title: Sklep Sveta z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

text:
Avis juridique important

|

32001D0886

Official Journal L 328 , 13/12/2001 P. 0001 - 0003

Sklep Svetaz dne 6. decembra 2001o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II)(2001/886/JHA)SVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in (b), člena 31(a) in (b) ter člena 34(2)(c) te Pogodbe,ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije in Kraljevine Švedske [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Schengenski informacijski sistem, vzpostavljen v skladu z določbami naslova IV Konvencije iz leta 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma z 14. junija 1985 o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah, v nadaljnjem besedilu "Schengenska konvencija iz leta 1990", predstavlja pomembno orodje za uporabo določb schengenskega pravnega reda, kakor je vključen v Evropsko unijo.(2) Schengenski informacijski sistem je v obstoječi obliki sposoben oskrbovati največ 18 držav udeleženk. Trenutno obratuje za 13 držav članic in dve drugi državi (Islandijo in Norveško), v predvidljivi prihodnosti pa naj bi obratoval še za Združeno kraljestvo in Irsko. Vendar pa sistem ni zgrajen tako, da bi oskrboval povečano število držav članic Evropske unije po njeni širitvi.(3) V ta namen in da bi izkoristili najnovejše dosežke na področju informacijske tehnologije ter omogočili uvedbo novih funkcij, je treba razviti nov Schengenski informacijski sistem druge generacije (SIS II), kot je že potrjeno v Sklepu Izvršnega odbora SCH/Com-ex (97) 24 z 7. oktobra 1997 [3].(4) Izdatki, povezani z razvojem SIS II, gredo v breme proračuna Evropske unije v skladu s sklepi Sveta z 29. maja 2001, sprejetimi v ta namen. Ta sklep skupaj z Uredbo Sveta (ES) št. 2424/2001 z 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) [4] pomeni potrebno pravno podlago, ki omogoča vključitev sredstev, potrebnih za razvoj SIS II, v proračun Unije in izvedbo navedenega dela proračuna.(5) Pravno podlago sestavljata dva dela: ta sklep, ki temelji na členu 30(1)(a) in (b), členu 31(a) in (b) ter členu 34(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, in Uredba Sveta, ki temelji na členu 66() Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Kot določa člen 92 Schengenske konvencije iz leta 1990, je razlog za to schengenski informacijski sistem, ki naj bi organom, imenovanim v državah članicah, s pomočjo postopka avtomatskega iskanja omogočil dostop do razpisov ukrepov o osebah in lastnini za mejno kontrolo ter druge policijske in carinske kontrole, ki se izvajajo v državi v skladu z nacionalnimi predpisi, ter za izdajanje vizumov, dovoljenj za bivanje in izvajanje predpisov o tujcih v okviru uporabe določb schengenskega pravnega reda v zvezi z gibanjem oseb.(6) Dejstvo, da pravna podlaga, ki se zahteva za omogočanje razvoja SIS II, ki naj se financira iz proračuna Unije, sestoji iz dveh ločenih instrumentov, ne vpliva na načelo, da schengenski informacijski sistem predstavlja, in naj bi predstavljal tudi v prihodnje, enoten, integriran informacijski sistem in da se mora SIS II razviti kot tak.(7) Ta sklep v prihodnje ne posega v sprejetje potrebnih predpisov, ki podrobno opisuje delovanje in uporabo SIS II, kot so med drugim pravila za opredeljevanje kategorij podatkov, ki naj se vnesejo v sistem, namenov, zaradi katerih jih je treba vnesti, ter meril za njihov vnos, pravila v zvezi z vsebino zapisov SIS, vključno z odgovornostjo za njihovo pravilnost, pravila o trajanju razpisov ukrepov, njihovi medsebojni povezanosti in združljivosti, pravila o dostopu do podatkov SIS ter pravila o varstvu osebnih podatkov in njihov nadzor.(8) Ta sklep določa postopke za sprejemanje ukrepov, potrebnih za njegovo izvajanje, ki odražajo ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 2424/2001, da se za razvoj SIS II kot celoto zagotovi en sam proces izvajanja.(9) Ta sklep določa razvoj določb schengenskega pravnega reda, ki sodijo v področje točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z 17. maja 1999 o nekaterih dogovorih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav pri izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda [5] ter člena 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES o zahtevi Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda [6].(10) Skleniti je treba dogovor, ki bo predstavnikom Islandije in Norveške omogočil, da se pridružijo delu odborov, ki pomagajo Komisiji pri opravljanju izvedbenih pooblastil. Tak dogovor je bil predviden v izmenjavi pisem med Skupnostjo ter Islandijo in Norveško, ki so priložena zgoraj navedenemu Pridružitvenemu sporazumu.(11) Ta sklep ne vpliva na dogovore o delnem sodelovanju Združenega kraljestva pri izvajanju schengenskega pravnega reda, ki ga je določil Svet v Sklepu 2000/365/ES -SKLENIL:Člen 1Schengenski informacijski sistem, vzpostavljen v skladu z določbami naslova IV Schengenske konvencije iz leta 1990, se nadomesti z novim sistemom, Schengenskim informacijskim sistemom II (SIS II), ki novim državam članicam omogoča vključitev v sistem.Člen 2SIS II, ki je enoten integrirani sistem, razvija Komisija v skladu s postopki, določenimi v tem sklepu.Člen 3Ukrepi, potrebni za razvoj SIS II, se sprejmejo po postopku upravljanja iz člena 5, kadar zadevajo vprašanja, ki niso navedena v členu 4.Člen 4Ukrepi, potrebni za razvoj SIS II v zvezi z spodaj navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu z uredbenim postopkom iz člena 6:(a) oblikovanjem fizične arhitekture sistema, vključno s komunikacijskim omrežjem;(b) tehničnimi vidiki, ki vplivajo na varstvo osebnih podatkov;(c) tehničnimi vidiki, ki imajo resne finančne posledice za proračune držav članic ali imajo resne tehnične posledice za nacionalne sisteme držav članic;(d) razvojem varnostnih zahtev.Člen 51. Kadar se Komisija sklicuje na ta člen, ji pomaga upravljalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.2. Odbor sprejme svoj poslovnik na predlog predsedstva na osnovi standardnega poslovnika, objavljenega v Uradnem listu Evropskih skupnosti.3. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki naj se sprejmejo. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga predsednik lahko določi na podlagi nujnosti zadeve. V primeru sklepov, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, se mnenje sprejme z večino, določeno v členu 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se tehtajo v skladu z navedenim členom. Predsednik ne glasuje.4. Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo takoj uporabljati. Kadar pa ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija takoj sporoči Svetu. V tem primeru lahko Komisija za dva meseca od datuma takega obvestila odloži uporabo tistih ukrepov, glede katerih se je tako odločila.5. Svet lahko s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep v roku, predvidenem v odstavku 4.Člen 61. Kadar se sklicuje na ta člen, Komisiji pomaga uredbeni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.2. Odbor sprejme svoj poslovnik na predlog predsedstva na osnovi standardnega poslovnika, objavljenega v Uradnem listu Evropskih skupnosti.3. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek ukrepov, ki naj se sprejmejo. Odbor da svoje mnenje o predlogu v roku, ki ga predsednik lahko določi na podlagi nujnosti zadeve. V primeru sklepov, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, se mnenje sprejme z večino, določeno v členu 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glasovi predstavnikov držav članic znotraj odbora se tehtajo skladno z navedenim členom. Predsednik ne glasuje.4. Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.5. Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog o ukrepih, ki naj se sprejmejo, in obvesti Evropski parlament.6. Svet lahko s kvalificirano večino odloči o predlogu v roku dveh mesecev od datuma, ko mu je bil predlog predložen.Če Svet v tem roku s kvalificirano večino nasprotuje predlogu, ga Komisija ponovno preuči. Svetu lahko predloži spremenjen predlog, ponovno posreduje svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog.Če po izteku tega roka Svet niti ne sprejme predloženega izvedbenega akta niti ne nasprotuje predlogu za izvedbene ukrepe, predloženi izvedbeni akt sprejme Komisija.Člen 7Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu.Veljati preneha 31. decembra 2006.V Bruslju, 6. decembra 2001Za SvetPredsednikM. Verwilghen[1] UL C 183, 29.6.2001, str. 14.[2] Mnenje, dano 23. oktobra 2001 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL L 239, 22.9.2000, str. 442.[4] UL L 328, 13.12.2001, str. 4.[5] UL L 176, 10.7.1999, str. 31.[6] UL L 131, 1.6.2000, str. 43.


title: 2010/773/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 25. novembra 2010 o postopku akreditiranja izdelovalcev eurobankovcev na področju kakovosti (ECB/2010/22)

text:
               15.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 330/14

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 25. novembra 2010
   o postopku akreditiranja izdelovalcev eurobankovcev na področju kakovosti
   (ECB/2010/22)
   (2010/773/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 16 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 128(1) Pogodbe in člen 16 Statuta ESCB določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Ta pravica vključuje pristojnost za sprejemanje ukrepov za varovanje celovitosti eurobankovcev kot plačilnega sredstva.

               (2)

               Proizvajanje eurobankovcev in surovin za eurobankovce v skladu z enakimi standardi kakovosti je bistvenega pomena za zagotavljanje kakovosti eurobankovcev, ne glede na to, kje se proizvajajo.

               (3)

               Zato bi bilo treba vzpostaviti postopek akreditiranja na področju kakovosti, s katerim bi se zagotovilo, da so za proizvajanje eurobankovcev in surovin za eurobankovce akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   ODDELEK I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „akreditacija na področju kakovosti“ pomeni status, katerega obseg je določen v členih 3 in 4 ter ki ga izdelovalcu podeli ECB, s čimer potrdi, da izdelovalec izpolnjuje zahteve glede kakovosti;

               (b)

               „dejavnost proizvodnje eurobankovcev“ pomeni proizvodnjo eurobankovcev ali katere koli surovine za eurobankovce;

               (c)

               „izdelovalec“ pomeni kateri koli subjekt, ki je ali želi biti udeležen v dejavnosti proizvodnje eurobankovcev;

               (d)

               „mesto izdelave“ pomeni vse prostore, ki jih uporablja ali želi uporabljati izdelovalec za dejavnost proizvodnje eurobankovcev;

               (e)

               „zahteve glede kakovosti“ pomenijo materialna pravila, ki jih mora spoštovati izdelovalec, ki vloži prošnjo za akreditacijo, kot jih posebej določi ECB;

               (f)

               „ureditve glede kakovosti“ pomenijo ukrepe, ki jih sprejme izdelovalec na mestu izdelave z namenom izpolnjevanja zahtev glede kakovosti;

               (g)

               „certifikacijski organ“ pomeni neodvisen certifikacijski organ, ki oceni izdelovalčeve sisteme vodenja kakovosti in je pooblaščen, da s certifikatom potrdi, da izdelovalec izpolnjuje zahteve standardov skupine ISO 9001;

               (h)

               „surovine za eurobankovce“ pomenijo papir, barvo, folijo in nit, ki se uporabljajo za izdelavo eurobankovcev;

               (i)

               „zaščiteni elementi eura“ in „zaščitena dejavnost v zvezi z eurom“ imata enak pomen kot v Sklepu ECB/2008/3 z dne 15. maja 2008 o postopkih varnostnega akreditiranja izdelovalcev zaščitenih elementov eura za eurobankovce (1);

               (j)

               „delovni dan ECB“ pomeni vsak dan od ponedeljka do petka, razen dela prostih dni v ECB;

               (k)

               „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

               (l)

               „vprašalnik za predhodno presojo“ pomeni obrazec, ki ga uporabi skupina za presojo kakovosti, da od izdelovalca zbere informacije o posebnih značilnostih mesta izdelave in o kakršnih koli spremembah ureditev glede kakovosti, ki so nastale od zadnje presoje kakovosti.

         Člen 2
   Splošna načela
   1.   Izdelovalec mora vložiti prošnjo za akreditacijo na področju kakovosti in prejeti akreditacijo od ECB, preden začne ali nadaljuje z dejavnostjo proizvodnje eurobankovcev.
   2.   Akreditirani izdelovalec lahko dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravlja samo na mestih izdelave, za katera mu je bila podeljena akreditacija na področju kakovosti po tem sklepu.
   3.   Zahteve ECB za akreditacijo na področju kakovosti so minimalne zahteve. Izdelovalci lahko sprejmejo in izvajajo strožje standarde kakovosti, ki morajo biti določeni v njihovih načrtih kakovosti, kot je opredeljeno v zahtevah glede kakovosti.
   4.   Izvršilni odbor je pristojen za sprejemanje vseh odločitev v zvezi z izdelovalčevo akreditacijo na področju kakovosti ob upoštevanju stališč Odbora za bankovce in mora o njih obvestiti Svet ECB.
   5.   Vse stroške in s tem povezane izgube, ki nastanejo izdelovalcu v zvezi z uporabo tega sklepa, nosi izdelovalec.
   6.   Določbe tega sklepa ne posegajo v nobeno polno ali začasno akreditacijo na področju kakovosti, ki je bila podeljena pred začetkom veljavnosti tega sklepa.
   Člen 3
   Polna akreditacija na področju kakovosti
   1.   Izdelovalec lahko opravlja neko dejavnost proizvodnje eurobankovcev samo, če mu ECB podeli polno akreditacijo na področju kakovosti za to dejavnost.
   2.   Izdelovalcu se lahko polna akreditacija na področju kakovosti za dejavnost proizvodnje eurobankovcev podeli pod pogojem, da izpolnjuje vse naslednje pogoje:

               (a)

               je bil izdelovalec udeležen v dejavnosti proizvodnje eurobankovcev v 24 mesecih pred vložitvijo prošnje za polno akreditacijo na področju kakovosti ali mu je bila podeljena začasna akreditacija na področju kakovosti, kot je določena v členu 4, in je začel z dejavnostjo proizvodnje eurobankovcev v skladu s členom 10(3);

               (b)

               izpolnjuje standarde vodenja kakovosti skupine ISO 9001 na določenem mestu izdelave za določeno dejavnost proizvodnje eurobankovcev, certifikacijski organ pa je izdal certifikat v ta namen;

               (c)

               izpolnjuje zahteve glede kakovosti na zgoraj omenjenem mestu izdelave za zgoraj omenjeno dejavnost proizvodnje eurobankovcev;

               (d)

               ima, če izdeluje zaščitene elemente eura, polno varnostno akreditacijo na zgoraj omenjenem mestu izdelave za zgoraj omenjeno zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom po Sklepu ECB/2008/3;

               (e)

               se njegovo mesto izdelave, če je izdelovalec tiskarna, nahaja v državi članici; in

               (f)

               se njegovo mesto izdelave, če izdelovalec ni tiskarna, nahaja v državi članici ali v državi članici Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA).

         3.   Izvršilni odbor lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahtev glede lokacije, določene v točkah (e) in (f), ob upoštevanju stališč Odbora za bankovce. Vsaka taka odločitev se nemudoma sporoči Svetu ECB. Izvršilni odbor ravna v skladu s kakršno koli odločitvijo Sveta ECB o tem vprašanju.
   4.   Polna akreditacija na področju kakovosti se podeli izdelovalcu za 24 mesecev, s pridržkom odločitve, sprejete po členih 15, 16 ali 17. Polna akreditacija na področju kakovosti se lahko vsakih 24 mesecev obnovi.
   5.   Akreditirani izdelovalec lahko za proizvodnjo eurobankovcev ali surovin za eurobankovce uporabi drugo mesto izdelave ali jo prenese na tretjo osebo, vključno s hčerinskimi in povezanimi družbami izdelovalca, samo po predhodnem pisnem soglasju ECB.
   Člen 4
   Začasna akreditacija na področju kakovosti
   1.   Če izdelovalec ni bil udeležen v dejavnosti proizvodnje eurobankovcev v 24 mesecih pred vložitvijo prošnje za polno akreditacijo na področju kakovosti, kot je opisano v členu 3(2)(a), se mu lahko podeli začasna akreditacija na področju kakovosti za načrtovano dejavnost proizvodnje eurobankovcev.
   2.   Izdelovalcu se začasna akreditacija na področju kakovosti za načrtovano dejavnost proizvodnje eurobankovcev lahko podeli pod pogojem, da izpolnjuje vse naslednje pogoje:

               (a)

               izdelovalec izpolnjuje standarde vodenja kakovosti skupine ISO 9001 na določenem mestu izdelave za načrtovano dejavnost proizvodnje eurobankovcev, certifikacijski organ pa je izdal certifikat v ta namen;

               (b)

               izdelovalec je vzpostavil postopke in infrastrukturo, potrebno za izpolnjevanje zahtev glede kakovosti, na zgoraj omenjenem mestu izdelave za zgoraj omenjeno dejavnost proizvodnje eurobankovcev;

               (c)

               če izdelovalec načrtuje proizvodnjo zaščitenih elementov eura, mu mora biti podeljena varnostna akreditacija na zgoraj omenjenem mestu izdelave za načrtovano zaščiteno dejavnost v zvezi z eurom po Sklepu ECB/2008/3;

               (d)

               če je izdelovalec tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici; in

               (e)

               če izdelovalec ni tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici ali v državi članici EFTE.

         3.   Začasna akreditacija na področju kakovosti se izdelovalcu podeli za eno leto, s pridržkom odločitve, sprejete po členih 15, 16 ali 17. Če izdelovalec ponuja ali mu je naročeno opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev znotraj tega obdobja, se lahko njegova začasna akreditacija na področju kakovosti po potrebi podaljša, dokler ECB ne sprejme odločitve o tem, ali se mu podeli polna akreditacija na področju kakovosti.
   ODDELEK II

      POSTOPEK ZA POLNO AKREDITACIJO NA PODROČJU KAKOVOSTI

   Člen 5
   Prošnja za začetek postopka in imenovanje skupine za presojo kakovosti
   1.   Izdelovalec z začasno akreditacijo na področju kakovosti za načrtovano dejavnost proizvodnje eurobankovcev, ki želi opravljati to dejavnost ali ki je dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravljal v zadnjih 24 mesecih in želi nadaljevati z opravljanjem te dejavnosti, naslovi na ECB pisno prošnjo za začetek postopka za polno akreditacijo na področju kakovosti. Ta prošnja mora vsebovati vse, kar je navedeno v nadaljevanju:

               (a)

               navedbo mesta izdelave in njegove lokacije ter dejavnost proizvodnje eurobankovcev, za katero izdelovalec vlaga prošnjo za polno akreditacijo na področju kakovosti;

               (b)

               informacije o dejavnosti proizvodnje eurobankovcev, ki jo opravlja;

               (c)

               izvod certifikata, navedenega v členu 3(2)(b).

         2.   ECB preveri, ali izdelovalec izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 1, in obvesti izdelovalca o izidu tega preverjanja v 30 delovnih dneh ECB od dneva prejema prošnje za začetek postopka. Ta rok lahko ECB enkrat podaljša, vendar mora o tem izdelovalca pisno obvestiti. Med tem preverjanjem lahko ECB od izdelovalca zahteva dodatne informacije v zvezi z zahtevami, naštetimi v odstavku 1. Če ECB zahteva dodatne informacije, mora obvestiti izdelovalca o izidu preverjanja v 20 delovnih dneh ECB od datuma prejema dodatnih informacij. ECB se lahko z izdelovalcem dogovori o podaljšanju rokov, navedenih v tem odstavku.
   3.   V primeru pozitivnega izida preverjanja ECB izdelovalca obvesti, da se bo v njegovih prostorih opravila presoja kakovosti. ECB imenuje skupino za presojo kakovosti, ki jo sestavljajo strokovnjaki iz ECB in nacionalnih centralnih bank. Pri tem imenovanju se je treba izogibati navzkrižju interesov. Če se navzkrižje interesov pojavi po imenovanju, ECB nemudoma zamenja zadevnega strokovnjaka z drugim, pri katerem ni navzkrižja interesov.
   4.   ECB zavrne prošnjo za začetek postopka ter svojo odločitev in razloge zanjo pisno sporoči izdelovalcu, če nastopi kateri koli od naslednjih primerov:

               (a)

               izdelovalec ne zagotovi informacij, ki se zahtevajo po odstavku 1;

               (b)

               izdelovalec ne predloži dodatnih informacij, ki jih ECB zahteva po odstavku 2, v razumnem obdobju, o katerem se medsebojno dogovorita;

               (c)

               ECB je izdelovalcu preklicala polno akreditacijo na področju kakovosti, obdobje prepovedi ponovne vložitve prošnje, navedeno v odločitvi o preklicu, pa se še ni izteklo;

               (d)

               lokacija mesta izdelave ne izpolnjuje zahtev, določenih v členu 3(2)(e) ali (f);

               (e)

               izdelovalec proizvaja zaščitene elemente eura, ECB pa mu ni podelila varnostne akreditacije, navedene v členu 3(2)(d).

         5.   Če želi akreditirani izdelovalec obnoviti svojo akreditacijo na področju kakovosti in pod pogojem, da prošnjo za polno akreditacijo na področju kakovosti ponovno vloži pred datumom, določenim v skladu s členom 7(2)(c), ostane njegova akreditacija na področju kakovosti veljavna, dokler ECB ne sprejme odločitve po členu 7(1).
   Člen 6
   Presoja kakovosti
   1.   Presoja kakovosti se začne na datum, o katerem se medsebojno dogovorita izdelovalec in ECB. Če je izdelovalec tiskarna, se presoja kakovosti opravi med proizvodnjo eurobankovcev.
   2.   ECB najpozneje dva tedna pred presojo kakovosti zagotovi izdelovalcu vprašalnik za predhodno presojo, ki ga mora izdelovalec izpolniti in poslati nazaj ECB najpozneje en teden pred presojo kakovosti.
   3.   Presoja kakovosti se opravi na mestu izdelave, za katero je izdelovalec vložil prošnjo za akreditacijo na področju kakovosti.
   4.   Skupina za presojo kakovosti oceni, ali se z izdelovalčevimi ureditvami glede kakovosti izpolnjujejo zahteve glede kakovosti. Če izdelovalec predlaga izboljšave z namenom izpolnjevanja zahtev glede kakovosti, se akreditacija na področju kakovosti ne podeli, dokler take izboljšave niso uvedene. Skupina za presojo kakovosti lahko, preden izdelovalcu predloži osnutek poročila o presoji iz odstavka 6, opravi nadaljnjo presojo kakovosti, s katero preveri, ali se po takih izboljšavah z ureditvami glede kakovosti izpolnjujejo zahteve glede kakovosti.
   5.   Skupina za presojo kakovosti po zaključku presoje kakovosti oziroma nadaljnje presoje kakovosti, če se ta opravi, in preden zapusti mesto izdelave, poda svoje ugotovitve, vključno s katerim koli primerom neizpolnjevanja zahtev glede kakovosti in vsemi izboljšavami, ki jih predlaga izdelovalec, v prvem povzetku, s katerim soglašata in ki ga podpišeta skupina za presojo kakovosti in izdelovalec.
   6.   Skupina za presojo kakovosti pripravi osnutek poročila o presoji na podlagi prvega povzetka. To poročilo mora zlasti vsebovati podrobnosti o:

               (a)

               ureditvah glede kakovosti, vzpostavljenih na mestu izdelave, s katerimi se izpolnjujejo zahteve glede kakovosti;

               (b)

               vseh primerih nespoštovanja zahtev glede kakovosti, ki jih je ugotovila skupina za presojo kakovosti;

               (c)

               vseh ukrepih, ki jih je izdelovalec sprejel med presojo kakovosti;

               (d)

               vseh izboljšavah, ki jih predlaga izdelovalec, in v primerih, ko je opravljena nadaljnja presoja kakovosti, o oceni skupine za presojo kakovosti o tem, ali so bile take izboljšave opravljene;

               (e)

               oceni skupine za presojo kakovosti o tem, ali naj se podeli polna akreditacija na področju kakovosti.

         7.   Osnutek poročila o presoji je treba poslati izdelovalcu v 30 delovnih dneh ECB od datuma zaključka presoje kakovosti oziroma nadaljnje presoje kakovosti, če se ta opravi. Izdelovalec lahko v 30 delovnih dneh ECB od prejema osnutka poročila o kakovosti poda svoje pripombe na ta osnutek. ECB dokonča osnutek poročila ob upoštevanju pripomb izdelovalca, preden sprejme odločitev po členu 7. ECB se lahko z izdelovalcem dogovori o podaljšanju rokov, navedenih v tem odstavku.
   8.   Ne glede na določbe tega člena lahko ECB v primeru težav s kakovostjo, ki vplivajo na kakovost eurobankovcev ali surovin za eurobankovce, organizira ad hoc presojo kakovosti, s katero razišče zadevo. V tem primeru se ustrezno uporabljajo odstavki 5 do 7.
   Člen 7
   Odločitev o polni akreditaciji na področju kakovosti
   1.   ECB pisno uradno sporoči izdelovalcu svojo odločitev o prošnji za polno akreditacijo na področju kakovosti v 30 delovnih dneh ECB od prejema pripomb izdelovalca na osnutek poročila o presoji ali od izteka roka za posredovanje teh pripomb.
   2.   V primeru pozitivne odločitve ECB podeli izdelovalcu polno akreditacijo na področju kakovosti. Odločitev mora jasno določati:

               (a)

               izdelovalca;

               (b)

               dejavnost proizvodnje eurobankovcev in mesto izdelave, za katero se podeli polna akreditacija na področju kakovosti;

               (c)

               datum izteka polne akreditacije na področju kakovosti;

               (d)

               kakršne koli posebne pogoje v zvezi s točkami (a) do (c).

         Odločitev mora temeljiti na informacijah, navedenih v končnem poročilu o presoji, ki mora biti priloženo odločitvi.
   3.   Če se izdelovalcu polna akreditacija na področju kakovosti ne podeli, mora ECB navesti razloge za to, izdelovalec pa lahko sproži revizijski postopek, določen v členu 18.
   ODDELEK III

      POSTOPEK ZA ZAČASNO AKREDITACIJO NA PODROČJU KAKOVOSTI

   Člen 8
   Prošnja za začetek postopka in imenovanje skupine za predhodno presojo kakovosti
   1.   Če izdelovalec:

               (i)

               ni opravljal dejavnosti proizvodnje eurobankovcev v 24 mesecih pred vložitvijo prošnje za začasno akreditacijo na področju kakovosti; ali

               (ii)

               ni opravljal nobene dejavnosti proizvodnje eurobankovcev, vendar ga je NCB ali tiskarna zaprosila, naj začne opravljati dejavnost proizvodnje eurobankovcev,

         mora na ECB nasloviti pisno prošnjo za začetek postopka za začasno akreditacijo na področju kakovosti.
   Ta prošnja mora vsebovati vse, kar je navedeno v nadaljevanju:

               (a)

               navedbo mesta izdelave in njegove lokacije ter dejavnost proizvodnje eurobankovcev, za katero izdelovalec vlaga prošnjo za začasno akreditacijo na področju kakovosti;

               (b)

               informacije o dejavnosti proizvodnje eurobankovcev, ki naj bi se opravljala;

               (c)

               izvod certifikata, navedenega v členu 4(2)(a).

         2.   Izdelovalec, čigar začasna akreditacija na področju kakovosti se je iztekla, lahko vloži prošnjo za novo začasno akreditacijo na področju kakovosti. Poleg informacij, ki se zahtevajo po odstavku 1, mora v pisni zahtevi, naslovljeni na ECB, navesti razloge, iz katerih (a) ne ponuja ali (b) mu ni bilo naročeno opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev, kot je navedeno v členu 4(3).
   3.   ECB preveri, ali izdelovalec izpolnjuje zahteve, določene v odstavkih 1 in 2, in obvesti izdelovalca o izidu tega preverjanja v 30 delovnih dneh ECB od dneva prejema prošnje za začetek postopka. Ta rok lahko ECB enkrat podaljša, vendar mora o tem izdelovalca pisno obvestiti. Med tem preverjanjem lahko ECB od izdelovalca zahteva dodatne informacije v zvezi z zahtevami, naštetimi v odstavkih 1 in 2. Če ECB zahteva dodatne informacije, mora obvestiti izdelovalca o izidu preverjanja v 20 delovnih dneh ECB od datuma prejema dodatnih informacij. ECB se lahko z izdelovalcem dogovori o podaljšanju rokov, navedenih v tem odstavku.
   4.   V primeru pozitivnega izida preverjanja ECB izdelovalca obvesti, da se bo v njegovih prostorih opravila predhodna presoja kakovosti. Skupina za predhodno presojo kakovosti se imenuje, kot je določeno v členu 5(3).
   5.   ECB zavrne prošnjo za začetek postopka ter svojo odločitev in razloge zanjo pisno sporoči izdelovalcu, če nastopi kateri koli od naslednjih primerov:

               (a)

               izdelovalec ne zagotovi informacij, ki se zahtevajo po odstavkih 1 in 2;

               (b)

               izdelovalec ne predloži dodatnih informacij, ki jih ECB zahteva po odstavku 3, v razumnem obdobju, o katerem se medsebojno dogovorita;

               (c)

               ECB je izdelovalcu preklicala začasno ali polno akreditacijo na področju kakovosti, obdobje prepovedi ponovne vložitve prošnje, navedeno v odločitvi o preklicu, pa se še ni izteklo;

               (d)

               lokacija mesta izdelave ne izpolnjuje zahtev, določenih v členu 4(2)(d) in (e);

               (e)

               izdelovalec načrtuje proizvodnjo zaščitenih elementov eura, ECB pa mu ni podelila varnostne akreditacije, navedene v členu 4(2)(c).

         6.   Ob upoštevanju odstavka 2, če želi akreditirani izdelovalec obnoviti svojo akreditacijo in pod pogojem, da prošnjo za začasno akreditacijo na področju kakovosti ponovno vloži pred datumom, navedenim v členu 10(2)(c), ostane njegova akreditacija veljavna, dokler ECB ne sprejme odločitve po členu 10(1).
   Člen 9
   Predhodna presoja kakovosti
   1.   Predhodna presoja kakovosti se začne na datum, o katerem se medsebojno dogovorita izdelovalec in ECB.
   2.   Predhodna presoja kakovosti se opravi na mestu izdelave, za katero je izdelovalec vložil prošnjo za akreditacijo na področju kakovosti.
   3.   Skupina za predhodno presojo kakovosti oceni, ali se bodo z ureditvami glede kakovosti, ki so vzpostavljene pri izdelovalcu, izpolnile zahteve glede kakovosti, takoj ko bo izdelovalec začel opravljati dejavnost proizvodnje eurobankovcev.
   4.   Skupina za predhodno presojo kakovosti poda svoje ugotovitve v osnutku poročila o predhodni presoji. Ta osnutek poročila o predhodni presoji mora zlasti vsebovati podrobnosti o vsem, kar je navedeno v nadaljevanju:

               (a)

               ureditve glede kakovosti, ki so že vzpostavljene na mestu izdelave in s katerimi se izpolnjujejo zahteve glede kakovosti;

               (b)

               vse ureditve glede kakovosti, ki jih mora izdelovalec še vzpostaviti, da bi izpolnil zahteve glede kakovosti;

               (c)

               ocena skupine za predhodno presojo kakovosti o tem, ali naj se podeli začasna akreditacija na področju kakovosti.

         5.   Osnutek poročila o predhodni presoji je treba poslati izdelovalcu v 30 delovnih dneh ECB od datuma zaključka predhodne presoje kakovosti. Izdelovalec lahko v 30 delovnih dneh ECB od prejema osnutka poročila poda svoje pripombe na ta osnutek. ECB dokonča osnutek poročila o predhodni presoji ob upoštevanju pripomb izdelovalca, preden sprejme odločitev po členu 10. ECB se lahko z izdelovalcem dogovori o podaljšanju rokov, navedenih v tem odstavku.
   Člen 10
   Odločitev o začasni akreditaciji na področju kakovosti
   1.   ECB pisno uradno sporoči izdelovalcu svojo odločitev o prošnji za začasno akreditacijo na področju kakovosti v 30 delovnih dneh ECB od prejema pripomb izdelovalca na osnutek poročila o predhodni presoji ali od izteka roka za posredovanje teh pripomb.
   2.   V primeru pozitivne odločitve ECB podeli izdelovalcu začasno akreditacijo na področju kakovosti. Odločitev ECB mora jasno določati:

               (a)

               izdelovalca;

               (b)

               dejavnost proizvodnje eurobankovcev in mesto izdelave, za katero se podeli začasna akreditacija na področju kakovosti;

               (c)

               datum izteka začasne akreditacije na področju kakovosti;

               (d)

               kakršne koli posebne pogoje v zvezi s točkami (a) do (c).

         Odločitev mora temeljiti na informacijah, navedenih v končnem poročilu o predhodni presoji, navedenem v členu 9(5), ki mora biti priloženo odločitvi.
   3.   Izdelovalec, ki mu je bila podeljena začasna akreditacija na področju kakovosti, lahko ponuja ali mu je naročeno opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev. Potem ko izdelovalec začne opravljati dejavnost proizvodnje eurobankovcev, mora nemudoma nasloviti na ECB pisno prošnjo za začetek postopka za polno akreditacijo na področju kakovosti v skladu z Oddelkom II. Presoja kakovosti, navedena v členu 6, se začne najpozneje 12 mesecev od datuma, na katerega je bila izdelovalcu podeljena začasna akreditacija na področju kakovosti.
   4.   ECB mora navesti razloge, iz katerih ne podeli začasne akreditacije na področju kakovosti. Izdelovalec lahko sproži revizijski postopek, določen v členu 18.
   ODDELEK IV

      TRAJNE OBVEZNOSTI

   Člen 11
   Trajne obveznosti izdelovalcev, akreditiranih na področju kakovosti, in ECB
   1.   Akreditirani izdelovalec mora za zadevno mesto izdelave Evropski centralni banki zagotoviti izvod certifikata za njegov sistem vodenja kakovosti vsakič, ko se prvotni certifikat, naveden v členih 3(2)(b) in 4(2)(a), obnovi.
   2.   Akreditirani izdelovalec mora pisno in brez nepotrebnega odlašanja obvestiti ECB o katerem koli od naslednjih primerov:

               (a)

               začetek kakršnega koli postopka za njegovo prenehanje ali reorganizacijo ali podobnega postopka;

               (b)

               imenovanje likvidacijskega upravitelja, stečajnega upravitelja, upravitelja ali podobnega uradnika;

               (c)

               kakršna koli namera vključitve tretjih oseb v dejavnost proizvodnje eurobankovcev, vključno s podizvajalci;

               (d)

               kakršna koli sprememba, nastala po podelitvi akreditacije na področju kakovosti, ki vpliva ali lahko vpliva na izpolnjevanje zahtev za akreditacijo na področju kakovosti;

               (e)

               kakršna koli sprememba obvladovanja izdelovalca, ki je nastala zaradi spremembe v njegovi lastniški strukturi ali iz katerega koli drugega razloga.

         3.   Akreditirani izdelovalec mora zahteve glede kakovosti obravnavati kot zaupne.
   4.   ECB obvesti akreditirane izdelovalce o vseh dopolnitvah zahtev glede kakovosti.
   ODDELEK V

      POSLEDICE NEIZPOLNJEVANJA ZAHTEV

   Člen 12
   Postopek odločanja
   1.   Pri podajanju pripombe ali sprejemanju odločitve, navedene v členih 14 do 17, ECB:

               (a)

               oceni primer neizpolnjevanja zahtev, pri čemer upošteva poročilo o (predhodni) presoji; in

               (b)

               pisno obvesti izdelovalca o podani pripombi ali sprejeti odločitvi v 30 delovnih dneh ECB od prejema pripomb izdelovalca na osnutek poročila o (predhodni) presoji, pri čemer navede: (i) primer neizpolnjevanja zahtev; (ii) mesto izdelave in dejavnost proizvodnje eurobankovcev, na katero se pripomba ali odločitev nanaša; (iii) datum pripombe ali datum, na katerega bo odločitev začela učinkovati; in (iv) razloge za pripombo ali odločitev.

         2.   V vseh primerih, ko ECB poda pripombo ali sprejme odločitev po členih 14 do 17, mora biti pripomba ali odločitev sorazmerna resnosti primera neizpolnjevanja. ECB o podani pripombi ali sprejeti odločitvi, njenem obsegu in trajanju obvesti nacionalne centralne banke in vse izdelovalce. Pri tem tudi navede, da bodo NCB uradno obveščene o vsaki spremembi statusa izdelovalca, ki ne izpolnjuje zahtev.
   Člen 13
   Primeri neizpolnjevanja zahtev
   1.   Skupina za (predhodno) presojo kakovosti razvrsti izdelovalčev primer neizpolnjevanja zahtev glede kakovosti, drugih zahtev za akreditacijo na področju kakovosti ali obveznosti, določenih v členu 11, v eno od kategorij, naštetih v odstavkih 2 do 5.
   2.   Neizpolnjevanje zahtev, za katerega skupina za (predhodno) presojo kakovosti šteje, da ima takojšen in resen vpliv na kakovost izdelovalčeve proizvodnje eurobankovcev ali surovin za eurobankovce, se opredeli kot veliko neizpolnjevanje zahtev in ECB sprejme odločitev po členu 16.
   3.   Neizpolnjevanje zahtev, za katerega skupina za (predhodno) presojo kakovosti šteje, da nima takojšnega in resnega vpliva na kakovost izdelovalčeve proizvodnje eurobankovcev ali surovin za eurobankovce, vendar pa lahko ima neposreden škodljiv učinek na kakovost take proizvodnje, se opredeli kot standardno nespoštovanje in ECB sprejme odločitev po členu 15.
   4.   Neizpolnjevanje zahtev, za katero skupina za (predhodno) presojo kakovosti šteje, da nima neposrednega škodljivega učinka na kakovost izdelovalčeve proizvodnje eurobankovcev ali surovin za eurobankovce, vendar ga je treba odpraviti pred naslednjo presojo kakovosti, se navede v poročilu o (predhodni) presoji kot pripomba in ECB poda pisno pripombo po členu 14.
   5.   Neizpolnjevanje zahtev, ki ne spada med primere, navedene v odstavkih 2 do 4, se navede v poročilu o (predhodni) presoji kot opomba, vendar nima za posledico nobenega nadaljnjega ukrepa po členih 14 do 17.
   Člen 14
   Pisna pripomba
   1.   ECB v primeru neizpolnjevanja zahtev iz člena 13(4) poda izdelovalcu pisno pripombo, ki se lahko doda poročilu o (predhodni) presoji.
   2.   V pisni pripombi je treba navesti, da bo ECB sprejela odločitev po členu 15, če neizpolnjevanje zahtev ne bo odpravljeno, ko se bo opravila naslednja (predhodna) presoja.
   Člen 15
   Korektivni ukrepi in začasni odvzem akreditacije na področju kakovosti glede novih naročil
   Če je ugotovljen primer neizpolnjevanja zahtev iz člena 13(3), vendar izdelovalec utemeljeno izkaže, da bo to neizpolnjevanje zmožen odpraviti, ECB sprejme odločitev, v kateri:

               (a)

               po posvetovanju z izdelovalcem določi rok, v katerem mora izdelovalec odpraviti neizpolnjevanje zahtev;

               (b)

               določi, da izdelovalec ne sme sprejemati novih naročil za zadevno dejavnost proizvodnje eurobankovcev, vključno s sodelovanjem v zadevnih razpisnih postopkih, če neizpolnjevanje zahtev do izteka roka iz točke (a) ni bilo odpravljeno.

         Člen 16
   Začasna ustavitev dejavnosti proizvodnje eurobankovcev
   1.   Če je ugotovljen primer neizpolnjevanje zahtev iz člena 13(2), lahko skupina za (predhodno) presojo kakovosti priporoči Evropski centralni banki začasno ustavitev zadevne dejavnosti proizvodnje eurobankovcev s takojšnjim učinkom, dokler se neizpolnjevanje zahtev ne odpravi. Izdelovalec mora skupini za (predhodno) presojo kakovosti zagotoviti informacije o katerem koli drugem izdelovalcu, na katerega lahko, kot na potrošnika ali dobavitelja, začasna ustavitev dejavnosti vpliva.
   2.   Skupina za (predhodno) presojo kakovosti, takoj ko je mogoče po začetku učinkovanja začasne ustavitve dejavnosti iz odstavka 1, med nadaljnjo presojo kakovosti oceni, ali je neizpolnjevanje zahtev odpravljeno. Če skupina za (predhodno) presojo kakovosti odloči, da je neizpolnjevanje zahtev odpravljeno, ECB začasno ustavitev dejavnosti odpravi. Če izdelovalec neizpolnjevanja zahtev ne odpravi, ECB sprejme odločitev po členu 17.
   Člen 17
   Preklic akreditacije na področju kakovosti
   1.   ECB prekliče izdelovalčevo akreditacijo na področju kakovosti, če ta ne more odpraviti primera neizpolnjevanja zahtev iz člena 13(2).
   2.   ECB v svoji odločitvi o preklicu navede datum, po katerem lahko izdelovalec ponovno vloži prošnjo za akreditacijo na področju kakovosti.
   Člen 18
   Revizijski postopek
   1.   Če ECB sprejme katero koli od naslednjih odločitev:

               (a)

               o zavrnitvi prošnje za začetek postopka za polno ali začasno akreditacijo na področju kakovosti;

               (b)

               o zavrnitvi podelitve polne ali začasne akreditacije na področju kakovosti;

               (c)

               po členih 14 do 17,

         lahko izdelovalec v 30 delovnih dneh ECB od uradnega obvestila o taki odločitvi predloži Svetu ECB pisno zahtevo za revizijo odločitve. Izdelovalec mora tako zahtevo obrazložiti in priložiti vse podporne informacije.
   2.   Svet ECB lahko začasno odloži izvajanje odločitve, ki je predmet revizije, če izdelovalec to izrecno zahteva in za to navede razloge.
   3.   Svet ECB pregleda odločitev in svojo obrazloženo odločitev pisno sporoči izdelovalcu v dveh mesecih od prejema zahteve.
   4.   Uporaba odstavkov 1 do 3 ne posega v pravice po členih 263 in 265 Pogodbe.
   ODDELEK VI

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 19
   Register ECB za akreditacije na področju kakovosti
   1.   ECB vodi register akreditacij na področju kakovosti, ki:

               (a)

               vsebuje seznam izdelovalcev, katerim je bila podeljena polna ali začasna akreditacija na področju kakovosti, in njihovih mest izdelave;

               (b)

               za vsako mesto izdelave navaja dejavnost proizvodnje eurobankovcev, za katero je bila podeljena akreditacija na področju kakovosti;

               (c)

               beleži iztek vseh akreditacij na področju kakovosti.

         2.   Če ECB sprejme odločitev po členu 16, zabeleži trajanje ustavitve dejavnosti.
   3.   Če ECB sprejme odločitev po členu 17, iz registra izbriše ime izdelovalca.
   4.   ECB da na voljo NCB in akreditiranim izdelovalcem seznam vseh izdelovalcev, ki so navedeni v registru, in vse posodobitve tega seznama.
   Člen 20
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. maja 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 25. novembra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 140, 30.5.2008, str. 26.


title: 2010/204/: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

text:
               8.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/17

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 25. marca 2010
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
   (2010/204/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

               (4)

               Litva je vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v industriji oblačil predložila 23. septembra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 523 481 EUR.

               (5)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Litva –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi znesek 523 481 EUR za prevzem obveznosti in za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. marca 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: 2009/386/ES: Sklep Komisije z dne 15. maja 2009 o imenovanju treh članov Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ustanovljene s Sklepom 2006/505/ES o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG)

text:
               16.5.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 122/45

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 15. maja 2009
   o imenovanju treh članov Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ustanovljene s Sklepom 2006/505/ES o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG)
   (2009/386/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2006/505/ES z dne 14. julija 2006 o ustanovitvi Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, ki bo svetovala Komisiji glede objektivnosti in nevtralnosti mnenj Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) (1), in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 3 Sklepa 2006/505/ES Komisija imenuje največ sedem članov Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, in sicer izmed neodvisnih strokovnjakov, katerih znanje in izkušnje na področju računovodstva, zlasti računovodskega poročanja, so splošno priznane na ravni Skupnosti.

               (2)

               S Sklepom 2007/73/ES (2) je Komisija 8. februarja 2007 za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja imenovala sedem članov Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih. Skupina se lahko odloči tudi za delno zamenjavo članov v skupinah po dva ali tri, da se zagotovi urejena izmenjava članstva v skupini. Skupina se je leta 2009 odločila zamenjati tri člane –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Komisija s tem imenuje tri člane Svetovalne skupine za presojo mnenj o računovodskih standardih, katerih imena so navedena v Prilogi.
   Člen 2
   Sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. maja 2009

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  UL L 199, 21.7.2006, str. 33.

      (2)  UL L 32, 6.2.2007, str. 181.

      PRILOGA

         SEZNAM ČLANOV

                  Rien VAN HOEPEN

                  Bernard RAFFOURNIER

                  Mari PAANANEN


title: Sklep Komisije (EU) 2015/2418 z dne 18. decembra 2015 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

text:
               19.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 333/148

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/2418
   z dne 18. decembra 2015
   o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 249 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti členov 65 in 197 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 65 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je Komisija pristojna za določitev uslužbencev, na katere prenese svoje naloge, obsega prenesenih pooblastil in omejitev pri prenosu na odredbodajalce. Pri tem bi morala ustrezno upoštevati svojo splošno politično odgovornost za upravljanje proračuna Unije.

               (2)

               V skladu s členom 15(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) bi moral sekretariat nadzornega odbora še naprej zagotavljati urad OLAF v tesnem sodelovanju z nadzornim odborom, generalni direktor urada OLAF pa bi moral biti še naprej odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, pristojen za vse odobritve v zvezi s člani sekretariata. Generalni direktor urada OLAF lahko navedena pooblastila prenese naprej na uslužbence, za katere veljajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Unije.

               (3)

               Da bi se zagotovil učinkovit sistem notranje kontrole v skladu s členom 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in da bi se preprečil vtis, da se Evropski urad za boj proti goljufijam morebiti vmešava v naloge članov nadzornega odbora, bi bilo treba opredeliti ustrezen okvir za izvrševanje odobritev v zvezi s člani nadzornega odbora. Zlasti prenos pooblastil odredbodajalca v zvezi s člani bi moral biti organiziran tako, da bi preprečeval vtis glede morebitnega vmešavanja.

               (4)

               Ta sklep bi se moral začeti uporabljati 1. januarja 2016 skupaj z novo Prilogo I k notranjim pravilom. Zato bi moral začeti veljati čim prej.

               (5)

               Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (3) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 6 Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

      „3.   Razen za izvrševanje odobritev v zvezi s člani nadzornega odbora je generalni direktor odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil, pristojen za izvrševanje odobritev, vpisanih v prilogi, ki se nanaša na Urad, k splošnemu proračunu Evropske unije – oddelek Komisija, in odobritev, vpisanih pod postavke proračuna za preprečevanje goljufij, za katere je pooblaščen v skladu z notranjimi pravili za izvrševanje splošnega proračuna. Generalni direktor je pooblaščen za nadaljnji prenos svojih pooblastil na uslužbence, za katere veljajo kadrovski predpisi ali pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Unije v skladu z navedenimi notranjimi pravili.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2016.

      V Bruslju, 18. decembra 2015

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

      (3)  Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).


title: Sklep Sveta z dne 26. februarja 1996 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kanado

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0219

Uradni list L 074 , 22/03/1996 str. 0025 - 0025

		Sklep Svetaz dne 26. februarja 1996o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kanado(96/219/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 113 m v zvezi s prvim stavkom člena 228(2) in prvim pododstavkom člena 228(3) te pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker Evropska skupnost in Kanada izvajata posebne raziskovalne programe na področjih v skupnem interesu;ker sta na podlagi preteklih izkušenj z Okvirnim sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Kanado [3], obe strani izrazili željo po vzpostavitvi bolj uradnega okvira za sodelovanje na področju znanosti in tehnologije;ker je Svet s Sklepom 19. aprila 1993 pooblastil Komisijo za pogajanja o Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kanado;ker je Svet s Sklepom 15. junija 1995 pooblastil Komisijo za podpis Sporazuma v imenu Evropske skupnosti;ker je bil Sporazum podpisan 17. junija 1995;ker je treba potrditi Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kanado,SKLENIL:Člen 1S tem se potrdi Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kanado.Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta poda v imenu Evropske skupnosti uradno obvestilo, kot je predvideno v členu 12 Sporazuma.V Bruslju, 26. februarja 1996Za SvetPredsednikS. Agnelli[1] UL C 317, 28.11.1995, str. 7.[2] UL C 17, 22.1.1996.[3] UL L 260, 24.8.1976, str. 2.--------------------------------------------------


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0120(01)

1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0227 - 0227

		1.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 (C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije [2],- ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila [4] ter zlasti člena 68 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0099/2007),1. podeli izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2005;2. navaja pripombe v priloženi resoluciji;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 4.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 12.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 136, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1901/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 1).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2071 z dne 10. novembra 2015 o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930, kar zadeva člene 1 do 4 Protokola glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

text:
               18.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/47

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2071
   z dne 10. novembra 2015
   o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske unije ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930, kar zadeva člene 1 do 4 Protokola glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(2) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija spodbuja ratifikacijo mednarodnih konvencij o delu, ki jih je Mednarodna organizacija dela (MOD) opredelila kot aktualne, da bi prispevala k prizadevanjem Unije za spodbujanje človekovih pravic in dostojnega dela za vse ter za odpravo trgovine z ljudmi znotraj in zunaj Unije. Varstvo temeljnih načel in pravic pri delu je ključni vidik navedene spodbude.

               (2)

               Konvencija Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930, ki jo dopolnjuje Protokol iz leta 2014, je ena od temeljnih konvencij MOD in vpliva na pravila, ki se nanašajo na temeljne delovne standarde.

               (3)

               V obsegu, v katerem Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930 (v nadaljnjem besedilu: Protokol) ureja področje zaščite žrtev kaznivih dejanj, ki ga ureja člen 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), je Unija že sprejela skupna pravila, ki v veliki meri urejajo to področje, zlasti z Direktivo 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) in Direktivo 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Protokol lahko vpliva na navedena skupna pravila.

               (4)

               Člen 19(4) Ustave MOD o sprejetju in ratifikaciji konvencij se podobno uporablja za protokole, ki so zavezujoči mednarodni sporazumi, ki jih je treba ratificirati in so povezani s konvencijami.

               (5)

               Unija ne more ratificirati Protokola, saj so lahko njegove pogodbenice samo države.

               (6)

               Zato bi bilo treba države članice pooblastiti, da ratificirajo Protokol, pri čemer delujejo skupno v interesu Unije, glede tistih delov Protokola, ki sodijo v pristojnost Unije v skladu s členom 82(2) PDEU.

               (7)

               Členi 1 do 4 Protokola vsebujejo obveznosti, ki zadevajo zakonodajo Unije o zaščiti žrtev kaznivih dejanj. Posledično navedene določbe spadajo na področje uporabe naslova V tretjega dela PDEU in zlasti člena 82(2) Pogodbe.

               (8)

               Edina pravna podlaga, na kateri bi moral temeljiti ta sklep, je člen 82(2) PDEU. Protokol, zlasti člen 4 Protokola, se nanaša tudi na izdajo dovoljenj za prebivanje žrtvam prisilnega ali obveznega dela, v obsegu, ki je potreben, da se navedenim žrtvam zagotovi dostop do ustreznih in učinkovitih pravnih sredstev. Vendar je ta cilj, ki se povezuje s členom 79 PDEU, le postranski, medtem ko so cilji, povezani s členom 82(2) PDEU, določeni kot prevladujoči namen in element.

               (9)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Danska ne sodeluje pri prejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (10)

               Za Združeno kraljestvo in Irsko sta Direktiva 2011/36/EU in Direktiva 2012/29/EU zavezujoči in zato sodelujeta pri sprejetju tega sklepa.

               (11)

               Države članice bi bilo zato treba pooblastiti, da ratificirajo Protokol glede zadev na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki jih obravnavajo členi 1 do 4 Protokola. Deli Protokola, ki se ne nanašajo na pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah in so v pristojnosti Unije, bodo predmet sklepa, ki bo sprejet vzporedno s tem sklepom –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Države članice so pooblaščene, da ratificirajo Protokol iz leta 2014 h Konvenciji Mednarodne organizacije dela o prisilnem ali obveznem delu iz leta 1930, kar zadeva dele iz členov 1 do 4 Protokola, ki so na podlagi člena 82(2) PDEU v pristojnosti Evropske unije.
   Člen 2
   Države članice bi si morale prizadevati sprejeti potrebne ukrepe za deponiranje listin o ratifikaciji Protokola pri generalnem direktorju Mednarodne organizacije dela čim prej, po možnosti do 31. decembra 2016.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 10. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

      (2)  Direktiva 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (UL L 315, 14.11.2012, str. 57).


title: 2005/42/ES: Odločba Komisije z dne 22. decembra 2004 o stališču Skupnosti za sklep upravljalnih organov, na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi dela II Priloge C, ki določa specifikacije za monitorje

text:
               22.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 20/24

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 22. decembra 2004
   o stališču Skupnosti za sklep upravljalnih organov, na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o spremembi dela II Priloge C, ki določa specifikacije za monitorje
   (2005/42/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/269/ES (1) z dne 8. aprila 2003 o sklenitvi Sporazuma med Vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in zlasti člena 3(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum določa, da Evropska komisija skupaj z US EPA ob spremembi razmer na trgu objavi specifikacije za označevanje pisarniške opreme iz Priloge C k Sporazumu. Zaradi razvoja dogodkov na področju računalniških monitorjev je bilo treba specifikacije spremeniti.

               (2)

               Stališče Komisije v zvezi s spremembami specifikacij bo Komisija oblikovala po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga določi Svet.

               (3)

               Ukrepi, predvideni v tej odločbi, upoštevajo mnenje, ki ga je podal Odbor Evropske skupnosti za Energy Star iz členov 8 in 11 Uredbe (ES) št. 2422/2001/ES z dne 6. novembra 2001 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (2).

               (4)

               Da bi sprejela stališče Skupnosti, se je Komisija posvetovala s posebnim odborom, ki ga je določil Svet.

               (5)

               Specifikacije za monitorje v delu II Priloge C naj se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami v prilogi k tej odločbi –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Edini člen
   Stališče, ki ga sprejme Evropska skupnost za sklep upravljalnih organov, na podlagi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, o specifikacijah za monitorje v delu II Priloge C k Sporazumu, temelji na priloženem osnutku sklepa.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Komisijo

         Jacques BARROT

            Podpredsednik

      (1)  UL L 99, 17.4.2003, str. 47.

      (2)  UL L 332, 15.12.2001, str. 1.

      PRILOGA

            SKLEP

         z dne …
         upravljalnih organov iz Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme o spremembi dela II v Prilogi C, ki določa specifikacije za monitorje
         UPRAVLJALNI ORGANI SO –
         ob upoštevanju Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme in zlasti člena X(2) Sporazuma,

               SKLENILI:
         Specifikacije za monitorje v delu II Priloge C k sporazumu se razveljavijo in nadomestijo s specifikacijami v prilogi k temu sklepu.

            Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo sopredsedniki. Sklep se uporablja od 1. januarja 2005.
            Podpisano v Washingtonu, …

                  V imenu Agencije ZDA za zaščito okolja

               …

            Podpisano v Bruslju, …

                  V imenu Evropske skupnosti

               …

         DEL II PRILOGE C K SPORAZUMU
         II.   SPECIFIKACIJE ZA RAČUNALNIŠKE MONITORJE
         1.   Opredelitve pojmov
         A.   Računalniški monitor (imenovan tudi „monitor“):
         Komercialno dostopen elektronski proizvod s slikovnim zaslonom in pripadajočo elektronsko opremo v enem samem ohišju, z zmožnostjo prikaza izhodnih podatkov iz računalnika preko enega ali več vhodov, kakor so VGA, DVI in/ali IEEE 1394. Delovanje monitorja običajno omogoča katodna cev (CRT), naprava s tekočimi kristali (LCD) ali druga naprava za prikaz. Cilj take opredelitve je zajeti predvsem standardne monitorje, namenjene za uporabo z računalniki. Za uvrstitev v to kategorijo mora imeti računalniški monitor vidno diagonalo večjo od 12 palcev in biti opremljen za električno napajanje iz zidne vtičnice z izmeničnim tokom ali iz baterije, ki se prodaja skupaj z adapterjem za izmenični tok. Računalniški monitorji s tunerjem/sprejemnikom so lahko po tej specifikaciji upravičeni do oznake ENERGY STAR, če se tržijo in prodajajo potrošnikom kot računalniški monitorji (če je torej računalniški monitor njihova glavna funkcija) ali z dvojno funkcijo kot računalniški monitor in televizor. Proizvodi s tunerjem/sprejemnikom in računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji, niso vključeni v to specifikacijo.
         B.   Način delovanja/aktivna poraba:
         Proizvod je priključen na vir električne energije in proizvaja sliko. Poraba energije v tem načinu je navadno večja kakor poraba energije v načinu spanja in izklopa.
         C.   Način spanja/nizka poraba:
         Stanje zmanjšane porabe energije, v katerega računalniški monitor preide po prejemu ukazov od računalnika ali preko drugih funkcij. Za ta način sta značilna prazen zaslon in zmanjšanje porabe energije. Računalniški monitor se vrne v način delovanja s polnimi zmogljivostmi, kadar zazna zahtevo uporabnika/računalnika (npr. kadar uporabnik premakne miško ali pritisne tipko na tipkovnici).
         D.   Način izklopa/stanje pripravljenosti:
         Način z najnižjo porabo, ki ga uporabnik ne more izklopiti (nanj vplivati) in lahko traja nedoločen čas, ko je računalniški monitor priključen na glavni vir električne energije in se uporablja v skladu z navodili proizvajalca. V tej specifikaciji je način izklopa opredeljen kot stanje, ko je proizvod priključen na vir energije, ne proizvaja slike in čaka na vklop v način delovanja z neposrednim signalom uporabnika/računalnika (uporabnik npr. pritisne na stikalo za vklop) (1).
         E.   Način fizičnega izklopa:
         Stanje, ko je proizvod še vedno priključen na omrežje, njegova povezava z zunanjim virom energije pa je prekinjena. Uporabniki običajno preklopijo na ta način s pomočjo „stikala za fizični izklop“. V tem načinu proizvod ne črpa energije in ob merjenju ponavadi pokaže 0 vatov.
         F.   Odklop:
         Proizvod se izključi iz omrežja, zaradi česar so prekinjene vse njegove povezave z zunanjimi viri energije.
         2.   Ustrezni proizvodi
         Za uvrstitev med proizvode, ki so upravičeni do oznake ENERGY STAR, mora računalniški monitor ustrezati opredelitvi iz oddelka 1.A in zahtevam v specifikacijah, ki so navedene v oddelku 3 spodaj. Kakor je razloženo v oddelku 1, ta specifikacija ne zajema proizvodov z računalniškimi zmogljivostmi, ki se tržijo in prodajajo kot televizorji.
         3.   Specifikacije energetske učinkovitosti za ustrezne proizvode
         Do oznake ENERGY STAR so upravičeni samo proizvodi iz oddelka 2, ki ustrezajo spodaj opisanim merilom. Datumi začetka veljavnosti za raven 1 in 2 so določeni v oddelku 6 te specifikacije.
         Širokozaslonski modeli
         Modeli s širokim zaslonom (npr. 16:9, 15:9 itd.) so upravičeni do pridobitve oznake ENERGY STAR, če izpolnjujejo zahteve po energetski učinkovitosti, opredeljene v teh specifikacijah. Za širokozaslonske modele ni posebnih specifikacij, zato morajo izpolnjevati zahteve iz oddelka 3.A in 3.B spodaj. Za raven 2 bodo v prihodnje ocenjene in obravnavane spremembe ali pojasnila za širokozaslonske modele.
         A.   Način delovanja/aktivna poraba
         1.   Raven 1
         Za pridobitev oznake ENERGY STAR računalniški monitorji ne smejo presegati največje aktivne porabe po naslednji enačbi: Y = 38X + 30. Y se izrazi v vatih in zaokroži na najbližje celo število, X pa je število slikovnih pik v decimalni obliki (npr. 1 920 000 slikovnih pik = 1,92 milijona slikovnih pik). Največja poraba energije za računalniški monitor z ločljivostjo 1 800 × 1 440 ali 2 592 000 slikovnih pik bi bila na primer 38(2,592) + 30 = 128,49 ali zaokroženo 129 vatov. Po tem izračunu je največja dovoljena poraba energije za računalniški monitor z raznimi standardnimi ločljivostmi navedena spodaj v Preglednici 1.
         2.   Raven 2
         Za pridobitev oznake ENERGY STAR računalniški monitorji ne smejo presegati največje aktivne porabe po naslednji enačbi: Če je X < 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 23, če je X ≥ 1 milijona slikovnih pik, potem je Y = 28X. Y se izrazi v vatih in zaokroži na najbližje celo število, X pa je število slikovnih pik v decimalni obliki (npr. 1 920 000 slikovnih pik = 1,92 milijona slikovnih pik). Največja poraba energije za računalniški monitor z ločljivostjo 1 024 × 768 (ali 0,78 milijona slikovnih pik) bi bila na primer Y = 23 vatov, za računalniški monitor z ločljivostjo 1 600 × 1 200 pa 28 (1,92) = 53,76 ali zaokroženo 54 vatov.
         Preglednica 1
         Primer za največje porabe v načinu delovanja za raven 1

                     Ločljivost

                     Skupaj slikovnih pik

                     Največja poraba energije za raven 1

                     640 × 480

                     307 200

                     42 vatov

                     800 × 600

                     480 000

                     49 vatov

                     1 024 × 768

                     786 432

                     60 vatov

                     1 280 × 768

                     983 040

                     68 vatov

                     1 280 × 1 024

                     1 310 720

                     80 vatov

                     1 600 × 1 024

                     1 638 400

                     93 vatov

                     1 600 × 1 200

                     1 920 000

                     103 vatov

                     1 920 × 1 200

                     2 304 000

                     118 vatov

                     1 800 × 1 440

                     2 592 000

                     129 vatov

                     2 048 × 1 440

                     2 949 120

                     143 vatov

                     2 048 × 1 536

                     3 145 728

                     150 vatov

               Za pridobitev oznake ENERGY STAR mora biti računalniški monitor preskušen v skladu s protokolom iz oddelka 4, Preskusna metodologija.
         B.   Način spanja in način izklopa
         1.   Ravni 1 in 2
         Največja poraba energije za način spanja in način izklopa je navedena v preglednici 2 spodaj. Računalniški monitorji, ki imajo na voljo več načinov spanja (način spanja in način globokega spanja) izpolnjujejo zahteve, ki so spodaj navedene za način spanja, v vseh teh načinih. Računalniški monitor, ki se na primer preskuša v ravni 1 in porabi 7 vatov v načinu spanja in 3 vate v načinu globokega spanja, ne izpolnjuje zahtev, ker poraba v enem od načinov spanja presega 4 vate.
         2.   Izjema pri načinu spanja
         Računalniški monitorji, ki imajo zmožnost samodejnega prehajanja iz načina delovanja/aktivne porabe v način izklopa/stanje pripravljenosti s porabo 2 vata ali manj v ravni 1 ter 1 vata ali manj v ravni 2, izpolnjujejo te zahteve glede porabe energije. Način izklopa/stanje pripravljenosti računalniškega monitorja se mora sprožiti po 30 minutah uporabnikove nedejavnosti ali drugače, in sicer glede na opredelitve v prihodnjih različicah sporazuma o računalnikih (ki bodo izšle po sedanji različici 3.0). Ko uporabnik vnovič začne svojo dejavnost (ko npr. premakne miško ali pritisne tipko na tipkovnici) se mora računalniški monitor povrniti v polno zmogljivost delovanja. Z drugimi besedami, način spanja ni nujen, če lahko računalniški monitor preide iz načina delovanja/aktivne porabe v način izklopa/stanje pripravljenosti in izpolni zahteve za oznako ENERGY STAR v načinu izklopa/stanju pripravljenosti.
         Preglednica 2
         Merila energetske učinkovitosti za način spanja in način izklopa (raven 1 in 2)

                     Raven 1

                     Raven 2

                     Način spanja

                     ≤ 4 vatov

                     ≤ 2 vata

                     Način izklopa

                     ≤ 2 vata

                     ≤ 1 vat

               3.   Omogočanje načina spanja
         Z načinom spanja računalniškega monitorja lahko prihranimo energijo samo, če je funkcija varčevanja z energijo omogočena. Omogočanje in privzete časovne nastavitve ureja računalnik; proizvajalci monitorjev naj po možnosti (npr. če ima proizvajalec monitorjev poslovne povezave z določenimi proizvajalci računalnikov ali če proizvajalec monitorjev tudi sam prodaja računalnike ali komplete proizvodov) zagotovijo, da je pri računalniških monitorjih z oznako ENERGY STAR ob dostavi omogočena funkcija načina spanja. Poleg tega mora računalnik sprožiti način spanja računalniškega monitorja po 30 minutah nedejavnosti uporabnika ali v skladu z nastavitvami. Če ima računalniški monitor zmožnost samodejnega prehajanja iz načina vklopa/aktivne porabe v način izklopa/stanje pripravljenosti, potem se mora način izklopa/stanje pripravljenosti računalniškega monitorja, glede na zahteve, ki se nanašajo na način spanja, sprožiti po 30 minutah nedejavnosti uporabnika ali v skladu z nastavitvami..
         4.   Metodologija preskušanja
         Nastavitev proizvodov za preskušanje, metodologija in dokumentacija
         Spodaj navedene metode preskušanja in merjenja se sklicujejo na specifikacije, ki sta jih objavila Display Metrology Committee VESA (Video Electronics Standards Association) in Mednarodna elektrotehniška komisija (IEC), ter po potrebi te smernice dopolnjujejo z metodami, oblikovanimi v sodelovanju z industrijo računalniških monitorjev.
         Proizvajalci morajo opravljati preskuse in sami potrjevati tiste modele proizvodov, ki so skladni s smernicami za ENERGY STAR. Družine modelov računalniških monitorjev, ki so izdelani z enakim ogrodjem in so istovetni v vseh vidikih, z izjemo ohišja in barve, se lahko s predložitvijo preskusnih podatkov opredelijo kot en sam, reprezentativen model. Podobno lahko nespremenjeni modeli ali modeli, ki se od tistih, ki so se prodajali v preteklem letu, razlikujejo samo v končni obliki, ostanejo ustrezni brez predložitve novih podatkov iz preskusov s predpostavko, da ostaja specifikacija nespremenjena.
         Poraba energije se meri iz vtičnice ali vira energije v proizvod, ki se preskuša. Povprečna dejanska poraba energije računalniškega monitorja se meri v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu spanja/nizke porabe ter v načinu izklopa/stanju pripravljenosti. Pri izvajanju meritev za samopotrjevanje modela proizvoda, mora biti proizvod, ki se preskuša, prvotno v stanju (npr. konfiguracija in nastavitve), v kakršnem bo dostavljen kupcu, razen če so potrebne prilagoditve v skladu s spodnjimi navodili.
         Da bi zagotovili natančnost merjenja porabe energije elektronskih proizvodov, je treba ravnati v skladu z naslednjim protokolom, ki je sestavljen iz treh glavnih delov:

            Nastavitev proizvodov za preskušanje in pogoji: V oddelkih A do H spodaj so navedeni pogoji preskušanja v zunanjem okolju in meritveni protokoli, ki jih je treba upoštevati pri opravljanju meritev porabe energije.

            Metodologija preskušanja proizvoda: Konkretni koraki pri preskušanju v okviru merjenja porabe energije v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu spanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti so navedeni v oddelku I spodaj.

            Dokumentacija o preskušanju proizvoda: Dokumentacijske zahteve, ki se nanašajo na predložitev podatkov o ustreznem proizvodu, so natančno navedene v oddelku J spodaj.
         Ta protokol preprečuje, da bi na rezultate preskusov vplivali zunanji dejavniki in zagotavlja natančno reprodukcijo teh rezultatov. Proizvajalci lahko za pridobitev rezultatov preskušanja uporabijo bodisi notranji ali neodvisen laboratorij. Vzorec preskusnih naprav in priporočena preskusna oprema bodo v bližnji prihodnosti navedeni na spletni strani ENERGY STAR www.energystar.gov.
         Nastavitev proizvodov za preskušanje in pogoji
         A.   Preskusni pogoji
         Splošna merila

                     Napajalna napetost (2)

                     Evropa:

                     230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)

                     Severna Amerika:

                     115 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 60 Hz (± 1 %)

                     Avstralija/Nova Zelandija:

                     230 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)

                     Japonska:

                     100 (± 1 %) voltov izmenične napetosti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

                     Celotno harmonsko popačenje (napetost):

                     < 2 % THD

                     Temperatura zunanjega okolja:

                     20 °C ± 5 °C

                     Relativna vlažnost:

                     30–80 %

                     Upor voda:

                     < 0,25 Ohm

               (Referenca IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev moči v stanju pripravljenosti, oddelka 3.2, 3.3 in Standard 2.0 za Meritve ravnih zaslonov VESA (FPDM), oddelek 301-2)
         B.   Temnica
         Pri opravljanju meritev osvetlitve, je računalniški monitor nameščen v temnici. Izmerjena osvetlitev računalniškega monitorja (E), kadar je v načinu izklopa/stanju pripravljenosti, mora biti 1,0 luksa ali manj. Meritve se opravljajo na točki, ki je pravokotna na središčno točko zaslona, z uporabo naprave za merjenje osvetlitve (LMD), ko je računalniški monitor v načinu izklopa/stanju pripravljenosti (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2F).
         C.   Barvne nastavitve in zunanje naprave
         Vse barvne nastavitve (odtenek, nasičenje, gama itd.) se nastavijo na privzete tovarniške nastavitve. Na vozlišča ali vrata USB (Universal Serial Bus) ne sme biti priklopljena nobena zunanja naprava. Morebitni vgrajeni zvočniki, televizijski tunerji itd. so lahko nameščeni s konfiguracijo z najmanjšo porabo, da se čim bolj zmanjša poraba energije, ki ni povezana s samim zaslonom. Odstranitev omrežja ali druga dejanja, nad katerimi uporabnik nima nadzora, niso dovoljena za zmanjševanje porabe energije.
         D.   Preskusni pogoji za meritve moči
         Velikost slikovne pike katodne cevi se nastavi na izbrano velikost pri največji ločljivosti, ki deluje pri osveževanju 75 Hz. Pri preskusu se mora uporabljati standard VESA DMT (Discrete Monitor Timing) ali novejši industrijski standard za velikost slikovne pike. Monitor CRT mora biti zmožen izpolnjevati vse specifikacije glede kakovosti, ki jih je navedel proizvajalec za preskušano nastavitev. Pri monitorjih LCD in drugih tehnologijah z nespremenljivo ločljivostjo se velikost slikovnih pik nastavi na privzeto stopnjo. Stopnja osveževanja pri monitorjih LCD se nastavi na 60 Hz, razen če proizvajalec posebej priporoča drugačno stopnjo osveževanja, ki se uporabi v takem primeru.
         E.   Protokoli meritve moči
         Poraba energije računalniških monitorjev se meri v vatih z določenim preskusnim vzorcem. Čas ogrevanja je najmanj 20 minut (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2D ali 305-3 za preskus ogrevanja). Merilnik dejanske delovne moči z vršnim faktorjem vsaj pet se uporablja za merjenje porabe energije vsake naključno izbrane enote pri eni kombinaciji oziroma po potrebi pri več kombinacijah napetosti/frekvence, navedenih v oddelku 4.A (referenčni standard VESA: Specifikacije zaslonov in meritveni postopki, različica 1.0, sprememba 1.0, oddelek 8.1.3). Meritve se opravijo potem, ko so meritve moči stabilne več kakor trideset minut. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut (referenca IEC 4.3.1). (Proizvajalci zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije pri merjenju modela v načinu spanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanja pripravljenosti.) Proizvajalci uporabljajo umerjeno merilno opremo, s katero so meritve natančne do ene desetine vata ali bolj.
         V skladu z Evropskim predpisom 50301 (referenca BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme, Priloga A) je EPA določila preskusni postopek, pri katerem je število enot, potrebnih za preskus, odvisno od rezultata preskusa za prvo enoto. Za namene ENERGY STAR, če preskušani računalniški monitor porabi vsaj 15 % manj energije (torej več ali enako 15 %) kakor je predvideno v specifikaciji ENERGY STAR v vseh treh načinih delovanja (Način delovanja/aktivne porabe, način spanja/nizke porabe in način izklopa/stanje pripravljenosti), potem se preskuša samo enkrat. Če pa preskušani računalniški monitor doseže vrednosti v mejah 15 % (torej manj kakor 15 %) specifikacije ENERGY STAR v katerem koli izmed treh načinov delovanja, potem je treba preskusiti dve enoti. Da se model lahko uvrsti med proizvode z oznako ENERGY STAR, ne sme noben rezultat preskusa preseči specifikacije ENERGY STAR. Vsi rezultati preskusa ter povprečne vrednosti (na podlagi treh ali več točk podatkov) se morajo sporočiti na obrazcu ENERGY STAR QPI.

            Naslednji primer dodatno ponazarja ta pristop:Primer: Zaradi poenostavitve predpostavimo, da specifikacija znaša 100 vatov ali manj in se uporablja le za en način delovanja. 85 vatov predstavlja prag 15 % …
                           —

                           Če se za prvo enoto izmeri 80 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model je upravičen do oznake (80 vatov je vsaj 15 % bolj učinkovito kakor je navedeno v specifikaciji in je „izven“ praga 15 %).

                           —

                           Če se za prvo enoto izmeri 85 vatov, potem nadaljnje preskušanje ni potrebno in model je upravičen do oznake (85 vatov je natančno 15 % bolj učinkovito kakor je navedeno v specifikaciji).

                           —

                           Če se za prvo enoto izmeri 90 vatov, potem je treba preskusiti še dve enoti, da se ugotovi, ali je model upravičen do oznake (90 vatov je samo 10 % bolj učinkovito kakor je navedeno v specifikaciji in je „znotraj“ praga 15 %).

                           —

                           Če tri enote pri preskusu dosežejo vrednosti 90, 98 in 105 vatov, modeli niso upravičeni do oznake ENERGY STAR – četudi je povprečje 98 vatov – ker je ena izmed vrednosti (105) presegla specifikacijo ENERGY STAR.

         F.   Preskusni vzorci in postopki za svetilnost

            Za monitorje CRT tehnik vzame vzorec AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, AT01P) za velikost zaslona in ga uporabi za nastavitev računalniškega monitorja na velikost slike, ki jo priporoča proizvajalec in je ponavadi nekoliko manjša od največje vidne površine. Nato se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive, od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0.7 voltov) (3). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. Tehnik spreminja (če je to izvedljivo) svetlost računalniškega monitorja z največje vrednosti, dokler ni najnižja stopnja svetilnosti, označena s črno vrstico, komaj še vidna (standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-3K). Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. Tehnik prilagaja ostrino, dokler belo polje na zaslonu ne daje vsaj 100 kandel svetilnosti na kvadratni meter, izmerjeno v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1.

            Za vse zaslone z nespremenljivo ločljivostjo (npr. LCD in druge), se pokaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2F, SET01K), ki prikazuje osem odtenkov sive od popolnoma črne (0 voltov) do popolnoma bele (0.7 voltov). Stopnje vhodnih signalov so skladne s standardom video signala VESA VSIS (Video Signal Standard), različica 1.0, sprememba 2.0, december 2002. Pri največji svetlosti in ostrini slike tehnik preveri, ali je mogoče razločiti vsaj bele in sive, skoraj bele odtenke. Če belih odtenkov in sivih, ki so skoraj beli, ni mogoče razločiti, potem se ostrina prilagaja do stopnje, na kateri je te odtenke mogoče razločiti. Tehnik nato prikaže preskusni vzorec (standard VESA FPDM 2.0, A112-2H, L80), ki prikazuje popolnoma belo (0,7 voltov) polje, ki zavzema 80 % slike. Tehnik prilagaja osvetlitev, dokler belo polje na zaslonu ne daje vsaj 175 kandel svetilnosti na kvadratni meter, izmerjene v skladu s standardom VESA FPDM 2.0, oddelek 302-1. Če je največja svetilnost računalniškega monitorja manjša od 175 kandel na kvadratni meter (npr. 150), tehnik uporabi največjo svetilnost (npr. 150) in o vrednosti poroča EPA z drugo zahtevano preskusno dokumentacijo. Če je najmanjša svetilnost računalniškega monitorja večja od 175 kandel na kvadratni meter (npr. 200), tehnik uporabi najmanjšo svetilnost (npr. 200) in vrednost sporoči na obrazcu ENERGY STAR QPI .
         G.   Protokoli za merjenje svetlobe
         Če je treba opravljati meritve svetlobe, kakor so osvetlitev in svetilnost, se LMD uporabi na računalniškem monitorju, ki se nahaja v temnici. LMD se uporabi za meritve na središčni točki zaslona računalniškega monitorja in pravokotno na zaslon (referenčni standard VESA FPDM 2.0, Dodatek A115). Površina zaslona, na katerem se opravlja meritev, obsega vsaj 500 svetlobnih pik, razen če to presega enakovredno površino pravokotnika s stranicami dolžine 10 % vidne višine in širine zaslona (v tem primeru se uporabi slednja meja). V nobenem primeru pa osvetljeno območje ne sme biti manjše od območja, ki se meri z LMD (referenčni standard VESA FPDM 2.0, oddelek 301-2H).
         H.   Nastavitev in opis lastnosti zaslona
         Pred preskusom se zabeležijo vzorčne lastnosti računalniškega monitorja, ki služijo za preskus. Zabeležijo se vsaj naslednji podatki:

                        Opis proizvoda/kategorija (npr. 17 palčni računalniški monitor z belim ohišjem)

                        Tehnologija zaslona (npr. CRT, LCD, plazma)

                        Blagovna znamka/proizvajalec

                        Št. modela

                        Serijska številka

                        Nazivna napetost in frekvenca (Hz)

                        Vidna dolžina diagonale (v palcih)

                        Razmerje širina/višina (npr. 4:3)

                        Priporočena velikost slike (dejanska preskušana velikost) širina × višina

                        Zorni kot (vodoravna in navpična stopnja)

                        Frekvenca osveževanja zaslona (med preskusom) (Hz)

                        Število svetlobnih pik, ki je bilo preskušeno (vodoravno)

                        Število svetlobnih pik, ki je bilo preskušeno (navpično)

                        Največja navedena ločljivost (vodoravna)

                        Največja navedena ločljivost (navpična)

                        Analogni, digitalni vmesnik ali oba

                        Instrumentacijski podatki (npr. vrsta generatorja signala)

               Metodologija preskušanja proizvoda
         I.   Preskusna metoda
         Preskus za merjenje dejanske porabe energije v načinu delovanja/aktivne porabe, načinu spanja/nizke porabe in v načinu izklopa/stanju pripravljenosti sestavljajo naslednji koraki. Proizvajalci morajo računalniške monitorje preskušati z uporabo analognega vmesnika, razen v primerih, ko tega ni (npr. monitorji z digitalnimi vmesniki, ki so opredeljeni kot monitorji s samo digitalnim vmesnikom za namene te preskusne metode). Za monitorje z digitalnimi vmesniki so v opombi 2 navedeni podatki o napetosti, nakar je treba ravnati v skladu s spodaj navedenimi preskusnimi metodami z uporabo generatorja digitalnega signala.
         Način delovanja/aktivna poraba

                     1.

                     Preskusni vzorec priključite na vtičnico ali vir energije in preskusno opremo. Pri računalniških monitorjih, dostavljenih z zunanjo napajalno enoto, je treba pri preskusu uporabljati zunanjo napajalno enoto (in ne referenčne napajalne enote).

                     2.

                     Vklopite vso preskusno opremo in pravilno nastavite napetost in frekvenco napajanja.

                     3.

                     Preverite, ali preskusna enota deluje normalno, in izberite tovarniške privzete vrednosti za vse nastavitve.

                     4.

                     Nastavite preskusno enoto na način vklopa/aktivna poraba z daljinskim upravljavcem ali s stikalom ON/OFF na ohišju preskusne enote. Enota, ki se preskuša, naj doseže delovno temperaturo (približno 20 minut).

                     5.

                     Izberite pravilno nastavitev zaslona. Glej oddelek D, Preskusni pogoji za meritve moči.

                     6.

                     Pripravite temnico. Glej oddelek G, Protokoli za merjenje svetlobe, in B, Temnica.

                     7.

                     Nastavite velikost in svetilnost. Glej oddelek F, Preskusni vzorci in postopki za svetilnost z zaslone CRT ali zaslone za nespremenljivo ločljivostjo. Ko je svetilnost nastavljena, temnica ni več potrebna.

                     8.

                     Preverite, ali napetost na vtičnici ustreza specifikacijam ali prilagodite vir napajanja z izmeničnim tokom tako, kakor je opisano v oddelku A (npr. 115 V ± 1 %, 60 Hz ± 1 %).

                     9.

                     Nastavite merilno območje na merilniku moči. Izbrani merilni doseg merilnika, pomnožen z vršnim faktorjem (vrh I/ efektivna vrednost I), mora biti večji od odčitka vršnega toka z osciloskopa.

                     10.

                     Počakajte, da se odčitki merilnika stabilizirajo in nato z merilnika odčitajte dejansko moč v vatih. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Glej oddelek E, Protokoli meritve moči.

                     11.

                     Beleži se poraba energije ter skupna velikost slikovnih pik (vodoravne × navpične prikazane slikovne pike) za izračun slikovnih pik/vat.

                     12.

                     Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki.

               Način spanja/nizke porabe (Vklopljen monitor, brez video signala)

                     1.

                     Ob zaključku preskusa v načinu delovanja/aktivne porabe se začne preskus načina spanja/nizke porabe računalniškega monitorja. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj z zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način spanja/nizke porabe. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                     2.

                     Računalniški monitor naj bo v načinu spanja/nizke porabe, dokler se ne izmerijo stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Proizvajalci zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije pri merjenju modela v načinu spanja/nizke porabe.

                     3.

                     Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja je dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči). Če ima naprava različne načine spanja, ki se izbirajo ročno, naj se meritev opravi v načinu, v katerem je poraba največja. Če se načini preklapljajo samodejno, naj bo čas merjenja dovolj dolg, da izmeri dejansko povprečje, ki vključuje vse načine.

               Način izklopa/stanje pripravljenosti (Izklopljen monitor)

                     1.

                     Ob zaključku preskusa v načinu spanja/nizke porabe, se začne preskus načina izklopa/stanja pripravljenosti računalniškega monitorja. Če ima naprava samo eno stikalo (npr. za programski ali fizični izklop), pritisnite navedeno stikalo; če ima naprava dve stikali (za programski izklop IN za fizični izklop), pritisnite na stikalo za programski izklop. Zabeleži se metoda prilagoditve skupaj za zaporedjem dogodkov, ki so potrebni, da se doseže način izklopa/stanje pripravljenosti. Vklopite vso preskusno opremo in nastavite ustrezno območje delovanja.

                     2.

                     Računalniški monitor naj bo v načinu izklopa/stanju pripravljenosti, dokler niso izmerjeni stabilni odčitki. Šteje se, da so meritve stabilne, če odčitki moči ne odstopajo za več kakor 1 % v obdobju treh minut. Proizvajalci zanemarijo preskusni cikel vhodne sinhronizacije pri merjenju modela v načinu izklopa/stanja pripravljenosti.

                     3.

                     Beležijo se preskusni pogoji in preskusni podatki. Čas merjenja mora biti dovolj dolg, da se izmeri pravilna povprečna vrednost (brez vrhov in trenutne moči).

               Dokumentacija o preskušanju proizvoda
         J.   Predložitev podatkov o ustreznem proizvodu
         Partnerji morajo sami potrditi tiste modele proizvodov, ki izpolnjujejo smernice ENERGY STAR in pošiljati podatke na obrazcih QPI. Vsako leto je treba zagotoviti seznam proizvodov, upravičenih do oznake ENERGY STAR, vključno s podatki o novih in opuščenih modelih, če pa proizvajalec želi, jih lahko pošilja pogosteje.
         5.   Uporabniški vmesnik
         Proizvajalcem se toplo priporoča, naj načrtujejo proizvode v skladu s standardi za uporabniški vmesnik, ki se razvijajo s projektom kontrole upravljanja s porabo, da bi bila kontrola porabe bolj dosledna in neposredna v vseh elektronskih napravah. Podrobni podatki o tem projektu so na spletni strani http://eetd.LBL.gov/Controls
         6.   Datum začetka veljavnosti
         Datum začetka veljavnosti teh specifikacij je naslednji:

                     A.

                        Proizvodi, upravičeni na podlagi Ravni 1 teh specifikacij

                     Raven 1 teh specifikacij začne veljati 1. januarja 2005. Vsi proizvodi, vključno z modeli, ki so bili prvotno upravičeni na podlagi predhodne specifikacije, z datumom proizvodnje dne 1. januarja 2005 ali po tem datumu, morajo za pridobitev oznake ENERGY STAR izpolnjevati nove zahteve (vključno z dodatnimi pošiljkami modelov, ki so bili prvotno upravičeni do oznake po predhodni različici).

                     B.

                        Upravičenost in označevanje proizvodov na podlagi Ravni 2 teh specifikacij

                     Druga faza te specifikacije, raven 2, začne veljati 1. januarja 2006. Specifikacije za raven 2 se uporabljajo za proizvode z datumom proizvodnje dne 1. januarja 2006 ali po tem datumu.

                     C.

                     Datum proizvodnje je datum (npr. mesec in leto) na katerega je določena enota v celoti sestavljena.

         (1)  Ta opredelitev je skladna z IEC 62301: Električni gospodinjski aparati – Meritev moči v režimu pripravljenosti, marca 2004.

         (2)  Napetost napajanja: Proizvajalci preskušajo računalniške monitorje glede na trg, na katerem se bodo monitorji prodajali. Proizvajalci morajo zagotoviti, da ustrezni proizvodi, ki se tržijo in prodajajo v kateri koli regiji kot proizvodi z oznako ENERGY STAR, ne presegajo ravni porabe energije, ki so deklarirane v Podatkih o ustreznih proizvodih (QPI) (in shranjene v podatkovni zbirki ENERGY STAR) pri standardni omrežni napetosti in frekvenci v navedeni regiji. Za opremo, ki se prodaja na številnih mednarodnih trgih in je zato prilagojena za številne vhodne napetosti, mora proizvajalec preskusiti in v poročilu navesti vse ustrezne napetosti in ravni porabe energije, če namerava proizvod registrirati kot proizvod z oznako ENERGY STAR na teh trgih. Proizvajalec, ki na primer v Združene države Amerike in Evropo pošlje enak model računalniškega monitorja, mora izmeriti in v poročilu navesti porabo energije v načinu delovanja, spanja in izklopa tako na 115 voltih/60 Hz kot na 230 voltih/50 Hz.

         (3)  Ustrezne napetosti za zaslone s samo digitalnim vmesnikom, ki ustrezajo svetlosti slike (0 do 0,7 voltov) so:

                  0 voltov (črna) = nastavitev 0

                  0,1 volt (najtemnejši odtenek analogne sive) = 36 digitalna siva

                  0,7 volta (popolnoma bela analogna) = 255 digitalna siva

            Prihodnje specifikacije digitalnega vmesnika bodo morda ta spekter razširile, v vsakem primeru pa 0 voltov vedno ustreza črni, najvišja vrednost pa beli, 0,1 volta pa ustreza eni sedmini največje vrednosti.