico gre, natančno proračunsko vrstico in leto, na katero se nanašajo posamezne izterjave (kot je že opredeljeno v Poročilu o razrešnici za 2006 (11)), saj kakršna koli drugačna predstavitev onemogoča resen nadzor;

               33.

               opozarja na zahtevo, da mora Komisija oblikovati letno uvrstitev posameznih držav članic za vsak sklad, z navedbo ugotovljene stopnje napake – tako z učinkom popravnih mehanizmov kot brez njega –, ter jo posredovati Parlamentu na dejaven, pregleden in lahko dostopen način;

               34.

               vabi Računsko sodišče, da napiše svoje komentarje o tem seznamu na osnovi lastnih ugotovitev;

      Začasna ustavitev plačil

               35.

               opozarja na pomen končnih sklepov in popravnih ukrepov z namenom, da se iz financiranja EU izločijo odhodki, ki niso nastali v skladu z zakonodajo EU, in ponavlja svojo zahtevo, da se natančno navede proračunsko vrstico ter leto, na katero se nanašajo posamezne izterjave;

               36.

               Komisiji zagotavlja svojo polno podporo pri dosledni uporabi zakonodaje na področju začasne ustavitve plačil in pozdravlja že začete ukrepe, da se prenos sredstev ne izvede, če Komisija nima brezpogojnega zagotovila v zvezi z zanesljivostjo upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, ki so upravičene do teh sredstev;

               37.

               opozarja na Grčijo, kjer so veliki finančni popravki, opredeljeni v sklepu Komisije, očitno privedli do večje uspešnosti na nekaterih področjih; poziva Komisijo, naj opredeli ta področja, in opozarja, da v zvezi z integriranim in administrativnim kontrolnim sistemom ni nobenih dokazov, da je bil akcijski načrt, ki so ga grški organi pripravili in izvedli, učinkovit (letno poročilo za 2008, točka 2.5);

               38.

               verjame, da bo v primeru ponavljajočih se pridržkov, povezanih z načrti odhodkov določene države članice, začasna ustavitev plačil kot oblika pritiska prispevala k večjemu prizadevanju držav članic za pravilno uporabo prejetih sredstev EU;

               39.

               poziva Komisijo, naj poenostavi pravila in uporabi obstoječo zakonodajo o začasni ustavitvi plačil, kadar je to potrebno, ter pravočasno obvesti Parlament, Svet in Računsko sodišče o začasnih ustavitvah plačil in razlogih zanje;

      Letni povzetki

               40.

               meni, da bi morali biti letni povzetki razpoložljivih revizij in izjav, ki jih morajo države članice letno zagotavljati skladno z Medinstitucionalnim sporazumom in členom 53b(3) finančne uredbe prvi korak k uvedbi nacionalnih izjav o upravljanju v vseh državah članicah;

               41.

               pozdravlja izjavo medparlamentarne konference o „Večji nacionalni odgovornosti za sredstva EU“, ki je potekala v Haagu 28. in 29. januarja 2010, ki priporoča, da se nacionalni instrumenti politik izvajajo ali okrepijo ter s tem pripomorejo k boljšemu nadzoru in upravljanju odhodkov EU v državah članicah ter da instrumenti, ki se uporabljajo za upravljanje sredstev EU in glede odgovornosti za financiranje iz teh sredstev, kot so na primer letna poročila, vsebujejo elemente skupnega okvira EU, da se lahko opravijo primerjave in ugotovijo „najboljše prakse“ ter naredi korak naprej k nacionalnim izjavam o upravljanju;

               42.

               poudarja potrebo po okrepitvi vloge letnih povzetkov v prihajajoči reviziji finančne uredbe ter po večji kakovosti, homogenosti in primerljivosti podatkov, ki jih zagotavljajo države članice, da bi jim zagotovili dodatno vrednost na področju nadzora sredstev EU;

               43.

               pozdravlja podatke, ki jih je Parlament dobil od Komisije v povezavi z letnimi povzetki, ki jih je prejela leta 2009, in poziva Komisijo, naj vse letne povzetke vseh držav članic objavi, da izboljša preglednost in javno odgovornost; poziva Komisijo, naj na osnovi prejetih letnih povzetkov analizira prednosti in slabosti nacionalnih sistemov za upravljanje in kontrolo sredstev EU po posameznih državah članicah;

               44.

               meni, da je osrednjega pomena, da Komisija poroča o kakovosti teh letnih povzetkov in doda vrednost procesu s tem, da ugotovi skupne težave, mogoče rešitve ali najboljšo prakso in te informacije uporabi pri svoji nadzorni vlogi;

               45.

               meni, da bi morali Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču proti koncu leta 2010 predložiti primerjalno analizo, ki bi jo morali kmalu zatem objaviti;

               46.

               opozarja Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo splošne smernice za letne povzetke vsem državam članicam narekovale enotno metodologijo in analitični pristop; je seznanjen z namenom Komisije, da bi smernice spremenila tako, da bi poenostavila zahteve glede poročanja in zagotovila več napotkov za dobro prakso; zahteva od Komisije, naj izkoristi to priložnost in v smernice vključi okvir za nacionalne izjave o upravljanju za tiste države članice, ki jih bodo sklenile uvesti, in naj razvije svoj pristop, ki temelji na spodbudah;

      Nacionalne izjave o upravljanju

               47.

               pozdravlja prostovoljno pobudo Danske, Nizozemske, Švedske in Združenega kraljestva, da pripravijo nacionalne izjave o upravljanju; vendar je seznanjen z velikimi razlikami med štirimi nacionalnimi pobudami; toplo pozdravlja pismo nizozemske in švedske vlade, v katerem Komisijo pozivata, naj poda napotke glede opredelitve ključnih vidikov nacionalnih izjav, ki bi lahko bili tudi dragocen vir informacij za druge države članice; obžaluje dejstvo, da jih kljub tem pobudam večina drugih držav še ni uvedla;

               48.

               ponovno opozarja na svojo zahtevo po uvedbi nacionalnih izjav (odstavek 32 resolucije z dne 23. aprila 2009 (12), ki je priložena njegovemu sklepu o razrešnici za leto 2007);

               49.

               opozarja na prvi odstavek člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (prejšnji člen 274 Pogodbe ES), ki sedaj določa, da Komisija „izvršuje proračun v sodelovanju z državami članicami“, in je še vedno prepričan, da bo prišlo do napredka, ko bodo pridobljene nacionalne izjave o upravljanju o vseh sredstvih EU v deljenem upravljanju, kot je to zahteval Parlament v zadnjih petih letnih resolucijah o razrešnicah;

               50.

               opozarja na drugi odstavek člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki nalaga nekatere še neopredeljene obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in kontrolo ter s tem povezane odgovornosti; poziva Komisijo, naj uporabi novo besedilo člena 317 za čimprejšnjo uvedbo obveznih nacionalnih izjav o upravljanju; se sklicuje tudi na člen 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki daje Komisiji nova orodja za enakomerno in enotno izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije;

               51.

               poziva Komisijo, naj v okviru revizije finančne uredbe predlaga obveznost, po kateri morajo države članice izdati nacionalno izjavo o upravljanju, ki se podpiše na ustrezni politični ravni in ki jo potrdi najvišji nacionalni revizorski organ, kar bo olajšalo upravljanje in izboljšalo upravljanje sredstev v okviru deljenega upravljanja;

               52.

               poziva, da se skladno s členom 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije na področju kontrole deljenega upravljanja okrepi sodelovanje med nacionalnimi revizijskimi organi in Evropskim računskim sodiščem;

               53.

               predlaga, da bi nacionalni revizijski organi v vlogi neodvisnih zunanjih revizorjev ob spoštovanju mednarodnih revizijskih standardov izdajali nacionalna revizijska potrdila o upravljanju sredstev EU; poziva Komisijo, naj preuči možnost spremembe in prilagoditve časovnega razporeda za razrešnico, da se omogočijo pravočasne revizije nacionalnih izjav o upravljanju s strani (nacionalnih) zunanjih revizorjev;

               54.

               je globoko zaskrbljen nad dokazanim potvarjanjem finančnih statističnih podatkov in izogibanjem davkom v Grčiji; je seznanjen s splošno korupcijo v javnem sektorju po vsej upravi, tudi na področju oddaje javnih naročil, kot je priznal predsednik vlade Grčije; opozarja na pomembne posledice, ki jih ima to za proračun Grčije; poziva Komisijo, naj prednostno preuči okoliščine, v katerih je bilo mogoče, da je Komisija tako dolgo prejemala napačne makroekonomske podatke in jih tudi dejansko sprejela;

      Sistem notranje kontrole Komisije

      Akcijski načrt za integrirani okvir notranje kontrole

               55.

               izraža svojo skrb zaradi ponavljajoče se kritike Računskega sodišča zaradi neustrezne kakovosti kontrol v državah članicah in meni, da je za ugled EU škodljivo, če lahko posamezne države članice uporabljajo različne standarde kontroliranja;

               56.

               kljub stalnemu napredku izjav o zanesljivosti od leta 2003 (leta 2008 je 56 % odhodkov dobilo pozitivna revizijska mnenja Računskega sodišča v primerjavi s 6 % leta 2003), ostaja zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ocenilo, da še ni mogoče ugotoviti, ali je imel akcijski načrt merljive učinke na nadzorne in kontrolne sisteme, in ker Komisija ne more pokazati, da so bili izvedeni ukrepi za izboljšavo nadzornih in kontrolnih sistemov učinkoviti pri zmanjševanju možnosti napak na nekaterih proračunskih področjih (točki 2.28 in 2.33 letnega poročila za leto 2008);

               57.

               zahteva, da Komisija še naprej redno predloži oceno integriranega sistema notranje kontrole, in zahteva, da letno poročilo o dejavnostih in zbirno poročilo še bolje in jasneje pokrivata delovanje službe Komisije in sistem deljenega upravljanja držav članic, kakor v svojem letnem poročilu o dejavnosti že počne Generalni direktorat Evropske komisije za regionalno politiko;

      Analiza obstoječega ravnovesja med odhodki iz poslovanja in stroški kontrolnega sistema za sredstva EU

               58.

               v zvezi s tem opozarja na pomen ukrepa 10 iz omenjenega akcijskega načrta, ki predlaga izvedbo analize stroškov kontrol, saj je treba doseči primerno ravnovesje med stroški in koristmi kontrol;

               59.

               poziva Komisijo, naj leta 2010 celoviteje in bolj izčrpno oceni sredstva, namenjena sistemom kontrole za odhodke na področju raziskav, energetike, prometa, razvoja podeželja, zunanje pomoči in upravljanja, kot je zahteval Parlament v svojih prejšnjih resolucijah, priloženih sklepom o razrešnicah;

               60.

               meni, da bo to glavni pripomoček za oceno, kakšen napredek se lahko doseže v prihodnosti in za kakšne stroške, skladno s predlogom Računskega sodišča v letnem poročilu za leto 2008 (točka 2.35(a)), ter za dosego napredka, povezanega z vprašanjem dopustnega tveganja napake;

      Dopustno tveganje napake

               61.

               upošteva zgoraj omenjeno sporočilo Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnem razumevanju pojma dopustnega tveganja napake, ki bo dobra metodološka osnova za ekonomsko analizo sprejemljive stopnje tveganja; ponovno izraža dvome glede številk, ki so jih posredovale države članice v zvezi s stroški kontrole, in Komisijo poziva, naj posodobi in dopolni številke, uporabljene v sporočilu; Komisijo poziva, naj obravnava vse slabosti in pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, in izpostavlja naslednje:

                           —

                           opredelitev dopustnega tveganja napake je le eden od več elementov, ki jih je treba raziskati z namenom, da se izboljša finančno poslovodenje Evropske unije; drugi elementi so (1) boljša uporaba obstoječih sistemov kontrole, (2) povečanje na splošno zelo nizkih stroškov kontrole, (3) poenostavitev in (4) koncentracija,

                           —

                           kakovost informacij, ki so na voljo v državah članicah, trenutno ne zadostuje kot podlaga za vzpostavitev in odobritev dopustnega tveganja napake,

                           —

                           stališče Sveta glede tega vprašanja ni znano;

               62.

               poziva Komisijo, naj pripravi podrobno analizo pomanjkljivosti in slabosti, ki jih je ugotovilo Evropsko računsko sodišče (13), zlasti glede kakovosti podatkov, ki so na voljo v državah članicah;

               63.

               ponovno opozarja na ukrep 4 zgoraj navedenega akcijskega načrta, ki v skladu s priporočili Parlamenta predlaga „začetek medinstitucionalnega dialoga o dopustnih tveganjih pri transakcijah, povezanih z računovodskimi izkazi“; vendar ugotavlja, da se je ta ukrep komaj začel izvajati;

               64.

               zato meni, da bi morala Komisija ob upoštevanju načel sorazmernosti in stroškovne učinkovitosti (cenovne primernosti) kontrolnih sistemov oceniti razmerje med sredstvi, ki so na voljo za posamezno politiko, na eni strani ter delom teh sredstev, namenjenim kontrolnim sistemom glede na področje odhodkov na drugi strani;

               65.

               poziva Komisijo, naj opredeli politično zelo občutljiva področja (kjer obstaja veliko tveganje izgube ugleda), za katera je treba namesto ekonomskega uvesti kakovosten pristop k stopnjam napak;

               66.

               meni, da bi bilo treba pri določanju stopnje dopustne napake upoštevati tudi obseg sredstev Unije, za katere obstaja tveganje zaradi napak;

               67.

               meni, da bi moralo biti razmerje med stroški in koristmi med sredstvi, namenjenimi za kontrolo, in rezultati teh kontrol, temeljni element, ki ga mora upoštevati Računsko sodišče pri oblikovanju izjave o zanesljivosti;

               68.

               obžaluje, da Komisija več truda vlaga v prepričevanje Parlamenta o potrebi po uvedbi „dopustnega tveganja napake“, kot pa v prepričevanje držav članic o potrebi po obveznih nacionalnih izjavah o upravljanju;

      Poenostavitev

               69.

               poudarja, da kontrolni sistemi odražajo zapletenost uredb in pravil na različnih, včasih prekrivajočih se ravneh; zato poziva Komisijo, naj pospeši proces poenostavitve in pri tem v celoti vključi Parlament, ter prosi države članice in regije, naj temu namenijo ustrezna prizadevanja;

      Medinstitucionalna razprava o veljavnem sistemu postopka za razrešnico

               70.

               poziva Komisijo, naj organizira medinstitucionalno razpravo, v kateri bodo sodelovali v začetni fazi na najvišji ravni predstavniki Sveta, Komisije, Računskega sodišča in Parlamenta, in v drugi fazi predstavniki iz držav članic, nacionalnih parlamentov in vrhovnih revizijskih ustanov, v kateri bi celostno obravnavali veljavni sistem postopka za razrešnico;

               71.

               predlaga, da bi dal Komisiji v prihajajočem proračunskem postopku potrebne finančne vire za organizacijo te razprave;

      Politična in upravna odgovornost Komisije

      Letna poročila o dejavnosti

               72.

               obžaluje, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za 2008 ponovno poudarilo, da nekatera letna poročila o dejavnosti še vedno ne vključujejo zadostnih dokazov za izjavo o zanesljivosti; poziva Računsko sodišče, naj v različna poglavja letnega poročila vključi podrobno analizo ustreznih letnih poročil o dejavnosti;

               73.

               z zaskrbljenostjo opaža, da Računsko sodišče še vedno ugotavlja pomanjkljivosti pri delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov ter pri ustreznih pridržkih na zagotovila v izjavah generalnih direktorjev Komisije, kar zadeva njihov vpliv na zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti zadevnih transakcij, ter opozarja države članice in Komisijo na njihove pristojnosti na tem področju;

      Preglednost in etika

               74.

               vztraja, da mora imeti javnost dostop do informacij o vseh članih strokovnih in delovnih skupin, ki sodelujejo s Komisijo, kakor tudi do razkritja upravičencev do sredstev EU;

               75.

               ponovno opozarja, da mora Komisija odgovarjati za to, da so podatki, ki jih posreduje o upravičencih do sredstev EU, popolni, da jih je možno najti in da so primerljivi, vključno s podrobnostmi o prejemnikih in njihovih projektih;

               76.

               pozdravlja dejstvo, da bo o podatkih o upravičencih do sredstev EU obveščena širša javnost, na lahko dostopni in uporabnikom prijazni spletni strani, ter poziva k standardizaciji strukture in predstavitve nacionalnih, regionalnih in mednarodnih strani, dostopnih z osrednjega portala;

               77.

               ponovno poudarja, da je treba pregledati veljaven Kodeks ravnanja članov Komisije, da bi odpravili pomanjkljivosti, kot so: (a) kodeks ne opredeljuje izraza „navzkrižje interesov“, (b) kodeks ne predpisuje ukrepanja, če pride do navzkrižja interesov, (c) nejasnost glede sprejemanja daril in gostoljubnosti in (d) odsotnost organa, ki bi bil zadolžen za pregled pritožb in predsednika odvezal od (morebitne) dolžnosti samoocenjevanja;

               78.

               pričakuje, da bo Komisija začela s postopkom posvetovanj s Parlamentom o reviziji veljavnega Kodeksa ravnanja za člane Komisije skladno z dogovorom, ki sta ga 27. januarja 2010 dosegla predsednik José Manuel Barroso in parlamentarna delovna skupina za revizijo okvirnega sporazuma med Parlamentom in Komisijo, in da bo najkasneje do avgusta 2010 sprejela spremenjeno različico Kodeksa ravnanja članov Komisije, hkrati pa opaža, da bi morala biti ta revizija opravljena pred imenovanjem nove Komisije;

               79.

               opozarja na pomen popolne preglednosti in obveščanja glede osebja v kabinetih članov Komisije, ki ni bilo zaposleno v skladu s Kadrovskimi predpisi;

               80.

               poleg tega opozarja, da bi moral zavezujoči Kodeks ravnanja članov Komisije zajemati potrebne etične standarde in vodilna načela, ki jih morajo komisarji spoštovati pri opravljanju svoje funkcije, zlasti pri imenovanju sodelavcev v svojem kabinetu;

               81.

               poziva Komisijo, da zagotovi, da so vsi zaposleni dobro usposobljeni in primerno obveščeni o svojih dolžnostih in pravicah iz členov 22a in 22b kadrovskih predpisov;

      Vodenje in upravna reforma

               82.

               opaža majhno zmanjšanje (iz 31,8 % leta 2007 na 30,9 % leta 2009) osebja za „upravno podporo in usklajevalne dejavnosti“, kar je le del skupnih splošnih stroškov; opozarja na svojo prejšnjo zahtevo po ukrepih, s katerimi bi dosegli 20-odstotni delež na tem področju (odstavek 217 zgoraj omenjene resolucije z dne 23. aprila 2009);

               83.

               poziva Komisijo, naj predloži, skupaj s pripravljalnimi dokumenti za proračun 2011 (nekdanji delovni dokumenti, povezani s predhodnim predlogom proračuna), kadrovski načrt, ki predvideva 3-odstotno zmanjšanje na tem področju, kot prvi korak k 20-odstotnemu zmanjšanju do izteka mandata 2. Barrosove Komisije;

               84.

               poziva Komisijo, da pred obnovo kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev na ustrezni pravni in aktuarski osnovi izdela in predloži alternativne metode za uskladitev nadomestil uradnikov in drugih uslužbencev; meni, da bo tako dosežena širša osnova za izračun letne uskladitve in hitrejša uskladitev nadomestil, posledično pa se bo v tem tudi bolje odražal splošen razvoj gospodarstva v državah članicah;

               85.

               poziva Komisijo, naj preuči koristi uvrščanja kandidatov v vstopne plačilne razrede izključno glede na njihovo primernost ter naj predloži predloge za uvrščanje usposobljenega osebja v višje plačne razrede; v okviru ocene pričakuje tudi poročilo o konkretni uporabi članov kabineta po njihovem izstopu in glede na pogoje, ki so jih morali izpolnjevati ob prihodu;

               86.

               poziva Komisijo, naj predstavi stališče o tem, v kolikšni meri so bili izpolnjeni varčevalni cilji, opredeljeni ob spremembi kadrovskih predpisov leta 2004, predvsem z vidika povečanja prispevkov uradnikov in drugih uslužbencev za področje zdravstvene preventive in pokojnin;

               87.

               Komisiji predlaga, naj hierarhična razmerja moči porazdeli med osebe, ki knjižijo, in tiste, ki so pooblaščene za prenos sredstev, in sicer na podlagi varnostnih predpisov, ki se običajno uporabljajo pri notranjem nadzoru nad upravljanjem denarnih sredstev;

      Upravljanje agencij

               88.

               ponovno opozarja na svojo zahtevo (odstavka 254 in 255 zgoraj omenjene resolucije z dne 23. aprila 2009) po oblikovanju in uvedbi splošnega sistema upravljanja „regulativnih agencij“ ter uvedbi učinkovitega nadzornega sistema za agencije Unije;

               89.

               v zvezi s tem poudarja, da je Komisija, ne glede na to, da so nekatere agencije pravno neodvisne, še vedno odgovorna za izvrševanje proračuna (skladno s členom 317(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, členi 54, 55 in 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členoma 37 in 41(2) Uredbe (ES, Euratom) št 2342/2002);

      Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

               90.

               je zaskrbljen zaradi števila preiskav, ki trajajo več kot devet mesecev, in zaradi nizke stopnje nadaljnje obravnave primerov, ki jih preiskuje urad OLAF s strani nacionalnih pravosodnih organov, ter meni, da bi bilo treba opraviti oceno kadrovskih virov urada OLAF, da bi ugotovili, ali bi povečanje števila zaposlenih lahko prineslo izboljšave na teh dveh področjih;

               91.

               pozdravlja, da si je nova Komisija dne 15. januarja 2010 prizadevala sprostiti razpravo o reformi urada OLAF v Svetu in najpozneje do sredine leta 2010 kot podlago za pogajanja v Svetu pripraviti obljubljen „dokument o razmisleku“, ki bi moral biti pripravljen že zdavnaj;

               92.

               ponovno poudarja pomen upoštevanja stališča Parlamenta po prvi obravnavi z dne 20. novembra 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1073/1999 glede preiskav, ki jih opravlja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14), ter želi poudariti, da bi moral urad OLAF zaradi svoje moči v prihodnje ostati v okviru Komisije in obenem ohraniti svojo neodvisnost; ponovno poudarja, da člen 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije državam članicam namenja večjo odgovornost in tako podpira ponavljajoče se pozive Parlamenta k tesnejšemu sodelovanju držav članic z uradom OLAF;

               93.

               želi imeti zgodnji vpogled v predlog za ustanovitev Evropskega javnega tožilstva (EPPO), kot predvideva člen 86 Pogodbe o delovanju Evropske unije; želi biti vključen v razprave o ustanovitvi EPPO;

               94.

               od Komisije zahteva, da nujno izdela obljubljen in težko pričakovan „dokument o razmisleku“, in ponovno poudarja pomembnost zgoraj omenjenega stališča Parlamenta po prvi obravnavi z dne 20. novembra 2008 o tej temi; želi ponovno poudariti, da bi moral urad OLAF zaradi svoje moči v prihodnje ostati v okviru Komisije in obenem ohraniti svojo neodvisnost; poudarja svoje predloge glede delovnega mesta generalnega direktorata urada OLAF, kot je podan v stališču Parlamenta, in poziva, da se zelo hitro imenuje uspešnega kandidata; meni, da mora izbirni postopek potekati v medinstitucionalnem okviru, ki bo v celoti upošteval pravice Parlamenta;

               95.

               poudarja svoje mnenje, da mora postopek za imenovanje začasnega generalnega direktorja urada OLAF smiselno upoštevati pravila, ki jih vsebuje akt v zvezi s pravno podlago urada OLAF, in sicer člen 12 Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (15); obžaluje, kako Komisija v splošnem uporablja kadrovske predpise, in je zaskrbljen, da bi utegnil njen položaj vplivati na učinkovitost urada OLAF;

      SEKTORSKA VPRAŠANJA

      Prihodki

               96.

               pozdravlja dejstvo, da so bile po mnenju Računskega sodišča izjave držav članic o tradicionalnih lastnih sredstvih, ki so jih poslale Komisiji, na splošno zanesljive in brez pomembnih napak ter da so bila lastna sredstva iz DDV in BND pravilno izračunana, Komisija pa jih je pravilno izterjala in vnesla v računovodske izkaze Skupnosti;

               97.

               je seznanjen in globoko zaskrbljen nad poročilom Komisije o statistiki javnofinančnega primanjkljaja in dolga Grčije (COM(2010) 1), ki poraja resne dvome glede zanesljivosti podatkov, ki so jih dostavile grške oblasti; poziva Komisijo, naj z lastnimi preiskavami ugotovi veljavnost podatkov, ki so bili dani na razpolago leta 2008, ter potrdi pravilnost in zakonitost izračunov in prispevka lastnih virov, danih na razpolago;

               98.

               poziva Komisijo, naj predstavi načrte o tem, kako namerava v prihodnje obravnavati operacije z grško upravo; poudarja, da mora biti osebje, udeleženo pri upravljanju evropskih sredstev, izvzeto iz ukrepov za zmanjšanje stroškov, da se zagotovi vzdrževanje in integriteta struktur upravljanja;

               99.

               kljub temu pa glede lastnih sredstev iz DDV opaža, da pridržki, ki izhajajo še iz leta 1989, še obstajajo in Komisijo poziva, da si v sodelovanju z državami članicami še naprej prizadeva zagotoviti umik pridržkov v razumnem časovnem okviru;

               100.

               poziva Komisijo, naj v zvezi z lastnimi sredstvi iz BND upošteva priporočilo, ki ga je v točki 4.36 svojega letnega poročila za 2008 dalo Računsko sodišče in naj Parlamentu sporoči podrobnosti glede napredka, doseženega pri uporabi neposrednega preverjanja in ocenjevanja nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih institutih držav članic;

      Skupna kmetijska politika

               101.

               pozdravlja pozitivno oceno Računskega sodišča, ki je na podlagi svojega revizijskega dela ugotovilo, da v plačilih, razen za razvoj podeželja, za skupino politike kmetijstvo in naravni viri za leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, ni bilo bistvenih napak; z zadovoljstvom ugotavlja, da je splošna stopnja napak za EU 27 pod 2-odstotnim pragom, ki ga dopušča Računsko sodišče;

               102.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja izredno razširjenost stopnje napak na kraju samem med državami članicami pri izvajanju pomoči (Francija 0,20 %, Združeno Kraljestvo 0,24 %, Nemčija 0,3 %, Grčija 3,70 %, Romunija 12,57 %, Bolgarija približno 6 %) na površino in vztraja, da se ne sme ogroziti splošne verodostojnosti sistema; poziva k pravilno usmerjenim, takojšnjim ukrepom, ki bodo prinesli olajšanje administrativnih postopkov državam članicam, ki delujejo bolje, in učinkovite protiukrepe;

               103.

               obžaluje ugotovitve Računskega sodišča o odhodkih za razvoj podeželja, na katere še vedno vpliva visoka stopnja napak, čeprav je bila ocenjena stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih;

               104.

               pozdravlja oceno Komisije glede kakovosti izjav in letnih povzetkov, ki so jih predložile države članice za odhodke za kmetijstvo, ki je zaključila, da je bila leta 2008 večina v skladu s pravnimi obveznostmi in na splošno v skladu s smernicami Komisije;

               105.

               tako kot v prejšnjih letih poudarja, da je integrirani in administrativni kontrolni sistem na splošno učinkovit pri omejevanju tveganja za nepravilne odhodke, vendar kljub temu obžaluje, da je Računsko sodišče našlo velike pomanjkljivosti v izbranih plačilnih agencijah v treh državah članicah: v Bolgariji, v Romuniji in v Združenem kraljestvu (Škotska) (točka 5.32 letnega poročila za 2008); priznava pa, da so bili sprejeti ukrepi za odpravo teh pomanjkljivosti;

               106.

               poziva k poenostavitvi zapletenih pravil in k natančnejšim definicijam meril za upravičenost, zlasti za kmetijsko-okoljske programe, najprej na ravni Komisije, vendar tudi na nacionalni ravni, v zvezi z načrti za razvoja podeželja, ter obenem prosi, da bi vse zainteresirane strani dobile obsežnejša in jasnejša navodila in smernice ter da se organizira usposabljanje;

               107.

               obžaluje, da identifikacijski sistem za zemljišča, ki ga uporabljajo nacionalni organi, v nekaterih državah članicah še vedno ne deluje pravilno, saj Računsko sodišče poroča o velikih pomanjkljivostih v teh državah (v Bolgariji, Španiji, Poljski in Združenem kraljestvu); ugotavlja, da so bili na nacionalni ravni izvedeni različni ukrepi za reševanje pomanjkljivosti;

               108.

               prav tako izraža skrb zaradi napak v povezavi z odhodki v okviru programa Sapard v Bolgariji in Romuniji, zaradi katerih je Generalni direktorat za kmetijstvo v svojem letnem poročilu o dejavnostih izrazil pridržek; je seznanjen z akcijskimi načrti, že vpeljanimi kot odgovor na priporočila Komisije;

               109.

               poudarja pomen hitrih in temeljitih naknadnih revizij, da se ugotovijo neupravičeni odhodki in/ali nezadostna podporna dokumentacija ter omogočijo potrebni popravki;

               110.

               je zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče v zvezi s tem, kako države članice opredeljujejo, kaj je potrebno za ohranjanje zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC), tako da se nekaterim upravičencem izplačuje pomoč iz Sheme enotnega plačila (SEP) ali Sheme enotnega plačila na površino (SEPP), ne da bi kakor koli izkoriščali zadevna zemljišča (točka 5.49 letnega poročila za 2008);

               111.

               meni, da mora Komisija odpraviti te pomanjkljivosti, vključno z vprašanjem upravičencev, ki ne ustrezajo definiciji „kmetov“, kot je omenilo Računsko sodišče v letnem poročilu 2008, da bi od certifikacijskih organov dobili višjo stopnjo zagotovila;

               112.

               je seznanjen z zaključki Računskega sodišča, zato poziva Komisijo, naj izboljša preglede v tistih državah članicah, ki pri dodeljevanju pravic izven določb uredb niso spoštovale zakonodaje Skupnosti;

               113.

               ugotavlja, da je Komisija omenila pomanjkljivosti v zvezi z računi dolžnikov za četrtino plačilnih agencij in predlagala finančne popravke v znesku približno 25 300 000 EUR; poleg tega ugotavlja, da ti popravki pomenijo približno 1,95 % od 1 295 000 000 EUR, ki bi jih bilo treba izterjati do konca proračunskega leta 2008; poudarja, da čeprav so tik pod 2-odstotnim pragom pomembnosti, kažejo, da na skupni ravni računov dolžnikov obstaja tveganje resne napake;

               114.

               prosi Komisijo, naj podrobno spremlja nadaljnje dogajanje in poskrbi za to, da dolgovi pravilno in ustrezno bremenijo proračun Skupnosti;

      Kohezija

               115.

               ugotavlja, da vmesna plačila za obdobje 2007–2013, opravljena v letu 2008, obsegajo le 32 % odhodkov in da se opombe Računskega sodišča nanašajo zlasti na odhodke za programsko obdobje 2000–2006, ki so obsegali 68 % plačil iz naslova kohezijske politike v letu 2008; zato ugotavlja, da učinkov okrepitve pravnega okvira za obdobje 2007–2013 in ukrepov za poenostavitev, sprejetih v letih 2008 in 2009, še ni mogoče opaziti;

               116.

               poudarja, da je absolutna prednostna naloga zmanjšati celotne stopnje napak, ki so na tem področju porabe v letu 2008 ostale visoke, ter izboljšati nadzor Komisije in sistem izterjav;

               117.

               je zaskrbljen, ker napake na področju kohezijskih sredstev kažejo na to, da vsaj 11 % celotnega vrnjenega zneska ne bi smelo biti izplačanega, kar pomeni, da v primerjavi z letom 2007 ni izboljšav; obžaluje, da so finančni popravki in izterjave le delno funkcionalni; ugotavlja, da so bili za programsko obdobje 2000–2006 opravljeni naslednji popravki: Španija 1 535 070 000 EUR; Grčija 881 240 000 EUR EUR; Italija 693 900 000 EUR EUR; Francija 248 480 000 EUR; Združeno Kraljestvo 155 940 000 EUR; Portugalska 128 240 000 EUR; Poljska 88 990 000 EUR; Madžarska 40 620 000 EUR; Slovaška republika 39 160 000 EUR; Irska 25 550 000 EUR; Nemčija 19 330 000 EUR; Švedska 11 300 000 EUR;

               118.

               z zaskrbljenostjo opaža težave, s katerimi se srečujejo oblasti držav članic glede prenosa regulativnih obveznosti za obdobje 2007–2013 (kot so vprašanja nezdružljivosti med ravnmi EU in nacionalnimi ravnmi, zamude pri ustvarjanju pravil, nejasna pravila) in tudi glede ustvarjanja sistemov upravljanja in kontrole (dodeljevanje nalog za nove ustanove, tj. organe za upravljanje, potrjevanje in revizijo);

               119.

               obžaluje dejstvo, da je sistem sankcij za države članice, ki so poročale visoke stopnje napak in prejele velik delež sredstev, neučinkovit, saj so vrnile le med 3 in 5 % vseh izterjav; je zaskrbljen, da strošek za vzdrževanje ustreznih kontrolnih sistemov očitno presega ta znesek, tako da je to negativna pobuda;

               120.

               ponovno poziva k nadaljnji poenostavitvi pravil, ki jih je predlagala Komisija, in obenem k uvedbi učinkovitejših kontrol na nacionalni ravni in na ravni EU z namenom učinkovite porabe strukturnih in kohezijskih sredstev; meni, da je nujno potrebna objektivna ocena učinkov ukrepov za poenostavitev, ki so bili uvedeni v obdobju 2008 in 2009, ter poziva Komisijo, naj opravi to oceno do konca leta 2010;

               121.

               upošteva zaskrbljenost Računskega sodišča glede težav pri zagotavljanju s preprostim letnim poročilom dokončne in nespremenljive slike dejanskega stanja, ki je spremenljivo in postopno se razvijajoče in odvisno od proračuna kohezijske politike ter vezano na večletni dinamični časovni načrt, pri katerem se končni odstotki napak in nepravilnosti s posledicami ter dejanski zneski, ki so odvisni od prejema, lahko preverijo šele v zelo pozni fazi (Komisija je pravkar zaključila obdobje 1994–1999); v zvezi s tem prosi Komisijo, naj poleg veljavnega akcijskega načrta skupaj z Računskim sodiščem pripravi predlog za rešitev težav, ki povzročajo odstopanje med večletnim proračunskim okvirom in sistemom letnega nadzora; ta predlog bi bil enako uporaben tudi za zagotavljanje učinkovitejšega spremljanja velikih evropskih projektov, kot je Galileo;

               122.

               ugotavlja, da leta 2008 predložen akcijski načrt za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov leta 2008 ni bil v celoti uresničen in ni odpravil glavnega problema, to je preveč zapletenih pravil, ki jih spremljajo izvedbene zahteve, ki se razlikujejo od države do države članice, včasih pa celo med različnimi regijami; od Komisije zahteva, naj pravočasno zagotovi prevod smernic za javne organe v državah članicah; poleg tega poudarja, da njegovega učinka, ni mogoče oceniti, saj napake, storjene v prejšnjih letih, še vedno vplivajo na povračilo odhodkov Komisije, kot je pravilno ugotovilo Računsko sodišče v točki 6.34 svojega letnega poročila;

               123.

               ni zadovoljen z dejstvom, da kljub vidnim izboljšavam sistemov za upravljanje in kontrolnih sistemov, vpeljanih z akcijskim načrtom iz leta 2008, ki je okrepil nadzorno vlogo Komisije pri strukturnih ukrepih, po ugotovitvah Komisije ustrezno deluje le 31 % sistemov in da jih več kot 60 % potrebuje izboljšave; zato poziva odgovorne države članice, regionalne oblasti in upravne organe, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo poskusijo izboljšati to statistiko;

               124.

               ugotavlja, da je izid revizije pokazal predhodno stopnjo napak v višini 5 %, kar odseva pozitivne učinke poenostavitve, uvedene za programsko obdobje 2007–2013;

               125.

               ugotavlja, da je Komisija po zaslugi svojega akcijskega načrta lahko ukrepala na vseh področjih, ki jih je priporočalo Računsko sodišče; pozdravlja ukrepe Komisije, s katerimi je izvajalcem programov zagotovila usposabljanje in usmerjanje, da bi izboljšala delovanje sistemov skupnega upravljanja, ki se uporabljajo za odhodke iz naslova kohezijske politike; poziva Komisijo, naj še poveča prizadevanja, tako da usmerja države članice in jih spodbuja h krepitvi postopkov izterjave in poročanja;

               126.

               je seznanjen z ugotovitvami Računskega sodišča, da je delež projektov v reprezentativnem statističnem vzorcu, na katere so vplivale napake, 43-odstoten in da so bila za veliko število teh projektov povračila previsoka; meni pa, da je treba te ugotovitve ublažiti z navedbo Komisije, da je seznanjena z obstojem pomanjkljivosti v petih od šestih zadevnih programov in da je sprejela ukrepe za njihovo odpravo; je seznanjen z drugo trditvijo Komisije, podkrepljeno z ugotovitvijo Računskega sodišča v točki 6.20 letnega poročila, da gre pri 58 % napak za napake v zvezi s skladnostjo in da ne bodo vplivale na povračilo odhodkov;

               127.

               ugotavlja, da so kršitve pravil v zvezi z javnimi naročili eden najpogostejših razlogov za osnovne nepravilnosti; poziva Komisijo, naj razišče, od kod izvirajo te neskladnosti s pravili Skupnosti, ki veljajo za javna naročila; v zvezi s tem pozdravlja ugotovitve Računskega sodišča in pobude Komisije za poenostavitev upravljanja strukturnih skladov ter meni, da bodo te pobude bistveno prispevale k zmanjšanju pogostosti napak;

               128.

               spodbuja Komisijo, naj najkasneje do leta 2011 predloži predlog za dopustno tveganje napake na področju kohezijske politike, na katerem se dogaja največ napak;

               129.

               poziva Komisijo, naj kot nujno nalogo opravi začetno analizo razmerja med stroški in koristmi med sredstvi, namenjenimi za kontrolo dejavnosti v GD REGIO in GD EMPL, ter rezultati teh kontrol;

               130.

               ugotavlja, da lahko prve vidne pozitivne učinke okrepljene kontrole in pravnega okvira kakor tudi akcijskega načrta Komisije na stopnjo napak v programskem obdobju 2007–2013 pričakujemo šele od konca leta 2010 naprej;

               131.

               je zaskrbljen, da so ob koncu programskega obdobja 2000–2006 nacionalni organi, pod pritiskom, da morajo absorbirati vsa dodeljena sredstva, morda predložili naraščajoče število nepredvidenih projektov; poudarja, da je treba poskrbeti za to, da se to v tekočem programskem obdobju ne bi ponovilo, in poziva Komisijo, naj po potrebi proti državam članicam uporabi stroge popravne in odvračilne ukrepe (začasna odložitev plačil in finančni popravki);

               132.

               v zvezi s tem obžaluje počasen začetek programov, povezanih s programskim obdobjem 2007–2013, ker so države članice prepozno predložile poročila o oceni skladnosti in revizijske strategije; se strinja z mnenjem Računskega sodišča in je zaskrbljen, da se utegne zaradi teh zamud povečati tveganje, da kontrolni sistemi ne bodo mogli preprečiti in odkriti napak v začetni fazi; ponovno poziva Komisijo k najstrožjemu izvajanju nadzorne vloge;

               133.

               od Komisije zahteva, naj določi najboljšo prakso in jo razširi med državami članicami, da bi omogočila povečan prevzem sredstev in izboljšala gotovinski tok do upravičencev s spremembo in poenostavitvijo strukturnih skladov, ki izvajajo predpise na nacionalni ravni;

               134.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da so določbe o kontroli za programsko obdobje 2007–2013 okrepljene, ustrezne obveznosti Komisije in držav članic pa razjasnjene; v zvezi s tem ceni dodano vrednost revizijskega organa, imenovanega za vsak program, in deli pričakovanja Komisije, da bi morala letno kontrolno poročilo in mnenje, ki ga ta organ predloži, izboljšati zanesljivost nacionalnih kontrolnih sistemov;

               135.

               zahteva od Komisije, da mu v naslednjem zbirnem poročilu in letnih poročilih o generalnih direktoratih da jasne podatke o državah članicah, ki imajo najmanj učinkovite kontrolne sisteme, in izdela letno uvrstitev držav članic po posameznih skladih; poleg tega poziva Računsko sodišče, naj izdela enak seznam na osnovi svojih revizij;

               136.

               opozarja na ugotovitev Računskega sodišča, ki podobno kot leta 2007 pravi, da obseg in teža pridržkov v letnih poročilih premalo odražata resnost težav z nepravilnostjo in neučinkovitimi kontrolnimi sistemi; zato meni, da bi morali generalni direktorati ravnati previdneje in da bi moral biti obseg pridržkov ustrezno večji;

               137.

               opozarja na posebno naravo odhodkov s področja kohezijske politike, ki izvirajo iz sistema večletnega upravljanja, in poudarja, da se finančni popravki izvajajo v letih, ki sledijo, pa tudi ob izteku programskega obdobja, zaradi česar lahko Komisija odkrije in odpravi veliko nepravilnosti;

               138.

               pozdravlja četrtletna poročila, ki jih pripravlja Komisija o finančnih popravkih, in povečanje finančnih popravkov Komisije leta 2008 in 2009; vendar obžaluje, da sistem finančnih popravkov le v majhni meri odvrača države članice, saj lahko vse neupravičene odhodke, ki jih ugotovi Komisija ali Računsko sodišče, nadomestijo z upravičenimi; meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da bodo v prihodnosti države članice z drugimi odhodki lahko nadomestile le tiste nepravilnosti, ki jih bodo ugotovile same, ne da bi zadevna država s tem izgubila kakršna koli sredstva;

               139.

               obžaluje slabo kakovost poročanja nekaterih držav članic Komisiji o izterjavah in finančnih popravkih, kar omejuje uporabnost in celovitost četrtletnih poročil Komisije Parlamentu; poziva Komisijo, naj z nadaljnjimi koraki zagotovi, da bodo države članice izpolnjevale svoje obveznosti, ter strogo preverja in ocenjuje zanesljivost in celovitost sporočenih podatkov, in z veseljem pričakuje nove smernice organom za potrjevanje, vključno s priporočili Komisije za izboljšanje postopkov poročanja; od Komisije zahteva, naj v svojem prihodnjem zbirnem poročilu opredeli tiste države članice, ki ne izpolnjujejo vseh zahtev za poročanje;

               140.

               ugotavlja velike razlike v številu nepravilnosti, ki so jih za leto 2008 države članice sporočile uradu OLAF: Italija 802, Španija 488, Združeno Kraljestvo 483, Portugalska 403, Nemčija 372, Poljska 329, Nizozemska 262, Švedska 146, Francija 98, Grčija 96, Češka 80, Slovaška 62, Madžarska 39, Avstrija 37, Belgija 35, Estonija 28, Finska 28, Litva 26, Latvija 22, Slovenija 13, Ciper 4, Bolgarija 4, Irska 2, Malta 1, Romunija 0; je zaskrbljen, saj ti podatki ne pričajo o doslednem sistemu poročanja;

               141.

               ugotavlja, da Komisija v zvezi z revidiranimi projekti ni prejela nobenega sporočila o primeru goljufije, in poudarja, da se stopnja napak, navedena v poročilu Računskega sodišča, ne nanaša nujno na goljufijo;

               142.

               poziva Komisijo, naj stalno spremlja verodostojnost sporočenih številk in na podlagi lastnih preiskav preveri učinkovitost sistema poročanja, kadar se zdijo sporočene številke o nepravilnostih prenizke;

               143.

               poziva Komisijo, naj zagotovi podrobne informacije o številkah glede izvajanja in shem porazdeljevanja izplačil iz Solidarnostnega sklada Evropske unije s strani grških oblasti po uničujočih gozdnih požarih; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o izvedenih naknadnih kontrolah in njihovih rezultatih;

               144.

               pozdravlja odločitev Računskega sodišča, da v letni delovni program za leto 2010 vključi revizije Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj na področju turizma, poklicnega usposabljanja žensk in javne oskrbe s pitno vodo, ki so zlasti pomembni za razvoj lokalnih skupnosti;

               145.

               poziva Računsko sodišče, naj oceni, kako upravni organi izvajajo zunanja ocenjevanja strukturnih in kohezijskih skladov, ter naj posebno pozornost nameni neodvisnosti ocene, kadar jo plača upravičenec;

               146.

               poziva Računsko sodišče, naj v smislu človeških virov oceni zmogljivost revizijskih organov v državah članicah za izvajanje revizij in njihovo neodvisnost pri ocenjevanju skladnosti sistema za nadzor upravljanja;

      Zaposlovanje in socialne zadeve

               147.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo Evropskemu socialnemu skladu dodeljenih 10,6 milijarde EUR v obveznostih, kar ustreza ravni 100 %, in 8,8 milijarde EUR v plačilih, kar ustreza ravni 97,1 %; priznava prizadevanja Komisije za boljše finančno poslovodenje;

               148.

               ima dokaze, da je splošna stopnja napak za Evropski socialni sklad nižja od 11 %, sporočenih za strukturne sklade v splošnem; poziva Komisijo, naj posreduje lastno stopnjo napak in preuči možnost večje samostojnosti Evropskega socialnega sklada v naslednjem finančnem obdobju;

               149.

               spominja, da je naloga generalnega direktorata za zaposlovanje, ki upravlja sredstva, da sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje goljufij in korupcije; pozdravlja tesno sodelovanje z uradom OLAF; zahteva zagotovilo, da bodo primere goljufij v zvezi z Evropskim socialnim skladom preganjali in kaznovali tudi nacionalni pravosodni organi;

               150.

               ugotavlja, da se stopnja napak ne nanaša nujno na goljufije, zato poziva, da se v prihodnje jasno razlikuje med stopnjo goljufij in stopnjo napak;

               151.

               pozdravlja prizadevanja Komisije, da z vsakoletnimi revizijskimi poročili in povzetki letnih poročil zahteva odgovornost vseh držav članic; poziva k preverjanju odgovornosti, da ne bo treba dvakrat pridobivati informacij; meni, da so manjkajoča ali pomanjkljiva poročila nacionalnih upravnih in nadzornih uradov ter neupoštevanje minimalnih zahtev proračunske zakonodaje nesprejemljivi in da je treba ta dejanja kaznovati; zato poziva Komisijo, naj pripravi predloge, kako izboljšati sedanjo obveznost poročanja in jo razširiti z mehanizmom kaznovanja;

               152.

               ugotavlja, da je v postopku dodelitve sredstev mogoče navzkrižje interesov med upravitelji in prejemniki sredstev; poziva Komisijo, naj z ustreznimi ukrepi na ravni nacionalne uprave uveljavi predpise za preprečevanje navzkrižja interesov v postopku dodelitve sredstev;

               153.

               poudarja posebne potrebe ciljnih skupin in organizatorjev projektov v okviru Evropskega socialnega sklada; predlaga, da se med sofinancirane projekte vključijo tudi neplačane dejavnosti v neprofitnih organizacijah in stvarni vložki; prosi za novejše podatke o stroških upravljanja Evropskega strukturnega sklada pri organizatorjih projektov, razvrščene po državi članici in projektih;

               154.

               spominja na nedavne spremembe uredb o strukturnih skladih (Uredba (ES) št. 1341/2008 (16), Uredba (ES) št. 284/2009 (17), Uredba (ES) št. 396/2009 (18), Uredba (ES) št. 397/2009 (19), Uredba (ES) št. 846/2009 (20)) za poenostavitev upravnega postopka; zahteva poročilo o učinku teh sprememb;

               155.

               ugotavlja, da so takšni postopki poenostavitve ključni za zmanjševanje upravnega bremena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; poudarja pa, da je treba obvezno zagotoviti, da ti postopki ne bodo privedli do višje stopnje napak v prihodnosti.

      Notranje politike

      Raziskave, energetika in promet

               156.

               pozdravlja rahlo zmanjšanje napak v primerjavi s prejšnjimi leti za to skupino politike ter izboljšave, povezane s poznimi plačili, saj je Računsko sodišče ugotovilo, da je Komisija leta 2008 znatno izboljšala uspešnost pri pravočasnih plačilih upravičencem;

               157.

               poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi na tem področju, ki je neposredno pod finančnim upravljanjem Komisije, ohranila pozitiven trend iz leta 2008;

               158.

               kljub temu z zaskrbljenostjo opaža, da je v splošnem Računsko sodišče na področju raziskav, energetike in prometa ponovno odkrilo resno stopnjo napak, povezanih s plačili upravičencem ter nadzornimi in kontrolnimi sistemi Komisije, ki ne zmanjšujejo pripadajočega tveganja povrnitve previsoko prijavljenih stroškov v zadostni meri;

               159.

               je še posebej zaskrbljen zaradi neumaknjenih pridržkov štirih raziskovalnih skupnosti zaradi stopnje preostalih napak, ki so vplivale na zahtevke za povračilo stroškov iz šestega okvirnega programa (FP6);

               160.

               poleg tega opaža sistemske razlike pri obravnavi prejemnikov sredstev EU v različnih sektorjih, programih in načinih upravljanja;

               161.

               je zaskrbljen, da bi lahko škodilo javnemu ugledu EU, če bi zainteresirane strani ugotovile, da za kmetijstvo veljajo strožji kontrolni sistemi kot za izvajanje raziskav;

               162.

               opaža, da se nekatere pravne določbe glede sredstev za raziskave (npr. glede sankcij) prej niso upoštevale, in poziva Komisijo, naj to stanje odpravi in poskrbi za celotno in dosledno uporabo veljavnih pravnih določb;

               163.

               obenem spominja na zahteve, ki jih je postavil v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 23. aprila 2009 (odstavek 117 in drugod), zlasti na zahtevo za vzdržanje pri naknadnih spremembah in spoštovanje zakonitih pričakovanj upravičencev, pa tudi za pospešitev sprejetja potrdil glede metodologije, ki se uporablja v zvezi s povprečnimi kadrovskimi stroški, kjer ni bil dosežen viden napredek; poziva Komisijo, naj zaradi dobre priprave zakonodaje predloži realistične predloge tako glede ciljev kot postopkov v prihodnosti;

               164.

               v zvezi s tem zelo zaskrbljeno ugotavlja, da je bilo odobreno le eno potrdilo glede metodologije, ki se uporablja v zvezi s povprečnimi stroški dela;

               165.

               obžaluje, da so podatki, povezani s sredstvi Galileo, premalo jasni; prosi Komisijo, da pridobi podatke, potrebne za pripravo seznama inventarja, za potrdilo zahtev za priznanje in oceno ovrednotenja sredstev Galileo, ki jo je opravila Evropska vesoljska agencija; zahteva od Komisije, da pošlje te podatke Parlamentu še pred iztekom leta 2010;

               166.

               je zaskrbljen, da veljavni predpisi za tekoči okvirni program ne ustrezajo potrebam sodobnega raziskovalnega okolja in meni, da je za novi okvirni program nujno potrebna nadaljnja modernizacija in poenostavitev;

               167.

               meni, da je za izboljšanje razmer treba poenostaviti pravila za izračunavanje zahtevkov za vračilo stroškov, in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za vzpostavitev pravil, ki jih bodo upravičenci programov najlažje uporabljali; prosi za jasno opredelitev potrebnih meril za ocenjevanje, ali se metodologije obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci, skladajo s predpisanimi zahtevami;

               168.

               poudarja, da mora Komisija zagotoviti strogo uporabo kontrol, zlasti z izboljšanjem zanesljivosti revizijskih potrdil in uspešnim izvajanjem svoje strategije naknadnih revizij, nalaganjem kazni, kadar je primerno, in pravočasnimi izterjavami ali popravki v primerih neupravičenega povračila prijavljenih stroškov, kot priporoča Računsko sodišče;

               169.

               prav tako zahteva od Komisije, da razmisli o porazdelitvi dejavnosti med generalnimi direktorati za raziskave, ki po mnenju Računskega sodišča poleg neuporabe integriranega sistema upravljavskih informacij, otežuje usklajevanje, zlasti pri nadaljnjem spremljanju revizijskih rezultatov;

      Okolje, javno zdravje in varnost hrane

               170.

               ocenjuje, da je splošna stopnja izvrševanja v proračunskih postavkah za okolje, javno zdravje in varnost hrane zadovoljiva;

               171.

               poudarja, da je skupna stopnja izvrševanja proračuna na področju okolja znašala 95,15 %, da je bila stopnja izvrševanja obveznosti na področju javnega zdravja 99,75 % in da je stopnja izvrševanja v poglavju za varnost hrane in zdravje živali dosegla 98 %, kar je zadovoljiv rezultat;

               172.

               ugotavlja, da je bilo v okviru proračuna 2008 izvršenih šest pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov;

               173.

               pozdravlja uspeh pri izvrševanju operativnega proračuna programa LIFE+, ki je bilo 99,26-odstotno; ugotavlja, da je bilo izbranih 196 projektov; ugotavlja tudi, da je bilo 52 % odobrenih sredstev dodeljenih projektom na področju narave in biotske raznovrstnosti; kljub temu meni, da je v upravljanju Komisije še prostora za izboljšave, da se zagotovi trajnost sofinanciranih projektov;

               174.

               v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo izboljšave mogoče doseči tako, da bi podporne ukrepe pripravili pred objavo javnih razpisov, da bi še izboljšali širjenje znanja, pridobljenega pri projektih LIFE, in da bi okrepili sistematične nadaljnje ukrepe po zaključku projektov;

               175.

               poziva Komisijo, naj zagotovi dodatno pomoč in posebno usposabljanje za vlagatelje ponudb ter pripravi uporabnikom prijazne smernice; poudarja, da bi bilo treba takojšnjo pozornost posvetiti delom programov, pri katerih je postala stopnja izvrševanja nizka, in ustrezno ukrepati;

               176.

               opozarja, da je treba zagotoviti dodatno in usmerjeno pomoč vlagateljem ponudb, ki se ukvarjajo s projekti v okviru programa za javno zdravje, da se prepreči neutemeljene zahtevke za povračilo stroškov in nepopolna finančna poročila, zaradi katerih so postopki dolgotrajni; poleg tega meni, da morajo biti javni razpisi jasni in uporabniku prijazni, da bi se izognili vlogam za projekte, ki zaradi svoje velikosti in s tem povezanih visokih stroškov očitno niso upravičeni do financiranja ali so slabe kakovosti;

               177.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je bilo izvrševanje sklada za tobak uspešno, in je prepričan o pomembnosti tega instrumenta;

               178.

               Komisijo opominja na njeno odgovornost do Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike (EAHC); ugotavlja, da je Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike upravljala 256 projektov z deljenimi stroški, kar ustreza znesku 119 000 000 EUR iz proračunskih sredstev Evropske unije, ter organizirala strokovna srečanja in informacijske dneve; ocenjuje, da je bila uspešnost poslovanja agencije EAHC v letu 2008 zadovoljiva;

      Notranji trg in varstvo potrošnikov

               179.

               obžaluje, da so letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov in služb Komisije na spletu na voljo zgolj v enem jeziku; odločno poziva Komisijo, naj izboljša poročila za naslednja leta;

               180.

               poudarja, da so v številnih primerih napake v izvrševanju proračuna posledica prezapletenih postopkov in pravil o odhodkih; zato spodbuja Komisijo, naj si prizadeva za poenostavitev pravnega okvira, da bi odpravili zlasti preostale težave v nekaterih kontrolnih sistemih;

               181.

               obžaluje dejstvo, da se države članice še vedno redko odločajo za fizične preglede uvoženega blaga, čeprav jih je Evropsko računsko sodišče že večkrat priporočalo in čeprav carinske dajatve predstavljajo precejšen delež skupnih proračunskih prihodkov za leto 2008; zato poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da poiščejo ravnovesje med fizičnimi pregledi ob uvozu in revizijami po carinjenju subjektov;

               182.

               pozdravlja izboljšave, vpeljane za dosego 92-odstotne uporabe sredstev za plačila na področju izvajanja in razvoja notranjega trga (proračunska vrstica 12 02 01); ugotavlja, da je stopnja uporabe za program SOLVIT (proračunska vrstica 12 02 02) 48-odstotna, ker so bile odobritve plačil uporabljene samo v prvem letu oblikovanja te proračunske vrstice; zato ceni, da je stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti dosegla 97 %;

               183.

               priznava, da 97-odstotna stopnja uporabe sredstev za plačila na področju carinske politike (proračunski vrstici 14 04 01 in 14 04 02) po zaslugi izboljšane metode izračuna pomeni precejšnjo izboljšavo v primerjavi s prejšnjim letom, in spodbuja Komisijo, naj nadaljuje po tej poti;

               184.

               ceni prizadevanja, opravljena za dosego 97-odstotne stopnje uporabe sredstev za plačila na področju potrošniške politike (proračunski vrstici 17 02 01 in 17 02 02);

      Promet in turizem

               185.

               ugotavlja, da je bilo v proračunu za leto 2008, kakor je bil dokončno sprejet in spremenjen med letom, posebej za politike, ki sodijo v področje dejavnosti Odbora za promet in turizem, predvidenih skupaj 2 516 000 000 EUR za prevzem obveznosti in 1 703 000 000 EUR za plačila; ugotavlja tudi, da je od tega:

                           —

                           za vseevropska prometna omrežja (TEN-T) bilo na voljo 969 425 000 EUR za prevzem obveznosti in 892 308 000 EUR za plačila,

                           —

                           za varnost v prometu bilo na voljo 13 600 000 EUR za obveznosti in 10 000 000 EUR za plačila,

                           —

                           za program Marco Polo bilo na voljo 39 080 000 EUR za obveznosti in 37 958 000 EUR za plačila,

                           —

                           za agencije za promet in nadzorni organ Galileo bilo na voljo 96 160 000 EUR za obveznosti in 98 000 000 EUR za plačila,

                           —

                           za promet, vključno s prednostnim področjem, namenjenim trajnostni mobilnosti v mestih, v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj, bilo na voljo 468 472 000 EUR za obveznosti in 345 402 000 EUR za plačila,

                           —

                           za varnost v prometu, vključno s pripravljalnim ukrepom, namenjenim spodbujanju čezmejnega prometa na mejnih prehodih na severovzhodu Evropske unije, bilo na voljo 5 350 000 EUR za prevzem obveznosti,

                           —

                           za turizem bilo na voljo 2 500 000 EUR za obveznosti in 1 500 000 EUR za plačila;

               186.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče pri obravnavi izvrševanja proračuna za leto 2008 sklenilo, da se osredotoči na raziskovalno in energetsko politiko, namesto na prometno politiko;

               187.

               pozdravlja, da se stopnje uporabe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil za projekte vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki dosegajo skoraj 100 %, stalno povečujejo, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo iz državnih proračunov na voljo ustrezna finančna sredstva, ki bodo usklajena s to zavezo EU; opozarja, da je Parlament podprl višjo stopnjo financiranja Unije; ugotavlja, da bo revizija prednostnih projektov TEN-T priložnost, da se oceni, ali so bili ti stroški zadostni in učinkoviti;

               188.

               je zaskrbljen, ker je bila stopnja izkoriščenosti odobritev plačil za prometno varnost že drugo leto zapored nizka (79 %); ugotavlja, da je stopnja uporabe odobritev plačil za program Marco Polo II posebej nizka (40 %) ter da je stopnja uporabe plačil za optimizacijo prometnih sistemov znašala le 67 %; opozarja, da so bili v vseh primerih zneski v proračunu za leto 2008 predlagani v predhodnem predlogu proračuna Komisije;

               189.

               obžaluje, da je stopnja uporabe odobritev plačil za pravice potnikov izjemno nizka (27 %); ugotavlja, da izvršena plačila obsegajo le 55 % zneska, ki ga je Komisija predlagala v predhodnem predlogu proračuna; poudarja, da je med drugim vlaganje v obveščanje potnikov o njihovih pravicah izjemnega pomena za učinkovito izvajanje pravil;

               190.

               ponovno poudarja prenizko stopnjo uporabe odobritev plačil za program GALILEO (50 %) glede na pomen tega sistema za sektor logistike in trajnostnega prometa;

               191.

               poziva Komisijo, naj poda natančna pojasnila za nezadostno porabo teh odobrenih sredstev ter ukrepe, ki jih bo sprejela, da bi preprečila ponovitev te težave v prihodnosti;

               192.

               ugotavlja, da preizkušanje transakcij na podlagi vzorca kaže najverjetnejšo stopnjo napake med 2 in 5 %; poziva Komisijo, da podvoji prizadevanja za znižanje te stopnje pod 2 %;

               193.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče ocenilo, da so letni računovodski izkazi Izvajalske agencije za vseevropska prometna omrežja z vseh pomembnih vidikov zakoniti in pravilni; je zaskrbljen zaradi zamud pri zaposlovanju in pozdravlja cilj agencije, da zapolni trenutno prosta delovna mesta;

               194.

               obžaluje pomanjkanje podatkov o ukrepih na področju turizma ter pozdravlja novo pravno in gospodarsko podlago, ki jo omogoča Lizbonska pogodba in ki ponuja možnosti za razvoj ukrepov v tem sektorju na ravni Evropske unije (socialni in kulturni turizem, destinacije odličnosti itd.), financiranih iz večletnega proračunskega okvira;

               195.

               Komisijo znova poziva, naj Parlamentu in Svetu vsako leto posreduje podrobnejši opis odhodkov za posamezne proračunske vrstice in jih primerja s pripombami/opombami za to vrstico;

      Kultura in izobraževanje

               196.

               pozdravlja prizadevanja Komisije za večjo preglednost in prijaznost do uporabnikov ter podpira nadaljnje korake v to smer; zahteva, da se ob vmesnem pregledu večletnih programov opravi poglobljena ocena izvajalskih in upravljavskih struktur; priporoča vključitev elementov za merjenje zadovoljstva strank v zvezi z nacionalnimi agencijami; v zvezi s tem znova opozarja, da skoraj 70 % sredstev za večletne programe uporabijo nacionalne agencije;

               197.

               podpira smernice, ki jih je Komisija pripravila za nacionalne organe v zvezi z nadzorom nad delom omenjenih agencij, da bi dodatno olajšala izvajanje programov v državah članicah; spodbuja Komisijo, naj nacionalne agencije še naprej dejavno spremlja pri vodenju programov, da se bo mogoče izogniti motnjam pri izvajanju delov večletnih programov; podpira stroge ukrepe Komisije, ki v primerih, ko so ugotovljene pomanjkljivosti pri upravljanju, začasno zadrži izplačila nacionalnim agencijam; poziva vse vpletene strani, naj se skušajo izogniti negativnim posledicam takšnih napak za upravičence; poziva Komisijo, naj v interesu preglednosti in nadzora stroškov organizacijske in kadrovske stroške nacionalnih agencij loči od sredstev, ki se izplačajo kot subvencije;

               198.

               opozarja na nevarnosti nadzornih ukrepov, ki so nesorazmerni s proračunom, ki se izvršuje; meni, da zadevne zahteve za nadzor ne smejo v nobenem primeru privesti do pritiskov za povečanje obsega, zaradi katerih bi se zvišal prag za udeležence;

               199.

               ker se pripravlja revizija finančne uredbe, Komisijo poziva, naj si prizadeva za novo ureditev, po kateri bodo upravičenci lahko pridobili več sredstev brez strahu, da se bo zaradi tega zmanjšala podpora, ki jo prejemajo v obliki sofinanciranja EU;

               200.

               poziva Komisijo in nacionalne agencije, naj poiščejo razumno in prilagodljivo rešitev za obresti za neporabljena decentralizirana proračunska sredstva, za katere je odtegnjen davek pri viru v državah članicah, nacionalne agencije pa jih morajo poravnati v celoti;

               201.

               ugotavlja, da se je število napak pri izplačilih občutno zmanjšalo; vseeno meni, da so potrebne dodatne izboljšave pri vmesnih in končnih izplačilih; poziva Komisijo, naj pozorneje nadzira postopek naknadne letne izjave v zvezi s programom vseživljenjskega učenja, in sicer z obiski, namenjenimi spremljanju, in neposrednim preverjanjem;

               202.

               poziva Komisijo, naj pregleda birokratske ovire za omenjeni program mobilne mladine; poziva k temu, da bi bila zlasti ukrepa 1.1 in 1.3 programa na voljo kot storitvi nizkega praga; poudarja, da morajo biti izbirna merila pregledna in razumljiva prosilcem; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi novega načina dodeljevanja sredstev v programu za mobilno mladino, da bo denar na voljo tudi majhnim projektom in mladinskim projektom, ki trenutno ne morejo zbrati lastnih sredstev;

      Državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

               203.

               ugotavlja relativen upad stopnje izvrševanja proračunskih obveznosti za območje svobode, varnosti in pravice v letu 2008 v primerjavi z letom 2007 (87,51 % leta 2008 v primerjavi z 90,29 % leta 2007); je seznanjen s tem, da je bilo 75 000 000 EUR prenesenih v leto 2009, vendar po informacijah, ki so jih posredovale službe Komisije, ugotavlja, da so bile obveznosti za ta znesek sprejete pred 31. marcem 2009; poudarja, da se je stopnja izvrševanja plačil v primerjavi z letom 2007 povečala (80,88 % v letu 2008 v primerjavi s 60,41 % leta 2007); poziva generalni direktorat za svobodo, varnost in pravosodje, naj poskusi povečevati stopnjo izvrševanja obveznosti in plačil v letu 2009;

               204.

               obžaluje, da Komisija prvih plačil za predhodno financiranje držav članic v okviru sklada za zunanje meje ni mogla izplačati vse do zadnjih mesecev leta 2008, ker so bila pravila za izvajanje sprejeta šele 5. marca 2008 in ker so nekatere države članice predložile prvotno različico opisa sistemov upravljanja in kontrole ter programske dokumente z znatno zamudo oziroma z nezadostno kakovostjo;

               205.

               ugotavlja, da bi morala v prihodnjih letih razrešnica za izvrševanje proračuna agencije temeljiti tudi na oceni dela agencije med letom, ki jo opravi ustrezni odbor;

      Schengenski informacijski sistem druge generacije

               206.

               je zelo zaskrbljen zaradi zamud pri vzpostavljanju Schengenskega informacijskega sistema druge generacije in zaradi posledic teh zamud za proračun EU in za proračune držav članic; ugotavlja, da tako imenovani „prvi osnovni test“, ki se nanaša na stabilnost, zanesljivost in učinek projekta SIS II, ki je bil izveden konec januarja 2010, ni bil uspešen;

               207.

               ponovno opozarja na obveznost Komisije po Uredbi Sveta (ES) št. 1104/2008 z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS I+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (21) in Sklepu Sveta 2008/839/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o migraciji s schengenskega informacijskega sistema (SIS I+) na drugo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (22), da predloži poročilo o napredku v zvezi z razvojem SIS II in migracijo s SIS I + na SIS II Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev in prvič po šestih mesecih v letu 2009; ugotavlja, da je prvo poročilo o napredku, ki zajema obdobje od januarja 2009 do junija 2009 (COM(2009) 555) in je bilo objavljeno 22. oktobra 2009, zastarelo in da drugo poročilo o napredku še ni na voljo;

               208.

               ponovno poudarja zahtevo Sveta in Parlamenta Komisiji, ki sta jo podala Svet v svojih sklepih o nadaljnji usmeritvi SIS II z dne 4. in 5. junija 2009 in Parlament v resoluciji z dne 22. oktobra 2009 o napredku schengenskega informacijskega sistema II in vizumskega informacijskega sistema (23), in sicer da je treba zagotoviti popolno preglednost glede finančnih vidikov razvoja druge generacije SIS;

               209.

               poudarja, da bi morala Komisija izpolnjevati svoje obveznosti poročanja na bolj pravočasen in preglednejši način;

               210.

               vabi Evropsko računsko sodišče, naj izvede podrobno revizijo in predloži posebno poročilo, v katerem bo ocenjeno, kako Komisija upravlja projekt SIS, od začetka projekta z začetnim javnim razpisom;

               211.

               si pridržuje pravico, da zadrži v rezervi sredstva, ki naj bi bila dodeljena za razvoj SIS II v letnem proračunu za leto 2011, da bi zagotovil popoln parlamentarni nadzor in pregled nad postopkom;

      Pravice žensk in enakost spolov

               212.

               opozarja Komisijo, da je v okviru člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami temeljno načelo Evropske unije in bi ga morali spoštovati pri vseh dejavnostih Evropske unije, zato mora biti prisotno tudi v razrešnici glede proračuna Evropske unije;

               213.

               izraža obžalovanje, da se načelo enakosti spolov pri pripravi proračuna ne izvaja; zato ponovno poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za to, da se pri načrtovanju proračuna resnično upošteva vprašanje enakosti spolov;

               214.

               pozdravlja študijo izvedljivosti (24) glede priprave proračuna ob upoštevanju načela enakosti spolov, ki jo pripravlja Komisija, in poziva vse partnerje proračunskega postopka Evropske unije, naj študijo upoštevajo pri pripravi, izvrševanju ali reviziji proračuna;

               215.

               poziva Komisijo k dodatnemu prizadevanju za pripravo podatkov, ki zadevajo enakost spolov in ki se jih lahko vključi v poročila o razrešnici glede izvrševanja proračuna, saj zelo omejen obseg podatkov, ki so zdaj na voljo, ne omogoča ustreznega vpogleda v trenutno stanje;

               216.

               poziva Računsko sodišče, naj vidikom enakosti spolov nameni poseben del svojega poročila o razrešnici;

               217.

               pozdravlja dejstvo, da so bili finančni mehanizmi za obdobje 2007–2013 poenostavljeni, vendar izraža obžalovanje, da so bile kljub temu napredku v letu 2008 znova storjene napake pri številnih nadomestilih za kohezijske projekte (to je področje Evropskega socialnega sklada in enakosti spolov); zato poziva Komisijo, naj zagotovi večjo učinkovitost finančnih mehanizmov;

      Zunanji ukrepi

               218.

               iz izkušenj iz let 2007 in 2008 ve, da je nujno potrebno zagotoviti, da se preglednost na tem področju politike neprestano izboljšuje, v povezavi z odhodki, zlasti glede na ustanovitev Evropske službe za zunajpolitično delovanje (EEAS);

               219.

               poziva Komisijo, naj še pred koncem postopka razrešnice za leto 2008 predloži natančne, podrobne in celovite načrte za osebje ter organizacijsko in nadzorno strukturo EEAS, iz katerega bo razvidno zlasti povečanje števila osebja in dodelitev osebja, predvidene posledice za proračun in spremembe Statuta in finančne uredbe, in naj se začne na temelju predloženih predlogov takoj pogajati s proračunskim organom; zavrača pogajanja na podlagi nejasnih okvirnih sporazumov;

               220.

               močno zagovarja stališče, da se pravica do nadzora Parlamenta kot organa, pristojnega za podeljevanje razrešnice, zaradi ustanovitve EEAS nikakor ne sme zmanjšati; pričakuje, da bo Komisija to upoštevala (25), ko bo predlagala revizijo veljavne finančne uredbe; poudarja, da mora biti ta revizija del običajne triletne revizije; zavrača idejo pospešenega postopka, ki ga predlaga Komisija;

               221.

               z veliko zaskrbljenostjo opaža, da je splošna ocena Računskega sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi vseh zadevnih generalnih direktoratov (AIDCO, RELEX, ELARG in ECHO) še vedno samo delno učinkoviti, ter da je Računsko sodišče ugotovilo, da na plačila v tej skupini politike vplivajo resne napake; poudarja, tako kot prej, da se napake pojavljajo zlasti pri dodeljevanju in pri upravičencih;

               222.

               pozdravlja izboljšave nadzornih in kontrolnih sistemov GD AIDCO; vendar poziva urad EuropeAid, naj ustrezno izboljša svoje predhodne preglede, omogoči zunanje revizije ter odpravi nedoslednosti in pomanjkljivosti v svojem letnem revizijskem poročilu, v revizijskem modulu CRIS in celotnem spremljanju revizijskih rezultatov;

               223.

               poziva GD RELEX, naj okrepi svoje predhodne preglede in odpravi pomanjkljivosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče v povezavi s finančnim poslovodenjem in nadzorom projektov; pozdravlja, da je GD RELEX spoznal, da mora temu problemu posvetiti večjo pozornost;

               224.

               opozarja na veliko morebitnih primerov goljufij (102 primera), ki jih v tej skupini politike raziskuje urad OLAF – druga najvišja številka, takoj za notranjimi preiskavami; pozdravlja usmerjenost urada OLAF na zunanjo pomoč, ko gre za preiskovalne in preventivne dejavnosti ter okrepljeno sodelovanje;

               225.

               obžaluje zamude pri doseganju preglednosti sredstev EU, ki jih upravljajo mednarodne organizacije, zlasti pa OZN (pri „skupnem upravljanju“); obžaluje težave, ki jih ima Računsko sodišče s pridobivanjem revizijskih poročil in podpornih dokumentov od OZN, kljub večkratnim pozivom Komisije k spoštovanju Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma (FAFA); priznava in pozdravlja dosežen napredek, zlasti sklenitev sporazuma o revizijskih pooblastilih med službenimi obiski, namenjenimi preverjanju, aprila 2009 in podpis skupnih smernic o poročanju;

               226.

               pozitivno ocenjuje dejstvo, da imajo organizacije ZN pogosto posebne izkušnje in strokovno znanje, ki jih drugje ni mogoče zlahka najti; vseeno izraža zaskrbljenost, ker Komisija ni prepričljiva pri predhodnem predstavljanju dokazov o tem, da je izbira organizacij ZN dejansko učinkovitejši in uspešnejši način za zagotavljanje pomoči (26) od drugih načinov; poziva Komisijo k izvajanju preglednejših in bolj nepristranskih postopkov pri izbiri kanalov za izvajanje pomoči;

               227.

               ugotavlja, da se glede na trenutne trende prispevki v sklade več donatorjev, zlasti prispevki ZN, povečujejo, v skladu z načelom dobrega donatorskega sodelovanja; vseeno izraža nezadovoljstvo z nenehnimi težavami, s katerimi se Računsko sodišče sooča pri dostopu do finančne dokumentacije agencij ZN; pozdravlja prizadevanja Komisije, da bi Računskemu sodišču olajšala postopek revizije, in poziva k nadaljnjim ukrepom, s katerimi bi povsem zaščitili finančne interese Evropske unije in povečali preglednost postopkov, med drugim k spremembam okvirnega finančnega in upravnega sporazuma (FAFA), če bodo potrebne;

               228.

               v povezavi s tem izraža globoko obžalovanje in nezadovoljstvo, ker Komisija še ni oblikovala resničnega evropskega instrumenta za obvladovanje izrednih razmer, kot je bilo zahtevano v prejšnjih resolucijah o razrešnicah; ponovno zahteva, da se to nujno izvede, in poziva novo Komisijo, da si ustvari možnost, da bi sama upravljala večdonatorske sklade v prihodnji reviziji finančne uredbe;

               229.

               pozdravlja pozitivne premike v zvezi s preglednostjo, cilji in usklajevanjem med mednarodnimi donatorji, ki jih je prinesla vzpostavitev mehanizma PEGASE (27); ta temelji na začasnem mednarodnem mehanizmu (28), vendar je njegov obseg širši, saj v skladu s palestinskim načrtom za reforme in razvoj zajema tako odhodke začasnega mehanizma kot stroške ponovnega zagona gospodarskih dejavnosti – proračunsko podporo, financiranje infrastrukture in socialnih zadev;

               230.

               je seznanjen s priporočili Računskega sodišča, da je treba v strateških programskih dokumentih za evropski sosedski in partnerski instrument opredeliti jasne strateške cilje in merljive kazalnike uspešnosti; meni, da bi bilo treba nekaj podobnega storiti tudi pri drugih zunanjih instrumentih, katerih področje je še vedno precej splošno;

               231.

               predlaga, da Komisija pripravi študijo, v kateri bi preverila možnosti za povečanje prilagodljivosti proračunov na področju zunanjih politik; meni, da naj bi glede na dosedanje prekoračitve proračuna in še naprej rastoče potrebe na tem političnem področju že od vsega začetka obstajale možnosti za povečanje prilagodljivosti, čeprav ne na račun dobrega finančnega poslovodenja in proračunskega nadzora;

      Razvoj in humanitarna pomoč

               232.

               obžaluje, da je Računsko sodišče z revizijo prevzetih obveznosti za proračunsko podporo ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak; vztraja, da Komisija še strožje ocenjuje ta plačila; v zvezi s tem z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil februarja 2009 opravljen pregled finančnih tokov za ta plačila;

               233.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da se je povečala jasnost in izboljšala struktura ocen Komisije o skladnosti z določili Sporazuma o IRS (finančni instrument za razvojno sodelovanje); vendar kljub temu obžaluje, da je Računsko sodišče odkrilo pogoste primere, v katerih Komisija ni na strukturiran in formaliziran način prikazala, da je bilo upravljanje javnih financ dovolj pregledno, odgovorno in uspešno, ali da vsaj obstaja verodostojen in ustrezen program za spremembe;

               234.

               se strinja z Računskim sodiščem, da bi morala Komisija nadaljevati s prizadevanji za podporo svojih odločitev glede upravičenosti do pomoči iz proračunskih sredstev in zagotoviti, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju pomenili celovito in jasno podlago za oceno skladnosti s pogoji plačila;

               235.

               glede proračunske podpore poziva Komisijo, naj podpre nadzorne in kontrolne sisteme za zagotavljanje zakonitosti plačil, naj tesneje spremlja organizacije, ki izvajajo projekte, financirane s sredstvi EU, naj izvaja učinkovitejše revizije s strogimi spremljevalnimi ukrepi in naj razvije smernice za proračunsko podporo, ki bodo bolj naravnane k rezultatom;

               236.

               odločno poziva Komisijo, naj pomaga partnerskim državam pri razvoju parlamentarnega nadzora in zmogljivosti revizije, zlasti ko se pomoč zagotavlja s proračunsko podporo, in poziva Komisijo, naj redno poroča o doseženem napredku;

               237.

               poudarja, da je njegova vloga pri pomoči iz proračunskih sredstev zagotoviti, da Komisija prevzame odgovornost za rezultate porabe in da je proračunska podpora instrument pomoči, ki zahteva drugačen način nadzora, in sicer prehod s kontrole nad vloženimi viri na nadzor rezultatov v primerjavi s kazalniki;

               238.

               ponovno izraža svojo zahtevo, da bi morali biti razvojna pomoč in zlasti proračunska podpora na splošno vedno bolj vezani na predhodno nacionalno izjavo o razkritju, ki jo izda vlada države prejemnice in podpiše finančni minister, o izbranih vprašanjih, ki vplivajo na strukturo upravljanja in odgovornosti države prejemnice;

               239.

               poziva novo Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo in predloži ta predlog drugim mednarodnim donatorjem – zlasti Svetovni banki – da bi razvili in izvajali tak instrument v dogovoru z drugimi donatorji; čaka na sporočilo Komisije o možnem časovnem okviru za ta pogajanja;

               240.

               poziva Komisijo, naj opredeli strateške cilje in ustrezne kazalnike uspešnosti, ki bodo omogočali učinkovito oceno vpliva ukrepov EU;

               241.

               poziva Komisijo, naj na splošno nameni večjo pozornost zdravju žensk v državah v razvoju, zlasti izboljšanju zdravja mater, saj prav na tem področju doseganje razvojnih ciljev tisočletja poteka najpočasneje;

               242.

               pozdravlja napredek pri razdelitvi dela med donatorji in drugih načelih o učinkovitosti pomoči; vseeno meni, da bi morala Komisija povečati prizadevanje za usklajevanje dejavnosti držav članic na tem področju;

               243.

               poudarja potrebo po večji učinkovitosti in manjši razdrobljenosti pomoči; meni, da je treba zmanjšati veliko število projektov, ki jih upravljajo Komisija in države članice (približno 40 000 projektov) na ta način, da se da prednost učinkovitejšim programom in boljši usklajenosti z donatorji EU, z jasno usmerjenostjo k bolj omejenemu številu prednostnih področij ukrepov pomoči za vsako državo upravičenko, pri čemer se ne sme izključiti majhnih, vendar učinkovitih nevladnih organizacij, ki so dejavne na tem področju;

               244.

               ugotavlja, da je izvrševanje 63 % sredstev, ki so bila do zdaj namenjena uporabi v okviru instrumenta za hrano, potekalo prek mednarodnih organizacij, in opominja, da Uredba (ES) št. 1337/2008 (29) določa, da mora Komisija v zvezi z izvrševanjem pomoči ohraniti „ustrezno ravnotežje“ (30) med mednarodnimi organizacijami in „drugimi upravičenimi subjekti“;

               245.

               znova poziva k večji vključenosti parlamentov in k posvetovanju s civilno družbo (31) v partnerskih državah pri pripravi in pregledu državnih strateških dokumentov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje;

               246.

               poziva Komisijo, naj poskrbi za večjo prepoznavnost dejavnosti, ki jih financira EU, v tujini;

      Nevladne organizacije (NVO)

               247.

               je seznanjen s pisnimi pripombami komisarjev Maroša Šefčoviča in Algirdasa Šemete z dne 8. marca 2010, v katerih so podrobne informacije o tem, kako Komisija in izvajalske agencije financirajo nevladne organizacije;

               248.

               poziva Komisijo, naj oblikuje javni register nevladnih organov, ki jih financirajo službe Komisije, da bi uskladila različne podatkovne zbirke o upravičencih, ki iz proračuna EU ali Evropskega razvojnega sklada prejemajo sredstva, v računovodskem sistemu nakazala neprofitno naravo upravičencev in raziskala možnost, da bi register zastopnikov interesov razširila z informacijami o sredstvih, ki so jih ti prejeli od EU;

      Romunija in Bolgarija

               249.

               je zaskrbljen, ker nacionalni organi v Bolgariji in Romuniji pomanjkljivo upravljajo predpristopna sredstva, in pozdravlja ukrepe, ki jih izvaja Komisija, med drugim prekinitev plačil, podrobno spremljanje in sodelovanje z obema državama članicama, kar je pripomoglo k bistvenemu izboljšanju razmer; vendar je kljub temu še naprej zaskrbljen zaradi poglavitnih slabosti, povezanih z morebitnimi nepravilnostmi pri upravljanju sredstev iz programa Phare dveh izvajalskih agencij v Bolgariji, čeprav je sklepanje pogodb za sredstva Phare že končano; je seznanjen s prizadevanji sedanjih oblasti, ki raziskujejo nepravilnosti in izvajajo reformo o upravljanju sredstev EU;

               250.

               je seznanjen s tem, da naj bi se razgradnja na jedrski elektrarni Kozloduj (jedrski bloki 1 do 4) zaključila do 19. oktobra 2035; ugotavlja nepreglednost pri izvoru sredstev iz različnih generalnih direkcij Komisije; prosi Računsko sodišče za izvedbo pregleda tam uporabljenih sredstev;

               251.

               obžaluje, da ni prišlo do bistvenega napredka pri odpravi ugotovljenih pomanjkljivosti (zlasti glede nacionalnega sklada za obnovo cest); glede na to podpira previden pristop Komisije in njeno zavezo, da bo skrbno spremljala razmere in nadaljnje ugotovitve ter bolgarskim oblastem zagotavljala nasvete in pomoč, kako odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj bo nadvse pozorna in stroga pri odobritvi poročil o oceni skladnosti operativnih programov, ki jih predložijo bolgarske oblasti, in pred začetkom izplačevanja vmesnih izplačil za programsko obdobje 2007–2013; je seznanjen z ukrepi, ki jih je sprejela Bolgarija; pozdravlja pozitiven izid postopkov Komisije glede ocene skladnosti za vse operativne programe, medtem pa poudarja, da je treba tudi v prihodnje nadaljevati z učinkovito kontrolo in smernicami Komisije;

               252.

               ugotavlja, da je Komisija julija 2008 začasno ustavila plačila Romuniji po programu Sapard zaradi pomanjkljivosti in nepravilnosti, ki so jih našle njene službe, ter pozdravlja akcijski načrt, ki ga je predložila Romunija za odpravo teh pomanjkljivosti, zaradi česar je Komisija julija 2009 lahko umaknila začasno ustavitev plačil;

               253.

               podpira Komisijo, ker je leta 2008 začasno prekinila plačila Bolgariji v okviru treh predpristopnih programov, Phare/Prehodni viri, ISPA in Sapard, da bi zaščitila finančne interese EU zaradi pomanjkljivosti in nepravilnosti, ki so jih našle njene službe pri upravljanju teh sredstev; pozdravlja pozitiven odgovor Bolgarije na vsa priporočila, kar je Komisiji omogočilo, da je leta 2009 umaknila začasno ustavitev plačil;

               254.

               kljub temu obžaluje pomanjkljivosti, zlasti povezane s tem, da nepravilne vloge za podporo niso bile odkrite in zaradi tega niti spremljane, in poziva Bolgarijo, naj sprejme podroben akcijski načrt v tesnem sodelovanju s Komisijo in pod strogim nadzorom neodvisnega revizorja;

               255.

               poudarja, da mora ta akcijski načrt dosegati specifične, opazne, dosegljive, smotrne in časovno določene cilje ter kjer je to ustrezno zlasti oblikovati pregledna pravila za oddajo javnih naročil, ki so skladna z mednarodnimi standardi in ki ne omejujejo konkurenčnosti mednarodnih ponudnikov s postavljanjem velikih notranjih upravnih ovir; nadalje je mnenja, da morajo biti ti cilji osredotočeni na vzpostavitev in ohranitev sodnih in upravnih struktur, ki bodo v celoti delovale;

               256.

               pozdravlja posodobljene podatke Komisije o statusu izvrševanja sredstev EU v Bolgariji in Romuniji; vendar še naprej opaža obstoj nedoslednosti in nepravilnosti v predloženih poročilih o napredku; se mu zdi, da obstoječi modeli poročil o napredku onemogočajo njena prizadevanja za ocenjevanje napredka sodnega in upravnega sistema; od Komisije zahteva, naj še naprej budno spremlja sisteme teh držav članic in uresničevanje sprejetih akcijskih načrtov, ter predlaga, naj tudi urad OLAF še naprej podpira te države članice pri izvajanju njihovih obveznosti, povezanih z zaščito finančnih interesov Unije;

               257.

               zahteva, da se v poročilih podajo jasne navedbe o napredku na ključnih področjih boja proti goljufiji in korupciji; opozarja na svojo zahtevo po semafornem sistemu (rdeče, jantarne in zelene barve), ki temelji na posebnih kazalnikih (količina in kakovost sodnih in upravnih ukrepov, sprejetih za preprečevanje, kaznovanje in odvračanje od goljufije in korupcije), ki bodo podali jasno sliko o razvoju obstoječih sistemov v tistih državah; je presenečen, da pri sestavi poročil niso bila vedno opravljena posvetovanja z uradom OLAF; prosi Komisijo, da vključi pripombe Evropskega urada za boj proti goljufijam v naslednja poročila o napredku;

      Širitev

               258.

               je seznanjen z ukrepi Komisije za izboljšanje celotnega izvajanja predpristopne pomoči na Hrvaškem v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi in za podrobno spremljanje razmer za popolno decentralizacijo sredstev iz instrumenta za predpristopno pomoč; poudarja, da bi izkušnje s težavami, povezanimi z izvrševanjem predpristopnih sredstev v Bolgariji in Romuniji, morale pomagati hrvaškim oblastem, da se s pomočjo Komisije izognejo podobnih težavam pri izvrševanju predpristopnih sredstev v njihovi državi; obžaluje dejstvo, da Komisija ni upoštevala zahteve Parlamenta po vzpostavitvi semafornega sistema (rdeča, jantarna in zelena barva), predstavljenega v poročilih o napredku, ki prikazujejo razvoj na področjih, zelo pomembnih za boj proti goljufiji, kot denimo vzpostavitev in ohranitev trdnih in učinkovitih struktur za sodstvo in javno upravo;

               259.

               je razočaran nad dejstvom, da ključni slabosti (prenizka pripravljenost za programiranje in neenakomerna učinkovitost po sektorjih), ki sta pripeljali do „zmerno nezadovoljive“ splošne učinkovitosti, povezane s predpristopno pomočjo v Turčiji, še vedno prevladujeta;

               260.

               je seznanjen z ukrepi Komisije v državah kandidatkah in preostalih državah na Zahodnem Balkanu za boj proti korupciji, ter spodbuja k izvajanju projektov, ki krepijo neodvisnost sodstva, oblikovanje strokovnih organov pregona in podporo za boj proti korupciji, v okviru regionalne in nacionalne pomoči; opozarja, da se je po Solunski agendi za Zahodni Balkan EU zavzela za tesno sodelovanje z zahodnimi državami Balkana, da bi še naprej utrjevali mir in spodbujali stabilnost, demokracijo in načela pravne države ter spoštovali človekove pravice in pravice manjšin; poudarja, da to zadeva tudi boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji, prav tako pa okrepitev regionalnega sodelovanja;

               261.

               opozarja, da Računsko sodišče ni odkrilo jasne metodologije Komisije, s pomočjo katere Komisija meri napredek na teh področjih; še zlasti prosi Generalni sekretariat Komisije, da Parlamentu zagotovi poročilo o izvajanju Solunske agende, ki bi lahko tvorila podlago za zunanje ocenjevanje njenega napredka; poziva Komisijo, da vzpostavi jasno povezavo med plačevanjem predpristopnih sredstev in dokazanimi ter vidnimi dosežki na področjih Solunske agende;

               262.

               opozarja, da poročilo o napredku 2009 za Hrvaško kaže pomanjkljivosti na področju sodstva zaradi pomanjkanja preglednosti in uporabe enotnih, objektivnih meril pri izbiri sodnikov in tožilcev; zato dvomi, da so bila sredstva, ki so bila porabljena za poglavje 23, porabljena učinkovito in uspešno;

               263.

               opaža, da Svet za regionalno sodelovanje deluje že več kot leto dni; prosi Komisijo, da zagotovi podatke z namenom krepitve regionalnega sodelovanja v okviru decentraliziranega sistema izvajanja in z namenom, da se proračunskemu organu predstavi njen strateški načrt na tem področju;

               264.

               opozarja na potrebo, da države kandidatke zagotovijo učinkovito izvajanje novih in preoblikovanih pravnih določb s pomočjo ambiciozne, pregledne, odgovorne učinkovite in uspešne javne službe; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je ne glede na različen razvoj v obeh državah korupcija na Hrvaškem in v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji še vedno zelo razširjena in da gre za precej resno težavo; obžaluje dejstvo, da je bila v primerih korupcije na visoki ravni preiskava izvedena le do določene mere in da je v povprečju le malo preiskav privedlo do kazenskih ovadb; poudarja, da to kaže na resne pomanjkljivosti v pravosodnem sistemu;

               265.

               poziva Komisijo, naj še naprej spremlja in poroča proračunskemu organu o zaostankih in številu novih kazenskih ovadb in sodb, pa tudi o zaostankih in številu novih sodnih primerov na podlagi obtožb zaradi kršitev zakonodaje javnega naročanja na Hrvaškem in v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji;

               266.

               ugotavlja, da še vedno obstaja potreba po stalnem, objektivnem in preglednem spremljanju napredka; v zvezi s tem poziva Komisijo, da v pristopnem procesu oblikuje izhodišče na ključnih področjih, pomembnih za pristop, in da to izhodišče uporabi kot priporočilo in merilo v celotnem pristopnem procesu; meni, da sta trajnost napredka v pristopnem procesu ter potrjevanje ciljev, doseženih v času takšnega procesa, največjega pomena za uspešno nadaljevanje Unije; posledično prosi za redno popristopno spremljanje;

      Upravni izdatki

               267.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da revizija Računskega sodišča ni pokazala nobenih resnih napak, ki bi škodile zakonitosti in pravilnosti upravnih odhodkov;

      ZAKLJUČKI V ZVEZI S POSEBNIMI POROČILI RAČUNSKEGA SODIŠČA

      Del I:   Posebno poročilo št. 10/2008 o razvojni pomoči ES za zdravstvene storitve v Podsaharski Afriki

               268.

               poziva Komisijo naj med desetim vmesnim pregledom Evropskega razvojnega sklada razmisli o povečanju svoje pomoči zdravstvenem sektorju in s tem okrepi svojo podporo zdravstvenim razvojnim ciljem tisočletja, ter zagotovi, da bo njena pomoč zdravstvenemu sektorju razporejena tako, da bo upoštevala politične prednostne naloge podpore zdravstvenim sistemom;

               269.

               opominja Komisijo, da se je v povezavi z instrumentom za razvojno sodelovanje obvezala, da bo 20 % sredstev v vseh izdatkih evropske razvojne politike do leta 2009 namenila zdravstvu in osnovnemu izobraževanju, ter od nje zahteva, da redno obvešča Parlament, kakšen odstotek celotne razvojne pomoči, namenjene Podsaharski Afriki, je bil odobren za osnovno- in srednješolsko izobraževanje in osnovno zdravstvo po posameznih državah;

               270.

               poziva Komisijo, naj zagotovi zadostno strokovno znanje s področja zdravja, da bo lahko imela učinkovito vlogo v dialogu v zdravstvenem sektorju, in sicer tako, da poskrbi, da bodo imele vse delegacije, pri katerih je zdravje najpomembnejše področje, strokovnjake za zdravstvo, da v državah, kjer so se končali spopadi, tesneje sodeluje z zdravstvenimi svetovalci direktorata Komisije za humanitarno pomoč, da sklepa tesnejša partnerstva z uradi Svetovne zdravstvene organizacije v državah in tako uporabi njihovo strokovno znanje ter da sklene uradne sporazume z državami članicami EU o uporabi njihovega strokovnega znanja; zahteva od Komisije, naj Parlamentu sporoči število strokovnjakov za zdravje in izobraževanje, ki so na voljo v regiji, tako v delegacijah kot tudi na sedežih, ter pregled, iz katerega je razvidno, ali ji je uspelo povečati število teh strokovnjakov;

               271.

               poziva Komisijo, naj še naprej povečuje porabo sektorske proračunske podpore v zdravstvenem sektorju, naj svojo splošno proračunsko podporo usmerja na izboljšavo zdravstvenih storitev in naj še naprej uporablja projekte za podporo oblikovanja politike in razvoja zmogljivosti;

               272.

               poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizme in pripomočke za spremljanje, s katerimi bo zagotovila, da ustrezni delež pomoči iz splošne proračunske podpore podpira osnovne potrebe, zlasti v zdravstvenem sektorju, naj uporabi cilje, ki neposredno merijo rezultate politik, naj pomaga pri razvoju zmogljivosti in obvešča Parlament o ukrepih, ki jih je izvedla v ta namen;

               273.

               poziva Komisijo, naj oblikuje jasnejše smernice za uporabo vsakega instrumenta in njihovih kombinacij in naj tesneje in učinkovitejše sodeluje z Globalnim skladom v državah upravičenkah;

               274.

               poziva Komisijo, naj v sodelovanju z Računskim sodiščem ugotovi, kako odpraviti pomanjkljivosti, navedene v poročilu Računskega sodišča, in naj Parlament obvesti o rezultatu teh razprav;

      Del II:   Posebno poročilo št. 12/2008 o instrumentu strukturnih politik v predpristopnem obdobju (ISPA), 2000–2006

               275.

               poziva Komisijo, naj podrobno spremlja izvajanje nekdanjih projektov ISPA, preuči, kako bi lahko v prihodnosti preprečili ali zmanjšali zamude v izvajanju projektov pri podobnih instrumentih (na primer IPA), in sprejme vse potrebne ukrepe za preprečevanje zamud pri pripravi prihodnjih pisnih navodil;

               276.

               zahteva strožje in stvarnejše načrtovanje prosilcev za projekte ter načine za pospešitev postopkov pri izvajanju podobnih instrumentov v prihodnosti, tako na ravni Komisije kot v nacionalnih upravah držav upravičenk;

               277.

               poziva Komisijo, naj še naprej revidira sisteme, s čimer bo zagotovila pripravo zanesljivih sistemov za upravljanje strukturnega in kohezijskega sklada, ter naj prepreči morebitne zelo tvegane razmere v prihodnosti;

      Del III:   Posebno poročilo št. 1/2009 o bančnih ukrepih na območju Sredozemlja v okviru programa MEDA in prejšnjih protokolov

               278.

               opozarja Komisijo, da je treba izboljšati učinkovitost usklajevanja pomoči med Unijo, Evropsko investicijsko banko in drugimi mednarodnimi in lokalnimi partnerji ter redno izmenjavo informacij, zlasti na lokalni ravni, da bi povečali doslednost in skladnost dejavnosti;

               279.

               ugotavlja, da se je raven spremljanja kasneje izboljšala, a v prvih letih programa MEDA ni bila primerna, zlasti v primerih, ko se je Komisija v celoti zanašala na spremljanje, ki ga je opravila Evropska investicijska banka pred letom 2005;

               280.

               poudarja pomen sporazuma o upravljanju bančnih ukrepov, za katere je po pooblastilu Komisije pristojna Evropska investicijska banka, da bi zagotovili ustrezno spremljanje, upoštevali okoljske vidike, zavarovali finančne interese Unije in zagotovili, da posredniki in nosilci izpolnijo svoje finančne obveznosti in obveznosti poročanja;

               281.

               poudarja pomen posebej zasnovanih programov vrednotenja in spremljanja za bančne ukrepe za uporabo v okviru instrumenta evropske sosedske politike;

      Del IV:   Posebno poročilo št. 2/2009 o programu javnega zdravja Evropske unije (2003–2007): Uspešen način za izboljšanje zdravja?

               282.

               meni, da je bil program javnega zdravja (2003–2007) ambiciozno zasnovan, a cilji niso bili dovolj jasni in tudi ne prilagojeni omejenim proračunskim sredstvom; poudarja, da je imel program zaradi tega preveč področij ukrepanja, ki v nekaterih primerih niti niso bila zajeta v projektih; ugotavlja, da se je zaradi tega znižala kakovost programa, obenem pa se je obseg projektov tako razširil, da Komisija nima popolnega pregleda nad vsemi obstoječimi programi; zato poziva Komisijo, naj poroča Parlamentu o izidu zbiranja podatkov o sedanjem programu javnega zdravja in poudarja, da je treba tveganje slabitve programov obravnavati v vmesni in naknadni oceni programa;

               283.

               ugotavlja, da je Sodišče podvomilo v koristnost delov programa javnega zdravja in obžaluje, da je program v nekaterih primerih financiral projekte (zlasti pod naslovom „determinante zdravja“), kjer je evropska dodana vrednost omejena;

               284.

               zato meni, da se mora vsako nadaljevanje programa javnega zdravja osredotočiti na omrežja in izmenjavo najboljših praks ter da se je treba v večji meri posluževati odprte metode usklajevanja za spodbujanje izmenjave dobre prakse;

               285.

               poziva Komisijo, naj določi jasno logiko posredovanja za vsak morebitni program, ki bo nasledil sedanji program javnega zdravja; poudarja, da je to treba izvesti v predhodni oceni učinka, ki bo priložena predlogu Komisije za takšen program;

               286.

               poziva Računsko sodišče, naj predloži uradno mnenje o predhodni oceni učinka Komisije pravočasno za posvetovanje Parlamenta in Sveta o predlogu Komisije za sklep o programu; meni, da mora Sodišče pri pripravi mnenja upoštevati stališča Parlamenta, kot so navedena zgoraj;

      Del V:   Posebno poročilo št. 3/2009 o uspešnosti porabe iz strukturnih ukrepov za čiščenje odpadne vode za programski obdobji 1994–1999 in 2000–2006

               287.

               ugotavlja, da so nekatere čistilne naprave premalo izkoriščene in zahteva, da je treba za čistilne naprave, ki jih financira EU, vzdrževati stroškovno učinkovit sistem delovanja; zato poziva Komisijo in države članice, naj poiščejo načine za zagotovitev, da bodo čistilne naprave, ki jih financira EU, ustrezno priključene na kanalizacijsko omrežje; poudarja, da so države članice odgovorne za delovanje čistilnih naprav, in jih poziva, naj si prizadevajo za zagotovitev primerne kakovosti odplak in v celoti izkoristijo zmogljivosti;

               288.

               priznava prizadevanja Komisije za revizijo zadevne direktive (Direktiva Sveta 86/278/EGS (32) o blatu iz čistilnih naprav), spodbuja pospešitev sedanjega revizijskega postopka z namenom vključitve nedavnih dosežkov in poenotenja različnega ravnanja držav članic na tem področju ter poziva države članice, naj zagotovijo kakovost blata iz čistilnih naprav, ki bo v skladu z omejitvami EU;

               289.

               poudarja potrebo po strožjem preverjanju projektov v fazi izvajanja, s čimer bi preprečili pomanjkljivosti v pričakovanem učinku; zato poziva Komisijo, naj še naprej razvija notranje smernice in kontrolne sezname za uporabo v postopkih ocenjevanja, da bi izboljšali skladnost vlog za financiranje ter zagotovili ustrezne nadaljnje ukrepe, ko ne bi bilo zahtevanih informacij ali ukrepov;

      Del VI:   Posebno poročilo št. 4/2009 o Komisijinem upravljanju vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES

               290.

               obžaluje sedanje nedopustne vrzeli med obvezami politike EU glede udeležbe nedržavnih akterjev v razvojnem sodelovanju in dejanskimi praksami izvajanja teh obvez, zato pričakuje, da bo pristojni član Komisije predložil dokaze glede popolne politične podpore in vodilnih ukrepov za učinkovito izvajanje političnih obvez v povezavi z nedržavnimi akterji tako na sedežih Komisije kot v njenih delegacijah; obžaluje tudi, da je merilo uspešnosti za razvoj omejeno na „gospodarski razvoj“, saj ta pristop ne upošteva dejstva, da se je vrzel med tistimi, ki imajo, in tistimi, ki nimajo, zelo povečala; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo do konca leta 2010 vse delegacije za polni delovni čas zaposlile vsaj enega strokovnjaka za politike, kontakte in pogodbe na področju nedržavnih akterjev;

               291.

               je seznanjen s tem, da so bile države v razvoju, ki so same prevzele izvajanje razvojnih procesov, uspešne pri zmanjševanju revščine; poudarja pomembno vlogo države pri razvoju ter poziva Komisijo in njene delegacije, naj še izboljšajo odnose z vladami partnerskih držav, da bo omogočeno učinkovitejše sodelovanje in posvetovanje z nedržavnimi akterji;

               292.

               močno obžaluje pomanjkanje popolnih in zanesljivih podatkov in pričakuje, da bo Komisija glede tega takoj ukrepala, saj so zanesljivi podatki pogoj za začetek merjenja rezultatov; zato poziva Komisijo, naj pred začetkom proračunskega postopka za leto 2011 Parlamentu predloži popoln finančen pregled sredstev EU, posredovanih prek nedržavnih akterjev iz različnih proračunskih vrstic, ki naj bo razčlenjen po zadevnih državah;

               293.

               meni, da je kakovost pomoči pomembnejša od njene količine ter poziva Komisijo, naj prevzame pomembno vlogo pri reševanju očitnega kaosa pri razvojni pomoči s spodbujanjem močnega in učinkovitega usklajevanja donatorjev in izboljšanjem sedanje strukture pomoči; poziva Komisijo, naj izkoristi ta trenutek in v celoti upošteva pripombe Sveta ter natančno pregleda ves sistem (so-)financiranja nedržavnih akterjev za zagotovitev, da se bodo ti lahko zanesli na pregledna in učinkovita pravila za sodelovanje v programih in projektih;

               294.

               poziva Komisijo, naj upošteva dejstvo, da so donatorji politični akterji in da v nekaterih primerih lahko pride do nasprotja interesov med donatorji in državami prejemnicami; poudarja, da so močne demokratične nacionalne institucije in dobro opredeljena politika za porazdelitev bogastva pogoj za trajnost; meni, da je za doseg skladnejše politike pri načrtovanju, kasnejših programih in projektih ter primernem ocenjevanju potreben bistven premik s sofinanciranih projektov za nedržavne akterje na projekte, ki jih bo 100 % financirala EU;

               295.

               meni, da se ocenjevanje pomoči EU, ki ga za Komisijo izvajajo organizacije civilne družbe (33), do določene mere prekriva s posebnim poročilom Računskega poročila; poziva Sodišče in službe za ocenjevanje v Komisiji, naj si izmenjujejo informacije o načrtovanih dejavnostih in Parlamentu poročajo o izidih te prakse;

               296.

               poziva Komisijo, naj predloži predloge za spremembo finančne uredbe, ki bo EU omogočila močno vlogo med drugimi mednarodnimi donatorji;

      Del VII:   Posebno poročilo št. 5/2009 o Komisijinem upravljanju zakladnice

               297.

               meni, da bi morala Komisija izboljšati nadzor različnih dejavnosti pri vodenju zakladnice, v skladu s priporočilom Računskega sodišča pa bi se morala oba generalna direktorata (GD za proračun (GD BUDG) in GD za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN)) pogosteje srečevati z namenom izmenjave informacij glede tveganj ter izmenjave izkušenj in najboljših praks v povezavi z upravljanjem zakladnice in premoženja na ravni celotne Komisije;

               298.

               meni, da bi morala Komisija še naprej ustrezno ukrepati, da bo skozi vse leto zagotovila učinkovito in natančno spremljanje pomembnih finančnih tveganj; pozdravlja dejstvo, da se je Komisija v želji, da bi izboljšala razmere, z Računskim sodiščem na lasten predlog že dogovorila, da se z zaključnim računom za leto 2008 vpletenim finančnim organizacijam začne pošiljati uradne okrožnice, da se od njih pridobi točne, popolne in standardizirane podatke o fiduciarnih računih;

               299.

               poziva Komisijo, naj pripravi nadzorni načrt za GD BUDG za dvanajstmesečna obdobja na podlagi analize tveganj, opravlja nadzor tako med letom kot ob njegovem koncu ter Parlamentu najpozneje tri mesece po zaključku zadevnega leta poroča o morebitnih težavah;

               300.

               poziva Komisijo, naj pohiti s pregledom tveganj v zvezi s transakcijami zakladnice (GD BUDG), ki je del priprave letnih računovodskih izkazov, ter pripravi jasen in izčrpen povzetek o tem, kakšnim tveganjem je zakladnica izpostavljena, kako poteka obvladovanje teh tveganj in kakšni ukrepi so bili sprejeti za njihov nadzor, zmanjševanje oziroma preprečevanje;

               301.

               ocenjuje, da bi morala Komisija zaradi preglednosti jasneje dokumentirati svoje postopke za prenos denarja med računi lastnih sredstev držav članic in konkretne izbirne postopke v posameznih primerih;

               302.

               poziva Komisijo, naj izboljša podatkovne zbirke za evidenco in navzkrižno preverjanje ter upošteva ugotovitve Računskega sodišča glede boljšega usklajevanja, ki je potrebno, da bo mogoče oceniti skupno izpostavljenost Komisije tveganju pri posamezni komercialni banki, kadar limit na računih pri teh bankah, kjer se hranijo sredstva, določata zadevna generalna direktorata;

               303.

               pozdravlja in podpira prizadevanja Komisije, da bi predlagala obstoječi sistem upravljanja začasno pobranih glob, ki je bil revidiran v letu 2008, in pričakuje, da bo predlog za odločbo Komisije v tej zadevi, ki jo je v začetku leta 2009 izdal GD BUDG, povečala njegovo varnost;

      Del VIII:   Posebno poročilo št. 6/2009 o pomoči Evropske unije v hrani za ogrožene osebe: ocena ciljev, sredstev in uporabljenih metod

               304.

               pozdravlja, da je Sodišče revidiralo ta program in predlog Komisije za reformo (COM(2008) 563); se sklicuje na svoje stališče z dne 26. marca 2009 (34), v kateri je podprl predlog reforme; poudarja, da so ukrepi za pomoč v hrani dodatna pomoč k že sprejetim ukrepom v državah članicah;

               305.

               opominja, da se socialna pomoč, ki jo zagotavljajo organi držav članic, redko osredotoča na dostop do hrane ter da bi morale pobude, povezane s hrano, ki so namenjene socialno izključenemu in obrobnemu prebivalstvu, voditi dobrodelne organizacije s pomočjo prostovoljcev;

               306.

               meni, da so potrebna boljša merila za usmerjanje pomoči tistim državam in prejemnikom, ki jo najbolj potrebujejo;

               307.

               meni, da morajo države članice, ki sodelujejo pri programu, razviti učinkovite ukrepe za boj proti tratenju hrane;

               308.

               opominja Komisijo, da načelo subsidiarnosti ne zmanjšuje njenih obvez iz člena 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost in ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja;

               309.

               pričakuje, da bo Komisija izvedla priporočila Sodišča, da bosta proračunska organa imela na voljo popolne in nepristranske informacije o rezultatih programa;

      Del IX:   Posebno poročilo št. 7/2009 o upravljanju razvojne in validacijske faze programa Galileo

               310.

               obžaluje, da je bilo v skladu z ugotovitvami Sodišča upravljanje programa Galileo med razvojno in validacijsko fazo neustrezno; ugotavlja, da je pri tehnološkem razvoju prišlo do petletne zamude v primerjavi s prvotnim načrtovanjem ter da so se stroški, predvideni za razvojno in validacijsko fazo, skoraj podvojili z 1 100 000 000 EUR na 2 100 000 000 EUR;

               311.

               poziva Komisijo, naj sledi priporočilom Sodišča v prihodnjem sporočilu o prihodnosti programa Galileo, zlasti glede razjasnitve političnih ciljev tega programa in njihovega prenosa v strateške in operativne cilje, kar bi programu zagotovilo trden časovni načrt do njegove popolne uvedbe;

               312.

               je zaskrbljen zaradi ugotovitve Sodišča, da skupno podjetje Galileo (GJU) ni doseglo večine svojih ciljev in da so njegove dejavnosti resno ovirale težave v zvezi z vodenjem; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili Sodišča zagotovi, da v primeru prihodnjih skupnih podjetij in programov vodstvena struktura ne bo ovirala dejavnosti skupnega podjetja;

               313.

               meni, da je treba evropske davkoplačevalce obvestiti o kakršnem koli sodelovanju tretjih držav pri programih Galileo in EGNOS; zato zahteva, da Komisija Parlamentu posreduje podrobne podatke o vseh sodelovanjih med EU in tretjimi državami glede programov Galileo in EGNOS;

               314.

               poziva, naj Komisija in Evropski nadzorni organ za GNSS v svojih računovodskih izkazih, Sodišče pa v svojih poročilih, organu za podelitev razrešnice nudijo jasnejše in celovite informacije glede opredmetenih in neopredmetenih sredstev, ki so bila ustvarjena v okviru programov Galileo in EGNOS in ki so last Evropske unije;

               315.

               poziva Komisijo, naj pripravi posodobljene zneske ter analize stroškov in koristi za projekt Galileo in naj o tem ustrezno obvešča Parlament;

      Del X:   Posebno poročilo št. 8/2009 o „mrežah odličnosti“ in „integriranih projektih“ v raziskovalni politiki Skupnosti: ali so dosegli svoje cilje?

      Začetna faza postopkov

               316.

               je seznanjen z visoko razliko med pričakovanji, saj je manj kot 55 % vseh projektov, ki so bili naknadno pregledani, obdržalo svojo začetno odlično oceno; poziva Komisijo, naj razmisli o svojih postopkih ocenjevanja;

               317.

               opozarja, da velika večina vlog ne presega praga odličnosti (le 15 do 20 %), medtem ko stroške vloge nosijo prosilci (v nekaterih primerih stroški znašajo do 300 000 EUR); glede tega poziva Komisijo, naj skladno in učinkovito uporabi razumno preudarnost (na primer z večstopenjskimi postopki), da bo čim učinkoviteje porabila denar, namenjen izvajanju in ne upravljanju raziskav;

               318.

               obžaluje, da je glede na končni uspeh pri postopku prijave le 53 do 86 % vseh zadevnih strani v celoti razumelo naravo instrumenta, ki se uporablja v šestem okvirnem programu; obžaluje, da je bila v nekaterih primerih izbira instrumenta očitno usmerjena k davčnim in ne materialnim posledicam; opaža, da je veliko število partnerjev v mrežah odličnosti in tudi močan poudarek Komisije na pravni integraciji poseben izziv, ter da je skupina strokovnjakov o prihodnosti mrež odličnosti priporočila, naj se širša partnerstva oblikujejo le v izrednih in primerno upravičenih primerih (35);

      Oblikovanje mrež odličnosti

               319.

               obžaluje, da je bil kljub zahtevam Parlamenta po bolj storitveno naravnanemu in strankam namenjenemu izvajanju raziskovalnih programov dosežen le omejen napredek pri oblikovanju storitev „vse na enem mestu“, kar bi vključevalo vse generalne direktorate v raziskovalni skupnosti, standardizacijo postopkov prijave, potrebno dokumentacijo in dosledno informiranje; poudarja, da je Komisija za javnost en sam subjekt;

               320.

               glede tega zahteva, naj Komisija končno sprejme potrebne ukrepe za proaktiven pristop na področju pomoči uporabnikom, notranjega nadzora kakovosti, vključno s standardizacijo na drugi stopnji, in skladnega upravljanja; poziva Komisijo, naj na spletu omogoči dostop do vseh pravnih besedil, na katerih so zasnovane pogodbe o nepovratnih sredstvih, po potrebi tudi s sklicevanjem na belgijsko zakonodajo;

               321.

               opozarja na neprestane zahteve Parlamenta po zmanjšanju upravnega bremena, zlasti v postopkih dodeljevanja nepovratnih sredstev (36); obžaluje, da je povprečno obdobje za sklenitev pogodbe 13 mesecev, kar je daljše od obdobja štirih mesecev pod petim okvirnim programom; glede na sedmi okvirni program poziva Komisijo, naj izkoristi obstoječa upravna orodja (na primer osebne identifikacijske kode in pooblaščene zastopnike pravnih subjektov (LEAR));

               322.

               je nezadovoljen, da šesti okvirni program ni dosegel cilja močnejšega sodelovanja z zasebnimi udeleženci, zlasti z malimi in srednjimi podjetji; se strinja s Sodiščem, da so nekatere določbe dejansko odvračale njihovo sodelovanje; na splošno meni, da so pravne določbe in pravila (tudi modeli pogodb in smernice) prezapleteni in sami ovirajo učinkovito in uspešno izvajanje raziskovalnih politik;

               323.

               opaža, da se ocenjevanje osredotoča na pregled vnosa in ne na oceno rezultatov; se strinja z mnenjem Sodišča, da je bistveni element za določanje napredka in morebitnega uspeha ustrezna opredelitev posebnih, merljivih, dosegljivih, ustreznih in časovno določenih ciljev (cilji SMART); poudarja, da morajo biti zahteve o poročanju oblikovane kot namerno orodje za spremljanje in ocenjevanje napredka glede integracije in vsebine (37), ne smejo pa biti uporabljene za sankcioniranje drugih diskrecijskih poslovodnih dejavnosti koordinatorjev ali za vmešavanje vanje, če so te v skladu s pravnimi določbami;

      Trajnost in prihodnji razvoj

               324.

               obžaluje, da v večini primerov trajnostna integracija po začetnem obdobju financiranja ni bila dosežena in da Sodišče ocenjuje, da se je začetno obdobje financiranja petih let izkazalo za neuresničljivo; podpira predlog za uporabo konkurenčnih in izbirnih meril za podaljšano financiranje mrež odličnosti, ki naj bi bile zmožne doseči samostojnost (38);

               325.

               se je z zanimanjem seznanil s predlogom skupine strokovnjakov o preučitvi možnosti koordiniranih razpisov med shemo ERA-NET in sedmim okvirnim programom z združevanjem nacionalnih sredstev in sredstev Skupnosti (39), pa tudi z vsemi ukrepi za povečanje preglednosti in dostopnosti baze podatkov CORDIS, da bi zagotovili izmenjavo rezultatov raziskav v evropskem raziskovalnem prostoru (izmenjava najboljših praks);

               326.

               je zelo zaskrbljen, ker je uporaba revizijske strategije Komisije za šesti okvirni program pripeljala do dveh postopkov na sodišču, ki sta jih sprožila nekdanja udeleženca; poudarja, da je zanesljivost podlaga za dolgoročno sodelovanje, in zopet poziva Komisijo, naj za zagotovitev pravne gotovosti ne izvede ponovnega izračunavanja računovodskih izkazov za projekte iz šestega okvirnega programa, ki jih je že odobrila in poravnala z uporabo novih tolmačenj meril upravičenosti za stroške, določene v splošnih pogojih (Priloga II) vzorca pogodbe iz šestega okvirnega programa (40); poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za rešitev, zlasti s poenostavitvijo postopkov izterjave z uporabo primernih pavšalnih postopkov in z upoštevanjem dobre vere in upravičenih pričakovanj upravičencev; si želi dialog, ki bo temeljil na iskanju rešitve;

               327.

               poziva Komisijo, naj poišče rešitev za zagotovitev zanesljivosti in srednjeročno trajnost pri izvajanju in načrtovanju okvirnih programov, predvsem v povezavi z osmim okvirnim programom, predvsem pa naj se enotno uporabi določene roke in stroge poslovnike;

      Del XI:   Posebno poročilo št. 9/2009 o učinkovitosti in uspešnosti dejavnosti Evropskega urada za izbor osebja v zvezi z izbiranjem osebja

               328.

               poziva Evropski urad za izbor osebja (EPSO), naj v svojem razvojnem programu upošteva priporočila Sodišča;

               329.

               meni, da bi morali urad EPSO in vse institucije EU izboljšati svojo komunikacijo z državljani o pojmu nepristranske evropske javne službe in izboljšati podobo EU kot delodajalke;

               330.

               glede tega poudarja, da mora urad EPSO stremeti k izboljšanju komuniciranja z javnimi upravami v državah članicah za izmenjavo najboljših praks na področju zagotavljanja informacij javnosti in oglaševanja ter ciljnega promoviranja možnosti zaposlitve tako, da bodo zanje izvedeli poklicni strokovnjaki; meni, da bi bilo podobno komuniciranje potrebno tudi s pomembnimi mednarodnimi organizacijami;

               331.

               je prepričan, da bi boljše sodelovanje z univerzami dolgoročno koristilo, saj bi institucije EU dobile zaželeno osebje, diplomirani študentje pa bi imeli več možnih poklicnih poti;

               332.

               spodbuja urad EPSO, naj si še naprej prizadeva za analizo in preprečevanje geografskih neravnovesij med kandidati in posledično med uspešnimi kandidati;

               333.

               obžaluje, da Sodišče v svojem poročilu in tudi urad EPSO nista dovolj analizirala procesa zaposlovanja srednjega in višjega vodstvenega osebja in zlasti geografskih neravnovesij na tem področju; predlaga, naj Sodišče v svojem naslednjem posebnem poročilu (ali poročilu o nadaljnjih ukrepih) analizira to področje;

               334.

               meni, da mora urad EPSO izboljšati upravljanje čakalnih list uspešnih kandidatov, tako da jim zagotovi informacije o prostih mestih, da bi jim omogočil njihovo končno zaposlitev; hkrati meni, da je treba skrajšati obdobje, ko uspešni kandidati čakajo na zaposlitev;

               335.

               ni prepričan, da je napotitev uradnikov iz institucij EU na urad EPSO, kjer sodelujejo kot stalni člani izbirne komisije, realistična in stroškovno učinkovita izbira;

               336.

               poziva urad EPSO, naj prepreči vse nejasnosti v obvestilih o razpisu in naj pregleda svoje postopke za preverjanje skladnosti s pogoji za upravičenost;

               337.

               prav tako poziva urad EPSO, naj izboljša svoje postopke za pritožbo, na primer z določitvijo različnih žirij za prvo in drugo stopnjo;

               338.

               je seznanjen s tem, da je na Sodišču za uslužbence več odprtih zadev proti uradu EPSO v povezavi z neuspešnimi izbirnimi postopki (predvsem na področju jezikov); meni, da se mora urad EPSO po zaključku teh zadev iz njih naučiti in jih vključiti v razvojni program;

      Del XII:   Posebno poročilo št. 10/2009 o ukrepih za informiranje o kmetijskih proizvodih in njihovo promocijo

               339.

               obžaluje, da veljavni sistem ne omogoča ocene učinkovitosti ukrepov in da je, tudi če se bo izkazalo, da ima politika pozitivni učinek, to težko izmerljivo zaradi pomanjkanja posebnih ciljev, izrecne strategije in primernih kazalnikov;

               340.

               poziva Komisijo, naj opredeli politične cilje ob upoštevanju potrebe po doslednosti med navedenimi ambicijami in predvidenim proračunom; ti cilji morajo biti posebni, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno določeni, hkrati pa naj tudi opredeli in spremlja primerne kazalce uspešnosti;

               341.

               poziva Komisijo na še izboljša izbirni postopek, zlasti z ohranitvijo zahteve po vključitvi informacij o pričakovanem učinku zadevnih ukrepov in kako se bo ta učinek meril;

               342.

               poziva države članice, naj prispevajo k izboljšanju izbirnega postopka, tako da preverjajo ustreznost predlogov in povečajo selektivnost; države članice tudi spodbuja, naj Komisiji posredujejo informacije o svoji nacionalni pomoči in ukrepih za promocijo;

               343.

               poziva države članice, naj izboljšajo postopke javnih razpisov, ki jih uporabljajo pri izbiri izvedbenih organov, za preprečitev zelo kratkih rokov pa naj predvsem sistematično uporabljajo uradne postopke in zagotovijo, da organizacije predlagateljice upoštevajo izbirne pogoje;

      Del XIII:   Posebno poročilo št. 11/2009 o trajnosti projektov LIFE-Nature in kako jih upravlja Komisija

               344.

               ugotavlja, da je nadzor in upravljanje projektov LIFE-Nature zapleten proces in da vključuje različne interesne skupine iz držav članic; vendar kljub temu ugotavlja, da obseg dodeljenih finančnih sredstev zahteva zagotovilo, da so naložbe stroškovno učinkovite in trajnostne;

               345.

               poziva Komisijo, naj ponovno pregleda svoj model izbire, da bi oblikovala predloge prednostnih projektov LIFE-Nature, za katere je možno zagotoviti kontinuiteto rezultatov; poleg tega Komisiji predlaga, naj razmisli o ločitvi upravljanja sklopov „narava“ in „okolje“;

               346.

               poziva Komisijo, naj pri določanju ustreznih meril in kazalnikov za izbor predlogov, kar zadeva njihovo trajnost, tesno sodeluje z Evropsko agencijo za okolje in Evropskim tematskim centrom za biotsko raznovrstnost in naj prevzame potrebno pobudo za izboljšanje spremljanja projektov v povezavi z doseženimi rezultati ter oblikuje ustrezne kazalnike in merila za spremljanje rezultatov projektov;

               347.

               poziva Komisijo, naj ponovno pregleda svojo strategijo komuniciranja in se pri tem posveti zlasti razširjanju ustreznih informacij in pridobljenih izkušenj ter zagotovi, da bodo upravičenci morali predložiti več tehničnih podrobnosti o uporabljenih metodah, pridobljenih izkušnjah in najboljših praksah;

               348.

               poziva države članice, ki so same odgovorne za trajnostno ohranjanje narave, naj tesno sodelujejo s Komisijo in preostalimi državami članicami ter poskusijo izmenjevati najboljšo prakso pri upravljanju projektov LIFE-Nature;

               349.

               poziva Komisijo, naj uvede shemo za nadaljnje spremljanje financiranja LIFE, da bi ocenila učinkovitost financiranih projektov in zagotovila trajnostni učinek financiranja EU tudi po zaključku projektov;

               350.

               poziva Komisijo, naj razvije ustrezne ukrepe za rešitev obstoječih pravnih vprašanj in ovir pri izvajanju, povezanih z dolgoročnim spremljanjem projektov;

      Del XIV:   Posebno poročilo št. 12/2009 o uspešnosti projektov Komisije na področju pravosodja in notranjih zadev za Zahodni Balkan

               351.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da se je Komisija za razliko od prejšnjih pristopnih programov začela ukvarjati s pomembnimi strukturnimi reformami na področju pravosodja in notranjih zadev v zgodnejši fazi procesa širitve, in meni, da je taka prednostna obravnava zelo pozitivna; v povezavi s tem vztraja, da mora Komisija svojo pomoč na Zahodnem Balkanu še naprej usmerjati na pravosodje in notranje zadeve in nadaljevati s svojimi prizadevanji;

               352.

               poudarja, da Komisija zagotavlja upravljanje projektov na področju pravosodja in notranjih zadev v težkem političnem in institucionalnem ozračju; ob upoštevanju zaključkov Računskega sodišča, ki kažejo, da so bili naložbeni projekti uspešnejši od projektov vzpostavljanja institucij, od Komisije pričakuje znatno okrepitev povezave med projekti, namenjenimi okrepitvi institucionalnih zmogljivosti, in naložbenimi projekti v tej regiji;

               353.

               se strinja z Računskim sodiščem, da je dodeljevanje lokalnih dejavnosti in projektov odločilen dejavnik uspeha pri krepitvi pravne države in prav tako meni, da pomanjkanje predanosti in odgovornosti na lokalni ravni slabi trajnost projektov; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pomoč pospremila močna volja upravičencev za spodbujanje institucionalnih reform, ter poveča sodelovanje upravičencev v projektih;

               354.

               enako kot Računsko sodišče meni, da je pomoč EU na Zahodnem Balkanu na splošno učinkovita, da pa je resnično tveganje povezano s trajnostjo projektov; z zadovoljstvom ugotavlja, da bi se morala v okviru instrumenta za predpristopno pomoč izboljšati trajnost in odgovornost, povezana s projekti zaradi pogojev projekta in sofinanciranja upravičencev; meni, da bi načrti za vzdrževanje še bolj povečali trajnost projektov, in prosi Komisijo, naj razmisli, da bi jih uvedla kot temeljni pogoj za pridobitev finančne podpore EU;

               355.

               od Komisije pričakuje, da bo dosledno zagotavljala, da bodo posegi, povezani z infrastrukturo na področju integriranega upravljanja na mejah, pripravljeni in izvedeni tako, da bodo spodbujali regionalno sodelovanje;

               356.

               poziva Komisijo, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila boljše sodelovanje med različnimi donatorji na kraju samem in učinkovitejše usklajevanje njihovih dejavnosti;

               357.

               meni, da je treba znatno izboljšati prepoznavnost EU kot največjega donatorja v tej regiji, da bo ta sorazmerna z njenimi prispevki; čaka na predlog Komisije v zvezi s tem;

      Del XV:   Posebno poročilo št. 13/2009 – Prenos nalog izvrševanja na izvajalske agencije: uspešna izbira?

               358.

               poudarja, da je skladno z načeli prenosa Komisija še naprej odgovorna za politiko in nadzor dejavnosti;

               359.

               vendar obžaluje, da je revizija pokazala, da kontrola Komisije nad dejavnostmi agencij ni v celoti učinkovita, in poudarja, da je treba razviti nove kazalnike, s katerimi bodo nadzorni generalni direktorati lahko bolje merili uspešnost agencij;

               360.

               meni, da bi morale izvajalske agencije nastati ne samo zaradi kadrovskih omejitev, ampak zlasti zaradi izboljšanja storitev v programih, v katerih bi jasna razmejitev med politiko in izvajalskimi nalogami Komisiji omogočila, da svoja prizadevanja usmeri na strateška vprašanja;

               361.

               podpira namen Komisije, da do leta 2013 ne bo ustanavljala novih izvajalskih agencij, razen če ne bi dobila novih pristojnosti, ter da bo namesto tega raje uporabila možnost, da razširi obseg pristojnosti obstoječih agencij;

               362.

               ugotavlja, da je po poročilu Računskega sodišča praksa zaposlovanja v izvajalskih agencijah taka, da se zaposluje na nižjih stopnjah na začasnih delovnih mestih in da se od pogodbenega osebja pričakuje, da bo imelo več let delovnih izkušenj, kot velja za pogodbeno osebje, ki opravlja podobne naloge v Komisiji; opaža, da bi lahko bila delovna mesta zaradi tega manj privlačna kljub možnosti podaljšanja pogodb, medtem ko lahko osebje Komisije sklene pogodbe za največ tri leta, ter opaža, da bi lahko to posledično ogrozilo kakovost delovanja zadevnih izvajalskih agencij;

               363.

               zahteva od Komisije, da zagotovi informacije o različnih pogodbeno določenih rokih, ki se uporabljajo za različne pogodbene naloge in trajanje različnega pogodbenega zaposlovanja v izvajalskih agencijah;

               364.

               meni, da je ena glavnih morebitnih prednosti izvajalske agencije zaposlovanje specializiranega osebja, zato od Komisije zahteva, naj sprejme ukrepe za izboljšanje in poenostavljanje zaposlovanja osebja izvajalskih agencij; poleg tega zahteva od Komisije, da upošteva specifične potrebe pri zaposlovanju v izvajalskih agencijah;

               365.

               od Komisije zahteva, da predloži podrobne informacije o številu pogodbeno zaposlenega osebja v izvajalskih agencijah in nalogah, ki so jim bile dodeljene, ter o ustreznih ravneh plač, pa tudi pregled o tem, koliko izkušenj je potrebnih za posamezno zaposlitveno stopnjo; prav tako zahteva, da Komisija predloži informacije o različnih primerih, v katerih ni bilo mogoče hitro najti ustreznega osebja, in o tem, koliko zamud se je pojavilo pri zaposlovanju osebja, pa tudi analizo razlogov za zamudo;

               366.

               poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Računskega sodišča in:

                           (a)

                           pridobi in uporabi zanesljive podatke o delovnem bremenu in učinkovitosti, ki sta povezana z dodelitvijo nalog, da bi izdelala oceno učinka pred eksternalizacijo in po njej;

                           (b)

                           opredeli dejavnike uspeha in odločitev, ki so vodili do boljših rezultatov v najuspešnejših izvajalskih agencijah, ter uporabi pridobljene izkušnje v vseh programih, ki jih bodo upravljale službe Komisije;

                           (c)

                           izboljša nadzor nad agencijami z določitvijo ciljno usmerjenih rezultatov s pomočjo omejenega števila ustreznih kazalnikov uspešnosti, ki naj bodo podlaga za cilje v prihodnjih letih;

      Del XVI:   Posebno poročilo št. 14/2009 „Ali so instrumenti za upravljanje trga mleka in mlečnih izdelkov dosegli svoje glavne cilje?“

               367.

               pričakuje, da bo Komisija glede na masivna nihanja in neskladnosti na svetovnem trgu sprejela učinkovite preventivne in izravnalne ukrepe za krepitev malih in srednje velikih podjetij in spodbudila oskrbo z živili z raznolikimi podjetji znotraj Evropske unije;

               368.

               opaža, da je Računsko sodišče zaskrbljeno zlasti zaradi posledic na gorskih območjih in območjih z omejenimi možnostmi; poudarja, da se tej skrbi pridružuje Parlament, saj so učinkovite kmetije sestavni del razvoja številnih podeželskih regij; meni, da imajo kmetije v številnih državah članicah ključni vpliv na razvoj, stabilnost in ohranitev kulturne krajine podeželskih območij;

               369.

               se ne strinja z mnenjem, da bi se moral trg mleka EU v prvi vrsti osredotočiti na notranji trg; deli stališče Računskega sodišča, da bi se evropski sektor mleka v globalnem izvozu moral usmeriti v proizvodnjo mlečnih proizvodov z visoko dodano vrednostjo; poudarja tudi, da bi morala Komisija nameniti visoko pozornost pošteni konkurenci na svetovnem trgu brez dumpinga, da bi se s tem zoperstavila zapostavljanju in ekonomskemu uničevanju podjetij zaradi nenadnih nihanj v svetovni trgovini; zahteva financiranje primernih tržnih ukrepov in študij o tržnih raziskavah v neevropskih državah in opozarja, da se z izvozom kmetijskih proizvodov in spremljajočih tržnih ukrepov ne smejo uničiti kmetijske strukture ali njihova vzpostavitev v državah v razvoju;

               370.

               se strinja z mnenjem Računskega sodišča, da je treba stalno nadzirati razvoj trga mleka, in zahteva upoštevanje priporočil Računskega sodišča, da se prepozna neustrezen razvoj, kadar se pojavi, in da se čim prej sprejme primerne protiukrepe;

               371.

               nadalje opozarja, da je treba izčrpno in temeljito razpravljati o ciljih SKP;

      Del XVII:   Posebno poročilo št. 16/2009 o Komisijinem upravljanju predpristopne pomoči Turčiji

               372.

               pozdravlja uravnoteženo oceno Računskega sodišča o tem, kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč Turčiji;

               373.

               ugotavlja, da Računsko sodišče kritizira, ker ni jasno določene metode izbire, ki bi zagotavljala, da izbrani projekti ustrezajo prednostnim nalogam partnerstva za pristop in pozdravlja ugotovitev Računskega sodišča, da čeprav je bilo v obdobju predpristopne pomoči Turčiji (2002–2006) nekaj slabosti pri tem, kako je Komisija upravljala to predpristopno pomoč, je od tedaj Komisija ukrepala za izboljšanje postopkov izvajanja instrumenta za predpristopno pomoč, čeprav bo možno oceniti učinkovitost sprememb šele v prihodnosti;

               374.

               je pretresen zaradi zaključkov iz posebnega poročila, v katerem Računsko sodišče kritizira dejstvo, da Komisija ni zagotovila učinkovitega sistema ocenjevanja posameznih projektov v obdobju 2002–2008 in da zato ni lahko oceniti, kako so bila sredstva upravljana ter ali je bila dosežena stroškovna učinkovitost;

               375.

               meni, da je zaskrbljujoče, da niti strateško načrtovanje 2002–2004 niti 236 „prednostnih nalog“ partnerstva za pristop ni vključevalo razvrstitve po pomembnosti, prav tako niso bili upoštevani ravni/ukrepi, potrebni za dosego napredka pri pristopu; kritizira očitno pomanjkanje učinkovite rabe evropske finančne pomoči; je razočaran, da med letoma 2006 in 2008 številne prednostne naloge, ki so bile označene kot „kratkoročne,“ niso dosegle pomembnejšega napredka;

               376.

               poudarja, da je Sodišče pozvalo k odločnejši metodologiji, s katero se bodo določili strateški cilji, za katere je finančna pomoč EU najbolj nujna; meni, da je treba jasno opredeliti posamezne ukrepe za dosego vsakega strateškega cilja; od Komisije zahteva, da zagotovi, da bodo različni projektni predlogi vsebovali specifične, izmerljive, realistične in primerne cilje, tako da bo njihov prispevek vidno dosegal strateške cilje;

               377.

               kritizira dejstvo, da so bila sredstva predpristopne pomoči dodeljena Turčiji kljub dejstvu, da so manjkali kazalniki in da napredka v zvezi z izpolnjevanjem predpristopnih meril ni bilo mogoče izmeriti; zato zahteva, da se sredstva usmeri v projekte, ki so pomembni za pristop, so dejansko izmerljivi in jih je mogoče izvesti;

               378.

               poudarja, da mora Komisija, čeprav je sprejela ukrepe, katerih namen je reševanje mnogih pomanjkljivosti v decentraliziranem izvajalskem sistemu, še zlasti od uvedbe novega instrumenta za predpristopno pomoč (IPA 2007–2013) dalje, še vedno reševati pomanjkljivosti, ki ostajajo v celotnem programiranju in učinkovitem upravljanju, kot je to priporočilo Računsko sodišče; prav tako pričakuje, da bo Komisija turške oblasti seznanila s tem dejstvom tako, da bodo oblikovani projektni predlogi, ki bodo omogočali doseganje strateških ciljev, povezanih s financiranjem Evropske unije, znotraj realnih časovnih okvirov; meni, da bi se morala Komisija lotiti novih pobud za izboljšanje namena in izvajanja projektov s strani institucij decentraliziranega izvajalskega sistema (ukrepi kot je denimo ocenjevanje obveznih potreb in boljše časovno načrtovanje pogodbenih dogovorov);

               379.

               glede na nezmožnost merjenja napredka k pristopnim ciljem meni poziva Komisijo, naj opravi natančnejšo analizo ciljev in učinkovitosti instrumenta za predpristopno pomoč, temelječo na pripombah Evropskega računskega sodišča, ter jo predstavi do 15. septembra 2010;

               380.

               opozarja, kako pomembno je, da Komisija oceni celoten program predpristopne pomoči Turčiji.

      (1)  UL L 71, 14.3.2008.

      (2)  UL C 273, 13.11.2009, str. 1.

      (3)  UL C 107, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL C 216, 14.9.2007, str. 3.

      (5)  UL C 269, 10.11.2009, str. 1.

      (6)  UL C 273, 13.11.2009, str. 122.

      (7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (8)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (9)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (10)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

      (11)  UL L 88, 31.3.2009, str. 25.

      (12)  UL L 255, 26.9.2009, str. 36.

      (13)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/2410290.PDF

      (14)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 201.

      (15)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      (16)  Uredba Sveta (ES) št. 1341/2008 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi projekti, ki ustvarjajo dohodek (UL L 348, 24.12.2008, str. 19).

      (17)  Uredba Sveta (ES) št. 284/2009 z dne 7. aprila 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami o finančnem upravljanju (UL L 94, 8.4.2009, str. 10).

      (18)  Uredba (ES) št. 396/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1081/2006 o Evropskem socialnem skladu, glede razširitve vrste stroškov, upravičenih do prispevka iz ESS (UL L 126, 21.5.2009, str. 1).

      (19)  Uredba (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (UL L 126, 21.5.2009, str. 3).

      (20)  Uredba Komisije (ES) št. 846/2009 z dne 1. septembra 2009 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 250, 23.9.2009, str. 1).

      (21)  UL L 299, 8.11.2008, str. 1.

      (22)  UL L 299, 8.11.2008, str. 43.

      (23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0055.

      (24)  Študija za oceno izvedljivosti in možnosti za uvedbo načela enakosti spolov v postopek priprave proračuna EU, Evropska komisija (posebna pogodba GD za proračun ABAC 132007, na podlagi okvirne pogodbe BUDG 06/PO/01/Lot 002/ABAC-101922, končno poročilo, maj 2008 A).

      (25)  Glej Resolucijo Parlamenta z dne 22. oktobra 2009 o institucionalnih vidikih ustanovitve evropske službe za zunanje delovanje (sprejeta besedila, P7_TA(2009)0057).

      (26)  Glej posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 15/2009 „Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje“.

      (27)  Palestinsko-evropski mehanizem za upravljanje in socialno-ekonomsko pomoč.

      (28)  Začasni mednarodni mehanizem.

      (29)  Uredba (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (UL L 354, 31.12.2008, str. 62).

      (30)  S projekti skupnega upravljanja z mednarodnimi organizacijami so bila izvršena sredstva v višini 530 000 000 EUR od 837 000 000 EUR.

      (31)  Posebno poročilo Računskega sodišča št. 4/2009 „Komisijino upravljanje vključenosti nedržavnih akterjev v razvojno sodelovanje ES“. Uredba (ES) št. 1905/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 41) (DCI) v členih 19(8) in 20(2) od Komisije zahteva, da se „v zgodnji fazi“ postopka načrtovanja programov posvetuje s predstavniki civilne družbe.

      (32)  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).

      (33)  http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2008/1259_docs_en.htm

      (34)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0188.

      (35)  Končno poročilo skupine strokovnjakov o prihodnosti mrež odličnosti (september 2008 - „ER“), str. 21.

      (36)  SEK(2006)0866 – C6-0231/2006 – 2006/0900(CNS).

      (37)  Ocenjevalno poročilo, str. 26.

      (38)  Ocenjevalno poročilo, str. 28.

      (39)  Ocenjevalno poročilo, str. 27.

      (40)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 s pripombami, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (UL L 255, 26.9.2009, str. 36).