title: Sklep Evropske centralne banke z dne 14. decembra 2009 o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2009/29)

text:
               29.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 348/57

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 14. decembra 2009
   o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke
   (ECB/2009/29)
   (2009/1018/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 26.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (1) ustanavlja program za nakup kritih obveznic. Izvajanje tega programa zahteva dodatne spremembe Sklepa ECB/2006/17 z dne 10. novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (2).

               (2)

               Treba je določiti računovodsko obravnavo neporavnanih terjatev, ki izhajajo iz neizpolnjevanja obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v kontekstu kreditnih operacij Eurosistema, in s tem povezanih sredstev, kot tudi računovodsko obravnavo rezervacij za tveganja neizpolnitve nasprotne stranke, ki izhajajo iz teh operacij.

               (3)

               Potrebne so tudi dodatne tehnične spremembe Sklepa ECB/2006/17.

               (4)

               Sklep ECB/2006/17 je treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep ECB/2006/17 se spremeni, kot sledi:

               1.

               Člen 7 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 7
               Rezervacije za tveganja deviznega tečaja in obrestnih mer, kreditna tveganja in tveganja cene zlata
               Svet ECB lahko ob upoštevanju narave dejavnosti ECB oblikuje v bilanci stanja ECB rezervacije za tveganja deviznega tečaja in obrestnih mer, kreditna tveganja in tveganja cene zlata. Svet ECB odloči o velikosti in uporabi rezervacij na podlagi obrazložene ocene izpostavljenosti ECB tem tveganjem.“

               2.

               Člen 8 se spremeni, kot sledi:

                           (a)

                           Odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
                           „3.   Pri zlatu se razlike zaradi spremembe cene in razlike zaradi spremembe tečaja ne obravnavajo različno, temveč se evidentira ena sama razlika zaradi prevrednotenja zlata, ki temelji na ceni določene enote teže zlata v eurih, pridobljeni na osnovi tečaja EUR/USD na datum četrtletnega prevrednotenja. Prevrednotenje se izvaja po posameznih valutah za tujo valuto, vključno z bilančnimi in zabilančnimi transakcijami, in po posameznih kodah, tj. enaka številka ISIN/tip za vrednostne papirje, razen za vrednostne papirje, vključene v postavko ‚Druga finančna sredstva‘ ali ‚Razno‘, ali vrednostne papirje v imetju za namene denarne politike, ki se obravnavajo kot ločeno imetje.“

                           (b)

                           Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
                           „4.   Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se obravnavajo kot ločeno imetje, vrednotijo po amortizirani nabavni vrednosti in so predmet oslabitve. Enaka obravnava velja za netržne vrednostne papirje. Vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, se lahko prodajo pred zapadlostjo:

                                       (i)

                                       če se prodana količina šteje za nepomembno v primerjavi s skupnim zneskom portfelja vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti; ali

                                       (ii)

                                       če se vrednostni papirji prodajo med mesecem datuma zapadlosti; ali

                                       (iii)

                                       v izjemnih okoliščinah, kot je znatno znižanje izdajateljeve kreditne sposobnosti, ali na podlagi izrecne odločitve Sveta ECB o denarni politiki.“

               3.

               Prilogi I in III k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita v skladu s prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2009.

      V Frankfurtu na Majni, 14. decembra 2009

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 175, 4.7.2009, str. 18.

      (2)  UL L 348, 11.12.2006, str. 38.

      PRILOGA
      Prilogi I in III k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita, kot sledi:

                  1.

                  Tabeli v Prilogi I k Sklepu ECB/2006/17 se nadomestita z naslednjim:
                  „SREDSTVA

                              Bilančna postavka Sredstva

                              Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                              Načelo vrednotenja

                                          1.

                                          Zlato in terjatve v zlatu

                              Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so saldi na zlatih računih na vpogled (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (i) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (ii) spremembe lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

                              Tržna vrednost

                                          2.

                                          Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                              Terjatve do nasprotnih strank zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami in centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                          2.1.

                                          Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (IMF)

                                          (a)

                                          Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
                                          Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘

                                          (a)

                                          Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (b)

                                          Posebne pravice črpanja
                                          Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

                                          (b)

                                          Posebne pravice črpanja
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (c)

                                          Druge terjatve
                                          Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast

                                          (c)

                                          Druge terjatve
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          2.2.

                                          Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije povratne prodaje

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          (b)

                                          Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                          (b)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna cena, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                          (c)

                                          Dana posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘

                                          (c)

                                          Dana posojila
                                          Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                          (d)

                                          Druga zunanja sredstva
                                          Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja

                                          (d)

                                          Druga zunanja sredstva
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          3.

                                          Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                          (a)

                                          Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

                                          (a)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna cena, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (a)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                          (b)

                                          Druge terjatve do rezidentov euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Posojila, depoziti, transakcije povratne prodaje, druga posojila

                                          (b)

                                          Druge terjatve
                                          Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                          4.

                                          Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                                          4.1.

                                          Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije povratne prodaje v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

                                          (a)

                                          Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
                                          Nominalna vrednost

                                          (b)

                                          Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                          (b)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (b)(iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena

                                          (c)

                                          Posojila rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘

                                          (c)

                                          Posojila zunaj euroobmočja
                                          Depoziti po nominalni vrednosti

                                          (d)

                                          Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
                                          Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

                                          (d)(i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (d)(ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (d)(iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          4.2.

                                          Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

                              Posojila v skladu s pogoji ERM II

                              Nominalna vrednost

                                          5.

                                          Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

                              Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1)

                                          5.1.

                                          Operacije glavnega refinanciranja

                              Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.2.

                                          Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

                              Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.3.

                                          Povratne operacije finega uravnavanja

                              Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.4.

                                          Povratne strukturne operacije

                              Povratne transakcije, ki urejajo strukturno pozicijo Eurosistema do finančnega sektorja

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.5.

                                          Ponudba mejnega posojanja

                              Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          5.6.

                                          Krediti v povezavi s pozivi h kritju

                              Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

                              Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          6.

                                          Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                              Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije povratne prodaje v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah euroobmočja. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

                              Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          7.

                                          Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

                                          7.1.

                                          Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

                              Vrednostni papirji, izdani v euroobmočju, v imetju za namene denarne politike. Dolžniški certifikati ECB, kupljeni za namene finega uravnavanja

                                          (i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          7.2.

                                          Drugi vrednostni papirji

                              Vrednostni papirji razen tistih pod postavko sredstev 7.1 ‚Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘ in pod postavko sredstev 11.3 „Druga finančna sredstva“: menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v dokončnem imetništvu, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

                                          (i)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (ii)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (iii)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (iv)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena

                                          8.

                                          Javni dolg, denominiran v eurih

                              Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

                              Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

                                          9.

                                          Terjatve znotraj Eurosistema

                                          9.1.

                                          Terjatve, povezane z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

                              Postavka je samo v bilanci stanja ECB
                              Zadolžnice, ki jih izdajo NCB, zaradi pogodbe o kritju v povezavi z dolžniškimi certifikati ECB

                              Nominalna vrednost

                                          9.2.

                                          Terjatve, povezane z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

                              Terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (2)

                              Nominalna vrednost

                                          9.3.

                                          Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

                              Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                          (a)

                                          neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost

                                          (b)

                                          druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz izdajanja bankovcev posameznim NCB

                                          (b)

                                          Nominalna vrednost

                                          10.

                                          Postavke v postopku poravnave

                              Saldi (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki na unovčenju

                              Nominalna vrednost

                                          11.

                                          Druga sredstva

                                          11.1.

                                          Kovanci euroobmočja

                              Eurokovanci

                              Nominalna vrednost

                                          11.2.

                                          Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

                              Zemlja in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

                              Nabavna vrednost brez amortizacije
                              Amortizacija je sistematska dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva v teku njegove dobe koristnosti. Doba koristnosti je doba, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih opredmetenih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih ocen. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.
                              Nabavna vrednost neopredmetenih sredstev vključuje ceno pridobitve neopredmetenih sredstev. Drugi neposredni ali posredni stroški se obravnavajo kot izdatki
                              Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

                                          11.3.

                                          Druga finančna sredstva

                                          —

                                          Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe, lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

                                          —

                                          Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter saldi, vključno z vezanimi depoziti in tekoči računi, ki so v namenskem portfelju

                                          —

                                          Transakcije povratne prodaje s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

                                          (a)

                                          Tržni lastniški instrumenti
                                          Tržna cena

                                          (b)

                                          Udeležbe in nelikvidni lastniški deleži ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                          (c)

                                          Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
                                          Čista vrednost sredstev

                                          (d)

                                          Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
                                          Tržna cena
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (e)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                          Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                          (f)

                                          Netržni vrednostni papirji
                                          Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                          (g)

                                          Stanja pri bankah in posojila
                                          Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja/depoziti denominirani v tujih valutah

                                          11.4.

                                          Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                              Rezultati vrednotenja valutnih nestandardiziranih terminskih pogodb, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, valutnih promptnih transakcij od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                              Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                                          11.5.

                                          Aktivne časovne razmejitve

                              Prihodek, ki ne zapade v poročanem obdobju, ampak se ga pripiše v poročano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti (tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem)

                              Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          11.6.

                                          Razno

                                          (a)

                                          Predplačila, posojila in druge manjše postavke. Posojila na podlagi zaupanja

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                          (b)

                                          Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu

                                          (b)

                                          Tržna vrednost

                                          (c)

                                          Neto pokojninska sredstva

                                          (c)

                                          Kot v členu 22(3)

                                          (d)

                                          Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjevanja obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v kontekstu kreditnih operacij Eurosistema

                                          (d)

                                          Nominalna/vračljiva vrednost (pred poravnavo izgube oziroma po njej)

                                          (e)

                                          Sredstva ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v kontekstu unovčenja zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti

                                          (e)

                                          Nabavna vrednost (pretvorjena po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah)

                                          12.

                                          Izguba tekočega leta

                              Nominalna vrednost

                     OBVEZNOSTI

                              Bilančna postavka

                              Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                              Načelo vrednotenja

                                          1.

                                          Bankovci v obtoku

                              Eurobankovci, ki jih izda ECB v skladu s Sklepom ECB/2001/15

                              Nominalna vrednost

                                          2.

                                          Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

                              Postavke 2.1, 2.2, 2.3 in 2.5: depoziti v eurih, kakor je opisano v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7

                                          2.1.

                                          Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

                              Računi v eurih kreditnih institucij, ki so na seznamu finančnih institucij, ki so obvezniki obveznih rezerv v skladu s Statutom. Ta postavka vsebuje predvsem račune, ki se uporabljajo za izpolnjevanje obveznih rezerv

                              Nominalna vrednost

                                          2.2.

                                          Deponiranje presežne likvidnosti

                              Depoziti čez noč po vnaprej določeni obrestni meri (odprta ponudba)

                              Nominalna vrednost

                                          2.3.

                                          Vezani depoziti

                              Zbiranje za namen zmanjšanja likvidnosti zaradi operacij finega uravnavanja

                              Nominalna vrednost

                                          2.4.

                                          Povratne operacije finega uravnavanja

                              Transakcije, povezane z denarno politiko, z namenom zmanjšanja likvidnosti

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          2.5.

                                          Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

                              Depoziti kreditnih institucij, ki izhajajo iz znižanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi s krediti tem kreditnim institucijam

                              Nominalna vrednost

                                          3.

                                          Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                              Transakcije povratnega nakupa v povezavi z istočasnimi transakcijami povratne prodaje za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘. Druge operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Brez tekočih računov kreditnih institucij

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          4.

                                          Izdani dolžniški certifikati ECB

                              Postavka je samo v bilanci stanja ECB.
                              Dolžniški certifikati, kakor so opisani v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7. Diskontni vrednostni papir, izdan z namenom zmanjšanja likvidnosti

                              Nominalna vrednost

                                          5.

                                          Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

                                          5.1.

                                          Širši sektor države

                              Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                              Nominalna vrednost

                                          5.2.

                                          Druge obveznosti

                              Tekoči računi zaposlenih, družb in strank, vključno s finančnimi institucijami, ki so naštete kot izjeme od obveznosti izpolnjevanja obveznih rezerv – glej postavko obveznosti 2.1 itd.; vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                              Nominalna vrednost

                                          6.

                                          Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                              Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo, vključno z računi za namen plačevanja in računi za upravljanje rezerv: drugih bank, centralnih bank, mednarodnih/nadnacionalnih institucij, vključno z Evropsko komisijo; tekoči računi drugih vlagateljev. Transakcije povratnega nakupa v povezavi z istočasnimi transakcijami povratne prodaje za upravljanje vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih. Saldi računov v sistemu TARGET2 centralnih bank držav članic, ki niso sprejele eura

                              Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

                                          7.

                                          Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                              Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij povratnega nakupa; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                              Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                                          8.

                                          Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                          8.1.

                                          Depoziti, stanja in druge obveznosti

                              Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij povratnega nakupa; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                              Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                                          8.2.

                                          Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

                              Izposojanje v skladu s pogoji ERM II

                              Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                                          9.

                                          Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

                              Postavka, denominirana s posebnimi pravicami črpanja, prikazuje višino posebnih pravic črpanja, ki so bile prvotno dodeljene upoštevni državi/NCB

                              Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                                          10.

                                          Obveznosti znotraj Eurosistema

                                          10.1.

                                          Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

                              Postavka v bilanci stanja ECB, denominirana v eurih

                              Nominalna vrednost

                                          10.2.

                                          Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

                              Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                          (a)

                                          neto obveznosti, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko sredstev ‚Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)‘

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost

                                          (b)

                                          druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB

                                          (b)

                                          Nominalna vrednost

                                          11.

                                          Postavke v postopku poravnave

                              Saldi (obveznosti) poravnalnih računov, vključno z obtokom transferjev na žiro računih

                              Nominalna vrednost

                                          12.

                                          Druge obveznosti

                                          12.1.

                                          Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                              Rezultati vrednotenja valutnih nestandardiziranih terminskih pogodb, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, valutnih promptnih transakcij od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                              Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                                          12.2.

                                          Pasivne časovne razmejitve

                              Odhodki, ki zapadejo v prihodnjem obdobju, vendar se nanašajo na poročano obdobje. Prihodki, prejeti v poročanem obdobju, ki pa se nanašajo na prihodnje obdobje

                              Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                          12.3.

                                          Razno

                                          (a)

                                          Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v povezavi z istočasnimi transakcijami začasne prodaje za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Druga finančna sredstva‘. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Obveznosti na zaupanje.

                                          (a)

                                          Nominalna vrednost ali (repo) nabavna vrednost

                                          (b)

                                          Depoziti strank v zlatu.

                                          (b)

                                          Tržna vrednost

                                          (c)

                                          Neto pokojninske obveznosti

                                          (c)

                                          Kot v členu 22(3)

                                          13.

                                          Rezervacije

                                          (a)

                                          Za tveganja deviznega tečaja in obrestnih mer, kreditna tveganja in tveganja cene zlata ter za druge namene, npr. pričakovani bodoči odhodki in prispevki v skladu s členom 49.2 Statuta v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila razveljavljena

                                          (a)

                                          Nabavna vrednost/nominalna vrednost

                                          (b)

                                          Za tveganja neizpolnitve nasprotne stranke, ki izhajajo iz operacij denarne politike

                                          (b)

                                          Nominalna vrednost

                                          14.

                                          Računi vrednotenja

                                          (a)

                                          Računi vrednotenja, povezani z gibanji cen zlata, za vsako vrsto vrednostnih papirjev v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti na obrestno tveganje; računi vrednotenja v zvezi z gibanji deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja

                                          (b)

                                          Posebni računi vrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov v skladu s členom 49.2 Statuta v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila razveljavljena – glej člen 11(2)

                              Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

                                          15.

                                          Kapital in rezerve

                                          15.1.

                                          Kapital

                              Vplačani kapital

                              Nominalna vrednost

                                          15.2.

                                          Rezerve

                              Zakonske rezerve, v skladu s členom 33 Statuta in prispevki v skladu s členom 49.2 Statuta v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila razveljavljena

                              Nominalna vrednost

                                          16.

                                          Dobiček tekočega leta

                              Nominalna vrednost“

                  2.

                  Priloga III se nadomesti z naslednjim:

                     „PRILOGA III

                        OBJAVLJENI IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA ECB

                                 (v milijonih EUR)

                                 Izkaz poslovnega izida za leto, ki se je končalo 31. decembra …

                                 Poročano leto

                                 Predhodno leto

                                             1.1.1

                                             Obrestni prihodki od sredstev deviznih rezerv

                                             1.1.2

                                             Obrestni prihodki iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema

                                             1.1.3

                                             Drugi obrestni prihodki

                                             1.1

                                             Obrestni prihodki

                                             1.2.1

                                             Obrestovanje terjatev NCB v zvezi s prenesenimi deviznimi rezervami

                                             1.2.2

                                             Drugi obrestni odhodki

                                             1.2

                                             Obrestni odhodki

                                             1.

                                             Neto obrestni prihodki

                                             2.1

                                             Realizirani dobički/izgube, ki izhajajo iz finančnih operacij

                                             2.2

                                             Zmanjšanje knjigovodske vrednosti finančnih sredstev in pozicij

                                             2.3

                                             Prenos v rezervacije za tveganja deviznega tečaja in obrestnih mer, kreditna tveganja in tveganja cene zlata oziroma iz teh rezervacij

                                             2.

                                             Neto rezultat finančnih operacij, zmanjšanje knjigovodske vrednosti in rezervacije za tveganja

                                             3.1

                                             Prihodki iz provizij

                                             3.2

                                             Odhodki iz provizij

                                             3.

                                             Neto prihodki/odhodki iz provizij (4)

                                             4.

                                             Prihodki iz lastniških vrednostnih papirjev in udeležb v naložbah

                                             5.

                                             Drugi prihodki

                                    Skupaj neto prihodki

                                             6.

                                             Stroški dela (5)

                                             7.

                                             Administrativni odhodki (5)

                                             8.

                                             Amortizacija opredmetenih in neopredmetenih osnovnih sredstev

                                             9.

                                             Storitve proizvodnje bankovcev (6)

                                             10.

                                             Drugi odhodki

                                    (Izguba)/dobiček tekočega leta“

         (1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

         (2)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52.

         (3)  ECB lahko alternativno objavi točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokroži.

         (4)  Razčlenitev na prihodke in odhodke je lahko alternativno prikazana v pojasnjevalnih opombah k letnim računovodskim izkazom.

         (5)  Vključno z upravnimi rezervacijami.

         (6)  Ta postavka se uporablja pri proizvodnji bankovcev pri zunanjem izvajalcu (za stroške teh storitev, ki jih opravljajo zunanje družbe, pooblaščene za proizvodnjo bankovcev v imenu centralnih bank). Priporočeno je, da se stroški, nastali v zvezi z izdajo eurobankovcev, vnesejo v izkaz poslovnega izida, ko se fakturirajo ali kako drugače prevzamejo, glej tudi Smernico ECB/2006/16.


title: 2014/527/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 9. julija 2014 o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/22 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, in Sklepa ECB/2013/36 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (ECB/2014/32)

text:
               13.8.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 240/26

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 9. julija 2014
   o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/22 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper, in Sklepa ECB/2013/36 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja

      (ECB/2014/32)

      (2014/527/EU)

   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 18 in druge alinee člena 34.1 Statuta,
   ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter zlasti oddelka 1.6 in oddelkov 6.3.1 in 6.3.2 Priloge I k Smernici,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Vsebino sklepov ECB/2013/22 (2) in ECB/2013/36 (3) je treba vključiti v Smernico ECB/2013/4 (4), temeljni pravni akt, ki ureja začasne ukrepe v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja.

               (2)

               Zaradi jasnosti in doslednosti ter s ciljem poenostaviti okvir Eurosistema za zavarovanje je to izvedeno s prenovitvijo Smernice ECB/2013/4.

               (3)

               Sklepa ECB/2013/22 in ECB/2013/36 je zato treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Razveljavitev sklepov ECB/2013/22 in ECB/2013/36
   1.   Sklepa ECB/2013/22 in ECB/2013/36 se razveljavita z učinkom od 20. avgusta 2014.
   2.   Sklicevanja na razveljavljena sklepa se razlagajo kot sklicevanja na Smernico ECB/2014/31.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 9. julija 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 9. julija 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

      (2)  Sklep ECB/2013/22 z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (UL L 195, 18.7.2013, str. 27).

      (3)  Sklep ECB/2013/36 z dne 26. septembra 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (UL L 301, 12.11.2013, str. 13).

      (4)  Smernica ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 95, 5.4.2013, str. 23).


title: 2012/345/EU: Sklep predstavnikov vlad držav članic Evropske unije z dne 20. junija 2012 o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča

text:
               29.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 169/60

         SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE
   z dne 20. junija 2012
   o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča
   (2012/345/EU)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandat štirinajstih sodnikov in štirih generalnih pravobranilcev Sodišča poteče 6. oktobra 2012. Za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018 je treba imenovati štirinajst sodnikov in štiri generalne pravobranilce Sodišča.

               (2)

               Predstavniki vlad držav članic so 25. aprila 2012 s Sklepom 2012/244/EU (1) imenovali enajst sodnikov in tri generalne pravobranilce Sodišča za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018.

               (3)

               Da se delna zamenjava sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča zaključi, bi morali predstavniki vlad držav članic imenovati še tri sodnike in enega generalnega pravobranilca na preostala prosta delovna mesta.

               (4)

               Vlade držav članic so predlagale obnovitev mandata Antonia TIZZANA in imenovanje Christopherja VAJDE kot sodnikov Sodišča ter obnovitev mandata Paola MENGOZZIJA kot generalnega pravobranilca. Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti navedenih kandidatov za opravljanje nalog sodnika ali generalnega pravobranilca Sodišča.

               (5)

               Zato bi bilo treba dva sodnika in enega generalnega pravobranilca Sodišča imenovati za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018. Preostalo delovno mesto sodnika Sodišča bo zapolnjeno naknadno –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za sodnika Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018 imenujeta:

               Antonio TIZZANO

               Christopher VAJDA.

         2.   Za generalnega pravobranilca Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2012 do 6. oktobra 2018 imenuje Paolo MENGOZZI.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. junija 2012

            Predsednik

         J. TRANHOLM-MIKKELSEN

      (1)  UL L 121, 8.5.2012, str. 21.


|

52007DP0066

Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2007 o številu in številčni sestavi medparlamentarnih delegacij

Uradni list 301 E , 13/12/2007 str. 0102 - 0103

		P6_TA(2007)0066Število in številčna sestava delegacij medparlamentarnih delegacijSklep Evropskega parlamenta z dne 14. marca 2007 o številu in številčni sestavi medparlamentarnih delegacijEvropski parlament,- ob upoštevanju člena 188 svojega Poslovnika,- ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. marca 2004 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij skupnih parlamentarnih odborov in delegacij odborov za parlamentarno sodelovanje [1],- ob upoštevanju svojega sklepa z dne 14. septembra 2004 o številčni sestavi medparlamentarnih delegacij, delegacij skupnih parlamentarnih odborov in delegacij odborov za parlamentarno sodelovanje [2],1. sklene spremeniti število članov naslednjih medparlamentarnih delegacij:Delegacija za odnose z državami jugovzhodne Evrope | 25 članov |Delegacija za odnose z Belorusijo | 19 članov |Delegacija za odnose z Izraelom | 25 članov |Delegacija za odnose s palestinskim zakonodajnim svetom | 25 članov |Delegacija za odnose z državami Magreba in Zvezo arabskega Magreba (vključno z Libijo) | 25 članov |Delegacija za odnose z državami Mašreka | 23 članov |Delegacija za odnose z Zalivskimi državami, vključno z Jemnom | 19 članov |Delegacija za odnose z Iranom | 21 članov |Delegacija za odnose z Združenimi državami Amerike | 42 članov |Delegacija za odnose s Kanado | 22 članov |Delegacija za odnose z državami Srednje Amerike | 26 članov |Delegacija za odnose z državami Andske skupnosti | 20 članov |Delegacija za odnose z Mercosurjem | 28 članov |Delegacija za odnose z Japonsko | 28 članov |Delegacija za odnose z Ljudsko republiko Kitajsko | 39 članov |Delegacija za odnose z državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN) | 22 članov |Delegacija za odnose s Korejskim polotokom | 17 članov |Delegacija za odnose z Avstralijo in Novo Zelandijo | 24 članov |Delegacija za odnose z Južno Afriko | 17 članov |2. sklene, da delegacijo za odnose z državami južne Azije in Južnoazijskem združenjem za regionalno sodelovanje (SAARC) razbije na tri delegacije in število članov vsake izmed njih določi, kakor sledi:Delegacija za odnose z državami južne Azije | 20 članov |Delegacija za odnose z Indijo | 22 članov |Delegacija za odnose z Afganistanom | 16 članov; |3. naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep v vednost Svetu in Komisiji.[1] UL C 102 E, 28.4.2004, str. 635.[2] UL C 140 E, 9.6.2005, str. 49.--------------------------------------------------


title: 2014/95/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o uporabi Solidarnostnega sklada EU

text:
               19.2.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 48/9

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 20. novembra 2013
   o uporabi Solidarnostnega sklada EU
   (2014/95/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 tega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sklad), da bi izkazala solidarnost s prebivalstvom v regijah, ki so jih prizadele nesreče.

               (2)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

               (3)

               Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se lahko uporabijo sredstva Sklada.

               (4)

               Romunija je vložila vlogo za uporabo Sklada v zvezi s sušo in gozdnimi požari.

               (5)

               Nemčija, Avstrija in Češka republika so vložile vloge za uporabo Sklada v zvezi s poplavami –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Iz Solidarnostnega sklada Evropske unije se v splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2013 prenese in uporabi znesek 400 519 089 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 20. novembra 2013

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 311, 14.11.2002. str. 3.


title: 2012/278/EU: Sklep Komisije z dne 23. maja 2012 o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

text:
               24.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 134/31

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 23. maja 2012
   o ustavitvi protisubvencijskega postopka za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
   (2012/278/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

   1.1   Začasni ukrepi

               (1)

               Evropska komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 115/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije („Indija“ ali „zadevna država“).

               (2)

               Postopek se je začel 13. maja 2011 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EIFI („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji.

               (3)

               Kot navaja uvodna izjava 21 začasne uredbe, je preiskava subvencije in škode zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca OP („obravnavano obdobje“).

         1.2   Nadaljnji postopek

               (4)

               Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih izravnalnih ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.

               (5)

               Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

               (6)

               Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo ustaviti protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in sprostiti zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k temu dokončnemu razkritju.

         2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

               (7)

               Po dokončnem razkritju je ena stran ponovila svoje pripombe v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka in podobnega izdelka iz uvodnih izjav 22 in 23 začasne uredbe ter trdila, da bi morale biti nekatere vrste izdelka izključene iz obsega izdelka v tej preiskavi.

               (8)

               Vendar pa je preiskava potrdila, da opredelitev zadevnega izdelka in podobnega izdelka zajema različne vrste izdelkov, ki imajo enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končno uporabo in zato spadajo v isto kategorijo izdelkov. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

               (9)

               Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se uvodni izjavi 22 in 23 začasne uredbe potrdita.

         3.   SUBVENCIONIRANJE

   3.1   Uvod

               (10)

               V uvodni izjavi 24 začasne uredbe so navedene naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodelitev subvencij:

                           (a)

                           Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme) („shema DEPBS“);

                           (b)

                           Shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorization Scheme) („shema AAS“);

                           (c)

                           Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme) („shema EPCGS“);

                           (d)

                           Shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme) („shema EOUS“);

                           (e)

                           Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme) („shema FPS“);

                           (f)

                           Shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme) („shema ECS“);

                           (g)

                           Shema oprostitve dajatve za elektriko (Electricity Duty Exemption).

               (11)

               Industrija Unije je podvomila, da je Komisija upoštevala več shem subvencioniranja, in je zato menila, da so bile subvencije, za katere je bilo ugotovljeno, da so jih prejeli indijski proizvajalci, ocenjene prenizko.

               (12)

               V odgovor na to je treba opozoriti, da je pritožba vsebovala veliko število nacionalnih in lokalnih shem subvencioniranja, ki so bile vključene v vprašalnik za proizvajalce izvoznike in jih je Komisija preučila. Vendar je bilo samo za sheme iz uvodne izjave 10 ugotovljeno, da so preiskani proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, prejeli subvencije.

               (13)

               Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se uvodne izjave 24 do 27 začasne uredbe potrdijo.

               (14)

               Komisija ni prejela pripomb k ugotovitvam v zvezi s shemo FPS in shemo oprostitve dajatve za elektriko. V zvezi s shemami DEPBS, AAS, EPCGS in ECS so sodelujoči proizvajalci izvozniki predložili podrobne pripombe. Večina teh pripomb se je nanašala na izračun zneska subvencij in na podlagi nekaterih pripomb so se navedeni izračuni nekoliko prilagodili. Vendar take pripombe niso vplivale na splošne ugotovitve o teh shemah, zato se splošne ugotovitve potrdijo. Predložene so bile tudi pripombe v zvezi s shemo EOUS. Glede na učinke pripomb v zvezi s shemo EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 13 do 19, drugih predloženih pripomb k štirim navedenim shemam ni treba ponovno podrobno navesti.

         3.2   Shema izvozno usmerjenih obratov (EOUS)

   3.2.1   Splošno

               (15)

               Treba je opomniti, da je, kot je navedeno tudi v oddelku 3.5 začasne uredbe, ključna obveznost izvozno usmerjenega obrata, kot je določeno v dokumentu o zunanjetrgovinski politiki 2009–2014, doseči neto devizni zaslužek, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoženega blaga. Načeloma so lahko v shemo EOUS vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga ali storitev. Zato so družbe s statusom izvozno usmerjenega obrata upravičene do številnih koncesij, navedenih v uvodni izjavi 71 začasne uredbe. Te koncesije so finančni prispevki indijske vlade v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe in prinašajo ugodnosti izvozno usmerjenim obratom. Zakonsko so odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične, proti njim pa se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s točko (a) prvega odstavka člena 4(4) osnovne uredbe.

               (16)

               V začasni uredbi je bilo navedeno, da se shema EOUS ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomesten sistem povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ni usklajena s strogimi pravili iz točk (h) in (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Dejansko ni bilo potrjeno, da ima indijska vlada vzpostavljen sistem ali postopek preverjanja za ugotavljanje, ali in v kakšnem obsegu so bile brez dajatve in/ali prometnega davka nabavljene surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in v primeru nadomestnih shem povračil Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Cilj vzpostavljenega sistema preverjanja je spremljanje obveznosti neto deviznih zaslužkov in ne potrošnje uvoza v zvezi s proizvodnjo izvoznega blaga.

               (17)

               Po začasnem razkritju ni bilo več vsebinskih pripomb glede zgoraj opisane narave sheme EOUS, zlasti glede odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja in možnosti za uvedbo izravnalnih ukrepov. Zato se zaključki o EOUS, kot so povzeti v uvodnih izjavah 78 do 81 začasne uredbe, potrdijo.

         3.2.2   Stališče družbe Viraj Profiles Limited

               (18)

               Edina vzorčena stran s statusom izvozno usmerjenega obrata je bila družba Viraj Profiles Limited („Viraj“). Ugotovljena stopnja subvencije EOU za tega proizvajalca v začasni fazi je bila 2,73 % od skupne stopnje subvencije v višini 3,2 %. Viraj je predstavljal 87 % obsega indijskega izvoza v Unijo.

               (19)

               Kot že omenjeno v uvodni izjavi 77 začasne uredbe, je Viraj predložil podrobne pripombe na shemo. Zadevni proizvajalec izvoznik je trdil, da subvencija, izračunana po shemi, ne bi bila v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, po kateri višina izravnalne dajatve ne sme presegati zneska subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ki jih je družba dejansko prejela. Trdil je, da bi bila zato splošna stopnja subvencije za družbo manj kakor 2 %, tj. de minimis. Družba je v podporo svoji trditvi predložila podrobne računovodske podatke.

               (20)

               Trditev je bila ustrezno analizirana. Podrobni računovodski podatki, ki jih je predložil Viraj, so bili združeni z računovodskimi podatki, preverjenimi med preveritvenim obiskom, in pokazalo se je, da so bile ugodnosti, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep in ki jih je prejela družba v obdobju preiskave, v resnici precenjene. Zato je bila izravnalna dajatev za Viraj ustrezno preračunana.

               (21)

               Posledično se je preračunala stopnja subvencije po shemi EOUS, ki je dokončno določena na 0,44 %. Vključno s stopnjami subvencije, določenimi za shemi EPCGS (preračunana na 0,05 %), ECS (preračunana na 0,12 %) in shemo oprostitve dajatve za elektriko (0,09 %), je bila skupna stopnja subvencije, ki jo je prejel Viraj, dokončno določena na 0,7 %, torej pod prag de minimis.

         3.2.3   Pripombe industrije Unije k dokončnemu razkritju

               (22)

               Po dokončnem razkritju je industrija Unije predložila pripombe, da so preračunane vrednosti v zvezi z ugodnostmi po shemi EUOS, ki jih je prejel Viraj, neutemeljene in nepravilne. Trdila je, da je bila analiza Komisije nepopolna, da ni bila v skladu z običajnim načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti tej shemi in da ni upoštevala drugih možnih scenarijev, po katerih bi Viraj lahko proti pravilom odprodal uvoz, oproščen dajatve. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je dejstvo, da je Viraj pozno predložil pripombe k začasnemu razkritju, ki niso zaupne, resno poseglo v pravico industrije Unije do obrambe.

               (23)

               V zvezi s preračunano stopnjo subvencije za Viraj je treba pojasniti, da je ta proizvajalec izvoznik dokazal, da je določena začasna izravnalna dajatev presegala znesek dejansko prejetih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Družba je dokazala, da je bil znesek morebitnih opuščenih dajatev začasno precenjen in da ga je bilo zato treba pri končnem izračunu popraviti. Uvedba izravnalnih ukrepov proti nekaterim finančnim prispevkom, za katere je jasno in nedvoumno, da Viraju ne prinašajo ugodnosti, bi bila v nasprotju z določbami člena 3 osnovne uredbe. Kljub temu pa se šteje, da je pri nekaterih transakcijah shema zadevni družbi dodelila posebne subvencije, proti katerim bi bilo treba uvesti izravnalne ukrepe. Ta pristop je zato v celoti skladen z načinom uvedbe izravnalnih ukrepov proti shemi, ki so ga institucije uporabljale v preteklosti. Sprememba stopnje subvencije po shemi EOUS je zato povsem v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe.

               (24)

               Glede domnevnega kršenja pravice industrije Unije do obrambe je treba upoštevati, da so bile pripombe družbe Viraj o izračunu subvencije po shemi EOUS vključene tudi v dva javna dokumenta, predložena pred uvedbo začasnih ukrepov, in dva poznejša dokumenta. Prvi in ključni dokument v zvezi s tem, na podlagi katerega je Komisija podrobno analizirala vprašanje in na koncu spremenila svoje stališče, je bil predložen decembra 2011 in je bil že omenjen v uvodni izjavi 77 začasne uredbe. Vsi navedeni dokumenti so bili nemudoma vključeni v dokumentacijo, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Pripombe družbe Viraj k začasnemu razkritju so samo povzele stališče iz prejšnjih predloženih dokumentov. Čeprav je Viraj javno različico svojih pripomb k začasnemu razkritju res predložil pozno, jo je Komisija nemudoma dala na razpolago industriji Unije, ki ji je bil odobren dodaten rok za predložitev pripomb.

               (25)

               Glede na navedene premisleke je bilo trditve industrije Unije treba zavrniti.

         3.2.4   Druga vprašanja glede subvencije

               (26)

               Komisija je prejela tudi pripombe na izračun stopnje subvencije za sodelujoče nevzorčene proizvajalce izvoznike in preostale izračunane stopnje subvencije. Poleg tega je edini proizvajalec izvoznik, ki je zahteval individualno preiskavo, vztrajal, da se njegova zahteva obravnava. Vendar glede na sklepne ugotovitve na podlagi vzročne zveze v nadaljevanju o teh zadevah ni potrebno sprejeti končnega stališča.

         4.   INDUSTRIJA UNIJE

               (27)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo in industrijo Unije, se uvodne izjave 120 do 123 začasne uredbe potrdijo.

         5.   ŠKODA

   5.1   Uvodne opombe in potrošnja Unije

               (28)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvodnimi opombami in potrošnjo Unije, se uvodne izjave 124 do 130 začasne uredbe potrdijo.

         5.2   Uvoz iz zadevne države

               (29)

               Ena stran je trdila, da je začasna analiza razvoja cen uvoza iz Indije in nelojalnega nižanja cen na podlagi povprečnih cen zavajajoča, saj naj ne bi upoštevala sprememb ponudbe izdelka od leta do leta v obravnavanem obdobju.

               (30)

               V zvezi s tem je treba opozoriti, da so podatki o cenah za posamezne vrste izdelka na voljo samo za OP, za katero so morali proizvajalci izvozniki in proizvajalci Unije v odgovoru na vprašalnik med drugim predložiti podroben popis transakcij. Brez podatkov za vrsto izdelka za druga leta v obravnavanem obdobju je zato smiselno analizo razvoja uvoznih cen mogoče opraviti le na podlagi povprečnih cen. Prav tako je treba poudariti, da zadevna stran ni predložila dokazov, ki bi razjasnili, zakaj naj bi bila analiza v zvezi z razvojem uvoznih cen zavajajoča. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

               (31)

               Glede nelojalnega nižanja cen je treba opozoriti, da so se, kot je navedeno v uvodni izjavi 134 začasne uredbe, za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.

               (32)

               Poleg tega je bila, kot je navedeno v uvodni izjavi 135 začasne uredbe, primerjava cen izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine. Zato je bila trditev te strani v zvezi z nelojalnim nižanjem cen zavrnjena.

               (33)

               Ker v zvezi z uvozom iz zadevne države ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 131 do 135 začasne uredbe potrdijo.

         5.3   Gospodarski položaj industrije Unije

   5.3.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

               (34)

               Ena stran je trdila, da je bila analiza iz začasne uredbe v zvezi z zmanjšanjem proizvodnje industrije Unije zavajajoča in da je pri zmanjšanju obsega proizvodnje treba upoštevati neizkoriščeno zmogljivost industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšala.

               (35)

               Preiskava je pokazala, da padec v proizvodnji sovpada z zmanjšanjem prodaje in povečanjem zalog. Zaradi tega položaja so nekateri proizvajalci Unije zaprli nekaj svojih proizvodnih linij, kar pojasni zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Trditev te strani je bila zato zavrnjena.

               (36)

               Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, se uvodni izjavi 137 in 138 začasne uredbe potrdita.

         5.3.2   Obseg prodaje in tržni delež

               (37)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z razvojem obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije, se uvodna izjava 139 začasne uredbe potrdi.

         5.3.3   Rast

               (38)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z rastjo, se uvodna izjava 140 začasne uredbe potrdi.

         5.3.4   Zaposlovanje

               (39)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z zaposlovanjem, se uvodni izjavi 141 in 142 začasne uredbe potrdita.

         5.3.5   Povprečne cene na enoto v Uniji

               (40)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi s povprečnimi cenami na enoto v Uniji, se uvodni izjavi 143 in 144 začasne uredbe potrdita.

         5.3.6   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

               (41)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi s dobičkonosnostjo, denarnim tokom, naložbami, donosnostjo naložb in zmožnostjo zbiranja kapitala, se uvodne izjave 145 do 148 začasne uredbe potrdijo.

         5.3.7   Zaloge

               (42)

               Ena stran je zahtevala, da Komisija namesto indeksiranih številk zagotovi dejanske podatke o razvoju ravni zalog v obravnavanem obdobju, saj naj zaradi indeksacije ne bi mogla dati učinkovitih pripomb ali oceniti ravni zalog kot odstotek od prodaje industrije Unije.

               (43)

               Zaradi zaupnosti, kot je razloženo v uvodni izjavi 127 začasne uredbe, je bilo treba nekatere mikro kazalnike, vključno z zalogami, izraziti z indeksi. Ne glede na to pa indeksacija končnih zalog v industriji Unije v preglednici 10 začasne uredbe omogoča ustrezno razumevanje razvoja zalog v obravnavanem obdobju. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

               (44)

               Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi z zalogami, se uvodna izjava 149 začasne uredbe potrdi.

         5.3.8   Višina stopnje subvencije

               (45)

               Opomniti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, subvencije niso bile ugotovljene. Zato je subvencioniran uvoz predstavljal 13 % celotnega obsega zadevnega izdelka, izvoženega iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene subvencioniranega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj subvencij na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.

         5.3.9   Sklep o škodi

               (46)

               Preiskava je potrdila, da je večina kazalnikov škode v obravnavanem obdobju kazala padajoč trend. Zato se sklep iz uvodnih izjav 151 do 153 začasne uredbe, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(5) osnovne uredbe, potrdi.

         6.   VZROČNA ZVEZA

   6.1   Uvod

               (47)

               V skladu s členom 8(5) in (6) osnovne uredbe se je preučilo, ali je subvencionirani uvoz s poreklom iz Indije industriji Unije povzročil takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg subvencioniranega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročali škodo industriji Unije, zato da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki lahko povzročili, ne bi pripisala subvencioniranemu uvozu.

               (48)

               Kakor je razloženo v uvodnih izjavah 18 do 21 zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja subvencije največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki predstavlja 87 % vsega indijskega izvoza v Unijo v OP, de minimis v smislu člena 14(5) osnovne uredbe, zato se za namen te preiskave šteje, da za tega proizvajalca izvoznika subvencije niso bile ugotovljene. Zato je bilo v OP subvencioniranega samo 13 % indijskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Tržni delež tega subvencioniranega uvoza v OP je bil 2 %.

         6.2   Učinek subvencioniranega uvoza

               (49)

               Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.

               (50)

               V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene subvencioniranega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar pa so bile za približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero subvencije niso bile ugotovljene.

               (51)

               Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg subvencioniranega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen nesubvencioniranega uvoza, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju škodljivih razmer industrije Unije.

         6.3   Učinek drugih dejavnikov

   6.3.1   Nesubvencioniran uvoz iz Indije

               (52)

               Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je tržni delež uvoza povečal z 12,1 % na 18,3 %. Vendar je, kot je pojasnjeno zgoraj, nesubvencioniran uvoz v OP predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v primerjavi z 2-odstotnim tržnim deležem subvencioniranega uvoza iz Indije v istem obdobju.

               (53)

               Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %, pri čemer so bile vseskozi nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar pa je treba omeniti, da so, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 50, povprečne cene nesubvencioniranega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije veliko bolj kot cene subvencioniranega uvoza.

         6.3.2   Uvoz iz drugih tretjih držav

               (54)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z uvozom iz drugih tretjih državi, se uvodne izjave 161 do 165 začasne uredbe potrdijo.

         6.3.3   Gospodarska kriza

               (55)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z vplivom gospodarske krize na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se uvodne izjave 166 do 169 začasne uredbe potrdijo.

         6.3.4   Izvoz vzorčene industrije Unije

               (56)

               Ker ni bilo pripomb v zvezi z izvozom vzorčene industrije Unije, se uvodna izjava 170 začasne uredbe potrdi.

         6.4   Sklep o vzročni zvezi

               (57)

               Zgoraj opisana analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni uvoza s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

               (58)

               Glede na ugotovitev, da izvoz največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je v OP predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo, ni bil subvencioniran, se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je subvencionirani indijski izvoz glede na svoj omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile njegove cene v povprečju 12 % višje od cen nesubvencioniranega uvoza, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

               (59)

               Analiza drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nesubvencioniranim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in izvozom vzorčene industrije Unije, je pokazala, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nesubvencioniran uvoz iz Indije, ki je v OP predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo in je potekal po znatno nižjih cenah kot subvencioniran uvoz.

         7.   USTAVITEV PROTISUBVENCIJSKEGA POSTOPKA

               (60)

               Ker ni znatne vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da izravnalni ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti v skladu s členom 14(2) osnovne uredbe.

               (61)

               Pritožnik in vse druge zainteresirane strani so bili o tem ustrezno obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protisubvencijski postopek ustaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protisubvencijski postopek za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se ustavi.
   Člen 2
   Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 115/2012 na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega dela in njihovih delov s poreklom iz Indije, se sprostijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 23. maja 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

      (2)  UL L 38, 11.2.2012, str. 6.

      (3)  UL C 142, 13.5.2011, str. 36.


title: 2013/629/EU: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 2013 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

text:
               31.10.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 289/12

         SKLEP SVETA
   z dne 22. oktobra 2013
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja
   (2013/629/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2013/156/EU (1) je bil Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 19. aprila 2013, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (3)

               S Sporazumom se ustanovi Skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Unije v tem primeru.

               (4)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč ali se v njiju ne uporablja.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Armenijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 23(2) Sporazuma (2).
   Člen 3
   Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic, zastopa Unijo v Skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem s členom 19 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 22. oktobra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  UL L 87, 27.3.2013, str. 1.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.