title: Sklep Sveta (Splošne Zadeve) z dne 1. decembra 2009 o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji

text:
               2.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 315/46

      SKLEP SVETA (SPLOŠNE ZADEVE)
   z dne 1. decembra 2009
   o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji
   (2009/878/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola o prehodni ureditvi in zlasti člena 4 Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 4 Protokola o prehodni ureditvi določa, da bi moral Svet za splošne zadeve, dokler ne začne veljati sklep Evropskega sveta iz prvega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji v zvezi s seznamom sestav Sveta, z navadno večino določiti seznam sestav Sveta, poleg sestave za splošne zadeve in sestave za zunanje zadeve.

               (2)

               Seznam sestav Sveta je določil Svet (Splošne zadeve) 22. julija 2002 kot del Priloge I k Poslovniku Sveta v skladu s seznamom, o katerem se je dogovoril Evropski svet na zasedanju v Sevilli 21. in 22. junija 2002.

               (3)

               Da bi ravnali skladno z določbami Pogodb, je primerno, da se ta seznam, ki bo vključen v Poslovnik Sveta, prilagodi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V Prilogi je naveden seznam sestav Sveta iz člena 4 Protokola o prehodni ureditvi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 1. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         C. BILDT

      PRILOGA

         SEZNAM SESTAV SVETA

                  1.

                  Splošne zadeve (1);

                  2.

                  Zunanje zadeve (2);

                  3.

                  Ekonomske in finančne zadeve (3);

                  4.

                  Pravosodje in notranje zadeve (4);

                  5.

                  Zaposlovanje, socialna politika, zdravje in varstvo potrošnikov;

                  6.

                  Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave) (5);

                  7.

                  Promet, telekomunikacije in energija;

                  8.

                  Kmetijstvo in ribištvo;

                  9.

                  Okolje;

                  10.

                  Izobraževanje, mladina in kultura (6).

         (1)  Ta sestava je ustanovljena z drugim pododstavkom člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji.

         (2)  Ta sestava je ustanovljena s tretjim pododstavkom člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji.

         (3)  Vključno s proračunom.

         (4)  Vključno s civilno zaščito.

         (5)  Vključno s turizmom.

         (6)  Vključno z avdiovizualnimi zadevami.


title: Sklep št. 291/2003/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o uvedbi Evropskega leta izobraževanja s športom 2004

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0291

Uradni list L 043 , 18/02/2003 str. 0001 - 0005

		Sklep št. 291/2003/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 6. februarja 2003o uvedbi Evropskega leta izobraževanja s športom 2004EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 149 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe [4],ob upoštevanju naslednjega:(1) Spodbujanje kakovostnega izobraževanja je eden od ciljev Evropske skupnosti.(2) Evropski svet v Nici 7., 8. in 9. decembra 2000 je športu priznal vzgojnoizobraževalni pomen ter s tem potrdil predhodne deklaracije, zlasti Deklaracijo 29, priloženo Amsterdamski pogodbi, ki šport opredeljuje kot dejavnost ki kuje identiteto ljudi.(3) Evropski svet v Nici je pozval institucije Skupnosti, naj pri svojem delovanju na podlagi različni določb Pogodbe ustrezno upoštevajo vzgojnoizobraževalni pomen športa, ter pri tem zlasti poudaril, da je za države članice pomembno ob podpori Skupnosti spodbujati prostovoljno dejavnost.(4) Resolucija Sveta in ministrov, pristojnih za mladino, ki so se sestali v okviru Sveta 17. decembra 1999, o razsežnosti neformalnega izobraževanja v športnih dejavnostih v programih Evropske skupnosti za mlade [5] šteje, da imajo športne dejavnosti lahko pedagoški pomen, ki prispeva h krepitvi civilne družbe, in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami razvije usklajen pristop za izkoriščanje vzgojno-izobraževalnih možnosti športa.(5) V svoji resoluciji o poročilu Komisije o varovanju obstoječih športnih struktur in ohranjanju družbene funkcije športa [6] je Evropski parlament poudaril vzgojno-izobraževalni in družbeni pomen športa ter njegovo vlogo v boju proti rasizmu in ksenofobiji.(6) V svoji Resoluciji z dne 13. junija 1997 o vlogi Evropske unije v športu [7] je Evropski parlament pozval k organizaciji Evropskega leta športa.(7) Odbor regij je v svojem mnenju o posvetovalnem dokumentu Komisije Evropski model športa ugotovil, da je šport pomemben za oblikovanje posameznika.(8) V svojem poročilu o športu, ki ga je Komisija pripravila za Evropski svet v Helsinkih, je proučila prednosti uporabe športa v izobraževanju in zadevah, povezanih z mladimi, glede na vrednote, ki jih šport prenaša.(9) Redna vadba izboljšuje psihološko in fizično zdravje in lahko pozitivno prispeva k učnemu procesu.(10) Sodelovanje mladih športnikov in športnic pri tekmovalnih športih ne bi smelo škoditi njihovemu izobraževanju.(11) Izobraževanje s športom bi moralo krepiti osebno identiteto in razvoj pri dekletih in fantih.(12) Zavodi za izobraževanje in usposabljanje na vseh ravneh bi morali bolj izkoriščati priložnosti, ki jih ponuja šport za nadnacionalno mobilnost in kulturne izmenjave.(13) Olimpijske igre in druge športne prireditve v letu 2004 bodo okrepile poročanje sredstev javnega obveščanja in javno zavest o športu. To je idealna priložnost, da se poudari vzgojno-izobraževalni pomen športa.(14) Delovanje v državah članicah je edini način, s katerim se lahko okrepi javna zavest o vzgojno-izobraževalnem pomenu športa. Vendar pa Skupnost lahko podpre in okrepi takšno delovanje z uvedbo Evropskega leta izobraževanja s športom.(15) Evropsko leto izobraževanja s športom bo dopolnilo in okrepilo obstoječe delovanje Skupnosti za pospeševanje izobraževanja in usposabljanja ter socialno vključenost prikrajšanih posameznikov.(16) Evropsko leto izobraževanja s športom bi moralo biti odprto za sodelovanje držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, uvedenimi s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ter pridruženih srednje- in vzhodnoevropskih držav v skladu s pogoji, določenimi po njihovih Evropskih sporazumih. Za Ciper bi bilo treba to sodelovanje financirati iz dodatno odobrenih proračunskih sredstev v skladu z dogovorom, ki ga je treba skleniti, za Malto in Turčijo pa iz dodatno odobrenih proračunskih sredstev v skladu s Pogodbo ES.(17) Ta sklep za celotno trajanje programa določa finančni okvir, ki predstavlja prednostni referenčni okvir v smislu točke 33 Med-institucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [8].(18) Ker države članice ciljev predlagane akcije ne morejo doseči v zadostni meri in se jih da zato zaradi njihovega obsega, zlasti potrebe po večstranskih partnerstvih, nadnacionalnih izmenjavah informacij in razširjanjem dobre prakse po vsej Skupnosti bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načeli subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom proporcionalnosti, kot je določeno v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.(19) Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [9] –SKLENILA:Člen 1Evropsko leto izobraževanja s športomLeto 2004 se določi za "Evropsko leto izobraževanja s športom".Člen 2CiljiCilji Evropskega leta izobraževanja s športom so:(a) doseči, da se bodo izobraževalni zavodi in športne organizacije zavedali potrebe po sodelovanju, da bi razvijali izobraževanje s športom in njegovo evropsko razsežnost zaradi zelo velikega zanimanja mladih za vse vrste športa;(b) izkoristiti vrednote, ki se prenašajo s športom, za razvoj znanja in spretnosti, pri čemer lahko mladi zlasti razvijajo svoje fizične spretnosti in pripravljenost na napore, pa tudi socialne spretnosti, kot so skupinsko delo, solidarnost, strpnost in poštenost v več-kulturnem okviru;(c) krepiti zavest o pozitivnem prispevku prostovoljnih dejavnosti k neformalnemu izobraževanju, zlasti mladih;(d) pospeševati vzgojno-izobraževalni pomen mobilnosti in izmenjav učencev, predvsem v več-kulturnem okolju, z organizacijo športnih in kulturnih stikov kot del šolske dejavnosti;(e) vzpodbujati izmenjavo dobre prakse v zvezi z vlogo, ki jo lahko ima šport v izobraževalnih sistemih za pospeševanje socialne vključenosti prikrajšanih skupin;(f) ustvarjati boljše ravnotežje med intelektualno in fizično aktivnostjo v šolskem življenju s spodbujanjem športa v šolskih dejavnostih;(g) upoštevati probleme v zvezi z izobraževanjem mladih športnikov in športnic, ki sodelujejo v tekmovalnih športih.Člen 3Vsebina ukrepov1. Ukrepi, ki se bodo izvajali za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo organizacijo naslednjih dejavnosti v letu 2004 ali podporo za te dejavnosti:(a) srečanja, evropska izobraževalna tekmovanja in prireditve, ki bodo poudarjale dosežke in izkušnje na temo Evropskega leta izobraževanja s športom;(b) prostovoljne akcije na evropski ravni med olimpiado in drugimi športnimi prireditvami v letu 2004;(c) informacijske in promocijske kampanje, vključno s sodelovanjem s sredstvi javnega obveščanja, zaradi razširjanja vzgojno-izobraževalnega pomena športa;(d) prireditve, ki pospešujejo vzgojno-izobraževalni pomen športa in zagotavljajo primere dobre prakse;(e) finančno podporo za nadnacionalne, nacionalne, regionalne in lokalne pobude za pospeševanje ciljev Evropskega leta izobraževanja s športom.2. Podroben opis ukrepov iz odstavka 1 je naveden v prilogi k temu sklepu.Člen 4Izvajanje in sodelovanje z državami članicami1. Komisija je odgovorna za zagotovitev, da se ukrepi Skupnosti, sprejeti v skladu s tem sklepom, izvajajo v skladu s postopkom iz člena 5(2) in povsem skladno z načelom subsidiarnosti.2. Vsaka država članica določi enega ali več ustreznih organov, ki so odgovorni za sodelovanje v Evropskem letu izobraževanja s športom ter za usklajevanje in izvajanje ukrepov iz te direktive na primerni ravni, med drugim s pomočjo pri postopku izbire iz člena 7.Člen 5Odbor1. Komisiji pomaga Odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 navedenega sklepa.3. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 6Financiranje1. Za ukrepe vse-skupnostnega značaja, kot je opisano v delu A Priloge, se lahko podeli subvencija iz splošnega proračuna Evropske unije do največ 80 % celotnih stroškov.2. Ukrepi v interesu Skupnosti lokalnega, regionalnega, nacionalnega ali nadnacionalnega značaja, kot je opisano v delu B Priloge, so lahko sofinancirani iz splošnega proračuna Evropske unije do največ 50 % celotnih stroškov.Člen 7Vloge in izbirni postopek1. Vloge za sofinanciranje ukrepov iz proračuna Skupnosti po členu 6(2) pri Komisiji vloži organ ali organi iz člena 4(2). Vloge morajo vključevati informacije, ki omogočajo oceno rezultatov ob uporabi objektivnih meril. Komisija kar najbolj upošteva ovrednotenje, ki ji ga dajo zadevni organi.2. Komisija sprejme sklepe o sofinanciranju ukrepov po členu 6 skladno s postopkom iz člena 5(2). Komisija zagotovi uravnoteženo porazdelitev med državami članicami in različnimi področji vključenih dejavnosti.3. Komisija skupaj z organi iz člena 4(2) predvsem prek svojih nacionalnih in regionalnih središč za stike zagotovi, da se razpisi pravočasno objavijo in razdelijo med čim več oseb.Člen 8Skladnost in komplementarnost1. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z drugimi akcijami in pobudami Skupnosti.2. Komisija zagotovi, da Evropsko leto izobraževanja s športom v čim večji meri dopolnjuje druge obstoječe pobude in vire Skupnosti in nacionalne ali regionalne pobude in vire, če ti lahko prispevajo k doseganju ciljev Evropskega leta izobraževanja s športom.Člen 9Sodelovanje nekaterih tretjih državV Evropskem letu izobraževanja s športom lahko sodelujejo:(a) države EFTA/EGP v skladu s pogoji, uvedenimi s Sporazumom EGP;(b) pridružene srednje in vzhodnoevropske države skladno s pogoji, uvedenimi z njihovimi Evropskimi sporazumi;(c) Ciper, čigar sodelovanje se financira z dodatno odobrenimi proračunskimi sredstvi v skladu s postopki, za katere se je treba dogovoriti s to državo;(d) Malta in Turčija, katerih sodelovanje se financira z dodatno odobrenimi proračunskimi sredstvi v skladu z določbami Pogodbe.Člen 10Proračun1. Finančni okvir za izvajanje tega sklepa se določi v višini 11,5 milijonov EUR.2. Organ za izvajanje proračuna odobri letno dodeljena sredstva v mejah finančnega načrta.3. Na pobudo Komisije se za leto 2004 lahko zagotovi financiranje za stroške tehnične in upravne pomoči v skupno korist Komisije in upravičencev ukrepov, ki ne sodijo v okvir stalnih nalog javne službe, nanašajo pa se na opredelitev, pripravo, upravljanje, spremljanje izvajanja, nadzor in kontrolo ukrepov.Člen 11Mednarodno sodelovanjeKomisija lahko za potrebe Evropskega leta izobraževanja s športom skladno s postopkom iz člena 5(2) sodeluje s Svetom Evrope in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami.Člen 12Spremljanje in vrednotenjeKomisija najkasneje do 31. decembra 2005 Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni ukrepov, predvidenih s tem sklepom.Člen 13Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 6. februarja 2003Za Evropski parlamentPredsednikP. CoxZa SvetPredsednikP. Efthymiou[1] UL C 25 E, 29.1.2002, str. 531.[2] UL C 149, 21.6.2002, str. 17.[3] UL C 278, 14.11.2002, str. 21.[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. maja 2002 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 14. oktobra 2002 (UL C 275 E, 12.11.2002, str. 70) in sklep Evropskega parlamenta z dne 19. decembra 2002.[5] UL C 8, 12.1.2000, str. 5.[6] UL C 135, 7.5.2001, str. 274.[7] UL C 200, 30.6.1997, str. 252.[8] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[9] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------PRILOGAUKREPI IZ ČLENA 3A. Delovanje na ravni Skupnosti1. Srečanja in prireditve:(a) organizacija srečanj;(b) organizacija prireditev za krepitev zavesti o vzgoji s športom, vključno s konferencami za začetek in zaključek Evropskega leta izobraževanja s športom;(c) prostovoljne akcije med olimpiado in drugimi športnimi prireditvami leta 2004.2. Informacijske in promocijske kampanje, ki vključujejo:(a) zasnovo logotipa in gesel za Evropsko leto izobraževanja s športom, ki se uporabljajo v zvezi s kakršnimi koli z njim povezanimi dejavnostmi;(b) informacijsko kampanjo;(c) izdelavo orodij in pripomočkov, dosegljivih ljudem po vsej Skupnosti;(d) ustrezne pobude izobraževalnih zavodov in športnih organizacij, usmerjenih v razširjanje informacij o Evropskem letu izobraževanja s športom;(e) organizacijo evropskih izobraževalnih tekmovanj, ki poudarjajo dosežke in izkušnje na temo Evropskega leta izobraževanja s športom.3. Druge akcije:(a) z uporabo razpoložljivih virov vzpostavitev podatkovnih baz on-line kot sredstva za razširjanje dobre prakse po državah članicah za uporabo športa kot vzgojnega orodja in zlasti za pospeševanje socialnega vključevanja prikrajšanih skupin;(b) ankete in študije ocene vpliva Evropskega leta izobraževanja s športom.4. Financiranje lahko poteka kot:(a) neposreden nakup blaga in storitev, zlasti na področju komunikacij, anket in študij, kot je navedeno v točki 3(b) zgoraj, z javnimi in/ali vabljenimi razpisi za zbiranje ponudb;(b) subvencije, dodeljene za kritje stroškov posebnih prireditev za poudarjanje in krepitev zavesti o Evropskem letu izobraževanja s športom; takšno financiranje ne sme presegati 80 % celotnih stroškov.B. Delovanje na nacionalni ravniGlede na naravo in predlagano vsebino lahko lokalne, regionalne, nacionalne in nadnacionalne akcije izpolnjujejo pogoje za pomoč iz Skupnosti, ki pokriva do največ 50 % celotnih stroškov. Te akcije lahko na primer vključujejo:1. prireditve, povezane s cilji Evropskega leta izobraževanja s športom, vključno s prireditvijo za otvoritev leta;2. informacijske kampanje in ukrepe za razširjanje primerov dobre prakse poleg tistih iz dela A zgoraj;3. organizacijo priznanj in tekmovanj, ki poudarjajo pomen vzgoje s športom;4. ankete in študije poleg tistih iz dela A zgoraj.C. Delovanje, za katero finančna pomoč Skupnosti ni na voljoSkupnost bo ponudila moralno podporo, vključno s pisnim pooblastilom za uporabo logotipa in drugih gradiv, povezanih z Evropskim letom izobraževanja s športom, za pobude, ki se jih bodo lotile javne ali zasebne organizacije, če te organizacije Komisijo lahko prepričajo, da zadevne pobude potekajo ali bodo potekale med letom 2004 in bodo verjetno pomembno prispevale k doseganju enega ali več ciljev Evropskega leta izobraževanja s športom.--------------------------------------------------


title: 2009/58/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 15. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani nesodelujočih nacionalnih centralnih bank (ECB/2008/28)

text:
               24.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 21/81

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 15. decembra 2008
   o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani nesodelujočih nacionalnih centralnih bank
   (ECB/2008/28)
   (2009/58/ES)
   RAZŠIRJENI SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju „Statut ESCB“) ter zlasti njegovega člena 48,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2006/26 z dne 18. decembra 2006 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani nesodelujočih nacionalnih centralnih bank (1), je določil odstotek vpisanega kapitala v kapitalu Evropske centralne banke (ECB), ki so ga bile nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki do vključno 1. januarja 2007 niso uvedle eura, obvezane vplačati 1. januarja 2007 kot prispevek za stroške poslovanja ECB.

               (2)

               Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (2) določa uskladitev ključa za vpis kapitala ECB (v nadaljevanju „kapitalski ključ“) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in z učinkom od 1. januarja 2009 vzpostavlja nove ponderje, določene za vsako NCB v spremenjenem kapitalskem ključu (v nadaljevanju „ponderji v kapitalskem ključu“).

               (3)

               Vpisani kapital ECB znaša 5 760 652 402,58 EUR.

               (4)

               Zaradi spremenjenega kapitalskega ključa je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep ECB/2006/26 z učinkom od 1. januarja 2009 in določil odstotek vpisanega kapitala ECB, ki so ga z učinkom od 1. januarja 2009 obvezane vplačati NCB držav članic, ki do vključno 1. januarja 2009 ne bodo uvedle eura (v nadaljevanju: nesodelujoče NCB) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Višina in oblika vplačanega kapitala
   Vsaka nesodelujoča NCB z učinkom od 1. januarja 2009 vplača 7 % svojega vpisanega kapitala v kapital ECB. Ob upoštevanju ponderjev v kapitalskem ključu, opisanih v členu 2 Sklepa ECB/2008/23, vplača vsaka nesodelujoča NCB z učinkom od 1. januarja 2009 znesek, ki je prikazan poleg njenega imena v spodnji preglednici:

               Nesodelujoča NCB

               (EUR)

               Българска народна банка (Bolgarska narodna banka)

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         Člen 2
   Uskladitev vplačanega kapitala
   1.   Glede na to, da so vse nesodelujoče NCB že vplačale 7 % svojih deležev v vpisanem kapitalu ECB, kot veljajo do 31. decembra 2008 po Sklepu ECB/2006/26, bo vsaka od njih bodisi prenesla dodaten znesek na ECB bodisi prejela znesek nazaj od ECB, tako da se dosežejo zneski, prikazani v preglednici v členu 1.
   2.   Vsi prenosi na podlagi tega člena se opravijo v skladu s Sklepom ECB/2008/25 z dne 12. decembra 2008 o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala (3).
   Člen 3
   Končne določbe
   1.   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2009.
   2.   Sklep ECB/2006/26 se s tem razveljavi z učinkom od 1. januarja 2009.
   3.   Sklicevanja na Sklep ECB/2006/26 se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.

      V Frankfurtu na Majni, 15. decembra 2008

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 24, 31.1.2007, str. 15.

      (2)  Glej stran 66 tega Uradnega lista.

      (3)  Glej stran 71 tega Uradnega lista.


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/119

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008
   (2010/508/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (3), zlasti člena 14,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0071/2010),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 107.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/120

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (3), zlasti člena 14,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0071/2010),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2008 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 23. aprila 2009 direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2007 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           upošteval ugotovitev Računskega sodišča iz poročila za leto 2006, da je akumulirani proračunski presežek za leto 2006 znašal 16 900 000 EUR in da bo center v letu 2007 svojim naročnikom vrnil 9 300 000 EUR; soglašal z Računskim sodiščem, da je takšen presežek dokaz, da metoda za določanje cen prevodov centra ni bila dovolj natančna,

                           —

                           izrazil upanje, da bosta Komisija in center kmalu našla rešitev za vprašanje plačila pokojninskih prispevkov za uslužbence;

      Uspešnost

               1.

               čestita centru, ker je razvil učinkovito orodje IT, FLOSYSWEB, prek katerega naročniki pošljejo besedila, pri čemer lahko izbirajo med več različnimi oblikami zapisa, nato pa prejmejo prevode prek istega sistema;

      Proračunski presežek v nasprotju z uredbo o ustanovitvi centra

               2.

               je seznanjen z dejstvom, da ima center v nasprotju z Uredbo (ES) št. 2965/94 že vrsto let proračunski presežek, ki za leto 2008 znaša 26 700 000 EUR (leta 2006 je znašal 16 900 000 EUR, leta 2005 10 500 000 EUR in leta 2004 3 500 000 EUR); je seznanjen s tem, da je ta presežek povezan predvsem s pomanjkanjem natančnosti pri predvidevanju zahtev po prevodih, ki jih prejme od svojih naročnikov; zahteva, naj center sprejme učinkovitejše ukrepe za reševanje tega stalnega povečevanja proračunskega presežka;

               3.

               ugotavlja, da je center leta 2009 vrnil svojim naročnikom 11 450 000 EUR; poudarja, da je center tudi leta 2007 svojim naročnikom vrnil 9 300 000 EUR;

               4.

               je seznanjen s tem, da je center v letu 2008 vknjižil prihodke iz obresti v višini 1 589 984,34 EUR; glede na letne računovodske izkaze in višino obresti sklepa, da ima center vseskozi izjemno visok gotovinski saldo; je seznanjen s tem, da je gotovinski saldo centra 31. decembra 2008 znašal 48 405 006,88 EUR; poziva Komisijo, naj preveri, s katerimi razpoložljivimi možnostmi bi bilo mogoče povsem uveljaviti na potrebah temelječe upravljanje denarnih sredstev v skladu s členom 15(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in katere spremembe zasnove so potrebne, da bi gotovinski saldo centra trajno ohranjali na kolikor mogoče nizki ravni; poziva center, naj v prihodnje ponuja storitve strankam tako, da bo pokril stroške;

      Prispevki za pokojninski sistem osebja

               5.

               po njegovem mnenju je obžalovanja vredno, da še ni bilo mogoče najti rešitve za spor med centrom in Komisijo glede tega, kolikšen delež pokojninskih prispevkov osebja mora vplačati delodajalec, čeprav Parlament v svojih resolucijah o razrešnici že več let opozarja na to vprašanje;

               6.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ta še vedno nerešeni spor s Komisijo stane center več milijonov; zlasti ugotavlja, da je center leta 2008 oblikoval rezervo v višini 15 300 000 EUR za reševanje posledic tega spora; zato poziva center, naj obvesti organ za podelitev razrešnice o poteku pogajanj in dejanskih stroških (glede časa in izdatkov), ki jih je povzročil ta spor;

      Notranja revizija

               7.

               ugotavlja, da je center leta 2006 oblikoval delovno mesto notranjega revizorja, ki je zasedeno od februarja 2008;

               8.

               ugotavlja, da je večina priporočil službe za notranjo revizijo že bila izvedena; meni, da je izredno pomembno, da center v celoti izvede politiko v zvezi z občutljivimi delovnimi mesti in mobilnostjo osebja;

      Človeški viri

               9.

               ugotavlja, da je bilo decembra 2008 samo 81 % delovnih mest zapolnjenih z uradniki in začasnimi uslužbenci; ugotavlja, da je center nezadostno število zaposlenih opravičil s pomanjkanjem pisarniških prostorov, ki mu preprečuje zaposlovanje v skladu s kadrovskim načrtom; meni pa, da mora center bolj realistično in učinkoviteje načrtovati svoje postopke zaposlovanja, da bi izpolnil roke in predvidel vse potrebe, povezane s povečanjem osebja centra;

               10.

               poziva center, naj oblikuje celovite načrte usposabljanja, temelječe na zahtevanih spretnostih in zmožnostih osebja, da se ohrani visoka raven sposobnosti osebja; poleg tega podpira pobude centra na področju učinkovitega spremljanja kakovosti tečajev usposabljanja;

               11.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 5. maja 2010 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 107.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 145.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0139 (glej stran 241 tega Uradnega lista).


title: 2008/513/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/99

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005
   (2008/513/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 z odgovori Centra (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 11a Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju Poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0100/2007),

               1.

               podeli direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami razrešnico glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2005;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 43.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 86.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 36, 12.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1651/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 30).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/100

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 z odgovori Centra (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 11a Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0100/2007),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005, ter da so bile z njim povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne,

               B.

               ker je Parlament dne 27. aprila 2006 podelil direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2004 (6) in v resoluciji, priloženi Sklepu Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           obžaluje zelo visoko število prenosov; poziva Center, da bolj upošteva proračun, ki ga je prvotno določil proračunski organ;

         Splošne pripombe, ki zadevajo večino agencij EU, za katere se zahteva posamezna razrešnica

               1.

               meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti določenih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij vedno ne odražaho pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov; prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

               2.

               zato poziva Komisijo, naj določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži študijo stroškov in koristi; ob tem naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

               3.

               poziva Računsko sodišče, naj predloži svoje mnenje o študiji stroškov in koristi, preden Parlament sprejme odločitev;

               4.

               poziva Komisijo, naj vsakih pet let predloži analizo o dodani vrednosti vsake obstoječe agencije; poziva vse zadevne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

               5.

               ob upoštevanju naraščajočega števila regulatornih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij niso še zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da po posvetovanju z Računskim sodiščem storijo vse, ker je potrebno, za hitro sklenitev navedenega sporazuma;

               6.

               ugotavlja, da odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulatornih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

               7.

               poziva Računsko sodišče, naj za jasnejšo sliko o uporabi sredstev EU s strani agencij v svojem letnem poročilu oblikuje dodatno poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi zaključnega računa Komisije;

               8.

               upošteva načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če je organ, pristojen za razrešnico, ukrepa na podlagi njihovega ustanovnega besedila;

               9.

               poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

               10.

               ugotavlja, da število agencij neprestano narašča in da je ob upoštevanju politične odgovornosti Komisije za delovanje agencij, ki je veliko večja kot preprosta logistična podpora, potreba po oblikovanju skupnega pristopa generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij, do agencij še večja; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale agencije za usklajevanje med zadevnimi GD, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

               11.

               poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

               12.

               ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

               13.

               pozdravlja znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, kar jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav ter prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

               14.

               meni, da bi bilo treba nadaljevati in razširiti ukrep številnih agencij, ki so vzpostavile skupno podporno službo, namenjeno uskladitvi njihovih informacijskih sistemov za finančno upravljanje s tistimi, ki jih uporablja Komisija;

               15.

               poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z akterji na ustreznem področju; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati prepoznavnost njihovih dejavnosti;

               16.

               poziva Komisijo, da pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij in za razvoj kazalcev uspešnosti, ki bi omogočali primerjavo njihove učinkovitosti;

               17.

               poziva agencije, da na začetku vsakega leta predložijo kazalnike uspešnosti, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti agencije;

               18.

               poziva vse agencije, da bolj uporabljajo cilje SMART, kar naj bi vodilo do stvarnejšega načrtovanja in izvajanja ciljev;

               19.

               se strinja z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato Komisijo poziva, naj spremlja in po potrebi usmerja in sodeluje pri upravljanju različnih agencij, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih razpisov, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovodenje (neporabljena sredstva in preveč predvidenih proračunskih sredstev) in – kar je najpomembnejše – ustrezno uporabo pravil o sistemu notranjega nadzora;

               20.

               meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevke agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranjega nadzora Komisije;

         Posebne pripombe

               21.

               ugotavlja, da je stopnja izkoriščenosti odobritev za prevzem obveznosti višja od 90 %, medtem ko ustrezna stopnja izkoriščenosti odobritev za plačila dosega le 85 %; ugotavlja tudi, da upravni odhodki kažejo visoko stopnjo prenesenih sredstev, tj. skoraj 40 %; poziva Center, naj bolje upravlja politiko javnih naročil, da bi se izognil prenosu sredstev, ki ovira poslovodenje;

               22.

               pozdravlja načrtovanje proračuna po dejavnostih, ki ga je za namene poslovodenja pripravil Center; poziva Center, da nadaljuje pobudo za izboljšanje spremljanja in ocenjevanja učinkovitosti ter uvede analitično računovodstvo, s katerim bo mogoče oceniti stroške različnih dejavnosti centra;

               23.

               poziva Center, da sisteme za vodenje osnovnih sredstev vključi v splošno računovodstvo, ker brez zanesljivega sistema označevanja ni mogoče zagotoviti sledljivosti sredstev, vodenih v evidenci;

               24.

               ugotavlja pomanjkljivosti pri postopkih zaposlovanja osebja; poziva Center, da pravilno uporablja postopke zaposlovanja;

               25.

               ugotavlja, da je bil konec leta 2004 nek uslužbenec poslan na daljše (dvoletno) službeno potovanje v Bruselj; poziva Center, da v celoti pojasni ta postopek; poziva Center in Komisijo, da zadevo preučita in ukrepata tako, da se takšni primeri v prihodnje ne bodo več ponovili;

               26.

               opozarja, da je bilo pri preverjanju postopkov za naročila in sklepanje pogodb odkritih več nepravilnosti; poziva Center, da uporablja postopke za naročila in sklepanje pogodb v celoti in tako prepreči podoben položaj, kot je nastal leta 2005.

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 43.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 86.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 36, 12.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1651/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 30).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 340, 6.12.2006, str. 85.


               12.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Ustni predlogi sprememb in drugi ustni popravki (razlaga člena 156(6) Poslovnika)
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2013 o ustnih predlogih sprememb in drugih ustni popravkih (razlaga člena 156(6) Poslovnika)
   (2016/C 055/26)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 24. aprila 2013,

               —

               ob upoštevanju člena 211 Poslovnika,

               1.

               sklene, da se odstavku 6 člena 156 Poslovnika doda naslednja razlaga:
               „Na predlog predsednika se ustni predlog spremembe ali vsak drugi ustni popravek obravnava na isti način kot predlog spremembe, ki ni razdeljen v vseh uradnih jezikih. Če ga predsednik na podlagi člena 157(3) obravnava kot dopustnega in če se mu ne nasprotuje v skladu s členom 156(6), se o njem glasuje v skladu z vzpostavljenim vrstnim redom glasovanja.
               V odboru se število glasov, potrebnih za nasprotovanje glasovanju o takem predlogu spremembe ali popravku, določi na podlagi člena 196 proporcionalno glede na število, ki velja za plenarno sejo, in se po potrebi zaokroži navzgor.“

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.


title: 2004/613/ESSklep Komisije z dne 6. avgusta 2004 o ustanovitvi svetovalne skupine za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin

text:
               25.8.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 275/17

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 6. avgusta 2004
   o ustanovitvi svetovalne skupine za prehranjevalno verigo ter zdravje živali in rastlin
   (2004/613/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V Beli knjigi o Evropski upravi, sprejeti 25. julija 2001 (1), se je Komisija zavezala, da bo razširila postopek izdelave politik Evropske unije, da bi zagotovila širšo udeležbo državljanov in organizacij pri načrtovanju in izvajanju teh politik.

               (2)

               Komisija je 11. decembra 2002 sprejela sporočilo (2)“o splošnih načelih in minimalnih standardih, uporabljenih na posvetovanjih, ki jih izvaja Komisija z zainteresiranimi strankami”, da bi s tem zagotovila celovit pristop vseh služb Komisije v svetovalnih postopkih in povečala transparentnost posvetovanj.

               (3)

               Za Komisijo je pomembno, da se posvetuje in da informira tako potrošnike kot tudi socialno-ekonomska okolja, ki so povezana z vprašanji označevanja in predstavitve živil in krme, varnosti živil in krme, prehrane ljudi v zvezi z živilsko zakonodajo, zdravja in dobrega počutja živali kot tudi zdravja rastlin.

               (4)

               Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3), predvideva odprto in transparentno posvetovanje z državljani, posredno ali prek posrednikov področnih združenj, v postopku izdelave, ocenjevanja in revizije živilske zakonodaje, razen če zaradi nujnosti vprašanje tega ne dopušča.

               (5)

               Bela knjiga o varni hrani, ki jo je sprejela Komisija 12. januarja 2000 (4), je predvidela ustanovitev posvetovalne skupine o varni hrani s preoblikovanjem obstoječih svetovalnih odborov (ukrep 81).

               (6)

               Svetovalni odbor za živila je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 80/1073/EGS (5).

               (7)

               Ostali svetovalni odbori na področju skupne kmetijske politike so bili ustanovljeni s Sklepom Komisije 98/235/ES (6).

               (8)

               Pridobljene izkušnje so pokazale potrebo po preoblikovanju in spremembi delovanja različnih svetovalnih odborov, ki so bili ustanovljeni za različna področja prehranjevalne verige ter zdravja živali in rastlin.

               (9)

               Med postopkom izdelave, ocenjevanja in revizije živilske zakonodaje Skupnosti je treba ustanoviti stalne svetovalne sisteme državljanov na evropskem nivoju.

               (10)

               Zaradi pomembnosti globalnega pristopa k prehranjevalni verigi ter zdravju živali in rastlin, da se s tem zagotovi varnost potrošnikov, je pomembno vključiti v svetovalne sisteme vsa vprašanja, povezana z živilsko zakonodajo, kar vključuje vidike na označevanje in predstavitev živil, krme, prehrane ljudi v zvezi z živilsko zakonodajo, in zdravje živali, prav tako pa vključuje tudi vidike, ki se nanašajo na dobro počutje živali in na različna področja zdravja rastlin, kot npr. varovanje rastlin, fitofarmacevtskih sredstev in njihovih ostankov, pogojev za prodajo semen in reprodukcijskega materiala, kamor spadajo biološka raznolikost in področja pripadajoče industrijske lastnine.

               (11)

               Ob upoštevanju širitve zadevnega svetovalnega področja in posledično velikega števila zainteresiranih strank vključuje učinkovitost stalnih svetovalnih sistemov tudi svetovanje državljanov prek področnih združenj za prehranjevalno verigo in za zdravje živali in rastlin na evropskem nivoju, čeprav neposredno svetovanje državljanom ostaja vedno na voljo.

               (12)

               Zadevna socialno-strokovna okolja, vključno z združenji potrošnikov držav članic, so ustanovila organizacije na ravni Evropske unije, ki imajo za cilj na evropskem nivoju zagotoviti predstavništvo interesov v zvezi s prehranjevalno verigo ter z zdravjem živali in rastlin.

               (13)

               Kakovost posvetovalnih sistemov predvideva, da bi neposredne izmenjave med Komisijo in področnimi združenji na evropskem nivoju lahko potekale med zasedanji, izvedenimi v okviru svetovalne skupine, zlasti kar se tiče delovnega programa Komisije na področju živil.

               (14)

               Zaradi praktičnih organizacijskih razlogov zasedanj svetovalna skupina ne sme biti preštevilčna. Zagotavljati mora ustrezno zastopanje interesov prehranjevalne verige ter zdravja živali in rastlin. Skupina se posvetuje predvsem o delovnem programu Komisije, zato je pomembno, da so v njej zastopana področna združenja, ki na evropskem nivoju najbolje ščitijo splošne interese v zvezi s prehranjevalno verigo ter z zdravjem živali in rastlin.

               (15)

               Za zagotavljanje učinkovitosti in transparentnosti delovanja skupine njen način dela omogoča organizacijo zasedanj delovne skupine tako, da se jih bodo – če bo to potrebno – lahko udeležile druge osebe ali zainteresirani organi.

               (16)

               Za večjo jasnost se Sklep 80/1073/EGS razveljavi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Pri Komisiji je ustanovljena svetovalna skupina za prehranjevalno verigo in za zdravje živali in rastlin, v nadaljnjem besedilu “skupina”.
   Člen 2
   Naloga
   1.   Komisija se s skupino posvetuje o svojem delovnem programu na naslednjih področjih:

               —

               varnost živil in krme,

               —

               označevanje živil in krme,

               —

               prehrana ljudi v zvezi z živilsko zakonodajo,

               —

               zdravje in dobro počutje živali,

               —

               vprašanja o varovanju rastlin, fitofarmacevtskih proizvodov in njihovih ostankov, pa tudi pogojev za prodajo semen in reprodukcijskega materiala, kamor spadajo biološka raznolikost in pripadajoča področja industrijske lastnine.

         2.   Poleg tega se Komisija lahko posvetuje s skupino o vseh ukrepih, ki jih namerava sprejeti ali predlagati na teh področjih.
   Člen 3
   Sestava skupine
   1.   Skupino sestavlja največ 45 predstavnikov področnih združenj na evropskem nivoju. Ti organi morajo imeti za cilj predstavitev interesov, povezanih s področji, omenjenimi v členu 2(1), ter izpolnjevati naslednja merila: izkazovanje splošnega zanimanja za problematiko, prepoznavnost, ki se nanaša na vse države članice ali večino, reden obstoj na nivoju Skupnosti, ki omogoča neposreden dostop do strokovnih mnenj članov za oblikovanje usklajenih in hitrih odzivov.
   2.   V dveh mesecih od datuma sprejema tega sklepa Komisija povabi organe, ki želijo sodelovati v skupini, da se v roku enega meseca predstavijo in utemeljijo svoje interese in načine delovanja, ki ustrezajo naštetim merilom.
   3.   Komisija izbere organe, ki najbolje ustrezajo naštetim merilom, in sprejme seznam, ki je nato objavljen v Uradnem listu Evropske unije.
   4.   Vsak izbrani organ mora zagotavljati koordinacijo svojih svetovalnih in informativnih del, tako da predstavi najbolj reprezentativne poglede na področje, ki ga zastopa.
   Člen 4
   Način organizacije
   1.   Skupina se načeloma sestane dvakrat letno na sedežu Komisije in vsakič, ko se Komisiji to zdi potrebno.
   2.   Delovne skupine so lahko ustanovljene za preučevanje specifičnih vprašanj na osnovi mandata, ki ga določa skupina, ali v primeru, če se le-to izkaže za potrebno.
   3.   Komisija lahko, če se to izkaže za potrebno in koristno, k udeležbi pri delu skupine ali delovnih skupin, povabi strokovnjake ali opazovalce, med katere sodijo tudi področna združenja tretjih držav.
   4.   Skupina in delovne skupine zasedajo na način in po koledarju, ki ga določi Komisija. Komisija zagotovi predsedstvo.
   5.   Skupina sprejme interni pravilnik, ki je osnovan na podlagi projekta Komisije. Službe Komisije zagotovijo sekretariat zasedanj in delo skupine, kamor spada tudi delo delovnih skupin.
   6.   Komisija zagotavlja, da je delo skupine javno.
   Člen 5
   Zaupnost
   Člani skupine, strokovnjaki, ki začasno sodelujejo, in vse ostale osebe, ki so na srečanja skupin vabljene kot opazovalke, se obvezujejo, da ne bodo širili informacij, pridobljenih pri delu skupine ali njenih delovnih skupin, dokler ima Komisija te informacije označene kot zaupne. V teh primerih se Komisija lahko odloči, da bodo na srečanjih prisotni le člani skupine ter da bodo te informacije dobili le slednji.
   Člen 6
   Končna določba
   Sklep Komisije 80/1073/EGS o uvedbi novega statuta Svetovalnega odbora za živila se razveljavi.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 6. avgusta 2004

            Za Komisijo

         David BYRNE

            Član Komisije

      (1)  KOM(2001) 428 končno.

      (2)  KOM(2002) 704 končno.

      (3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

      (4)  KOM(1999) 719 končno.

      (5)  UL L 318, 26.11.1980, str. 28.

      (6)  UL L 88, 24.3.1998, str. 59.


title: Sklep Sveta z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0080

Uradni list L 027 , 30/01/2001 str. 0007 - 0011

		Sklep Svetaz dne 22. januarja 2001o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije(2001/80/SZVP)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Z namenom krepitve skupne zunanje in varnostne politike (SVZP) in zlasti skupne evropske varnostne in obrambne politike, predvidene v členu 17 Pogodbe o Evropski uniji, je Evropski svet na sestanku v Nici med 7. in 11. decembrom 2000 dosegel dogovor o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije in določil njegov namen in funkcije.(2) V skladu s smernicami Evropskega sveta naj bi bil Vojaški štab pripravljen za začetek opravljanja svojega dela –SKLENIL:Člen 11. Da bi ustanovile Vojaški štab Evropske unije (VŠEU), države članice Generalnemu sekretariatu Sveta dodelijo vojaško osebje.2. Vojaški štab je del Generalnega sekretariata Sveta.Člen 2Namen in funkcije Vojaškega štaba so določene v Prilogi V poročila predsedstva, ki ga je odobril Evropski svet v Nici in ki je prevzeta v Prilogi k temu sklepu.Člen 3Vsi člani Vojaškega štaba so državljani držav članic Evropske unije.Člen 41. Člani Vojaškega štaba se ravnajo po pravilih, ki jih bo določil sklep Sveta.2. Do začetka veljavnosti sklepa iz odstavka 1, ostane med začasnim obdobjem [1] v veljavi sklep Sveta 2000/178/SZVP z dne 28. februarja 2000 o pravilih, veljavnih za dodeljevanje nacionalnih strokovnjakov Generalnemu sekretariatu Sveta na vojaškem področju.Člen 5Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.Uporabljati se začne z dnem določenim s strani GS/VP po posvetovanju s PVO in Začasnim vojaškim organom (ZVO)/Vojaški odbor, načeloma pred koncem junija 2001.Do dne začetka izvajanja tega sklepa, generalni direktor Vojaškega štaba (GDVŠEU), ki bo prevzel funkcije s 1. marcem 2001 [2], deluje kot vodja vojaških strokovnjakov, ki so jih države članice dodelile sekretariatu Sveta [3].Člen 6Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 22. januarja 2001Za SvetPredsednicaA. Lindh[1] UL L 57, 2.3.2000, str. 1.[2] Sklep Sveta z dne 22. decembra 2000.[3] Sklep Sveta 2000/145/SZVP z dne 14. februarja 2000 o začasni dodelitvi nacionalnih strokovnjakov na vojaškem področju generalnemu sekretariatu Sveta v začasnem obdobju (UL L 49, 22.2.2000, str. 3).--------------------------------------------------PRILOGAORGANIZACIJA VOJAŠKEGA ŠTABA EVROPSKE UNIJE (VŠEU)1. UvodV Helsinkih so se države članice EU odločile, da v okviru Sveta ustanovijo nove stalne politične in vojaške organe, ki EU omogočajo prevzem odgovornosti za celoten obseg nalog preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, določenih v Pogodbi EU kot Petersberške naloge. Po navedbah Poročila iz Helsinkov, VŠEU "v okviru struktur Sveta zagotavlja SEVOP-u vojaška strokovna znanja in podporo, vključno z vodenjem vojaških operacij za krizno upravljanje, ki jih vodi EU".Skladno temu namenu je mandat Vojaškega štaba Evropske unije (VŠEU) določen z naslednjim:2. NamenVojaški štab mora zagotavljati "zgodnje opozarjanje, oceno razmer in strateško načrtovanje za potrebe Petersberških nalog, vključno z identifikacijo evropskih nacionalnih in multinacionalnih vojaških sil" ter izvajati politike in sklepe po navodilu Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU).3. Vloga in naloge- Je vir vojaških strokovnih znanj EU.- Zagotavlja povezavo med VOEU in vojaškimi sredstvi, ki so na voljo EU, in po navodilu VOEU zagotavlja vojaška strokovna znanja telesom EU.- Zagotavlja zgodnje opozarjanje. Načrtuje, ocenjuje in daje priporočila glede koncepta kriznega upravljanja in splošne vojaške strategije ter izvaja sklepe in navodila VOEU.Deluje v podporo VOEU pri oceni razmer in vojaških vidikov strateškega načrtovanja [1] glede vseh Petersberških nalog, za vse primere operacij, ki jih vodi EU, ne glede na to ali EU pri tem uporablja sredstva in zmogljivosti Nata.Prispeva k procesu oblikovanja, ocenjevanja in preverjanja zastavljenih zmogljivosti ob upoštevanju držav članic, ki jih to zadeva, da se zagotovi koherentnost z Natovim procesom načrtovanja obrambe in procesom načrtovanja in preverjanja partnerstva za mir v skladu z dogovorjenimi postopki.Je odgovoren za spremljanje, ocenjevanje in oblikovanje priporočil glede usposabljanja, urjenja in sposobnosti medsebojnega sodelovanja sil in zmogljivosti, ki jih države članice dajo na voljo EU.4. Funkcije- Opravlja tri glavne operativne funkcije: zgodnje opozarjanje, ocena razmer in strateško načrtovanje.- Pod vodstvom VOEU daje telesom EU na razpolago vojaška strokovna znanja, še zlasti generalnemu sekretarju/Visokemu predstavniku.- Ob pomoči nacionalne in multinacionalne obveščevalne zmogljivosti nadzoruje in spremlja morebitne krize.- Situacijskemu centru daje vojaške informacije in od njega prejema njegove ugotovitve.- Uresničuje vojaške vidike strateškega predhodnega načrtovanja za Petersberške naloge.- V usklajevanju z Natom določa in razvršča evropske nacionalne in multinacionalne sile za EU vodene operacije.- Prispeva k vzpostavitvi in pripravi (vključno z usposabljanjem in urjenjem) nacionalnih in multinacionalnih sil, ki jih države članice dajo na voljo EU. Različni načini odnosov z Natom so določeni v ustreznih dokumentih.- Z nacionalnimi in multinacionalnimi vojaškimi štabi, vključno s štabi Nata, ki so na voljo EU, organizira in usklajuje postopke, pri čemer v največji možni meri zagotavlja združljivost s postopki Nata.- Programira, načrtuje, vodi in ocenjuje vojaški vidik postopkov EU za krizno upravljanje, vključno s postopki EU/Nato.- Sodeluje pri finančni oceni operacij in urjenj.- Vzdržuje stike z nacionalnimi vojaškimi štabi in multinacionalnimi štabi multinacionalnih sil.- Vzpostavlja stalne odnose z Natom v skladu s "Stalnimi dogovori EU/Nato" in ustrezne odnose s korespondenti, določenimi v soglasju z OZN in OVSE.(a) Dodatne funkcije v primerih kriznega upravljanja:- Od obveščevalnih organizacij zahteva in obdeluje specifične ter druge pomembne informacije iz vseh razpoložljivih virov.- Deluje v podporo VOEU s svojimi prispevki za začetno načrtovalno usmerjanje in za načrtovanje Političnega in varnostnega odbora (PVO).- Oblikuje vojaške strateške opcije in jih razvršča po prednosti, kot podlago za vojaško svetovanje VOEU Političnemu in varnostnemu odboru (PVO), tako da:- določa začetne splošne opcije,- po potrebi črpa pomoč za načrtovanje pri zunanjih virih, ki bodo te opcije analizirali in jih podrobneje razvili,- ocenjuje rezultate tega podrobnejšega dela in poskrbi za nadaljnje izvajanje morebitno potrebnega dodatnega dela,- VOEU predstavi celovito oceno in po potrebi navede prednostne naloge in priporočila.- Prispeva lahko tudi k nevojaškim vidikom vojaških opcij.- Pri usklajevanju z nacionalnimi štabi za načrtovanje in po potrebi z Natom opredeli sile, ki bi lahko sodelovale v morebitnih operacijah, ki jih vodi EU.- Poveljniku operacij pomaga pri tehničnih izmenjavah s tretjimi državami, ki dajejo vojaški prispevek EU vodeni operaciji ter pri pripravah na konferenco za najavo sil.- Nadaljuje s spremljanjem kriznih razmer.(b) Dodatne funkcije med operacijami- VŠEU, ki deluje pod vodstvom VOEU, neprekinjeno nadzoruje in spremlja vse vojaške vidike operacij. Pri podpori VOEU v njegovi svetovalni vlogi PVO za strateške usmeritve, skupaj z imenovanim poveljnikom operacije VŠEU vodi strateške analize.- V luči političnega in operativnega razvoja dogodkov posreduje VOEU nove rešitve kot podlago vojaškega svetovanja VOEU potrebam PVO.5. Organizacija- Deluje pod vojaškim vodstvom VOEU, kateremu je dolžan poročati.- VŠEU je oddelek sekretariata Sveta, ki je neposredno povezan z GS/VP; sestavlja ga osebje, dodeljeno iz držav članic, ki deluje v mednarodnih svojstvih v skladu s statutom, ki ga določi Svet.- VŠEU načeljuje generalni direktor (GDVŠEU), ki je častnik s tremi zvezdicami, in ki dela pod vodstvom VOEU.- Za obvladovanje vseh Petersberških nalog, ne glede na to ali ima EU dostop do sredstev Nata, je VŠEU organiziran na način iz Priloge "A".- Med upravljanjem v kriznih razmerah ali urjenjem, lahko VŠEU ustanovi skupine za ukrepanje v kriznih razmerah (CAT — Crisis Action Teams), pri tem pa uporablja svoja lastna znanja, vojaško osebje in infrastrukturo. Poleg tega lahko, zaradi potreb po začasnem povečanju, uporablja tudi zunanje vojaško osebje, za katerega zaprosi VOEU pri državah članicah.6. Odnosi s tretjimi državami- Odnosi med VŠEU in evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU in državami kandidatkami za pristop k EU, bodo določeni v dokumentu o odnosih EU s tretjimi državami.[1] Predhodne definicije:- Strateško načrtovanje: dejavnosti načrtovanja, ki se pričnejo takoj ob pojavu krize in končajo, ko politične oblasti EU odobrijo vojaško strateško opcijo ali sveženj vojaških strateških opcij. Strateški proces obsega oceno vojaških razmer, definicijo politično-vojaškega okvira in oblikovanje vojaško strateških opcij.- Vojaško strateška opcija: možnost vojaškega ukrepanja z namenom dosege politično-vojaških ciljev, navedenih v politično-vojaškem okviru. Vojaško strateška opcija opisuje možne vojaške rešitve, zahtevana sredstva in priporočila glede izbire poveljnika in štaba operacij.--------------------------------------------------PRILOGA AORGANIZACIJSKA SHEMA EUMS/VŠEU+++++ TIFF +++++KRATICEAADMIN | Odsek za upravo |CCEUMC | Predsednik Vojaškega odbora Evropske unije — PVOEU |CIO | CIMIC in oddelek za informacijske operacije |CIS | Oddelek za komunikacije in informacijske sisteme |CMC SPT | Podpora predsedniku Vojaškega odbora Evropske unije |CON | Odsek za načrtovanje konceptov |CRM/COP | Odsek za krizno upravljanje/tekoče operacije |DDDG/COS | Namestnik generalnega direktorja in načelnik štaba Vojaškega štaba Evropske unije |DGEUMS | Generalni direktor Vojaškega štaba Evropske unije — GDVŠEU |EEUMC | Vojaški odbor Evropske unije — VOEU |EUMS | Vojaški štab Evropske unije — VŠEU |EXE | Odsek za urjenja |EX OFFICE | Izvršni urad |FFOR | Odsek za pripravljenost sil |IINT | Obveščevalni oddelek |INT POL | Odsek za obveščevalne analize |ITS | Odsek za informacijsko tehnologijo in varnost |LLEGAL | Pravni svetovalec |LOG | Odsek za logistiko |LOG/RES | Oddelek za logistiko in vire |OOPS/EXE | Oddelek za operacije in urjenja |PPERS | Osebni štab |POL | Analitični odsek |POL/PLS | Oddelek za analize in načrtovanje |POL/REQ | Odsek za politiko in zahteve |PRD | Produkcijski odsek |RREQ | Odsek za zahteve |RES/SPT | Odsek za podporo virom |--------------------------------------------------


title: 2004/752/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 2. novembra 2004 o ustanovitviSodišča za uslužbence Evropske unije

text:
               9.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 333/7

      SKLEP SVETA

   z dne 2. novembra 2004
   o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije
   (2004/752/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 225a in 245 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členov 140b in 160 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju mnenja Sodišča,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 225a Pogodbe ES in člen 140b Pogodbe ESAE pooblaščata Svet, da ustanovi sodne oddelke za obravnavanje in odločanje na prvi stopnji o nekaterih vrstah tožb ali postopkov ter določi pravila o organizaciji takšnih sodnih oddelkov in obsegu na njih prenesenih pristojnosti.

               (2)

               Ustanovitev posebnega sodišča za uslužbenske spore, pristojnega za odločanje v teh sporih na prvi stopnji, za katere je sedaj pristojno Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti, naj bi izboljšala delovanje sodnega sistema Skupnosti. Ustanovitev takega sodišča je v skladu s pozivom iz Izjave št. 16 o členu 225a Pogodbe ES (1), ki je bila sprejeta ob podpisu Pogodbe iz Nice 26. februarja 2001.

               (3)

               Sodišču prve stopnje je tako treba dodati sodni oddelek, ki bo v institucionalnem in organizacijskem smislu sestavni del Sodišča in katerega člani bodo imeli enak status kot člani Sodišča prve stopnje.

               (4)

               Novi sodni oddelek je treba poimenovati tako, da se ga bo razlikovalo od lastnih sestav oz. sestav Sodišča prve stopnje.

               (5)

               Da bi zagotovili splošno preglednost sodnega sistema, je treba določbe o pristojnostih, sestavi, organizaciji in postopku sodnega oddelka priložiti k Statutu Sodišča.

               (6)

               Število sodnikov sodnega oddelka naj bi ustrezalo pripadu zadev. Da bi Svetu olajšali odločanje o imenovanju sodnikov, naj bi se predvidelo, da Svet ustanovi neodvisni svetovalni odbor, ki bo preverjal, ali predložene kandidature izpolnjujejo zahtevane pogoje.

               (7)

               Sodni oddelek naj bi odločal po postopku, prilagojenem posebnostim sporov, ki so mu predloženi v odločanje, in naj bi v vseh fazah postopka preučeval možnosti za mirno rešitev spora.

               (8)

               V skladu s tretjim odstavkom člena 225a Pogodbe ES in tretjim odstavkom člena 140b Pogodbe ESAE se lahko zoper odločbe sodnega oddelka vloži pritožba na Sodišče prve stopnje zgolj glede pravnih vprašanj in pod enakimi pogoji, kot so določeni za pritožbe, ki se sedaj vlagajo na Sodišče zoper odločbe Sodišča prve stopnje. Ustrezne določbe Statuta Sodišča so v izogib navzkrižnim napotilom, ki bi škodila preglednosti celotne ureditve, priložene k Statutu.

               (9)

               V tem sklepu naj se predvidijo ustrezne prehodne določbe, da bi lahko sodni oddelek svoje naloge izvajal takoj po ustanovitvi –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti se doda sodni oddelek, ki odloča v uslužbenskih sporih Evropske unije, v nadaljnjem besedilu „Sodišče za uslužbence Evropske unije“. Sodišče za uslužbence Evropske unije ima sedež pri Sodišču prve stopnje.
   Člen 2
   Protokol o Statutu Sodišča se spremeni:

               1.

               vstavi se naslednji naslov:
               „NASLOV IVa
               SODNI ODDELKI
               Člen 62a
               Določbe o pristojnostih, sestavi, organizaciji in postopku sodnih oddelkov, ustanovljenih na podlagi členov 225a Pogodbe ES in 140b Pogodbe ESAE, so priložene k temu statutu.“

               2.

               Doda se Priloga I, katere besedilo je vsebovano v Prilogi k temu sklepu.

         Člen 3
   1.   Prvi predsednik Sodišča za uslužbence Evropske unije se imenuje za dobo treh let na enak način kot sodniki, vendar pa lahko Svet odloči, da se uporabi postopek iz člena 4(1) Priloge I k Statutu Sodišča, katere besedilo se nahaja v Prilogi k temu sklepu.
   2.   Takoj ko prisežejo vsi člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, predsednik Sveta nadaljuje z izbiranjem z žrebom treh sodnikov tega sodišča, katerih mandati se z odstopanjem od prvega stavka drugega odstavka člena 2 Priloge I k Statutu Sodišča iztečejo ob koncu prvih treh let mandata.
   3.   Zadeve iz člena 1 Priloge I k Statutu Sodišča, ki so Sodišču prve stopnje predložene do dne začetka veljavnosti omenjenega člena in v katerih pisni postopek iz člena 52 poslovnika Sodišča prve stopnje še ni bil zaključen, se odstopijo Sodišču za uslužbence Evropske unije.
   4.   Sodišče za uslužbence Evropske unije do začetka veljavnosti svojega poslovnika smiselno uporablja poslovnik Sodišča prve stopnje, z izjemo določb o sodniku posamezniku.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije, z izjemo člena 1 Priloge I k Statutu Sodišča, katere besedilo se nahaja v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 1 Priloge I k Statutu Sodišča začne veljati na dan, ko se v Uradnem listu Evropske unije objavi sklep o ugotovitvi predsednika Sodišča, da je Sodišče za uslužbence Evropske unije ustanovljeno v skladu z zakonom.

      V Bruslju, 2. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL C 80, 10.3.2001, str. 80.

      PRILOGA

            „PRILOGA I
            SODIŠČE ZA USLUŽBENCE EVROPSKE UNIJE
            Člen 1
            Sodišče za uslužbence Evropske unije, v nadaljnjem besedilu ‚Sodišče za uslužbence’, izvršuje na prvi stopnji pristojnost za odločanje v sporih med Skupnostma in njunimi uslužbenci na podlagi člena 236 Pogodbe ES in člena 152 Pogodbe ESAE, vključno s spori med organi, uradi ali agencijami in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodišču.
            Člen 2
            Sodišče za uslužbence sestavlja sedem sodnikov. Svet lahko na zahtevo Sodišča s kvalificirano večino število sodnikov poveča.
            Sodniki so imenovani za dobo šest let. Sodniki, ki jim mandat poteče, so lahko ponovno imenovani.
            Prosto mesto se zapolni z imenovanjem novega sodnika za dobo šest let.
            Člen 3
            1.   Sodnike imenuje Svet, ki po posvetovanju z odborom, predvidenim v tem členu, odloča v skladu s četrtim odstavkom člena 225a Pogodbe ES in četrtim odstavkom člena 140b Pogodbe ESAE. Svet pri imenovanju sodnikov zagotovi uravnoteženo sestavo Sodišča za uslužbence, tako da se med državljani držav članic izberejo sodniki iz kar najširšega možnega geografskega območja in se upoštevajo zastopani nacionalni pravni sistemi.
            2.   Kandidira lahko vsakdo, ki ima državljanstvo Unije in izpolnjuje pogoje iz četrtega odstavka člena 225a Pogodbe ES in četrtega odstavka člena 140b Pogodbe ESAE. Svet, ki odloča s kvalificirano večino na priporočilo Sodišča, določi pogoje in podrobnosti za predložitev in obravnavo kandidatur.
            3.   Ustanovi se odbor, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. O imenovanju članov odbora in pravilih za njegovo delovanje odloči Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča.
            4.   Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvrševanje sodniške funkcije v okviru Sodišča za uslužbence. Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Seznam mora vsebovati vsaj dvakrat več kandidatov, kot znaša število sodnikov, ki jih mora Svet imenovati.
            Člen 4
            1.   Sodniki med svojimi člani imenujejo predsednika Sodišča za uslužbence za dobo treh let. Lahko je ponovno imenovan.
            2.   Sodišče za uslužbence zaseda v senatih treh sodnikov. Sodišče za uslužbence lahko v določenih primerih, ki jih ureja njegov poslovnik, odloča na občni seji, v senatu petih sodnikov ali pa odloča sodnik posameznik.
            3.   Predsednik Sodišča za uslužbence predseduje občni seji in senatu petih sodnikov. Predsedniki senatov treh sodnikov se imenujejo, kot določa odstavek 1. Če je predsednik Sodišča za uslužbence dodeljen senatu treh sodnikov, temu senatu predseduje.
            4.   Pristojnosti in sklepčnost občne seje ter sestavo senatov in dodelitev zadev senatom ureja poslovnik.
            Člen 5
            Členi 2 do 6, 14, 15 ter prvi, drugi in peti odstavek člena 17 ter člen 18 Statuta Sodišča se uporabljajo za Sodišče za uslužbence in njegove člane.
            Prisega iz člena 2 Statuta se izreče pred Sodiščem in odločitve iz členov 3, 4 in 6 Sodišče sprejme po posvetovanju s Sodiščem za uslužbence.
            Člen 6
            1.   Sodišču za uslužbence pomagajo službe Sodišča in Sodišča prve stopnje. Predsednik Sodišča ali, če je to primerno, predsednik Sodišča prve stopnje v medsebojnem soglasju s predsednikom Sodišča za uslužbence določita, na kakšen način uradniki in drugi uslužbenci Sodišča ali Sodišča prve stopnje opravljajo naloge za Sodišče za uslužbence, da bi tako zagotovili njegovo delovanje. Nekateri uradniki ali drugi uslužbenci so odgovorni sodnemu tajniku Sodišča za uslužbence, ki je podrejen predsedniku tega sodišča.
            2.   Sodišče za uslužbence imenuje sodnega tajnika in določi pravila, ki urejajo njegov položaj. Za sodnega tajnika tega sodišča se uporabljajo četrti odstavek člena 3 ter členi 10, 11 in 14 Statuta Sodišča.
            Člen 7
            1.   Postopek pred Sodiščem za uslužbence ureja naslov III Statuta Sodišča, z izjemo členov 22 in 23 Statuta. V poslovniku tega sodišča se po potrebi določijo nadaljnje in podrobnejše določbe glede postopka.
            2.   Ureditev vprašanja jezikov na Sodišču prve stopnje se uporablja tudi za Sodišče za uslužbence.
            3.   Pisni del postopka obsega vložitev tožbe in odgovora na tožbo, razen če Sodišče za uslužbence ne odloči, da je potrebna druga izmenjava pisnih vlog. Če je prišlo do druge izmenjave pisnih vlog, lahko Sodišče za uslužbence v soglasju s strankami odloči brez ustnega postopka.
            4.   Sodišče za uslužbence lahko v vseh fazah postopka od predložitve vloge preučuje možnosti za mirno rešitev spora in si lahko prizadeva omogočiti takšno rešitev.
            5.   Sodišče za uslužbence odloči o stroških. Ob upoštevanju posebnih določb poslovnika se, če sodišče tako odloči, plačilo stroškov naloži neuspešni stranki.
            Člen 8
            1.   Če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodišče za uslužbence, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Sodišča ali Sodišča prve stopnje, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodišča za uslužbence. Prav tako, če je vloga ali drug procesni dokument, naslovljen na Sodišče ali Sodišče prve stopnje, pomotoma vložen pri sodnem tajniku Sodišča za uslužbence, ga ta nemudoma pošlje sodnemu tajniku Sodišča ali Sodišča prve stopnje.
            2.   Če Sodišče za uslužbence ugotovi, da ni pristojno za obravnavanje in odločanje o tožbi, za katero je pristojno Sodišče ali Sodišče prve stopnje, jo odstopi Sodišču oz. Sodišču prve stopnje. Prav tako, če Sodišče ali Sodišče prve stopnje ugotovi, da je za tožbo pristojno Sodišče za uslužbence, jo odstopi Sodišču za uslužbence, to pa ne more odkloniti pristojnosti.
            3.   Če so Sodišču za uslužbence in Sodišču prve stopnje predložene zadeve, kjer se postavlja enako vprašanje razlage ali odloča o veljavnosti istega akta, lahko Sodišče za uslužbence po zaslišanju strank postopek prekine, dokler Sodišče prve stopnje ne izda sodbe.
            Če so Sodišču za uslužbence in Sodišču prve stopnje predložene zadeve, kjer je predmet enak, Sodišče za uslužbence odkloni pristojnost, da bi o teh zadevah lahko odločalo Sodišče prve stopnje.
            Člen 9
            Pri Sodišču prve stopnje se lahko vloži pritožba v dveh mesecih po uradnem obvestilu o odločbi, proti kateri je pritožba vložena, proti končnim odločbam Sodišča za uslužbence in delnim odločbam tega sodišča o vsebinskih vprašanjih ali odločbam o procesnih vprašanjih glede nepristojnosti ali nedopustnosti.
            Takšno pritožbo lahko vloži katera koli stranka, ki v celoti ali delno ni uspela s svojimi sklepnimi predlogi. Tisti, ki so se postopku pridružili, razen držav članic in institucij Skupnosti, pa lahko vložijo takšno pritožbo le, če jih odločba Sodišča za uslužbence neposredno prizadeva.
            Člen 10
            1.   Vsakdo, čigar vlogo za pridružitev postopku je Sodišče za uslužbence zavrnilo, se lahko v dveh tednih po uradnem obvestilu o odločbi o zavrnitvi vloge pritoži na Sodišče prve stopnje.
            2.   Stranke v postopku se lahko pritožijo na Sodišče prve stopnje glede vseh odločb Sodišča za uslužbence, sprejetih na podlagi člena 242 ali člena 243 ali četrtega odstavka člena 256 Pogodbe ES in člena 157 ali člena 158 ali tretjega odstavka člena 164 Pogodbe ESAE, v dveh mesecih po uradnem obvestilu o njih.
            3.   O pritožbah iz odstavkov 1 in 2 tega člena lahko odloča predsednik Sodišča prve stopnje po skrajšanem postopku, ki po potrebi odstopa od nekaterih pravil iz te priloge in ki bo določen v poslovniku Sodišča prve stopnje.
            Člen 11
            1.   Pritožba na Sodišče prve stopnje je omejena na pravna vprašanja. Lahko se vloži zaradi nepristojnosti Sodišča za uslužbence, zaradi kršitve postopka pred tem sodiščem, ki škoduje interesom pritožnika, pa tudi zaradi kršitve zakonodaje Skupnosti s strani Sodišča za uslužbence.
            2.   Pritožba, ki se nanaša samo na stroške in njihovo višino, ni dopustna.
            Člen 12
            1.   Brez poseganja v člena 242 in 243 Pogodbe ES in člena 157 in 158 Pogodbe ESAE pritožba na Sodišče prve stopnje nima odložilnega učinka.
            2.   Če je pritožba vložena proti odločbi Sodišča za uslužbence, ima postopek pred Sodiščem prve stopnje pisni in ustni del. Sodišče prve stopnje lahko v skladu s pogoji, določenimi v poslovniku, po zaslišanju strank odloči brez ustnega postopka.
            Člen 13
            1.   Če je pritožba utemeljena, Sodišče prve stopnje razveljavi odločbo Sodišča za uslužbence in samo odloči o zadevi. Zadevo vrne v razsojanje Sodišču za uslužbence, če o njej ni možno odločiti.
            2.   Če je zadeva vrnjena Sodišču za uslužbence, je to sodišče glede pravnih vprašanj vezano na odločbo Sodišča prve stopnje.“


title: 2007/666/ES: Sklep Komisije z dne 9. oktobra 2007 o imenovanju enega člana Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah za tretji mandat

text:
               16.10.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 271/15

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 9. oktobra 2007
   o imenovanju enega člana Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah za tretji mandat
   (2007/666/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2005/383/ES z dne 11. maja 2005 o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dr. C. CASINI je z dopisom z dne 12. julija 2006 odstopil kot član Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE), ker je bil imenovan za poslanca Evropskega parlamenta.

               (2)

               Komisija je 15. marca 2007 objavila razpis za izbiro novega člana Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah; komisija, sestavljena iz višjih uradnikov Komisije, pa je pregledala prejete prijave in pripravila kratek seznam za Sklep Komisije –

         SKLENILA:
   Člen 1
   G. Francesco D. BUSNELLI je imenovan za člana EGE za obdobje mandata sedanje skupine (2005–2009) namesto prejšnjega člana EGE Carla CASINIJA.
   Člen 2
   Mandat novega člana EGE se začne na dan sprejetja tega sklepa.

      V Bruslju, 9. oktobra 2007

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 17.