title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/140 z dne 22. januarja 2020 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam, ter o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/46 (ECB/2020/6)

text:
                  1.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 27/15

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/140
         z dne 22. januarja 2020
         o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam, ter o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/46 (ECB/2020/6)
         SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 30 Statuta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije se bosta za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem, ki sledi dnevu, navedenem v členu 1(1) Sklepa Evropskega sveta (EU) 2019/1810 (1). Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije centralna banka Bank of England ne bo več nacionalna centralna banka države članice in zato tudi ne članica Evropskega sistema centralnih bank. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 (ECB/2020/3) (2) določa uskladitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljnjem besedilu: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.3 in členom 29.4 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter z učinkom od 1. februarja 2020 uvaja nove ponderje, določene za nacionalne centralne banke (NCB) v spremenjenem kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu).

                     (2)

                     Zaradi uskladitev ponderjev v kapitalskem ključu in posledičnih sprememb deležev NCB v vpisanem kapitalu ECB je treba uskladiti terjatve, ki jih je ECB na podlagi člena 30.3 Statuta ESCB priznala NCB držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB euroobmočja), in ki so enakovredne prispevkom deviznih rezerv NCB euroobmočja na ECB (v nadaljnjem besedilu: terjatve). Tiste NCB euroobmočja, katerih terjatve se od 1. februarja 2020 povečajo, bi torej morale opraviti kompenzacijski prenos na ECB, ECB pa bi morala opraviti kompenzacijski prenos na tiste NCB euroobmočja, katerih terjatve se zmanjšajo.

                     (3)

                     V skladu s splošnimi načeli poštenosti, enake obravnave in varstva upravičenih pričakovanj, ki so podlaga Statuta ESCB, bi morale tiste NCB euroobmočja, katerih relativni delež v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB se poveča zaradi zgoraj navedenih uskladitev, opraviti tudi kompenzacijski prenos na tiste NCB euroobmočja, katerih relativni deleži se zmanjšajo.

                     (4)

                     Ponderji v kapitalskem ključu za vsako NCB euroobmočja do 31. januarja 2020 in tisti z učinkom od 1. februarja 2020 bi morali biti izraženi kot odstotek celotnega kapitala ECB, vpisanega s strani vseh NCB euroobmočja, za izračun uskladitve vrednosti deleža vsake NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB.

                     (5)

                     Zato je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep (EU) 2019/46 Evropske centralne banke (ECB/2018/30) (3) –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Opredelitev pojmov
            V tem sklepu:

                        (a)

                        „vrednost akumuliranega lastnega kapitala“ pomeni vsoto rezerv ECB, računov prevrednotenja in rezervacij, enakovrednih rezervam, kakor jih izračuna ECB na 31. januar 2020, povečano za akumulirani čisti dobiček ECB v obdobju od 1. januarja 2020 do 31. januarja 2020 oziroma zmanjšano za akumulirano čisto izgubo ECB v navedenem obdobju. Rezerve ECB in tiste rezervacije, ki so enakovredne rezervam, vključujejo brez poseganja v splošni pomen vrednosti akumuliranega lastnega kapitala splošni rezervni sklad in rezervacije za finančna tveganja;

                        (b)

                        „datum prenosa“ pomeni 28. februar 2020;

                        (c)

                        „prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“ ima enak pomen kot pojem „prihodek ECB iz naslova eurobankovcev v obtoku“, kakor je opredeljen v členu 1(c) Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2015/298 (ECB/2014/57) (4);

                        (d)

                        „prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev“ ima enak pomen kot pojem „prihodek ECB iz naslova vrednostnih papirjev“, kakor je opredeljen v členu 1(d) Sklepa (EU) 2015/298 (ECB/2014/57).

            Člen 2
            Prispevek v rezerve in rezervacije ECB

               1.   Če se delež NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala z učinkom od 1. februarja 2020 poveča, ta NCB euroobmočja na datum prenosa prenese na ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.

               2.   Če se delež NCB euroobmočja v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala z učinkom od 1. februarja 2020 zmanjša, ta NCB euroobmočja na datum prenosa prejme od ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.

               3.   ECB najpozneje en delovni dan pred datumom prenosa izračuna in vsaki NCB euroobmočja potrdi bodisi znesek, ki ga mora ta NCB euroobmočja prenesti na ECB, kadar se uporabi odstavek 1, bodisi znesek, ki ga mora ta NCB euroobmočja prejeti od ECB, kadar se uporabi odstavek 2. Ob upoštevanju zaokroževanja se vsak znesek za prenos ali prejem izračuna tako, da se vrednost akumuliranega lastnega kapitala pomnoži z absolutno razliko med ponderjem v kapitalskem ključu za vsako NCB euroobmočja na 31. januar 2020 in njenim ponderjem v kapitalskem ključu z učinkom od 1. februarja 2020, rezultat pa se deli s 100.

               4.   Vsak znesek, naveden v odstavku 3, zapade v eurih na 1. februar 2020, vendar se dejansko prenese na datum prenosa.

               5.   Na datum prenosa NCB euroobmočja ali ECB, ki mora prenesti znesek iz odstavka 1 ali odstavka 2, ločeno prenese tudi obresti, ki se v obdobju od 1. februarja 2020 do datuma prenosa natečejo od posameznih zneskov, ki jih dolguje ta NCB euroobmočja oziroma ECB. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kot prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.

               6.   Če je vrednost akumuliranega lastnega kapitala manjša od nič, se zneski za prenos ali prejem na podlagi odstavka 3 in odstavka 5 poravnajo v nasprotnih smereh od smeri, ki so navedene v odstavku 3 in odstavku 5.

            Člen 3
            Uskladitev terjatev, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam

               1.   Terjatve NCB euroobmočja se uskladijo z učinkom od 1. februarja 2020 v skladu z njihovimi usklajenimi ponderji v kapitalskem ključu. Usklajena vrednost terjatev NCB euroobmočja je prikazana v tretjem stolpcu tabele v Prilogi I k temu sklepu.

               2.   Šteje se, da vsaka NCB euroobmočja na podlagi te določbe in brez potrebe po nadaljnjih formalnostih ali dejanjih 1. februarja 2020 bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost terjatve v eurih, ki je prikazana poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi I k temu sklepu, pri čemer se „–“ nanaša na terjatev, ki jo NCB euroobmočja prenese na ECB, in „+“ na terjatev, ki jo ECB prenese na NCB euroobmočja.

               3.   Na prvi delovni dan transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2) po 1. februarju 2020 vsaka NCB euroobmočja bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost zneska v eurih, ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi I k temu sklepu, pri čemer se „+“ nanaša na znesek, ki ga NCB euroobmočja prenese na ECB, in „–“ na znesek, ki ga ECB prenese na NCB euroobmočja.

               4.   Na prvi delovni dan sistema TARGET2 po 1. februarju 2020 NCB euroobmočja ali ECB, ki mora prenesti znesek iz odstavka 3, ločeno prenese tudi obresti, ki se v obdobju od 1. februarja 2020 do datuma tega prenosa natečejo od zneska, ki ga dolguje ta NCB euroobmočja oziroma ECB. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kot prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.

            Člen 4
            Povezana finančna vprašanja

               1.   Z odstopanjem od tretjega pododstavka člena 2(1) Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2016/2248 (ECB/2016/36) (5) se stanja znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za obdobje od 1. februarja 2020 do 27. februarja 2020 izračunajo iz stanj iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 31. januar 2020 z uporabo kapitalskega ključa, ki se uporablja od 1. februarja 2020. Za obdobje od 1. februarja 2020 do 31. decembra 2020 se kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh zneskov, kakor je opisano v členu 4(5) Sklepa (EU) 2016/2248 (ECB/2016/36), evidentirajo v poslovnih knjigah vsake nacionalne centralne banke z datumom valute 1. februar 2020.

               2.   Za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. januarja 2020 se denarni prihodki NCB euroobmočja razporedijo in razdelijo v skladu s ponderji v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 31. januarja 2020.

               3.   Čisti dobiček oziroma izguba ECB za poslovno leto 2020 se razporedi na podlagi ponderjev v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 1. februarja 2020.

               4.   Vmesna razdelitev prihodka ECB iz naslova eurobankovcev in/ali prihodka ECB iz naslova vrednostih papirjev za leto 2020 se razporedi na podlagi ponderjev v kapitalskem ključu, ki se uporabljajo 1. februarja 2020.

               5.   V primeru, da ima ECB v poslovnem letu 2020 izgubo, pokrije to izgubo iz:

                           (a)

                           sredstev, sproščenih iz splošnega rezervnega sklada ECB;

                           (b)

                           denarnih prihodkov NCB od 1. februarja 2020 do 31. decembra 2020, na podlagi sklepa Sveta ECB po členu 33 Statuta ESCB;

                           (c)

                           denarnih prihodkov NCB od 1. januarja 2020 do 31. januarja 2020, na podlagi sklepa Sveta ECB po členu 33 Statuta ESCB.

               6.   Če je treba denarne prihodke NCB od 1. januarja 2020 do 31. januarja 2020 prenesti na ECB za kritje njene izgube v poslovnem letu 2020, se poleg plačil iz člena 2 in člena 3 opravijo tudi kompenzacijska plačila. Vsaka NCB euroobmočja, katere ponder v kapitalskem ključu se 1. februarja 2020 poveča, opravi tako plačilo ECB in ECB opravi tako plačilo vsaki NCB euroobmočja, katere ponder v kapitalskem ključu se 1. februarja 2020 zmanjša. Znesek kompenzacijskih plačil se izračuna na naslednji način: celotni denarni prihodek za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. januarja 2020, ki se prenese na ECB za kritje njene izgube, se pomnoži z absolutno razliko med ponderjem zadevne NCB euroobmočja v kapitalskem ključu na 31. januar 2020 in njenim ponderjem v kapitalskem ključu z učinkom od 1. februarja 2020, rezultat pa se deli s 100. Na kompenzacijska plačila, ki se nanašajo na denarne prihodke NCB, se natečejo obresti od 1. januarja 2021 do datuma izvršitve teh plačil.

               7.   Dodatna kompenzacijska plačila, ki se nanašajo na denarne prihodke NCB, kakor je opisano v odstavku 6, in na ta plačila natečene obresti se plačajo drugi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri letne računovodske izkaze ECB za poslovno leto 2020.

            Člen 5
            Splošne določbe

               1.   Natečene obresti iz člena 2(5), člena 3(4) in člena 4(6) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki zadnji razpoložljivi mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja.

               2.   Vsak prenos v skladu s členom 2(1), (2) in (5), členom 3(3) in (4) ter členom 4(6) in (7) se opravi ločeno prek sistema TARGET2.

               3.   ECB in NCB euroobmočja, ki so obvezane opraviti prenose iz odstavka 2, dajo ob pravem času potrebna navodila za pravilno in pravočasno izvršitev teh prenosov.

            Člen 6
            Začetek veljavnosti in razveljavitev

               1.   Ta sklep začne veljati 1. februarja 2020.

               2.   Sklep (EU) 2019/46 (ECB/2018/30) se razveljavi z učinkom od 1. februarja 2020.

               3.   Sklicevanje na Sklep (EU) 2019/46 (ECB/2018/30) se šteje za sklicevanje na ta sklep in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

            V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2020

                  Predsednica ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/1810, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 29. oktobra 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 278I, 30.10.2019, str. 1).

            (2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 z dne 22. januarja 2020 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/43 (ECB/2020/3) (glej stran 4 tega Uradnega lista).

            (3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/46 z dne 29. novembra 2018 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam, ter o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/26 (ECB/2018/30) (UL L 9, 11.1.2019, str. 190).

            (4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/298 z dne 15. decembra 2014 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke (ECB/2014/57) (UL L 53, 25.2.2015, str. 24).

            (5)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/2248 z dne 3. novembra 2016 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2016/36) (UL L 347, 20.12.2016, str. 26).

            PRILOGA I
            TERJATVE, KI SO ENAKOVREDNE DEVIZNIM REZERVAM, PRENESENIM NA ECB

                        (EUR)

                        NCB euroobmočja

                        Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, na 31. januar 2020

                        Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, z učinkom od 1. februarja 2020

                        Znesek prenosa

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        1 465 002 366,44

                        1 469 828 529,30

                        +4 826 162,86

                        Deutsche Bundesbank

                        10 643 868 063,45

                        10 635 248 657,12

                        –8 619 406,33

                        Eesti Pank

                        114 047 652,58

                        113 647 558,58

                        –400 094,00

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        681 156 559,14

                        683 175 109,87

                        +2 018 550,73

                        Bank of Greece

                        1 002 089 435,15

                        997 925 768,61

                        –4 163 666,54

                        Banco de España

                        4 832 595 424,83

                        4 810 848 484,64

                        –21 746 940,19

                        Banque de France

                        8 232 583 116,25

                        8 239 968 860,78

                        +7 385 744,53

                        Banca d’Italia

                        6 839 555 945,19

                        6 853 825 810,01

                        +14 269 864,82

                        Central Bank of Cyprus

                        87 100 417,59

                        86 810 662,38

                        –289 755,21

                        Latvijas Banka

                        158 264 298,37

                        157 201 708,04

                        –1 062 590,33

                        Lietuvos bankas

                        235 223 283,44

                        233 495 878,75

                        –1 727 404,69

                        Banque centrale du Luxembourg

                        131 548 867,56

                        132 894 722,58

                        +1 345 855,02

                        Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

                        42 420 163,46

                        42 313 997,15

                        –106 166,31

                        De Nederlandsche Bank

                        2 357 274 575,15

                        2 364 325 594,45

                        +7 051 019,30

                        Oesterreichische Nationalbank

                        1 177 854 948,49

                        1 180 823 432,72

                        +2 968 484,23

                        Banco de Portugal

                        948 484 720,39

                        944 251 976,21

                        –4 232 744,18

                        Banka Slovenije

                        194 773 455,44

                        194 257 459,36

                        –515 996,08

                        Národná banka Slovenska

                        463 840 147,98

                        462 031 148,22

                        –1 808 999,76

                        Suomen Pankki

                        736 441 854,14

                        741 065 420,16

                        +4 623 566,02

                           Skupaj
                            (1)

                           40 344 125 295,04

                           40 343 940 778,93

                           –184 516,11

               (1)  Zaradi zaokroževanja se skupne vsote lahko ne ujemajo natančno s seštevki vseh prikazanih številk.

            PRILOGA II
            KORELACIJSKA TABELA

                        Sklep (EU) 2019/46 (ECB/2018/30)

                        Ta sklep

                        Člen 1
                        Člen 2
                        Člen 3
                        —
                        Člen 4
                        Člen 5

                        Člen 1
                        Člen 2
                        Člen 3
                        Člen 4
                        Člen 5
                        Člen 6


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/141 z dne 22. januarja 2020 o spremembi Sklepa ECB/2010/29 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2020/7)

text:
                  1.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 27/21

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/141
         z dne 22. januarja 2020
         o spremembi Sklepa ECB/2010/29 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2020/7)
         SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 16 Statuta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije se bosta za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem, ki sledi dnevu, navedenem v členu 1(1) Sklepa Evropskega sveta (EU) 2019/1810 (1). Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije centralna banka Bank of England ne bo več nacionalna centralna banka države članice in zato tudi ne članica Evropskega sistema centralnih bank. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 (ECB/2020/3) (2) določa uskladitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljnjem besedilu: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.3 in členom 29.4 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter z učinkom od 1. februarja 2020 uvaja nove ponderje, določene za nacionalne centralne banke v spremenjenem kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu).

                     (2)

                     Člen 1(d) Sklepa ECB/2010/29 (3) opredeljuje „ključ za razdelitev bankovcev“ in se sklicuje na Prilogo I k navedenemu sklepu, ki podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2019. Glede na to, da se bodo od 1. februarja 2020 uporabljali novi ponderji v kapitalskem ključu, je treba Sklep ECB/2010/29 spremeniti tako, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od navedenega datuma –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Spremembe

               1.   Zadnji stavek člena 1(d) Sklepa ECB/2010/29 se nadomesti z naslednjim:

                  „Priloga I k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. februarja 2020.“

               2.   Priloga I k Sklepu ECB/2010/29 se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

            Člen 2
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati 1. februarja 2020.

            V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2020

                  Predsednica ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/1810, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 29. oktobra 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 278I, 30.10.2019, str. 1).

            (2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 z dne 22. januarja 2020 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/43 (ECB/2020/3) (glej stran 4 tega Uradnega lista).

            (3)  Sklep ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (UL L 35, 9.2.2011, str. 26).

            PRILOGA

                     „PRILOGA I

                        KLJUČ ZA RAZDELITEV BANKOVCEV OD 1. FEBRUARJA 2020

                                 (%)

                                 Evropska centralna banka

                                 8,0000

                                 Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                                 3,3520

                                 Deutsche Bundesbank

                                 24,2525

                                 Eesti Pank

                                 0,2590

                                 Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                                 1,5580

                                 Bank of Greece

                                 2,2755

                                 Banco de España

                                 10,9705

                                 Banque de France

                                 18,7905

                                 Banca d’Italia

                                 15,6295

                                 Central Bank of Cyprus

                                 0,1980

                                 Latvijas Banka

                                 0,3585

                                 Lietuvos bankas

                                 0,5325

                                 Banque centrale du Luxembourg

                                 0,3030

                                 Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                                 0,0965

                                 De Nederlandsche Bank

                                 5,3915

                                 Oesterreichische Nationalbank

                                 2,6925

                                 Banco de Portugal

                                 2,1535

                                 Banka Slovenije

                                 0,4430

                                 Národná banka Slovenska

                                 1,0535

                                 Suomen Pankki

                                 1,6900

                                    SKUPAJ

                                    100,0000

               “


title: Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1123 z dne 10. junija 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
                  30.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 245/17

         SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2020/1123
         z dne 10. junija 2020
         o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
         ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti Priloge IX Sporazuma,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1) ter zlasti člena 9(5), člena 43(1) in člena 44(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (2) in zlasti člena 28(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 918/2012 z dne 5. julija 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav v zvezi z opredelitvami pojmov, izračunom neto kratkih pozicij, kritimi posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, pragovi za priglasitev, pragovi likvidnosti za odložitev omejitev, znatnimi padci vrednosti finančnih instrumentov in neugodnimi dogodki (3) in zlasti člena 24 Delegirane uredbe,
         ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/525 z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4),
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   UVOD

                     (1)

                     Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2020/525 zahteval, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom priglasiti podrobnosti takih pozicij, ko dosežejo, presežejo ali padejo pod prag 0,1 % izdanega kapitala, v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (2)

                     Ukrep, ki izhaja iz Sklepa (EU) 2020/525, se nanaša na potrebo po tem, da se pristojnim nacionalnim organom in organu ESMA zaradi izjemnih okoliščin na finančnih trgih omogoči spremljanje neto kratkih pozicij, ki so jih udeleženci na trgu sklenili v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu.

                     (3)

                     V skladu s členom 28(10) Uredbe (EU) št. 236/2012 mora organ ESMA ta ukrep pregledovati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece.

                     (4)

                     Organ ESMA je ta pregled opravil na podlagi analize kazalnikov uspešnosti, vključno s cenami, nestanovitnostjo, indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav in razvojem neto kratkih pozicij, zlasti pozicij med 0,1 % in 0,2 %, ki se postopno povečujejo od začetka veljavnosti prvotnega sklepa 16. marca 2020. Organ ESMA je na podlagi opravljene analize sklenil, da naj bi se ukrep podaljšal za dodatne tri mesece.

               2.   ZMOŽNOST UKREPA OBVLADOVATI ZADEVNO OGROŽENOST IN ČEZMEJNI UČINKI (ČLEN 28(2)(A) UREDBE (EU) št. 236/2012)

         (a)   Ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

                     (5)

                     Pandemija bolezni covid-19 še naprej resno škodljivo vpliva na realno gospodarstvo v Uniji, pri čemer so napovedi glede prihodnjega okrevanja še naprej negotove. Čeprav so se finančni trgi EU delno opomogli po 16. marcu 2020, ta negotovost vpliva tudi na njihov prihodnji razvoj.

                     (6)

                     Gibanje evropskih delniških indeksov kaže na negotovo tržno okolje, v katerem se je vrednost indeksa Eurostoxx 50, če vzamemo za referenčno točko 20. februar 2020, znižala za približno 13 % glede na 4. junij 2020 (Prikaz 1), pri čemer so bili prizadeti vsi sektorji. V Uniji so zelo razširjeni tudi padci cen, saj se je vrednost delniških trgov v 24 jurisdikcijah znižala za najmanj 10 %, če cene na dan 4. junija primerjamo s cenami na dan 20. februarja 2020. V istem obdobju so cene delnic evropskih kreditnih institucij izgubile od 9 % do 48 % vrednosti.

                     (7)

                     Čeprav se je tudi nestanovitnost, merjena z indeksom VSTOXX, ki je nestanovitnost na podlagi cen opcij Eurostoxx 50, od marca, ko je bila najvišja in je presegala 80 %, znatno znižala, je ostala približno 14 % nad nestanovitnostjo, ugotovljeno 20. februarja. Organ ESMA meni, da sedanje ravni nestanovitnosti še vedno presegajo ravni v običajnih tržnih razmerah (Prikaz 3).

                     (8)

                     Podobne ugotovitve je mogoče sprejeti glede razmikov poslov kreditnih zamenjav, saj kljub zmanjšanju glede na podatke, pridobljene od 15. marca, ravni za evropske podjetniške izdajatelje ostajajo 22 bazičnih točk nad ravnjo 20. februarja (iTraxx Europe), za evropske finančne izdajatelje (iTraxx European Financials) pa 29 bazičnih točk (Prikaz 5). Ob upoštevanju vodilne vloge, ki so jo imeli posli kreditnih zamenjav med finančno krizo, in dokler razmiki poslov kreditnih zamenjav ostajajo veliki, se lahko šteje, da finančni trgi še naprej delujejo v zelo negotovem okolju.

                     (9)

                     Število delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v EGP, za katere so bile evidentirane neto kratke pozicije med 12. marcem (ko je bil prag za priglasitev 0,2 %) in 16. marcem 2020 (ko je bil prag za priglasitev znižan na 0,1 %), se je povečalo za približno 10 %. Delež povečanja v smislu vrednosti v EUR (na podlagi cen delnic na dan 10. februarja 2020) je bil približno 15 %, v smislu kapitala pa približno 11 %. Delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 %in 0,2 % je 16. marca znašal približno 7 %.Ta številka ne vključuje pozicij v tem razponu, ki so prispevale h kumuliranim neto kratkim pozicijam nad 0,2 %. Poleg tega se je delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % v obdobju med 16. marcem in 1. junijem 2020 postopno povečeval in v povprečju znaša približno 11 % (Prikaz 8). Zato je mogoče sklepati, da je bil razlog za povečanje neto kratkih pozicij na dan 16. marca tudi pomemben delež pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi nižjega praga za priglasitev, ki ga je uvedel organ ESMA in je začel veljati na navedeni dan.

                     (10)

                     Znatna znižanja cen na splošno, razmeroma visoka nestanovitnost, veliki razmiki poslov kreditnih zamenjav in vse večje število neto kratkih pozicij kažejo, da so finančni trgi Unije še naprej v negotovem položaju. Zaradi takšnega stanja na trgih je verjetneje, da bi lahko pritiski na prodajo na kratko v prihodnjih mesecih sprožili ali poslabšali neugoden razvoj dogodkov, ki bi nato lahko negativno vplival na dejavnike, kot so tržno zaupanje ali integriteta mehanizma določanja cen.

                     (11)

                     Organ ESMA meni, da splet zgoraj opisanih okoliščin resno ogroža pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov.

               (b)   Grožnja stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

                     (12)

                     Kot je ECB pojasnila v svojem Poročilu o finančni stabilnosti (5), je finančna stabilnost dosežena, če je finančni sistem (ki ga sestavljajo finančni posredniki, trgi in tržna infrastruktura) sposoben prenesti nepredvidene dogodke in finančna neravnovesja.

                     (13)

                     Pandemija bolezni covid-19 ima še naprej hude posledice za realno gospodarstvo v Uniji. Kot je zapisano v majskem poročilu o tveganjih organa ESMA (6), se bo zaradi posledično negotovega tržnega okolja „institucionalnim in malim vlagateljem podaljšalo obdobje tveganja za nadaljnje popravke na trgu, ki bi bili lahko precejšnji, ter predvidela zelo velika tveganja na celotnem področju pristojnosti organa ESMA.“ V zvezi s tem je javnost opozoril na mogočo ločitev od zadnje uspešnosti finančnih trgov in temeljne gospodarske dejavnosti.

                     (14)

                     Zaradi padca cen, zaznanega od marca, je velika večina delnic ali celo vse delnice, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, v položaju negotovosti, v katerem bi lahko imeli nadaljnji padci cen, ki niso rezultat dodatnih temeljnih informacij, zelo negativne posledice.

                     (15)

                     V sedanjem negotovem okolju sta lahko znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost cen delnic posledica različnih dejavnikov, vključno z vse večjim številom udeležencev na trgu, ki sklepajo prodaje na kratko, in naraščanjem neto kratkih pozicij.

                     (16)

                     Zlasti zelo razširjeni padci cen za kreditne institucije kažejo, da so izdajatelji finančnega sektorja morda izpostavljeni strategijam prodaje na kratko in naraščanju neto kratkih pozicij ne glede na to, ali te strategije in pozicije podpirajo temeljne informacije.

                     (17)

                     Kopičenje strategij prodaje na kratko in naraščanje neto kratkih pozicij bi lahko povzročila nenadzorovan strm padec cen za izdajatelje prizadetega finančnega sektorja z morebitnimi učinki prelivanja na druge izdajatelje v isti državi članici ali EU, kar bi lahko nazadnje ogrozilo finančni sistem ene ali več držav članic.

                     (18)

                     Ne glede na delno ugotovljeno okrevanje na evropskih finančnih trgih organ ESMA meni, da sedanje tržne razmere še naprej resno ogrožajo stabilnost finančnega sistema v Uniji.

                     (19)

                     V okviru pristojnosti organa ESMA se z nameravanim podaljšanjem ukrepa od fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo neto kratke pozicije v delnicah, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, zahteva, da pristojnim nacionalnim organom poročajo ob nižjem pragu, kot je bil določen v členu 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (20)

                     Glede na navedeno naj bi se s tem podaljšanim ukrepom ohranila boljša sposobnost pristojnih nacionalnih organov in organa ESMA za ustrezno oceno spreminjajočih se okoliščin, razlikovanje med gibanji na trgu, ki jih usmerjajo temeljne informacije, in gibanji, ki jih lahko sprožijo ali poslabšajo prodaje na kratko, ter odziv, če bi integriteta, pravilno delovanje in stabilnost trgov zahtevali strožje ukrepanje.

               (c)   Čezmejni učinki

                     (21)

                     Zgoraj opisana ogroženost integritete, pravilnega delovanja in finančne stabilnosti trga se nanaša na celotno EU. Kot je bilo že poudarjeno, se je od 20. februarja 2020 indeks Eurostoxx 50, ki pokriva 50 uveljavljenih izdajateljev (blue chip) iz 11 (7) držav euroobmočja, znižal za približno 13 %, indeks STOXX Europe 800, ki predstavlja 800 največjih podjetij v Evropi, pa za 16 % (Prikaz 1=. Poleg tega je učinek nenavadnega pritiska na prodajo še vedno očiten tudi v glavnih indeksih trgov EU, kljub znakom nedavnega okrevanja (Prikaz 6).

                     (22)

                     To vseevropsko naravo ponazarja tudi večja korelacija nekaterih sektorjev. Kot je na primer razvidno (Prikaz 7), so se korelacije finančnih storitev ter bančnega in zavarovalniškega sektorja z indeksom Euro Stoxx Europe 600 po februarju 2020 hitro povečale in se približale 1.

                     (23)

                     Ker so ogroženi finančni trgi vseh držav članic EU, so čezmejni učinki še naprej posebno resni, saj se je zaradi medsebojne povezanosti in večje korelacije finančnih trgov EU povečala verjetnost morebitnega prelivanja ali širjenja negativnih vplivov na trgih v primeru pritiska na prodaje na kratko.

               3.   PRISTOJNI ORGAN NI SPREJEL UKREPOV ZA OBVLADOVANJE OGROŽENOSTI ALI PA JE EDEN ALI VEČ PRISTOJNIH ORGANOV SPREJELO UKREPE, KI NE OBVLADUJEJO OGROŽENOSTI V ZADOSTNI MERI (ČLEN 28(2)(B) UREDBE (EU) št. 236/2012).

                     (24)

                     Eden od pogojev, da lahko organ ESMA sprejme ukrep v tem sklepu, je, da en ali več pristojnih organov ni sprejel ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali da ukrepi, ki so bili sprejeti, ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri.

                     (25)

                     Na podlagi pomislekov glede integritete, pravilnega delovanja ter finančne stabilnosti trga, opisanih v Sklepu ESMA (EU) 2020/525, ki za ta sklep velja še naprej, so nekateri pristojni nacionalni organi sprejeli nacionalne ukrepe za omejitev prodaje delnic na kratko.

                     (26)

                     V Španiji je Comisión Nacional del Mercado de Valores (CNMV) 17. marca 2020 za en mesec uvedla nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za transakcije, ki bi lahko pomenile ali povečale neto kratke pozicije v delnicah, uvrščenih v trgovanje na španskih mestih trgovanja, za katera je CNMV ustrezen pristojni organ. Veljavnost tega ukrepa je bila podaljšana do 18. maja.

                     (27)

                     V Italiji je Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (CONSOB) 18. marca 2020 za tri mesece uvedla nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za transakcije, ki bi lahko pomenile ali povečale neto kratke pozicije v delnicah, uvrščenih v trgovanje na italijanskem reguliranem trgu MTA, za katerega je CONSOB ustrezen pristojni organ. Ta ukrep naj bi predvidoma prenehal veljati 18. junija, vendar je bil 18. maja odpravljen.

                     (28)

                     V Franciji je Autorité des marchés financiers (AMF) 18. marca za en mesec uvedel nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za transakcije, ki bi lahko pomenile ali povečale neto kratke pozicije v delnicah, uvrščenih v trgovanje na francoskih mestih trgovanja, za katera je AMF ustrezen pristojni organ. Veljavnost tega ukrepa je bila podaljšana do 18. maja.

                     (29)

                     V Belgiji je Financial Securities and Markets Authority (FSMA) 18. marca 2020 za en mesec uvedel nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za transakcije, ki bi lahko pomenile ali povečale neto kratke pozicije v delnicah, uvrščenih v trgovanje na belgijskih mestih trgovanja (Euronext Brussels in Euronext Growth), za katera je FSMA pristojni organ za najpomembnejši trg. Veljavnost tega ukrepa je bila podaljšana do 18. maja.

                     (30)

                     V Grčiji je Hellenic Capital Market Commission (HCMC) 18. marca 2020 do 24. aprila uvedla nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za transakcije, ki bi lahko pomenile ali povečale neto kratke pozicije v delnicah, uvrščenih v trgovanje na atenski borzi, za katero je HCMC ustrezen pristojni organ. Veljavnost tega ukrepa je bila podaljšana do 18. maja.

                     (31)

                     V Avstriji je Austrian Finanzmarktaufsicht (FMA) 18. marca 2020 za en mesec uvedel nujni ukrep v skladu s členom 20(2)(a) in (b) Uredbe (EU) št. 236/2012 za izvajanje ali povečevanje prodaje na kratko ali transakcije, ki ni prodaja na kratko in ki ustvari finančni instrument ali je z njim povezana, pri čemer je učinek ali eden od učinkov transakcije ta, da fizična ali pravna oseba v primeru padca cene ali vrednosti delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu dunajske borze, doseže finančno korist, (Amtlicher Handel; WBAH), za kar je FMA ustrezen pristojni organ. Veljavnost tega ukrepa je bila podaljšana do 18. maja.

                     (32)

                     Po poteku zgoraj navedenih začasnih ukrepov v EU niso bili sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi na podlagi Uredbe (EU) št. 236/2012, na datum tega sklepa pa ne velja noben tak ukrep.

                     (33)

                     Cilj takih začasnih omejitev prodaje na kratko v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. 236/2012 je bil preprečiti nenadzorovan padec cene finančnih instrumentov v izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila pandemija bolezni covid-19, vendar pa niso obravnavale trenutne potrebe po ohranitvi povečanih zmogljivosti pristojnih nacionalnih organov v zvezi s spremljanjem za zagotovitev bolje usklajenega regulativnega odgovora, ki bo potreben v prihodnjih mesecih.

                     (34)

                     V času sprejetja tega sklepa noben pristojni organ ni sprejel ukrepov za izboljšanje svojega pregleda nad razvojem neto kratkih pozicij z uveljavitvijo nižjih pragov za poročanje, saj se lahko oprejo na Sklep (EU) 2020/525.

                     (35)

                     Potreba po večjem pregledu nad neto kratkimi pozicijami je še večja v razmerah, ko so zgoraj navedene omejitve, uvedene na podlagi člena 20 Uredbe (EU) št. 236/2012, ravnokar potekle ali bile odpravljene v šestih državah članicah, kjer so bile uvedene. Ker za prodaje na kratko in transakcije z enakovrednim učinkom ne veljajo več druge zunanje omejitve, morajo biti pristojni nacionalni organi v EU sposobni vnaprej prepoznati, ali se neto kratke pozicije povečujejo v obsegu, ki lahko povzroči zgoraj opisano ogroženost finančnih trgov in finančne stabilnosti, ki se kaže in zaostruje s pritiskom na prodaje na kratko.

                     (36)

                     Glede na zgoraj navedeno ogroženost, ki se nanaša na celotno EU, je postalo očitno, da informacije, ki jih pristojni nacionalni organi prejemajo na podlagi običajnega praga za poročanje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah ne zadostujejo. Organ ESMA meni, da naj bi se z ohranitvijo nižjega praga za poročanje vsem pristojnim nacionalnim organom v EU in organu ESMA dal na voljo najboljši možni nabor podatkov, da lahko spremljajo tržna gibanja ter da se skupaj z organom ESMA pripravijo na sprejemanje nadaljnjih ukrepov, če bo to potrebno.

               4.   UČINKOVITOST UKREPA (ČLEN 28(3)(A) UREDBA (EU) št. 236/2012)

                     (37)

                     Organ ESMA mora tudi upoštevati, v kolikšni meri podaljšani ukrep pomembno zmanjša opredeljeno ogroženost.

                     (38)

                     Organ ESMA meni, da so trgi kljub izjemnim izgubam, ki so od 20. februarja 2020 nastale pri trgovanju z delnicami na reguliranih trgih, pravilno delovali in da je bila integriteta trgov večinoma ohranjena.

                     (39)

                     Organ ESMA je zato analiziral sedanje okoliščine, zlasti v kolikšni meri sta ogroženi integriteta trgov in finančna stabilnost v Uniji ter ali bo podaljšani ukrep organa ESMA s pristopom, usmerjenim v prihodnost, učinkovito zmanjšal tako ogroženost.

               (a)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

                     (40)

                     V zgoraj opisanih okoliščinah lahko vsako nenadno povečanje pritiska na prodajo in nestanovitnosti trgov zaradi prodaj na kratko in naraščanja kratkih pozicij okrepi negativne trende na finančnih trgih. Čeprav lahko ima prodaja na kratko v drugačnih okoliščinah pozitivno funkcijo pri opredeljevanju prave vrednosti izdajateljev, pa lahko v sedanjih tržnih razmerah dodatno ogroža pravilno delovanje in integriteto trgov.

                     (41)

                     Zlasti glede na horizontalni učinek sedanjih izjemnih razmer, ki vplivajo na širok nabor delnic v vsej Uniji, se lahko vsak nenaden padec cen delnic še poslabša z dodatnim pritiskom na prodajo zaradi prodaje na kratko in povečanih neto kratkih pozicij, ki bi brez podaljšanega ukrepa ostale neodkrite, če ne bi dosegale običajnih pragov za priglasitev pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

                     (42)

                     Iz zgoraj navedenih razlogov morajo biti pristojni nacionalni organi in organ ESMA takoj, ko je to mogoče, obveščeni o tem, da udeleženci na trgu sklepajo prodaje na kratko in da naraščajo neto kratke pozicije, da se po potrebi prepreči, da bi navedene pozicije sprožile kaskado naročil za prodajo in posledično znaten padec cen.

                     (43)

                     Organ ESMA meni, da pristojni nacionalni organi in organ ESMA brez tega podaljšanega ukrepa ne bi mogli ustrezno spremljati trga v sedanjem tržnem okolju, v katerem lahko spreminjajoča se narava krize zaradi pandemije bolezni covid-19 povzroči nenaden in znaten pritisk na prodajo in neobičajno dodatno nestanovitnost cen delnic Unije, kar bi se nato lahko še okrepilo s kopičenjem kratkih pozicij.

                     (44)

                     Medtem ko organ ESMA nenehno spremlja tržne razmere in bo po potrebi sprejel nadaljnje ukrepe, trenutno meni, da je primerno ohraniti običajni prag za objavo iz člena 6 Uredbe (EU) št. 236/2012, saj se zdi, da znižanje tega praga ni potrebno z vidikov ohranjanja urejenih trgov in obvladovanja tveganj za finančno stabilnost.

               (b)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

                     (45)

                     Kot je opisano zgoraj, sta za trgovanje z delnicami v obdobju po 20. februarju 2020 bila in sta še vedno značilna znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost, kar je povzročilo resen padec vrednosti, ki je vplival na izdajatelje iz vseh sektorjev. Kot izhaja iz navedenega, lahko prodaja na kratko in naraščanje pomembnih neto kratkih pozicij poveča pritisk na prodajo in negativne trende, ki lahko povzročijo ogroženost, kar lahko zelo škodljivo vpliva na finančno stabilnost finančnih institucij in družb iz drugih sektorjev.

                     (46)

                     V tem smislu bi omejitve podatkov, ki jih prejmejo pristojni nacionalni organi in organ ESMA, zmanjšale njihovo sposobnost za odpravljanje morebitnih negativnih učinkov na gospodarstvo in nazadnje na finančno stabilnost Unije kot celote.

                     (47)

                     Podaljšani ukrep organa ESMA v zvezi z začasnim znižanjem pragov za poročanje o neto kratkih pozicijah pristojnim nacionalnim organom učinkovito obravnava to ogroženost stabilnosti delov ali celotnega finančnega sistema Unije z zmanjšanjem omejitev podatkov in povečanjem sposobnosti pristojnih nacionalnih organov za obravnavanje prihodnje ogroženosti čim prej.

               (c)   Izboljšanje sposobnosti pristojnih organov za spremljanje ogroženosti

                     (48)

                     V običajnih tržnih razmerah pristojni nacionalni organi spremljajo vsako ogroženost, ki je lahko posledica prodaje na kratko in naraščanja neto kratkih pozicij, z nadzornimi sredstvi, ki jih določa zakonodaja Unije, zlasti z obveznostmi poročanja glede neto kratkih pozicij iz Uredbe (EU) št. 236/2012 (8).

                     (49)

                     Vendar pa morajo pristojni nacionalni organi in organ ESMA zaradi trenutnih tržnih razmer okrepiti spremljanje skupnih neto kratkih pozicij v delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih. V ta namen in glede na nadaljnjo negotovost v zvezi s krizo zaradi pandemije bolezni covid-19 je pomembno, da pristojni nacionalni organi še naprej prejmejo informacije o naraščanju neto kratkih pozicij v zgodnji fazi, preden te dosežejo običajno raven, tj. 0,2 % izdanega kapitala. To kaže na stalno povečevanje deleža delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % izdanega kapitala v obdobju med 16. marcem in 1. junijem 2020.

                     (50)

                     S podaljšanim ukrepom organa ESMA se bo zato ohranila sposobnost, da pristojni nacionalni organi čim prej obravnavajo vsako ugotovljeno ogroženost, kar bo njim in organu ESMA omogočilo, da pravočasno ukrepajo v primeru ogroženosti pravilnega delovanja trgov in finančne stabilnosti, če se pojavijo kakršni koli znaki izjemnih tržnih razmer.

               5.   TI UKREPI NE POVZROČAJO TVEGANJA REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLEN 28(3)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (51)

                     Organ ESMA naj ob sprejetju ali podaljšanju ukrepa na podlagi člena 28 Uredbe (EU) št. 236/2012 upošteva, ali ukrep povzroči tveganje regulatorne arbitraže.

                     (52)

                     Ker se podaljšani ukrep organa ESMA nanaša na obveznosti poročanja udeležencev na trgu glede vseh delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji, se bo z njim zagotovil edinstven prag za poročanje za vse pristojne nacionalne organe, kar bo zagotovilo enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu iz Unije in zunaj nje pri trgovanju z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji.

               6.   UKREP ORGANA ESMA NIMA NEGATIVNEGA VPLIVA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV, VKLJUČNO Z ZMANJŠANJEM LIKVIDNOSTI NA TEH TRGIH ALI USTVARJANJEM NEGOTOVOSTI ZA UDELEŽENCE NA TRGIH, KI BI BILI NESORAZMERNI Z NJEGOVIMI KORISTMI (ČLEN 28(3)(c) UREDBE (EU) št. 236/2012).

                     (53)

                     Organ ESMA mora oceniti, ali ima ukrep negativne učinke, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.

                     (54)

                     Organ ESMA meni, da je primerno, da pristojni nacionalni organi skrbno spremljajo razvoj neto kratkih pozicij, preden začnejo razmišljati o sprejetju kakršnih koli nadaljnjih ukrepov. Ugotavlja, da običajni pragovi za poročanje (0,2 % izdanega kapitala) v sedanjih izjemnih tržnih razmerah morda niso ustrezni za pravočasno prepoznavanje trendov in prihodnje ogroženosti.

                     (55)

                     Čeprav je uvedba okrepljene obveznosti poročanja morda dodatno obremenila poročevalce, so ti zdaj že prilagodili svoje notranje sisteme uporabi Sklepa ESMA (EU) 2020/525 in se zato ne pričakuje, da bo ta podaljšani ukrep dodatno vplival na stroške poročevalcev v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. Poleg tega ne bo omejil sposobnosti udeležencev na trgu za sklepanje ali povečanje svojih kratkih pozicij v delnicah. Posledično tako ne bo vplival na učinkovitost trga.

                     (56)

                     Ta podaljšani ukrep v primerjavi z drugimi možnimi in bolj motečimi ukrepi naj ne bi vplival na likvidnost trga, saj se zaradi povečane obveznosti poročanja za omejeno skupino udeležencev na trgu naj ne bi spremenile njihove strategije trgovanja in s tem njihova udeležba na trgu. Poleg tega namen ohranjene izjeme, predvidene za dejavnosti vzdrževanja trga in programe stabilizacije, ni povečati breme za subjekte, ki zagotavljajo pomembne storitve v smislu zagotavljanja likvidnosti in zmanjševanja nestanovitnosti, ki so v trenutnih okoliščinah še posebno pomembne.

                     (57)

                     Glede področja uporabe podaljšanega ukrepa organ ESMA meni, da se z njegovim omejevanjem na enega ali več sektorjev ali na katero koli podskupino izdajateljev morda ne bi dosegel želeni rezultat. Na podlagi velikih padcev cen, zabeleženih po izbruhu pandemije bolezni covid-19, številnih delnic (in sektorjev), na katere je to vplivalo, ter stopnje medsebojne povezanosti gospodarstev EU in mest trgovanja je mogoče sklepati, da bo vseevropski ukrep verjetno učinkovitejši od sektorskega ukrepa.

                     (58)

                     Glede ustvarjanja negotovosti na trgu se z ukrepom ne uvajajo nove regulativne obveznosti, saj se spreminja le običajna obveznost poročanja, ki velja že od leta 2012, in sicer z znižanjem zadevnega praga. Organ ESMA tudi poudarja, da je podaljšani ukrep še naprej omejen na poročanje o delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da se zajamejo pozicije, pri katerih je dodatno poročanje najpomembnejše.

                     (59)

                     Organ ESMA zato meni, da taka okrepljena obveznost glede preglednosti ne bi smela imeti negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki je nesorazmeren z njenimi koristmi, in ne bi smel ustvarjati negotovosti na finančnih trgih.

                     (60)

                     Glede trajanja ukrepa organ ESMA meni, da je njegovo podaljšanje za tri mesece upravičeno glede na trenutno razpoložljive informacije in splošne negotove napovedi za prihodnost v okviru krize zaradi koronavirusne bolezni. Organ ESMA načrtuje ponovno vzpostavitev običajne obveznosti poročanja takoj, ko se razmere izboljšajo, vendar hkrati ne more ovreči možnosti podaljšanja ukrepa, če se razmere poslabšajo ali če bodo trgi še naprej v negotovem položaju.

                     (61)

                     Na podlagi navedenega organ ESMA od tega dne meni, da je ta sklep o podaljšanju začasnega ukrepa za povečano preglednost nad neto kratkimi pozicijami sorazmeren glede na trenutne okoliščine.

               7.   POSVETOVANJE IN PRIGLASITEV (ČLEN 28(4) IN (5) UREDBE (EU) št. 236/2012)

                     (62)

                     Organ ESMA se je posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Ta sprejetju predlaganega sklepa ni ugovarjal.

                     (63)

                     Organ ESMA je pristojnim nacionalnim organom priglasil predlagani sklep.

                     (64)

                     Podaljšani ukrep organa ESMA se bo začel uporabljati 17. junija 2020 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Opredelitev pojmov
            Za namene tega sklepa izraz „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je navedeno v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9).

            Člen 2
            Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti

               1.   Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, mora vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 tega člena ali pade pod ta prag, v skladu s členoma 5 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2012 to priglasiti ustreznemu pristojnemu organu.

               2.   Zadevni prag za priglasitev je 0,1 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.

            Člen 3
            Izjeme

               1.   V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 236/2012 začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne veljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.

               2.   V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 236/2012 se začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne uporabljajo za transakcije, izvedene zaradi dejavnosti vzdrževanja trga.

               3.   Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 se ne uporabljajo za neto kratke pozicije v zvezi z izvajanjem stabilizacije iz člena 5 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

            Člen 4
            Začetek veljavnosti in uporaba
            Ta sklep začne veljati 17. junija 2020. Uporablja se od datuma njegovega začetka veljavnosti, in sicer tri mesece.

            V Parizu, 10. junija 2020

                  Za Odbor nadzornikov

               Steven MAIJOOR

                  Predsednik

            (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

            (2)  UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

            (3)  UL L 274, 9.10.2012, str. 1.

            (4)  UL L 116, 15.4.2020, str. 5.

            (5)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

            (6)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1179_risk_dashboard_no.1_2020.pdf

            (7)  Avstrija, Belgija, Finska, Francija, Nemčija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugalska in Španija.

            (8)  Glej člen 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

            (9)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

            (10)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

            PRILOGA

               Opomba: podatki na dan 4. junija 2020.

               Viri: Refinitiv EIKON, ESMA.

               Opomba: cene kapitala na dan 2. 2. 2020 = 100.

               Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

               Opomba: vgrajene nestanovitnosti indeksov EURO STOXX 50 (VSTOXX) in S&P 500 (VIX), v %.

               Viri: Refinitiv Datastream, ESMA

               Opomba: cene kapitala 2. 2. 2020 = 100.

               Viri: Refinitiv Datastream, ESMA

               Opomba: razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske dolgoročne podjetniške obveznice (iTraxx Europe), evropske visokodonosne obveznice (iTraxx Europe Crossover) in evropske finančne institucije, v b. t.

               Viri: Refinitiv EIKON, ESMA

               Opomba: podatki na dan 4. 6. 2020.

               Viri: Refinitiv EIKON, ESMA

               Opomba: korelacija med dnevnimi donosi STOXX Europe 600 in sektorskimi indeksi STOXX Europe 600. Izračunano na podlagi premičnega okvira 60 dni.

               Viri: Refinitiv Datastream, ESMA

               Viri: ESMA


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/1126 z dne 30. julija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njima

text:
                  30.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 246/10

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/1126
         z dne 30. julija 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njima
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 20. septembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1693 (1) o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njima.

                     (2)

                     Zaradi grožnje, ki jo še vedno predstavljajo ISIL (Daiš) in Al Kaida ter osebe, skupine, podjetja in subjekti, povezani z njima, bi bilo treba na seznam oseb, skupin, podjetij in subjektov iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1693 dodati eno osebo.

                     (3)

                     Sklep (SZVP) 2016/1693 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Priloga k Sklepu (SZVP) 2016/1693 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 30. julija 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/1693 z dne 20. septembra 2016 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi, in razveljavitvi Skupnega stališča 2002/402/SZVP (UL L 255, 21.9.2016, str. 25).

            PRILOGA
            Na seznam iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1693 se doda naslednji vnos:

                        „6.

                        Bryan D’ANCONA; datum rojstva: 26. januar 1997; kraj rojstva: Nice (Francija); državljanstvo: francosko“.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/1127 z dne 30. julija 2020 o spremembi Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

text:
                  30.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 246/12

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/1127
         z dne 30. julija 2020
         o spremembi Sklepa Sveta (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 17. maja 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/797 (1).

                     (2)

                     Ciljno usmerjeni omejevalni ukrepi proti kibernetskim napadom s pomembnim učinkom, ki pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, so med ukrepi, vključenimi v okvir Unije za skupen diplomatski odziv na zlonamerne kibernetske dejavnosti („zbirka orodij za kibernetsko diplomacijo“), in so bistven instrument za odvračanje od takšnih dejavnosti in odzivanje nanje. Omejevalni ukrepi se lahko uporabljajo tudi kot odziv na kibernetske napade, ki imajo pomemben učinek na tretje države ali mednarodne organizacije, kadar se to zdi potrebno za doseganje ciljev skupne zunanje in varnostne politike iz ustreznih določb člena 21 Pogodbe o Evropski uniji.

                     (3)

                     Svet je 16. aprila 2018 sprejel sklepe, v katerih je ostro obsodil zlonamerno uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, tudi v kibernetskih napadih, v javnosti znanih kot „WannaCry“ in „NotPetya“, ki sta povzročila precejšnjo škodo in ekonomsko izgubo v Uniji in širše. Predsednika Evropskega sveta in Evropske komisije ter visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) so 4. oktobra 2018 v skupni izjavi izrazili resno zaskrbljenost zaradi poskusa kibernetskega napada, ki naj bi spodkopal integriteto Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) na Nizozemskem; označili so ga za dejanje agresije, ki kaže prezir do plemenitega namena OPCW. V izjavi, podani v imenu Unije dne 12. aprila 2019 je visoki predstavnik pozval akterje, naj prenehajo z zlonamernimi kibernetskimi dejavnostmi, namenjenimi spodkopavanju integritete, varnosti in gospodarske konkurenčnosti Unije, vključno s krajami intelektualne lastnine v kibernetskem prostoru. Med takšne kraje v kibernetskem prostoru spadajo tudi kraje, ki jih izvaja akter, v javnosti znan kot „APT10“ („Advanced Persistent Threat 10“).

                     (4)

                     V zvezi s tem in zato, da se prepreči nadaljevanje in širjenje zlonamernega ravnanja, odvrne od njega in nanj odzove, bi bilo treba na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2019/797, uvrstiti šest fizičnih oseb in tri subjekte ali organe. Te osebe in subjekti ali organi so odgovorni za kibernetske napade ali poskuse kibernetskih napadov, so jim zagotovili podporo oziroma so bili vpleteni vanje ali so jih omogočili, vključno s poskusom kibernetskega napada na OPCW in kibernetskimi napadi, v javnosti znanimi kot „WannaCry“ in „NotPetya“ ter „Operation Cloud Hopper“.

                     (5)

                     Sklep (SZVP) 2019/797 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Priloga k Sklepu (SZVP) 2019/797 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 30. julija 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (UL L 129 I, 17.5.2019, str. 13).

            PRILOGA
            Na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2019/797 se dodajo naslednje osebe in subjekti ali organi:

               „A.   Fizične osebe

                           Ime in priimek

                           Podatki za identifikacijo

                           Razlogi za uvrstitev na seznam

                           Datum uvrstitve na seznam

                           1.

                           GAO Qiang

                           Kraj rojstva: provinca Shandong, Kitajska
                           Naslov: Soba 1102, Guanfu Mansion, ulica Xinkai 46, okrožje Hedong, Tjandžin, Kitajska
                           Državljanstvo: kitajsko
                           Spol: moški

                           Gao Qiang je vpleten v ‚Operation Cloud Hopper‘, vrsto kibernetskih napadov s pomembnim učinkom, ki izvirajo iz držav zunaj Unije in pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, ter kibernetskih napadov, ki imajo pomemben učinek na tretje države.
                           Tarča ‚Operation Cloud Hopper‘ so bili informacijski sistemi multinacionalnih družb na šestih celinah, vključno z družbami v Uniji, pri čemer je bil pridobljen nepooblaščen dostop do komercialno občutljivih podatkov, kar je povzročilo precejšnjo ekonomsko izgubo.
                           ‚Operation Cloud Hopper‘ je izvedel akter, v javnosti znan kot ‚APT10‘ (‚Advanced Persistent Threat 10‘) (tudi ‚Red Apollo‘, ‚CVNX‘, ‚Stone Panda‘, ‚MenuPass‘ in ‚Potassium‘).
                           Gao Qianga je mogoče povezati z APT10, med drugim zaradi njegove povezave z infrastrukturo APT10 za poveljevanje in kontrolo. Poleg tega je bil Gao Qiang zaposlen pri Huaying Haitai, ki je subjekt, uvrščen na seznam zaradi zagotavljanja podpore in omogočanja ‚Operation Cloud Hopper‘. Povezan je z Zhang Shilongom, ki je prav tako uvrščen na seznam v povezavi z ‚Operation Cloud Hopper‘. Gao Qiang je torej povezan s Huaying Haitai in Zhang Shilongom.

                           30.7.2020

                           2.

                           ZHANG Shilong

                           Naslov: Hedong, ulica Yuyang 121, Tjandžin, Kitajska
                           Državljanstvo: kitajsko
                           Spol: moški

                           Zhang Shilong je vpleten v ‚Operation Cloud Hopper‘, vrsto kibernetskih napadov s pomembnim učinkom, ki izvirajo iz držav zunaj Unije in pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, ter kibernetskih napadov, ki imajo pomemben učinek na tretje države.
                           Tarča ‚Operation Cloud Hopper‘ so bili informacijski sistemi multinacionalnih družb na šestih celinah, vključno z družbami v Uniji, pri čemer je bil pridobljen nepooblaščen dostop do komercialno občutljivih podatkov, kar je povzročilo precejšnjo ekonomsko izgubo.
                           ‚Operation Cloud Hopper‘ je izvedel akter, v javnosti znan kot ‚APT10‘ (‚Advanced Persistent Threat 10‘) (tudi ‚Red Apollo‘, ‚CVNX‘, ‚Stone Panda‘, ‚MenuPass‘ in ‚Potassium‘).
                           Zhang Shilonga je mogoče povezati z APT10, med drugim zaradi zlonamerne programske opreme, ki jo je razvil in testiral v povezavi s kibernetskimi napadi, ki jih je izvedel APT10. Poleg tega je bil Zhang Shilong zaposlen pri Huaying Haitai, ki je subjekt, uvrščen na seznam zaradi zagotavljanja podpore in omogočanja ‚Operation Cloud Hopper‘. Povezan je z Gao Qiangom, ki je uvrščen na seznam v povezavi z ‚Operation Cloud Hopper‘. Zhang Shilong je torej povezan s Huaying Haitai in Gao Qiangom.

                           30.7.2020

                           3.

                           Alexey Valeryevich MININ

                           Алексей Валерьевич МИНИН
                           Datum rojstva: 27. maj 1972
                           Kraj rojstva: pokrajina Perm, Ruska SFSR (danes Ruska federacija)
                           Številka potnega lista: 120017582
                           Izdajatelj: Ministrstvo za zunanje zadeve Ruske federacije
                           Veljavnost: od 17. aprila 2017 do 17. aprila 2022
                           Lokacija: Moskva, Ruska federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: moški

                           Alexej Minin je sodeloval pri poskusu kibernetskega napada s potencialno pomembnim učinkom na Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) na Nizozemskem.
                           Kot pomožni uradnik za HUMINT (zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki) v Glavnem direktoratu generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU) je bil eden izmed štirih članov skupine ruskih vojaških obveščevalnih uradnikov, ki je aprila 2018 poskušala pridobiti nepooblaščen dostop do brezžičnega omrežja OPCW v Haagu (Nizozemska). Cilj poskusa kibernetskega napada je bil vdor v brezžično omrežje OPCW; če bi poskus uspel, bi to ogrozilo varnost omrežja in tekoče preiskovalno delo OPCW. Nizozemska varnostna služba za zaščito in varnost (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) je poskus kibernetskega napada ustavila in s tem preprečila resno škodo za OPCW.

                           30.7.2020

                           4.

                           Aleksei Sergeyvich MORENETS

                           Алексей Сергеевич МОРЕНЕЦ
                           Datum rojstva: 31. julij 1977
                           Kraj rojstva: pokrajina Murmansk, Ruska SFSR (danes Ruska federacija)
                           Številka potnega lista: 100135556
                           Izdajatelj: Ministrstvo za zunanje zadeve Ruske federacije
                           Veljavnost: od 17. aprila 2017 do 17. aprila 2022
                           Lokacija: Moskva, Ruska federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: moški

                           Aleksei Morenets je sodeloval pri poskusu kibernetskega napada s potencialno pomembnim učinkom na Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) na Nizozemskem.
                           Kot kibernetski operater v Glavnem direktoratu generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU) je bil eden izmed štirih članov skupine ruskih vojaških obveščevalnih uradnikov, ki je aprila 2018 poskušala pridobiti nepooblaščen dostop do brezžičnega omrežja OPCW v Haagu (Nizozemska). Cilj poskusa kibernetskega napada je bil vdor v brezžično omrežje OPCW; če bi poskus uspel, bi to ogrozilo varnost omrežja in tekoče preiskovalno delo OPCW. Nizozemska varnostna služba za zaščito in varnost (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) je poskus kibernetskega napada ustavila in s tem preprečila resno škodo za OPCW.

                           30.7.2020

                           5.

                           Evgenii Mikhaylovich SEREBRIAKOV

                           Евгений Михайлович СЕРЕБРЯКОВ
                           Datum rojstva: 26. julij 1981
                           Kraj rojstva: Kursk, Ruska SFSR (danes Ruska federacija)
                           Številka potnega lista: 100135555
                           Izdajatelj: Ministrstvo za zunanje zadeve Ruske federacije
                           Veljavnost: od 17. aprila 2017 do 17. aprila 2022
                           Lokacija: Moskva, Ruska federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: moški

                           Evgenii Serebriakov je sodeloval pri poskusu kibernetskega napada s potencialno pomembnim učinkom na Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) na Nizozemskem.
                           Kot kibernetski operater v Glavnem direktoratu generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU) je bil eden izmed štirih članov skupine ruskih vojaških obveščevalnih uradnikov, ki je aprila 2018 poskušala pridobiti nepooblaščen dostop do brezžičnega omrežja OPCW v Haagu (Nizozemska). Cilj poskusa kibernetskega napada je bil vdor v brezžično omrežje OPCW; če bi poskus uspel, bi to ogrozilo varnost omrežja in tekoče preiskovalno delo OPCW. Nizozemska varnostna služba za zaščito in varnost (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) je poskus kibernetskega napada ustavila in s tem preprečila resno škodo za OPCW.

                           30.7.2020

                           6.

                           Oleg Mikhaylovich SOTNIKOV

                           Олег Михайлович СОТНИКОВ
                           Datum rojstva: 24. avgust 1972
                           Kraj rojstva: Uljanovsk, Ruska SFSR (danes Ruska federacija)
                           Številka potnega lista: 120018866
                           Izdajatelj: Ministrstvo za zunanje zadeve Ruske federacije
                           Veljavnost: od 17. aprila 2017 do 17. aprila 2022
                           Lokacija: Moskva, Ruska federacija
                           Državljanstvo: rusko
                           Spol: moški

                           Oleg Sotnikov je sodeloval pri poskusu kibernetskega napada s potencialno pomembnim učinkom na Organizacijo za prepoved kemičnega orožja (OPCW) na Nizozemskem.
                           Kot pomožni uradnik za HUMINT (zbiranje obveščevalnih podatkov z osebnimi stiki) v Glavnem direktoratu generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU) je bil eden izmed štirih članov skupine ruskih vojaških obveščevalnih uradnikov, ki je aprila 2018 poskušala pridobiti nepooblaščen dostop do brezžičnega omrežja OPCW v Haagu (Nizozemska). Cilj poskusa kibernetskega napada je bil vdor v brezžično omrežje OPCW; če bi poskus uspel, bi to ogrozilo varnost omrežja in tekoče preiskovalno delo OPCW. Nizozemska varnostna služba za zaščito in varnost (DISS) (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) je poskus kibernetskega napada ustavila in s tem preprečila resno škodo za OPCW.

                           30.7.2020

                     B.   Pravne osebe, subjekti in organi:

                           Ime

                           Podatki za identifikacijo

                           Razlogi za uvrstitev na seznam

                           Datum uvrstitve na seznam

                           1.

                           Tianjin Huaying Haitai Science and Technology Development Co. Ltd (Huaying Haitai)

                           tudi: Haitai Technology Development Co. Ltd
                           Lokacija: Tjandžin, Kitajska

                           Huaying Haitai je omogočil in zagotovil finančno, tehnično ali materialno podporo za ‚Operation Cloud Hopper‘, vrsto kibernetskih napadov s pomembnim učinkom, ki izvirajo iz držav zunaj Unije in pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, ter kibernetskih napadov, ki imajo pomemben učinek na tretje države.
                           Tarča ‚Operation Cloud Hopper‘ so bili informacijski sistemi multinacionalnih družb na šestih celinah, vključno z družbami v Uniji, pri čemer je bil pridobljen nepooblaščen dostop do komercialno občutljivih podatkov, kar je povzročilo precejšnjo ekonomsko izgubo.
                           ‚Operation Cloud Hopper‘ je izvedel akter, v javnosti znan kot ‚APT10‘ (‚Advanced Persistent Threat 10‘) (tudi ‚Red Apollo‘, ‚CVNX‘, ‚Stone Panda‘, ‚MenuPass‘ in ‚Potassium‘).
                           Huaying Haitai je mogoče povezati z APT10. Poleg tega sta bila pri Huaying Haitai zaposlena Gao Qiang in Zhang Shilong, ki sta oba uvrščena na seznam v povezavi z ‚Operation Cloud Hopper‘. Huaying Haitai je torej povezan z Gao Qiangom in Zhang Shilongom.

                           30.7.2020

                           2.

                           Chosun Expo

                           tudi: Chosen Expo; Korea Export Joint Venture
                           Lokacija: DLRK

                           Chosun Expo je omogočil in zagotovil finančno, tehnično ali materialno podporo za vrsto kibernetskih napadov s pomembnim učinkom, ki izvirajo iz držav zunaj Unije in pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, ter kibernetskih napadov, ki imajo pomemben učinek na tretje države, vključno s kibernetskimi napadi, v javnosti znanimi kot ‚WannaCry‘, in kibernetskimi napadi na poljski finančni nadzorni organ in Sony Pictures Entertainment, pa tudi kibernetsko krajo centralne banke Bangladeša in poskus kibernetske kraje vietnamske banke Tien Phong.
                           ‚WannaCry‘ je z izsiljevalskim virusom in onemogočanjem dostopa do podatkov povzročil motnje v informacijskih sistemih po vsem svetu. Prizadel je informacijske sisteme družb v Uniji, tudi informacijske sisteme, povezane s storitvami, potrebnimi za vzdrževanje osnovnih storitev in gospodarskih dejavnosti v državah članicah.
                           ‚WannaCry‘ je izvedel akter, v javnosti znan kot ‚APT38‘ (‚Advanced persistent Threat 38‘) ali ‚Lazarus Group‘.
                           Chosun Expo je mogoče povezati z APT38/Lazarus Group, tudi prek uporabniških računov, ki so bili uporabljeni za kibernetske napade.

                           30.7.2020

                           3.

                           Glavni center za posebne tehnologije (GTsST) Glavnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU)

                           Naslov: Kirova ulica 22, Moskva, Ruska federacija

                           Glavni center za posebne tehnologije (GTsST) Glavnega direktorata generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije (GU/GRU), v javnosti znan tudi kot poštni predal 74455, je odgovoren za kibernetske napade s pomembnim učinkom, ki izvirajo iz držav zunaj Unije in pomenijo zunanjo grožnjo Uniji ali njenim državam članicam, ter kibernetske napade, ki imajo pomemben učinek na tretje države, vključno s kibernetskima napadoma junija 2017, v javnosti znanima kot ‚NotPetya‘ ali ‚EternalPetya‘, in kibernetskimi napadi na ukrajinsko električno omrežje pozimi leta 2015 in 2016.
                           ‚NotPetya‘ ali ‚EternalPetya‘ sta z izsiljevalskim virusom in onemogočenjem dostopa do podatkov onemogočila dostop do podatkov v številnih družbah v Uniji, širši Evropi in po svetu, kar je med drugim povzročilo precejšnjo ekonomsko izgubo. Zaradi kibernetskega napada na ukrajinsko električno omrežje je pozimi prišlo do delnega izpada tega omrežja.
                           ‚NotPetya‘ ali ‚EternalPetya‘ je izvedel akter, v javnosti znan kot ‚Sandworm‘ (tudi ‚Sandworm Team‘, ‚BlackEnergy Group‘, ‚Voodoo Bear‘, ‚Quedagh‘, ‚Olympic Destroyer‘ in ‚Telebots‘), ki je odgovoren tudi za napad na ukrajinsko električno omrežje.
                           Glavni center za posebne tehnologije pri Glavnem direktoratu generalštaba Oboroženih sil Ruske federacije dejavno sodeluje pri kibernetskih dejavnostih, ki jih izvaja Sandworm, in ga je mogoče povezati s Sandwormom.

                           30.7.2020“


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/1131 z dne 30. julija 2020 o ustanovitvi svetovalne misije Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA)

text:
                  31.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 247/16

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/1131
         z dne 30. julija 2020
         o ustanovitvi svetovalne misije Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/2110 z dne 9. decembra 2019 o svetovalni misiji Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA) (1),
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 9. decembra 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/2110 o svetovalni misiji Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA).

                     (2)

                     Politični in varnostni odbor (PVO) se je 18. junija 2020 dogovoril, da bi bilo treba odobriti operativni načrt (OPLAN) za misijo EUAM RCA.

                     (3)

                     Na priporočilo civilnega poveljnika operacije in glede na to, da je EUAM RCA dosegla začetno operativno zmogljivost, bi morala misija začeti delovati 9. avgusta 2020 za obdobje dveh let.

                     (4)

                     V Sklepu (SZVP) 2019/2110 je bil določen referenčni finančni znesek 7 100 000 EUR za kritje odhodkov povezanih z EUAM RCA za obdobje prvih šestih mesecev po začetku veljavnosti navedenega sklepa. S Sklepom Sveta (SZVP) 2020/664 (2) je bila veljavnost tega referenčnega finančnega zneska podaljšana do 8. avgusta 2020. Zagotoviti bi bilo treba dodatni referenčni znesek za obdobje od začetka delovanja misije do 8. avgusta 2022.

                     (5)

                     EUAM RCA bi morala imeti projektno enoto za opredelitev in izvajanje projektov na področjih, povezanih z EUAM RCA, in v podporo njenim ciljem.

                     (6)

                     Sklep (SZVP) 2019/2110 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

                     (7)

                     EUAM RCA se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Odobri se OPLAN za EUAM RCA.

            Člen 2
            EUAM RCA začne delovati 9. avgusta 2020.

            Člen 3
            Civilni poveljnik operacije EUAM RCA je pooblaščen za takojšen začetek izvajanja misije.

            Člen 4
            Sklep (SZVP) 2019/2110 se spremeni:

                        (1)

                        člen 13(1) se nadomesti z naslednjim:

                           „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM RCA, za obdobje od 9. decembra 2019 do 8. avgusta 2022 znaša 30 352 481,10 EUR. Referenčni finančni znesek za vsa poznejša obdobja določi Svet.“;

                        (2)

                        vstavi se naslednji člen:

                           „Člen 13a
                           Projektna enota

                              1.   EUAM RCA ima projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov. EUAM RCA bi morala po potrebi omogočati projekte, ki jih izvajajo države članice in tretje države v okviru svoje pristojnosti na področjih, povezanih z EUAM RCA, in v podporo njenim ciljem, ter zagotavljati svetovanje v zvezi s temi projekti.

                              2.   EUAM RCA lahko ob upoštevanju odstavka 3 zaprosi za finančne prispevke držav članic ali tretjih držav za izvedbo projektov, ki dosledno dopolnjujejo druge ukrepe EUAM RCA, in sicer, če je projekt:

                                          (a)

                                          predviden v finančnem izkazu v zvezi s tem sklepom ali

                                          (b)

                                          vključen v izkaz med mandatom misije, in sicer s spremembo finančnega izkaza na zahtevo vodje misije.

                                    EUAM RCA s prispevajočimi državami sklene dogovor, v katerem so urejeni zlasti posebni postopki za obravnavo pritožb tretjih strani v zvezi s škodo, nastalo zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM RCA pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo te države. Prispevajoče države se zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM RCA pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo te države, v nobenem primeru ne morejo sklicevati na odgovornost Unije ali visokega predstavnika.

                              3.   Finančne prispevke tretjih držav za projektno enoto mora odobriti PVO.“

            Člen 5
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 30. julija 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  UL L 318, 10.12.2019, str. 141.

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/664 z dne 18. maja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/2110 o svetovalni misiji Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUAM RCA) (UL L 157, 19.5.2020, str. 3).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/1143 z dne 28. julija 2020 o spremembi Sklepa (EU) 2020/440 o začasnem izrednem programu nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (ECB/2020/36)

text:
                  31.7.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 248/24

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/1143
         z dne 28. julija 2020
         o spremembi Sklepa (EU) 2020/440 o začasnem izrednem programu nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (ECB/2020/36)
         SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Ob upoštevanju izjemnih gospodarskih in finančnih okoliščin, povezanih s širitvijo koronavirusne bolezni 2019 (COVID-19), je Svet ECB s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2020/440 (ECB/2020/17) (1) vzpostavil nov začasni izredni program nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji. Izredni program nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji vključuje vse kategorije finančnega premoženja, primerne v okviru razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev, ki ga izvaja Evropska centralna banka ter ki obsega program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, tretji program nakupa kritih obveznic, program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja.

                     (2)

                     Svet ECB je 4. junija 2020 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da spremeni nekatere elemente zasnove izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji. Cilj teh sprememb je zagotoviti potrebno stopnjo spodbujevalne naravnanosti denarne politike in nemoteno transmisijo denarne politike v času, med kategorijami finančnega premoženja in med državami ter s tem prispevati k izravnavi izjemno strmega in hitrega poslabšanja pričakovane inflacije, povezanega s pandemijo.

                     (3)

                     Natančneje, Svet ECB je odločil, da poveča skupni ločeni obseg nakupov v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji za 600 milijard EUR na skupno 1 350 milijard EUR. Z razširitvijo izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji v odziv na navzdol popravljeno inflacijo v obdobju projekcij zaradi pandemije bo denarna politika na splošno postala še bolj spodbujevalno naravnana ter bo tako podpirala pogoje financiranja v realnem gospodarstvu, zlasti za podjetja in gospodinjstva. Nakupi se bodo še naprej izvajali fleksibilno v času, po kategorijah finančnega premoženja in po državah. To bo omogočilo, da se učinkovito preprečijo tveganja za nemoteno transmisijo denarne politike.

                     (4)

                     Poleg tega je Svet ECB odločil, da podaljša predvideno obdobje neto nakupov v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji vsaj do konca junija 2021 ali še naprej, če bo to potrebno, v vsakem primeru pa do takrat, ko bo Svet ECB ocenil, da je konec faze krize zaradi bolezni COVID-19. S podaljšanjem minimalnega obdobja nakupov se faza neto nakupov usklajuje s predvidenim trajanjem najhujših omejitev normalne gospodarske dejavnosti, povezanih z boleznijo COVID-19, in ustreznih šibkih inflacijskih pritiskov.

                     (5)

                     Da se prepreči tveganje nepotrebnega zaostrovanja finančnih pogojev v času, ko okrevanje po šoku zaradi pandemije verjetno še ne bo končano, je Svet ECB odločil, da se bo glavnica zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, v celoti reinvestirala vsaj do konca leta 2022 in da se bo v vsakem primeru postopno zmanjševanje portfelja v okviru tega programa upravljalo tako, da se prepreči poseganje v ustrezno naravnanost denarne politike.

                     (6)

                     Zato je treba Sklep (EU) 2020/440 (ECB/2020/17) ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Spremembe Sklepa (EU) 2020/440 (ECB/2020/17)
            Sklep (EU) 2020/440 (ECB/2020/17) se spremeni:

                        1.

                        v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

                           „1.   Eurosistem vzpostavlja začasni izredni program nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji kot ločen program nakupa vrednostnih papirjev. Skupni obseg začasnega izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev znaša 1 350 milijard EUR. Glavnica zapadlih vrednostnih papirjev, kupljenih v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, se reinvestira z nakupom primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev vsaj do konca leta 2022. V vsakem primeru se postopno zmanjševanje portfelja v okviru tega programa upravlja tako, da se prepreči poseganje v ustrezno naravnanost denarne politike.“;

                        2.

                        v členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

                           „3.   Svet ECB prenaša na Izvršilni odbor pooblastilo, da določi ustrezno hitrost in sestavo mesečnih nakupov v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji znotraj celotnega skupnega obsega v višini 1 350 milijard EUR. Zlasti se lahko prilagodi dodelitev nakupov v okviru izrednega programa nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, da se omogoči spreminjanje razporeditve tokov nakupov v času, med kategorijami finančnega premoženja in med državami.“

            Člen 2
            Končna določba
            Ta sklep začne veljati četrti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Frankfurtu na Majni, 28. julija 2020

                  Predsednica ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/440 z dne 24. marca 2020 o začasnem izrednem programu nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji (ECB/2020/17) (UL L 91, 25.3.2020, str. 1).