title: Sklep Komisije z dne 10. februarja 2004 o stališču Skupnosti glede spremembe dodatkov k Prilogi 4 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0278

Uradni list L 087 , 25/03/2004 str. 0031 - 0049

		Sklep Komisijez dne 10. februarja 2004o stališču Skupnosti glede spremembe dodatkov k Prilogi 4 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi(2004/278/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Sklepa 2002/7309/ES, Euratom Sveta in Komisije glede Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo [1], in zlasti drugega pododstavka člena 5(2) Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, v nadaljnjem besedilu "Sporazum o kmetijstvu", je začel veljati 1. junija 2002.(2) S členom 6 Sporazuma o kmetijstvu je ustanovljen Skupni odbor za kmetijstvo, zadolžen za upravljanje Sporazuma o kmetijstvu in zagotavljanje, da njegovo izvajanje poteka nemoteno.(3) Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu določa, da lahko Skupni odbor za kmetijstvo odloči o spremembi prilog 1 in 2 in dodatkov k drugim prilogam k Sporazumu.(4) Treba je opredeliti stališče Skupnosti o spremembah dodatkov, ki ga bo sprejela Komisija v Skupnem odboru za kmetijstvo.(5) Ukrepi, predvideni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –SKLENILA:Člen 1Stališče Skupnosti, ki naj ga sprejme Komisija v Skupnem odboru za kmetijstvo, ustanovljenem s členom 6 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora za kmetijstvo, priloženega k tem sklepu.Člen 2Sklep Skupnega odbora za kmetijstvo se po sprejemu objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 10. februarja 2004Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 114, 30.4.2002, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGASklep št. 1/2004 skupnega odbora za kmetijstvo, ustanovljenega s sporazumom med evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodiz dne 17. februarja 2004o spremembah dodatkov k Prilogi 4(2004/…/ES)SKUPNI ODBOR ZA KMETIJSTVO JE –ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, zlasti člena 11 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum je začel veljati 1. junija 2002.(2) Namen Priloge 4 je olajšati promet z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugimi predmeti med podpisnicami skladno z ukrepi o zdravstvenem varstvu rastlin. Navedeno Prilogo 4 je treba dopolniti s številnimi dodatki, kakor je opisano v Skupni izjavi o izvajanju Priloge 4, priloženi k Sporazumu (razen dodatka 5, ki je bil sprejet v času sklenitve Sporazuma).(3) V besedilu, priloženem k temu sklepu, so predmeti, ki jih zajemajo dodatki, razdeljeni na naslednji način.(4) V dodatku 1.A k temu sklepu so določene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu iz ene od podpisnic, za katere imata obe podpisnici podobno zakonodajo, ki daje enakovredne rezultate, in s katerimi lahko medsebojno trgujeta z rastlinskim potnim listom.(5) V dodatku 1.B k temu sklepu so navedene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu zunaj ozemlja obeh podpisnic, za katere določbe o zdravstvenem varstvu rastlin obeh podpisnic v zvezi z uvozom dajejo enakovredne rezultate, in s katerimi lahko medsebojno trgujeta z rastlinskim potnim listom, če so navedene v dodatku 1.A, ali svobodno, če v njem niso navedene.(6) V dodatku 1.C k temu sklepu so določene rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu iz ene od podpisnic, za katere podpisnici nimata podobne zakonodaje in ne priznavata rastlinskega potnega lista.(7) Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki niso izrecno navedeni v Dodatku 1 ali zanje ne veljajo ukrepi za zdravstveno varstvo rastlin v nobeni podpisnici, so lahko predmet trgovanja med podpisnicama brez preverjanja dokumentacije, istovetnosti ali zdravstvenega stanja v zvezi z ukrepi za zdravstveno varstvo rastlin.(8) V Dodatku 2 je navedena zakonodaja obeh podpisnic, ki daje podobne rezultate.(9) V Dodatku 3 so navedeni organi, zadolženi za izdajanje rastlinskih potnih listov.(10) V Dodatku 4 so določena območja iz člena 4 Priloge 4 in posebne zahteve, ki se nanje nanašajo in ki jih morata upoštevati obe podpisnici.(11) Sklicevanje na zakonodajo v Dodatku 5 je treba spremeniti tako, da upošteva spremembe zakonodaje od konca pogajanj –SKLENIL:Člen 1Dodatki k Prilogi 4 se nadomestijo z besedilom, priloženim k temu sklepu.Člen 2Ta sklep začne veljati 1. aprila 2004.Podpisano v Bruslju, 17. februarja 2004Za Skupni odbor za kmetijstvoVodje delegacijZa Evropsko skupnostMichael ScannellZa Švicarsko konfederacijoChristian HäberliZa sekretariat Skupnega odbora za kmetijstvoHans-christian Beaumond--------------------------------------------------DODATEK 1RASTLINE, RASTLINSKI PROIZVODI IN DRUGI PREDMETIA. Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu iz ene od podpisnic, za katere imata obe podpisnici podobno zakonodajo, ki daje enakovredne rezultate, in za katere priznavata rastlinski potni list1. Rastline in rastlinski proizvodi1.1 Rastline za sajenje, brez semenBeta vulgaris L.Humulus lupulus L.Prunus L., razen Prunus laurocerasus L. in Prunus lusitanica L.1.2 Rastline brez plodov ali semen, a z živim cvetnim prahom za oprašitevChaenomeles Lindl.Crataegus L.Cydonia Mill.Eriobotrya Lindl.Malus Mill.Mespilus L.Pyracantha Roem.Pyrus L.Sorbus L., razen Sorbus intermedia (Ehrh.) Pers.1.3 Rastline stolonifernih in gomoljastih vrst za sajenjeSolanum L. in njegovi križanci1.4 Rastline, razen plodovVitis L.1.5 Rastline, razen plodov ali semenRhododendron spp., razen Rhododendron simsii Planch.Viburnum spp.1.6 Les, ki je v celoti ali delno obdržal naravno okroglo površino z lubjem ali brez njega, ali je v obliki sekancev, iveri, žagovine, lesnih odpadkov ali ostankov(a) kadar je bil v celoti ali delno pridobljen iz spodaj opisanih rastlin:Castanea Mill., razen lesa z odstranjenim lubjem,Platanus L., vključno z lesom, ki ni obdržal naravne okrogle površine,in(b) kadar ustreza enemu od naslednjih opisov:Oznaka KN | Poimenovanje |44011000 | Les za ogrevanje v okroglicah, cepanicah, vejah ali butarah ali v podobnih oblikah |44012200 | Les v obliki iverja ali podobnih drobcev |ex440130 | Lesni odpadki in ostanki, ki niso strnjeni v okroglicah, briketih, peletih ali podobnih oblikah |440399 | Grobo obdelan les, z lubjem ali brez lubja, ali štirikotno tesan: razen, kadar je barvno obdelan, obarvan, obdelan s kreozotom ali drugimi zaščitnimi sredstvirazen lesa iglavcev, Quercus spp. ali Fagus spp. |ex44042000 | Klani drogovi: planke, letve in stebri za lesene ograje iz lesa, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini: razen iz lesa iglavcev |44061000 | Železniški ali tramvajski pragovi (tirne veznice) iz lesa neimpregnirani |ex440799 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, ne skobljan, brušen ali topo ali zobato dolžinsko spojen, debeline nad 6 mm; zlasti tramovi, plohi, krajniki, deske, letve: razen lesa iglavcev in tropskega lesa, Quercus spp. ali Fagus spp. |1.7 Izolirano lubjeCastanea Mill.2. Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti, ki jih proizvedejo proizvajalci, pooblaščeni za proizvodnjo in prodajo osebam, ki se poklicno ukvarjajo s proizvodnjo rastlin, razen rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih predmetov, pripravljenih in na voljo za prodajo končnemu uporabniku, in za katere obstaja jamstvo, da je njihova proizvodnja jasno ločena od proizvodnje drugih proizvodov2.1 Rastline za sajenje, razen semenAbies Mill.Apium graveolens L.Argyranthemum spp.Aster spp.Brassica spp.Castanea Mill.Cucumis spp.Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L. in njegovi križanciExacum spp.Fragaria L.Gerbera Cass.Gypsophila L.Impatiens L. vse vrste križancev z Nove GvinejeLactuca spp.Larix Mill.Leucanthemum L.Lupinus L.Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Picea A. Dietr.Pinus L.Platanus L.Populus L.Prunus laurocerasus L. in Prunus lusitanica L.Pseudotsuga Carr.Quercus L.Rubus L.Spinacia L.Tanacetum L.Tsuga Carr.Verbena L.in druge zelnate rastline, razen rastlin iz družine Gramineae, čebulic, stebelnih in koreninskih gomoljev in korenik.2.2 Rastline za sajenje, razen semenSolanaceae, razen tistih iz točke 1.32.3 Posajene rastline ali rastline z rastnim substratom, ki se drži rastlin ali te v njem rastejoAraceaeMarantaceaeMusaceaePersea spp.Strelitziaceae2.4 Semena in čebulice za sajenjeAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium schoenoprasum L.2.5 Rastline za sajenjeAllium porrum L.2.6 Čebulice in čebulaste korenike za sajenjeCamassia Lindl.Chionodoxa Boiss.Crocus flavus Weston cv. Golden YellowGalanthus L.Galtonia candicans (Baker) DecneGladiolus Tourn. ex L.: pomanjšane sorte in njihovi križanci, na primer G. callianthus Marais, G. colvillei Sweet, G. nanus hort., G. ramosus hort. in G. tubergenii hort.Hyacinthus L.Iris L.Ismene Herbert (= Hymenocallis Salisb.)Muscari Mill.Narcissus L.Ornithogalum L.Puschkinia AdamsScilla L.Tigridia Juss.Tulipa L.B. Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu zunaj ozemlja obeh podpisnic, za katere določbe o zdravstvenem varstvu rastlin obeh podpisnic v zvezi z uvozom dajejo enakovredne rezultate, in s katerimi lahko medsebojno trgujeta z rastlinskim potnim listom, če so navedene v delu A tega dodatka, ali svobodno, če v njem niso navedene1. Brez poseganja v rastline, navedene v delu C tega dodatka, vse rastline za sajenje, razen semen2. Semena2.1 Semena po poreklu iz Argentine, Avstralije, Bolivije, Čila, Nove Zelandije ali UrugvajaCruciferaeGramineae razen vrste Oryza spp.Trifolium spp.2.2 Semena po poreklu izven ozemlja katere od podpisnicAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium porrum L.Allium schoenoprasum L.Capsicum spp.Helianthus annuus L.Lycopersicon lycopersicum (L.) Karst. ex Farw.Medicago sativa L.Phaseolus L.Prunus L.Rubus L.Zea mays L.2.3 Semena po poreklu iz Afganistana, Indije, Iraka, Mehike, Nepala, Pakistana, Južne Afrike ali Združenih držav AmerikeTriticumSecaleXTriticosecale3. Deli rastlin, brez plodov ali semenAcer saccharum Marsh., po poreklu iz držav Severne AmerikeApium graveolens L. (listnata zelenjava)Aster spp., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Castanea Mill.Iglavci (Coniferales)Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L.Eryngium L., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Gypsophila L.Hypericum L., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Lisianthus L., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Ocimum L. (listnata zelenjava)Orchidaceae (rezano cvetje)Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Populus L.Prunus L., po poreklu iz neevropskih državRhododendron spp., razen Rhododendron simsii Planch.Rosa L., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Quercus L.Solidago L.Trachelium L., po poreklu iz neevropskih držav (rezano cvetje)Viburnum spp.4. PlodoviAnnona L., po poreklu iz neevropskih državCydonia L., po poreklu iz neevropskih državDiospyros L., po poreklu iz neevropskih državMalus Mill., po poreklu iz neevropskih državMangifera L., po poreklu iz neevropskih državMomordica L.Passiflora L., po poreklu iz neevropskih državPrunus L., po poreklu iz neevropskih državPsidium L., po poreklu iz neevropskih državPyrus L., po poreklu iz neevropskih državRibes L., po poreklu iz neevropskih državSolanum melongena L.Syzygium Gaertn., po poreklu iz neevropskih državVaccinium L., po poreklu iz neevropskih držav5. Gomolji, razen za sajenjeSolanum tuberosum L.6. Les, ki je v celoti ali delno obdržal naravno okroglo površino z lubjem ali brez njega, ali je v obliki sekancev, iveri, žagovine, lesnih odpadkov ali ostankov(a) kadar je bil v celoti ali delno pridobljen iz spodaj opisanih rastlin:- Castanea Mill.- Castanea Mill., Quercus L., vključno z lesom, ki ni obdržal naravne okrogle površine, po poreklu iz držav Severne Amerike- Iglavci (Coniferales), razen Pinus L., vključno z lesom, ki ni obdržal naravne okrogle površine, po poreklu iz neevropskih držav- Platanus L., Pinus L., vključno z lesom, ki ni obdržal naravne okrogle površine- Populus L., po poreklu iz držav ameriške celine- Acer saccharum Marsh., vključno z lesom, ki ni obdržal naravne površine, po poreklu iz držav Severne Amerikein(b) kadar ustreza enemu od naslednjih opisov:Oznaka KN | Poimenovanje |44011000 | Les za ogrevanje v okroglicah, cepanicah, vejah ali butarah ali v podobnih oblikah |ex44012100 | Les v obliki sekancev ali podobnih drobcev: iglavci po poreklu iz neevropskih držav |440122 | Les v obliki sekancev ali podobnih drobcev: razen iz lesa iglavcev |ex440130 | Lesni odpadki in ostanki, ki niso strnjeni v okroglicah, briketih, peletih ali podobnih oblikah |ex440320 | Grobo obdelan les,, z lubjem ali brez lubja ali grobo štirikotno tesan: razen, kadar je barvno obdelan, obarvan, obdelan s kreozotomali drugimi zaščitnimi sredstvi, iz iglavcev, po poreklu iz neevropskih držav |44039100 | Grobo obdelan les, z lubjem ali brez lubja ali grobo štirikotno tesan: razen, kadar je barvno obdelan, obarvan, obdelan s kreozotom ali drugimi zaščitnimi sredstvivrste Quercus spp. |440399 | Grobo obdelan les, z lubjem ali brez lubja ali grobo štirikotno tesan: razen, kadar je barvno obdelan, obarvan, obdelan s kreozotom ali drugimi zaščitnimi sredstvirazen lesa iglavcev, Quercus spp. ali Fagus spp. |ex44041000 | Klani drogovi: planke, letve in stebri za lesene ograje iz lesa, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini: iglavci po poreklu iz neevropskih držav |ex44042000 | Klani drogovi: planke, letve in stebri za lesene ograje iz lesa, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini: razen iz lesa iglavcev |44061000 | Železniški ali tramvajski pragovi (tirne veznice) iz lesa neimpregnirani |ex440710 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, ne skobljan, brušen ali topo ali zobato dolžinsko spojen, debeline nad 6 mm; zlasti tramovi, plohi, krajniki, deske, letve: iglavci po poreklu iz neevropskih držav |ex440791 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, ne skobljan, brušen ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm; zlasti tramovi, plohi, krajniki, deske, letve: vrste Quercus spp. |ex440799 | Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, ne skobljan, brušen ali topo ali zobato dolžinsko spojen, debeline nad 6 mm; zlasti tramovi, plohi, krajniki, deske, letve: razen lesa iglavcev in tropskega lesa, Quercus spp. ali Fagus spp. |ex441510 | Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe in bobni iz lesa po poreklu iz neevropskih držav |ex441520 | Palete, škatlaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa po poreklu iz neevropskih držav |ex441600 | Leseni sodi, vključno z dogami, iz lesa vrste Quercus spp. |Palete in škatlaste palete (oznaka KN ex441520) so izvzete tudi, kadar ustrezajo standardom, ki se uporabljajo pri paletah "UIC" in nosijo oznako, ki potrjuje takšno ustreznost.7. Zemlja in rastni substrat(a) zemlja in rastni substrat, v celoti ali delno sestavljen iz zemlje ali trdnih organskih snovi, na primer delov rastlin, humusa, vključno s šoto ali lubjem, razen substrata, v celoti sestavljenega iz šote z rastnim substratom,(b) zemlja ali rastni substrat, ki se drži rastlin ali te v njem rastejo, v celoti ali delno sestavljen iz snovi, določenih v točki (a), ali delno sestavljen iz katere koli trdne anorganske snovi, namenjen za ohranjanje vitalnosti rastlin in po poreklu iz:- Turčije,- Belorusije, Estonije, Gruzije, Latvije, Litve, Moldavije, Rusije ali Ukrajine,- neevropskih držav, razen Alžirije, Egipta, Izraela, Libije, Maroka ali Tunizije.8. Izolirano lubje- iglavcev (Coniferales)9. Žita naslednjih vrst po poreklu iz Afganistana, Indije, Iraka, Mehike, Nepala, Pakistana, Južne Afrike ali Združenih držav AmerikeTriticumSecaleXTriticosecaleC. Rastline, rastlinski proizvodi in drugi predmeti po poreklu iz ene od podpisnic, za katere podpisnici nimata podobne zakonodaje in za katere ne priznavata rastlinskega potnega lista1. Rastline in rastlinski proizvodi, ki prihajajo iz Švice in ki jim mora biti priloženo fitosanitarno spričevalo, kadar jih uvaža država članica Skupnosti1.1 Rastline za sajenje, razen semenClausena Burm. f.Murraya Koenig ex L.Palmae, razen vrste Phoenix spp., po poreklu iz Alžirije ali Maroka1.2 Deli rastlin, brez plodov ali semenPhoenix spp.1.3 SemenaOryza spp.1.4 PlodoviCitrus L. in njegovi križanciFortunella Swingle in njegovi križanciPoncirus L. in njegovi križanci2. Rastline in rastlinski proizvodi, ki prihajajo iz države članice Skupnosti in ki jim mora biti priloženo fitosanitarno spričevalo, kadar jih uvaža Švica3. Rastline in rastlinski proizvodi iz Švice, ki jih je prepovedano uvažati v državo članico Skupnosti3.1 Rastline, razen plodov ali semenCitrus L. in njegovi križanciFortunella Swingle in njegovi križanciPhoenix spp., po poreklu iz Alžirije ali MarokaPoncirus Raf. in njegovi križanci4. Rastline in rastlinski proizvodi iz države članice Skupnosti, ki jih je prepovedano uvažati v Švico4.1 RastlineCotoneaster Ehrh.Stranvaesia Lindl.--------------------------------------------------DODATEK 2PRAVNI PREDPISIDoločbe Evropske skupnosti- Direktiva Sveta 69/464/EGS z dne 8. decembra 1969 o nadzoru krompirjevega raka- Direktiva Sveta 69/465/EGS z dne 8. decembra 1969 o nadzoru krompirjeve ogorčice- Direktiva Sveta 69/466/EGS z dne 8. decembra 1969 o nadzoru ameriškega kaparja- Direktiva Sveta 74/647/EGS z dne 9. decembra 1974 o obvladovanju nageljnovih listnih zavijalcev- Odločba Komisije 91/261/EGS z dne 2. maja 1991 o priznanju Avstralije kot neokužene z bakterijo Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.- Direktiva Komisije 92/70/EGS z dne 30. julija 1992 o določitvi podrobnih pravil za sistematične raziskave, ki se opravijo za priznanje varovanih območij v Skupnosti- Direktiva Komisije 92/90/EGS z dne 3. novembra 1992 o obveznostih pridelovalcev in uvoznikov rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov in podrobnostih za njihovo registracijo- Direktiva Komisije 92/105/EGS z dne 3. decembra 1992 o določanju stopnje standardizacije za rastlinske potne liste, potrebne za premeščanje nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov znotraj Skupnosti, in podrobne postopke za izdajo takih rastlinskih potnih listov ter pogoje in podrobne postopke za njihovo zamenjavo- Odločba Komisije 93/359/EGS dne 28. maja 1993 o dovoljenju državam članicam o določitvi odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 77/93/EGS glede lesa Thuja L., s poreklom v Združenih državah Amerike- Odločba Komisije 93/360/EGS dne 28. maja 1993 o dovoljenju državam članicam o določitvi odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 77/93/EGS glede lesa Thuja L., s poreklom v Kanadi- Odločba Komisije 93/365/EGS dne 2. junija 1993 o pooblaščanju držav članic za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 77/93/EGS o toplotno obdelanem lesu iglavcev, s poreklom v Kanadi, in za določitev podrobnosti indikatorskega sistema, ki se uporablja za toplotno obdelani les- Odločba Komisije 93/422/EGS dne 22. junija 1993 o pooblaščanju držav članic za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 77/93/EGS o lesu iglavcev, sušenem v pečeh, s poreklom v Kanadi, in za določitev podrobnosti indikatorskega sistema, ki se uporablja za les, sušen v pečeh- Odločba Komisije 93/423/EGS dne 22. junija 1993 o pooblaščanju držav članic za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 77/93/EGS o lesu iglavcev, sušenem v pečeh, s poreklom v Združenih državah Amerike, in za določitev podrobnosti indikatorskega sistema, ki se uporablja za les, sušen v pečeh- Direktiva Komisije 93/50/EGS z dne 24. junija 1993 o določitvi nekaterih rastlin, ki niso navedene v delu A Aneksa V Direktive Sveta 77/93/EGS in katerih proizvajalci oziroma skladišča in dispečerski centri v njihovih pridelovalnih območjih morajo biti našteti v uradnem registru- Direktiva Komisije 93/51/EGS z dne 24. junija 1993 o predpisih za premeščanje nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov preko varovanega območja ter za premeščanje takih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, ki izvirajo s takega varovanega območja in se premeščajo znotraj njega- Direktiva Sveta 93/85/EGS z dne 4. oktobra 1993 o nadzoru krompirjeve obročkaste gnilobe- Direktiva Komisije 94/3/ES z dne 21. januarja 1994 o postopku za obveščanje o zadržanju pošiljke ali škodljivega organizma, ki predstavlja neposredno fitosanitarno nevarnost, iz tretjih držav- Direktiva Komisije 95/44/ES z dne 26. julija 1995 s pogoji, pod katerimi je mogoče nekatere škodljive organizme, rastline, rastlinske proizvode in druge predmete, navedene v Aneksih I do V Direktive Sveta 77/93/EGS, vnesti v Skupnost oziroma na nekatera njena varovana območja ali jih premeščati po njih v preizkusne ali znanstvene namene in za delo pri žlahtnjenju, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 97/46/ES- Odločba Komisije 97/5/ES z dne 12. decembra 1996, ki priznava, da je Madžarska neokužena z bakterijo Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al.- Direktiva Komisije 98/22/ES z dne 15. aprila 1998, ki določa minimalne pogoje za izvajanje fitosanitarne kontrole v Skupnosti tistih rastlin, rastlinskih proizvodov in drugih proizvodov, ki prihajajo iz tretjih držav in se izvaja na inšpekcijskih mestih, ki niso v kraju njihove namembnosti- Direktiva Sveta 98/57/ES z dne 20. julija 1998 o obvladovanju bakterije Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.- Odločba Komisije 98/83/ES z dne 8. januarja 1998 o priznanju določenih tretjih držav in določenih območij tretjih držav kot neokuženih z vrstami Xanthomonas campestris (vsi sevi, patogeni za rod Citrus), Cercospora angolensis Carv. et Mendes in Guignardia citricarpa Kiely (vsi sevi, patogeni za rod Citrus), nazadnje spremenjena z Odločbo 2003/129/ES- Odločba Komisije 98/109/ES z dne 2. februarja 1998, s katero začasno pooblašča države članice za uvedbo nujnih ukrepov proti širjenju Thrips palmi Karny iz Tajske- Odločba Komisije 1999/355/ES z dne 26. maja 1999 o nujnih ukrepih proti širjenju škodljivega organizma Anoplophora glabripennis (Motschulsky) glede Kitajske (razen Hongkonga), kot je bila spremenjena z Odločbo 1999/516/ES z dne 28. julija 1999- Direktiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o zaščitnih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003- Odločba Komisije 2001/218/ES z dne 12. marca 2001, o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle in sodelavci v območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja, kot je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2003/127/ES- Odločba Komisije 2001/219/ES z dne 12. marca 2001 o začasnih nujnih ukrepih v zvezi z leseno embalažo, ki je v celoti ali deloma iz neobdelanega lesa iglavcev s poreklom iz Kanade, Kitajske, Japonske in Združenih držav Amerike- Odločba Komisije 2001/575/ES z dne 13. julija 2001, ki priznava, da sta Slovaška in Slovenija neokuženi z bakterijo Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al.- Odločba Komisije 2002/757/ES z dne 19. septembra 2002 o začasnih izrednih fitosanitarnih ukrepih za preprečevanje vnosa glive Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veldsp. nov. v Skupnost in njenega širjenja v Skupnosti- Odločba Komisije 2002/360/ES z dne 13. maja 2002 o spremembah ukrepov, ki jih je sprejela Avstrija za zaščito pred vdorom škodljivega organizma Anoplophora glabripennis (Motschulsky)- Odločba Komisije 2002/674/ES z dne 22. avgusta 2002 o priznanju Slovaške kot neokužene z bakterijo Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.- Odločba Komisije 2003/64/ES z dne 28. januarja 2003 o začasnih ukrepih za preprečevanje vnosa in širjenja virusa pepino mosaic pri rastlinah paradižnika za sajenje v Skupnosti- Odločba Komisije 2003/450/ES z dne 18. junija 2003, ki priznava, da so določbe za boj z bakterijo Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. v Češki republiki enakovredne določbam SkupnostiŠvicarske določbe- Odlok z dne 28. februarja 2001 o varstvu rastlin (RO 2001 1191), kakor je bil nazadnje spremenjen 26. novembra 2003 (RO 2003 4925)- Odlok DFE z dne 15. aprila 2002 o prepovedanih rastlinah (RO 2002 1098)- Odlok OFAG z dne … 2003 o začasnih ukrepih zdravstvenega varstva rastlin (RO 2003 …)--------------------------------------------------DODATEK 3ORGANI, PRISTOJNI ZA IZDAJANJE RASTLINSKIH POTNIH LISTOVEvropska skupnostBELGIJAAgence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaireAdministration du contrôle de la production végétale primaireWTC III, 24e étageBoulevard Simon Bolivar 30B-1000 BRUXELLESTéléphone (32-2) 208 50 48Télécopieur (32-2) 208 51 70Federaal Agentschap voor de Veiligheid van de VoedselketenBestuur Controle Primaire Productie Plantaardige sectorWTC III, 24e verdiepingSimon Bolivarlaan, 30B-1000 BrusselTel. (32-2) 208 50 48Fax (32-2) 208 51 70DANSKAMinisteriet for Fødevarer, Landbrug og FiskeriPlantedirektoratetSkovbrynet 20DK-2800 LyngbyTel. (45) 45 26 36 00Fax (45) 45 26 36 13NEMČIJAGRČIJA | Landesanstalt für Pflanzenschutz Reinsburgstraße 107 D-70197 Stuttgart |Regierungspräsidium Stuttgart — Pflanzenschutzdienst — Stuttgart |Regierungspräsidium Karlsruhe — Pflanzenschutzdienst — Karlsruhe |Regierungspräsidium Freiburg — Pflanzenschutzdienst — Freiburg |ŠPANIJA | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft — Institut für Pflanzenschutz — Freising |FRANCIJA | Pflanzenschutzamt Berlin — Amtliche Pflanzengesundheitskontrolle — Berlin |IRSKA | Landesamt für Verbraucherschutz und Landwirtschaft — Abteilung PS-Pflanzenschutzdienst — Frankfurt (Oder) |ITALIJA | Lebensmittelüberwachungs-, Tierschutz- und Veterinärdienst des Landes Bremen — Pflanzengesundheitskontrolle — Bremen und Bremerhaven |LUKSEMBURG | Institut für Angewandte Botanik der Universität Hamburg — Abteilung Amtliche Pflanzenbeschau — Hamburg |NIZOZEMSKA | Regierungspräsidium Gießen — Pflanzenschutzdienst Hessen — Wetzlar |AVSTRIJA | Landespflanzenschutzamt Mecklenburg-Vorpommern Rostock |PORTUGALSKA | Landwirtschaftskammer Hannover — Pflanzenschutzamt — Hannover |Landwirtschaftskammer Weser-Ems — Pflanzenschutzamt — Oldenburg |FINSKA | Pflanzenschutzdienst der Landwirtschaftskammer Rheinland Bonn |Pflanzenschutzdienst der Landwirtschaftskammer Westfalen-Lippe Münster |ŠVEDSKA | Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Trier Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Koblenz |Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Neustadt a.d. Weinstraße |ZDRUŽENO KRALJESTVO | Landwirtschaftskammer für das Saarland — Pflanzenschutzamt — Saarbrücken |ŠVICA | Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft — Fachbereich Pflanzliche Erzeugung — Dresden |SACHSEN-ANHALT | Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Altmark — Sachgebiet Pflanzenschutz — Stendal |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Mitte — Sachgebiet Pflanzenschutz — Halberstadt |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Anhalt — Sachgebiet Pflanzenschutz — Dessau |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Süd — Sachgebiet Pflanzenschutz — Weißenfels |SCHLESWIG-HOLSTEIN | Amt für ländliche Räume Kiel — Abteilung Pflanzenschutz — Kiel |Amt für ländliche Räume Lübeck — Abteilung Pflanzenschutz — Lübeck |Amt für ländliche Räume Husum — Abteilung Pflanzenschutz — Husum |THÜRINGEN | Thüringer Landesanstalt für Landwirtschaft Jena — Referat Pflanzenschutz — Erfurt-Kühnhausen |GRČIJAMinistry of AgricultureDirectorate of Plant Produce ProtectionDivision of Phytosanitary Control3-5, Ippokratous Str.EL-10164 AthensTel. (30-210) 361 53 94Fax (30-210) 361 71 03ŠPANIJAMinisterio de Agricultura, Pesca y AlimentaciónDirección General de AgriculturaSubdirección General de Sanidad VegetalC/Alfonso XII 62E-28014 MadridTel.: (34) 913 47 82 54Fax: (34) 913 47 82 63ANDALUCÍA | Dirección General de la Producción Agraria c/Tabladilla s/n E-41013 Sevilla Tel. (34-95) 503 22 79 Fax (34-95) 503 31 62 |ARAGÓN | Centro de Protección Vegetal Av. Montañana 930 E-50059 Zaragoza Tel. (34-976) 71 63 85 Fax (34-976) 71 63 88 |ASTURIAS | Dirección General de Agroalimentación c/Coronel Aranda 2 E-33005 Oviedo Tel. (34-985) 10 56 37 Fax (34-985) 10 55 17 |BALEARES | Dirección General de Agricultura c/Foners 10 E-07006 Palma de Mallorca Tel. (34-971) 17 61 05 Fax (34-971) 17 61 56 |CANTABRIA | Dirección General de Agricultura c/Gutierrez Solana s/n E-39011 Santander Tel. (34-942) 20 78 39 Fax (34-942) 20 78 03 |CASTILLA Y LEÓN | Dirección General de Producción Agropecuaria c/Rigoberto Cortejoso 14 E-47014 Valladolid Tel. (34-983) 41 90 02 Fax (34-983) 41 92 38 |CASTILLA LA MANCHA | Dirección General de la Producción Agropecuaria c/Pintor Matías Moreno 4 E-45002 Toledo Tel. (34-925) 26 67 11 Fax (34-925) 26 68 97 |CATALUÑA | Dirección General de Producción Agraria e Innovación Rural Gran Via de las Cortes Catalanas 612 E-08007 Barcelona Tel. (34-93) 304 67 00 Fax (34-93) 304 67 60 |EXTREMADURA | Servicio de Sanidad Vegetal Av. De Portugal s/n E-06800 Mérida — Badajoz Tél: (34-924) 00 23 40 Fax (34-924) 00 21 36 |GALICIA | Dirección General de Producción y Sanidad Agropecuaria Edificio Administrativo San Cayetano s/n E-15781 Santiago de Compostela — A Coruña Tel. (34-981) 54 47 77 Fax (34-981) 54 57 35 |LA RIOJA | Dirección General del Instituto de Calidad de la Rioja Av. de la Paz 8 E-26071 Logroño Tel. (34-941) 29 16 00 Fax (34-941) 29 16 02 |MADRID | Dirección General de Agricultura Ronda de Atocha 17 E-28012 Madrid Tel. (34-91) 580 19 28 Fax (34-91) 580 19 53 |MURCIA | Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario Plaza Juan XXIII s/n E-30071 Murcia Tel. (34-968) 36 27 31 Fax (34-968) 36 22 26 |NAVARRA | Dirección General de Agricultura y Ganadería c/Tudela 20 E-31003 Pamplona Tel. (34-848) 42 66 32 Fax (34-848) 42 67 10 |PAÍS VASCO | Dirección de Agricultura y Ganadería c/San Sebastian 1 E-01010 Vitoria Tel. (34-945) 01 96 36 Fax (34-945) 01 97 01 |VALENCIA | Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería c/Amadeo de Saboya 2 E-46010 Valencia Tel. (34-96) 342 48 36 Fax (34-96) 342 48 43 |FRANCIJAMinistère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires ruralesDirection générale de l'alimentationSous-direction de la Qualité et de la Protection des végétaux251, Rue de VaugirardF-75732 Paris Cedex 15Téléphone (33-1) 495581 53Télécopieur (33-1) 495559 49IRSKADepartment of Agriculture and FoodHorticulture and Plant Health DivisionMaynooth Business CampusMaynooth Co. KildareIrelandTel. (353-1) 505 33 54Fax (353-1) 505 35 64ITALIJAMinistero delle Politiche agricole e forestali (MiPAF)Servizio FitosanitarioVia XX Settembre 20I-00187 RomaTel. (39-06) 46 65 60 98Fax (39-06) 481 46 28LUKSEMBURGMinistère de l'agricultureASTA16, route d'Esch — BP 1904L-1019 LuxembourgTéléphone (352) 45 71 72-218Télécopieur (352) 45 71 72-340NIZOZEMSKAMinisterie van Landbouw, Natuur en VoedselkwaliteitPlantenziektekundige DienstGeertjesweg 15 — Postbus 91026700 HC WageningenNederlandTel. (31-317) 49 69 11Fax (31-317) 42 17 01AVSTRIJABURGENLAND | Burgenländische Landwirtschaftskammer Esterhazystraße 15 A-7001 Eisenstadt Tel. (43-2) 682702/656 Fax. (43-2) 682702/691 |KÄRNTEN | Amt der Kärntner Landesregierung Abteilung 11, Agrarrecht Amtlicher Pflanzenschutzdienst Kohldorfer Straße 98 A-9020 Klagenfurt Tel. (43-4) 63536/31108 Fax. (43-4) 63536/31100 |NIEDERÖSTERREICH | Niederösterreichische Landes-Landwirtschaftskammer Amtlicher Pflanzenschutzdienst Wiener Straße 64 A-3100 St. Pölten Tel. (43-27) 42259/2600 Fax. (43-27) 42259/2209 |OBERÖSTERREICH | Landwirtschaftskammer für Oberösterreich Amtlicher Pflanzenschutzdienst Auf der Gugl 3 A-4021 Linz Tel. (43-7) 326902/1412 Fax. (43-7) 326902/1427 |SALZBURG | Kammer für Land- und Forstwirtschaft in Salzburg Amtlicher Pflanzenschutzdienst Schwarzstraße 19 A-5024 Salzburg Tel. (43-66) 2870571/241 Fax. (43-66) 2870571/295 |STEIERMARK | Landwirtschaftliches Versuchszentrum Steiermark Fachabteilung 10 B Amtlicher Pflanzenschutzdienst Burggasse 2 A-8010 Graz Tel. (43-3) 16877/2817 Fax. (43-3) 16877/6643 |TIROL | Amt der Tiroler Landesregierung Abteilung III c Amtlicher Pflanzenschutzdienst Meinhardstraße 8 A-6020 Innsbruck Tel. (43-5) 12508/2549 Fax. (43-5) 12508/2545 |VORARLBERG | Landwirtschaftskammer für Vorarlberg Amtlicher Pflanzenschutzdienst Montfortstraße 9-11 A-6901 Bregenz Tel. (43-55) 74400/230 Fax. (43-55) 74400/602 |WIEN | Magistrat der Stadt Wien Magistratsabteilung 42 Amtlicher Pflanzenschutzdienst Am Heumarkt 2b A-1030 Wien Tel. (43-1) 9112555 Fax. (43-1) 9112555/42 |PORTUGALSKADirecção-Geral de Protecção das CulturasQuinta do MarquêsP-2780-155 OeirasTel.: (351-21) 446 40 50Fax: (351-21) 442 06 16FINSKAPlant Production Inspection Centre (KTTK)Plant Protection DepartmentPO Box 42FIN-00501 HelsinkiPuh. (358-9) 5765 111Faksi (358-9) 5765 2734ŠVEDSKASwedish Board of AgriculturePlant Protection ServiceS-5182 JönköpingTel. (46-36) 15 50 00Fax (46-36) 12 25 22ZDRUŽENO KRALJESNODepartment for Environment, Food and Rural AffairsPlant Health DivisionFoss House, King's Pool1-2 Peasholme GreenYork YO I 7PXUnited KingdomTel. (44-190) 445 51 61Fax (44-190) 445 51 63Scottish Executive Environment and Rural Affairs Dept. (SEERAD)Pentland House47 Robb's LoanEdinburgh EH14 1TWUnited KingdomNational Assembly for WalesAnimal and Plant Health DivisionWelsh Assembly GovernmentCrown BuildingsCathays ParkCardiff CF10 3NQUnited KingdomDepartment of Agriculture and Rural Developments (DARD)Dundonald HouseUpper Newtonards RoadBelfast BT4 3SBUnited KingdomDepartment of Agriculture and FisheriesPO Box 327Howard Davis FarmTrinityJersey JE4 8UFUnited KingdomChief Executive OfficerCommittee for HorticultureRaymond Falla House, PO Box 459Longue Rue (Burnt Lane)St. Martin'sGuernsey GY1 6AFUnited KingdomMinistry of AgricultureKnockaloe PeelIsle of Man IM5 3AJUnited KingdomForestry Commission231 Corstorphine RoadEdinburgh EH12 7ATUnited KingdomŠVICAOffice fédéral de l'agricultureService phytosanitaire fédéralCH-3003 BerneTéléphone (41-31) 322 25 50Télécopieur (41-31) 322 26 34--------------------------------------------------DODATEK 4OBMOČJA IZ ČLENA 4 IN POSEBNE ZAHTEVE, POVEZANE Z NJIMIObmočja iz člena 4 in posebne zahteve, povezane z njimi, ki jih morata izpolnjevati obe podpisnici, so določena v ustrezni zakonodaji in upravnih določbah obeh podpisnic, ki je navedena spodaj.Določbe Evropske skupnostiDirektiva Komisije 2001/32/ES z dne 8. maja 2001 o priznavanju varovanih območij, izpostavljenih posebni nevarnosti za zdravstveno varstvo rastlin v Skupnosti, in razveljavitvi Direktive 92/76/EGS, nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/46/ESDirektiva Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o zaščitnih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003Švicarske določbeOdlok z dne 28. februarja 2001 o varstvu rastlin, Priloga 4, del B (RO 2001 1191), kakor je bil nazadnje spremenjen 26. novembra 2003 (RO 2003 4925)--------------------------------------------------DODATEK 5IZMENJAVA INFORMACIJUradna obvestila iz člena 9(1) so naslednja:- uradna obvestila o zadržanju pošiljk in rastlinskih škodljivih organizmov iz tretjih držav ali dela ozemlja podpisnic, ki neposredno ogrožajo zdravje rastlin, kot je določeno z Direktivo 94/3/ES,- uradna obvestila, predvidena v členu 16 Direktive 2000/29/ES.--------------------------------------------------


title: 2014/625/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/324

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2012
   (2014/625/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2012 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (4), zlasti člena 11(4) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0204/2014),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ENIAC glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ENIAC, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 369, 17.12.2013, str. 18.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta z dne 27. februarja 2002 o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

42002D0234

Uradni list L 079 , 22/03/2002 str. 0042 - 0060

		Sklep predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Svetaz dne 27. februarja 2002o finančnih posledicah izteka Pogodbe o ESPJ in o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo(2002/234/ESPJ)PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –ob upoštevanju naslednjega:(1) Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) preneha veljati 23. julija 2002 in lastništvo sredstev ESPJ se vrne državam članicam.(2) Države članice so izjavile, da je njihov končni cilj prenesti sredstva ESPJ na Evropsko skupnost (ES) in oblikovati skupni sklad za raziskovanje v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo. Pri tem se sklicujejo na resolucijo Evropskega sveta, ki se je sestal v Amsterdamu 16. junija 1997, in na resoluciji, ki so ju sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic 20. julija 1998 in 21. junija 1999. Države članice si še naprej prizadevajo doseči ta cilj.(3) Zaradi zagotovitve začasnega — do prenosa — primernega upravljanja sredstev in obveznosti ESPJ od 24. julija 2002 dalje, naj bi Komisija prevzela nalogo upravljanja s temi sredstvi. Zmanjšanje sredstev med začasnim upravljanjem ne sme povzročiti nobenih dodatnih obveznosti za države članice.(4) Komisija je v kontekstu prenosa sredstev na ES predlagala, da bi sredstva ESPJ upravljala v skladu s posebnimi pravili. Vsebinsko naj bi se ta pravila uporabljala tudi za ta sklep, s čimer bi se zagotovila potrebna doslednost brez poseganja v medvladno naravo tega sklepa.(5) Glede posebnih pravil, ki naj bi se uporabljali, so bila opravljena posvetovanja z Evropskim parlamentom.(6) Za uspešno upravljanje sredstev ESPJ je potrebno zaupanje gospodarskih subjektov, ki med drugim izhaja iz dolgoročne predvidljivosti pravnega položaja.(7) Zato je treba zagotoviti začasno upravljanje sredstev ESPJ v skladu z določbami tega sklepa –SKLENILI:Člen 11. Vsa sredstva in obveznosti ESPJ, obstoječa na dan 23. julija 2002, upravlja od 24. julija 2002 Komisija v imenu držav članic.2. Neto vrednost sredstev in obveznosti, izkazanih v bilanci stanja ESPJ z dne 23. julija 2002, se ob upoštevanju morebitnega povečanja ali zmanjšanja zaradi likvidacijskih postopkov obravnava kot sredstva, namenjena za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, imenovana "ESPJ v likvidaciji". Ob zaključku likvidacije se sredstva imenujejo "sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo".3. Prihodki iz teh sredstev, imenovani "Raziskovalni sklad za premog in jeklo", se v skladu z določbami tega sklepa in akti, sprejetimi na njegovi podlagi, uporabljajo izključno za raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.Člen 2Določbe Prilog I, II in III so sestavni del tega sklepa.Člen 3Razen če v tem sklepu ni predvideno drugače, se določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti smiselno uporabljajo za dejavnosti, ki jih v skladu s tem sklepom izvaja Komisija.Člen 4Ta sklep se uporablja od 24. julija 2002 in se preneha uporabljati z dnem prenosa sredstev in obveznosti ESPJ na Evropsko skupnost.Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 27. februarja 2002PredsednikF. J. Conde De Saro--------------------------------------------------PRILOGA IUkrepi, potrebni za izvajanje tega sklepaTočka 11. Komisijo se pooblasti za likvidacijo finančnih poslov Evropske skupnosti za premog in jeklo, ki še potekajo v trenutku, ko se veljavnost Pogodbe o ESPJ izteče. Če dolžnik ESPJ ne poravna svojih obveznosti med likvidacijskim obdobjem, se s posledično izgubo najprej obremeni obstoječi kapital, nato pa prihodki tekočega leta. Komisija pred odpisom zahtevkov do dolžnika ESPJ, ki svojih obveznosti ni poravnal, izčrpa vsa pravna sredstva, vključno z uveljavljanjem jamstva (hipoteke, varščine, bančne garancije ali drugo). Komisija si pridrži pravico do vseh primernih ukrepov v primeru ponovne plačilne sposobnosti dolžnika.2. Likvidacija se izvede v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za te operacije, pri čemer institucije Skupnosti uresničujejo vsa obstoječa pooblastila in pravice na podlagi Pogodbe o ESPJ in sekundarne zakonodaje, ki velja na dan 23. julija 2002.Točka 2Sredstva upravlja Komisija na način, ki zagotavlja dolgoročno donosnost. Vlaganje prostih finančnih sredstev naj bi imelo za cilj čim večjo donosnost, ob zajamčeni optimalni varnosti.Točka 31. Vsako leto se pripravijo izkaz poslovnega izida, bilanca stanja in finančno poročilo, ki prikazujejo ločeno od drugih finančnih poslov preostalih Skupnosti likvidacijske postopke iz točke 1 in investicijske transakcije iz točke 2. Ti računovodski izkazi se priložijo računovodskim izkazom, ki jih Komisija vsako leto pripravi v skladu s členom 275 Pogodbe ES in Finančno uredbo, ki se nanaša na splošni proračun Evropskih skupnosti.2. Pooblastila Evropskega parlamenta, Sveta in Računskega sodišča glede nadzora in razrešnice, kot jih določajo Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in Finančna uredba, ki se nanaša na splošni proračun Evropskih skupnosti, se po analogiji uporabljajo tudi za posle iz točke 3.1.Točka 41. Čisti prihodek iz vlaganj iz točke 2 predstavlja prihodek splošnega proračuna Evropske unije. Ta prihodek je namenjen posebnim projektom, to je financiranju raziskovalnih projektov v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo, ki niso vključeni v okvirni raziskovalni program. Prihodek oblikuje Raziskovalni sklad za premog in jeklo, upravlja pa ga Komisija.2. Prihodek iz točke 4.1 se razdeli, 27,2 % se dodeli za raziskave na področju premogovništva in 72,8 % za raziskave na področju jeklarstva. Po potrebi lahko Svet na predlog Komisije soglasno spremeni razdelitev med raziskavami na področju premogovništva in raziskavami na področju jeklarstva.3. Neporabljeni prihodki in odobrena proračunska sredstva na podlagi teh prihodkov, ki so še vedno na voljo 31. decembra katerega koli leta, se avtomatsko prenesejo v naslednje leto. Odobrenih proračunskih sredstev ni mogoče prenesti na druge proračunske postavke.4. Odobrena proračunska sredstva za stornirane prevzete obveznosti avtomatsko zapadejo ob koncu vsakega proračunskega leta. Rezervacije za prevzete obveznosti, ki se sprostijo kot posledica stornacije, se vpišejo v bilanco stanja in v izkaz poslovnega izida iz točke 3(1), nato pa se najprej pripišejo premoženju ESPJ v likvidaciji, po zaključeni likvidaciji pa premoženju Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Izterjani zneski se prav tako vpišejo v bilanco stanja in v izkaz poslovnega izida.Točka 51. Čisti prihodek, ki je na voljo za financiranje raziskovalnih projektov za leto n + 2, se evidentira v bilanci stanja ESPJ v likvidaciji za leto n, po zaključeni likvidaciji pa v bilanco stanja sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo.2. Zaradi zmanjšanja nihanj pri financiranju raziskovanja, ki bi jih lahko povzročila gibanja na finančnih trgih, se izvede niveliranje in zagotovi varnostna rezerva za nepredvidene izdatke. Podrobnosti za izračun niveliranja in določitev obsega rezerv za nepredvidene izdatke so navedene v dodatku.Točka 6Za odhodke za poslovanje, ki so posledica likvidacije, vlaganj in upravnih dejavnosti v smislu tega sklepa in ki ustrezajo odhodkom iz člena 20 Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, katerih znesek je bil popravljen s Sklepom Sveta z dne 21. novembra 1977, poskrbi Komisija z letnim plačilom pavšalnega zneska 3,3 milijona EUR pro rata temporis, ki se prenese v splošni proračun Evropske unije iz kapitalske rezerve sklada.Točka 7Komisija določi znesek sredstev in obveznosti ESPJ v bilanci stanja, zaključeni 23. julija 2002.--------------------------------------------------Dodatek k Prilogi IPostopek za določitev višine čistega prihodka, ki se dodeli Raziskovalnemu skladu za premog in jeklo1. UVODČisti prihodek, ki se lahko uporablja za financiranje raziskovalnih programov, ustreza letnemu neto rezultatu ESPJ v likvidaciji, po zaključeni likvidaciji pa letnemu neto rezultatu sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Uporabljena metoda se sestoji iz določanja financiranja raziskav na področju premogovništva in jeklarstva za leto n + 2 ob predložitvi bilance stanja za leto n, pri čemer se upošteva polovica povečanja ali zmanjšanja neto rezultata glede na zadnjo raven financiranja, sprejetega za raziskave na tem področju.2. OPREDELITEVn : referenčno letoRn : neto rezultat za leto nPn : rezervacija za nepredvidene izdatke za leto nDn + 1 : dodelitev sredstev za raziskave v letu n + 1 (določena ob predložitvi bilance stanja za leto n-1)Dn + 2 : dodelitev sredstev za raziskave v letu n + 23. UPORABLJENI ALGORITMIAlgoritmi, ki se uporabljajo za določitev obsega rezerv za nepredvidene izdatke in dodelitev sredstev za raziskave za leto n + 2, ki se navedejo v bilanci stanja za leto n, so naslednji:3.1 Obseg rezerv za nepredvidene izdatke:P=0,5*Rn–Dn+13.2 Dodeljena sredstva za raziskave za leto n + 2 (zaokrožijo se navzgor ali navzdol na vsoto, ki je najbližje sto tisoč EUR. Če je rezultat izračuna natančno na sredini, se zaokroži navzgor do vsote, ki je najbližje naslednjim sto tisoč EUR):D=0,5*Rn–Dn+1Po potrebi se znesek, ki je potreben za zaokrožitev navzgor (ali znesek, ki je ostal od zaokrožanja navzdol), vzame iz (ali vrne) v rezerve za nepredvidene izdatke.--------------------------------------------------PRILOGA IIVečletne finančne smernice za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jekloTočka 1Večletne finančne smernice za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljevanju "finančne smernice") so določene v dodatku.Točka 2Finančne smernice se po potrebi pregledajo in dopolnijo vsakih pet let, pri čemer se prvo petletno obdobje konča 31. decembra 2007. V ta namen in najpozneje v prvih šestih mesecih zadnjega leta vsakega petletnega obdobja Komisija ponovno oceni delovanje in učinkovitost finančnih smernic ter predlaga morebitne primerne spremembe.Če se ji zdi primerno, lahko Komisija ponovno oceni in predloži Svetu predloge za morebitne ustrezne spremembe še pred iztekom petletnega obdobja.--------------------------------------------------Dodatek k Prilogi IIFinančne smernice za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo1. UPORABA SREDSTEV(a) Sredstva ESPJ v likvidaciji, vključno z njenim portfeljem posojil in vlaganji, se po potrebi uporabi za poravnavo preostalih obveznosti ESPJ v smislu neporavnanih dolgov, obveznosti iz prejšnjih operativnih proračunov in vseh nepredvidenih obveznosti.(b) Če sredstva ESPJ v likvidaciji niso potrebna za poravnavo obveznosti iz (a), se investirajo na način, ki zagotavlja prihodek, s katerim se financirajo nadaljnje raziskave v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.(c) Sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo se vložijo na način, ki zagotavlja prihodek, s katerim se financirajo nadaljnje raziskave v sektorjih, povezane s premogovništvom in jeklarsko industrijo.2. RAZPOREDITEV SREDSTEVV skladu s točko 1 Komisija razporedi sredstva na naslednje tri kategorije:(a) rezerve, ki dajejo upnikom ESPJ zagotovilo, da bodo vsi njeni neporavnani dolgovi, vključno z obrestmi, v celoti odplačani na datum zapadlosti, s čimer se dolžniku omogoča ohranitev bonitetne ocene "AAA" ali enakovredne ocene;(b) sredstva, potrebna za jamčenje plačil vseh zneskov, ki so zakonsko predvideni v operativnem proračunu ESPJ pred iztekom Pogodbe o ESPJ;(c) če ta sredstva niso več potrebna za zgoraj navedene namene (zaradi vračila dolgov ali plačila obresti brez uporabe rezerv ali morebitne razveljavitve proračunskih obveznosti), se razporedijo med različne kategorije vlaganj.3. KATEGORIJE VLAGANJSredstva iz točke 2 se vložijo na način, ki zagotavlja, da je po potrebi vedno na voljo zadostna količina teh, pri čemer pa je treba dolgoročno še vedno poskrbeti za čim večjo donosnost ob visoki stopnji varnosti in stabilnosti.(a) Zaradi uresničevanja teh ciljev so dovoljena vlaganja le v naslednje kategorije sredstev:(i) vezane vloge pri pooblaščenih bankah;(ii) instrumenti denarnega trga z manj kakor enoletno dokončno zapadlostjo, izdani s strani pooblaščenih bank ali drugih kategorij pooblaščenih izdajateljev;(iii) obveznice s fiksno ali spremenljivo obrestno mero z največ desetletno zapadlostjo pod pogojem, da jih je izdala ena od kategorij pooblaščenih izdajateljev;(iv) kapitalska udeležba v pooblaščenih skupnih investicijskih skladih, če so taka vlaganja omejena na sklade, usmerjene na učinkovitost finančnega indeksa, kar velja le za vlaganja iz točke 2(c).(b) Komisija lahko opravlja tudi naslednje finančne posle glede kategorij sredstev, navedenih v točki (a):(i) pogodba o povratnem nakupu ali povratni prodaji, če so sodelujoče stranke pooblaščene za takšne transakcije, ob upoštevanju naslednjega:- vrednostnih papirjev po takšnih pogodbah se pred pogodbenim rokom razen pogodbenim strankam ne sme preprodati drugim strankam, in- Komisija lahko ponovno odkupi vrednostne papirje, ki jih je morebiti prodala ob izteku pogodbenega roka;(ii) posojilni posli z obveznicami, vendar le v skladu s pogoji in postopki, ki jih določajo priznani klirinški sistemi, kot sta CLEARSTREAM in EUROCLEAR, ali vodilne finančne institucije, ki so specializirane za to vrsto poslov, ob upoštevanju pravil varnega in skrbnega poslovanja, ki štejejo za enakovredne pravilom Skupnosti.(c) "Pooblaščene pogodbene stranke" v teh smernicah so tiste stranke, ki jih Komisija izbere v skladu s svojimi predpisi in postopki iz točke 7.4. LIMITI POSAMEZNIH VLAGANJ(a) Vlaganja se omejijo na naslednje zneske:(i) za obveznice, ki jih izda ali za katere jamčijo države članice ali institucije Unije, 250 milijonov EUR na državo članico ali institucijo;(ii) za obveznice z bonitetno oceno najmanj "AA" ali protivrednostjo, ki jih izdajo ali za katere jamčijo drugi suvereni ali nadnacionalni posojilojemalci, 100 milijonov EUR na izdajatelja ali garanta;(iii) za vloge pri pooblaščeni banki in/ali v njene monetarne instrumente vsakič nižji znesek od 100 milijonov EUR na banko ali 5 % lastnih sredstev banke;(iv) za obveznice podjetniških izdajateljev z bonitetno oceno najmanj "AAA" ali protivrednostjo 50 milijonov EUR na izdajatelja;(v) za obveznice podjetniških izdajateljev z bonitetno oceno najmanj "AA" — ali protivrednostjo 25 milijonov EUR na izdajatelja;(vi) za kapitalske deleže v skupnih vlaganjih v sklade z bonitetno oceno najmanj "AA" — ali protivrednostjo 25 milijonov EUR za takšne instrumente.(b) Vlaganja v posamezno izdajo obveznic, ob upoštevanju omejitev iz točke (a) zgoraj, ne smejo presegati 20 % celotnega zneska izdaje.(c) Vlaganja pri vsaki pogodbeni stranki, ob upoštevanju omejitev iz točke (a) zgoraj, in ki se po potrebi zbirajo pri različnih instrumentih, ne smejo presegati 20 % celotnih sredstev.(d) V teh smernicah navedene bonitetne ocene so tiste, ki jih uporablja najmanj ena od velikih splošno priznanih mednarodnih agencij za oceno bonitete.5. PRENOS SREDSTEV V PRORAČUN EVROPSKE UNIJENeto prihodek se nameni splošnemu proračunu Evropske unije kot namenski prihodek in se po potrebi prenese z ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji s sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo za poravnavo obveznosti iz proračunske postavke za raziskovalne programe v korist sektorjev, povezanih s premogovništvom in jeklarstvom.6. RAČUNOVODSTVOUpravljanje sredstev se prikaže v letnem izkazu poslovnega izida in v letni bilanci stanja za ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo. Ti temeljijo na splošno sprejetih računovodskih načelih, podobnih tistim, ki veljajo za ESPJ, in zlasti na Četrti direktivi Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb [1], ki temelji na Direktivi Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij [2]. Zaključne račune potrdi Komisija, preveri pa jih Računsko sodišče. Komisija poveri letno revizijo zaključnih računov zunanjim izvajalcem.7. POSTOPKI UPRAVLJANJAKomisija izvaja navedene postopke upravljanja v zvezi z ESPJ v likvidaciji in po zaključeni likvidaciji v zvezi s sredstvi Raziskovalnega sklada za premog in jeklo v skladu s temi smernicami ter internimi predpisi in postopki, ki veljajo za ESPJ v času njene razpustitve ali kakor so spremenjeni pozneje.Podrobno poročilo o postopkih upravljanja, izvedenih v skladu s temi smernicami, se pripravi vsake tri mesece in pošlje državam članicam.[1] UL L 222, z dne 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/65/ES (UL L 283, z dne 27.10.2001, str. 28).[2] UL L 372, z dne 31.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2001/65/ES.--------------------------------------------------PRILOGA IIIVečletne tehnične smernice za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jekloTočka 1Večletne tehnične smernice za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljevanju "tehnične smernice") so navedene v dodatku.Točka 2Tehnične smernice se po potrebi ponovno preučijo ali dopolnijo vsakih pet let, pri čemer se prvo obdobje konča 31. decembra 2007. V ta namen in najkasneje v prvih šestih mesecih zadnjega leta vsakega petletnega obdobja Komisija ponovno oceni funkcioniranje in učinkovitost tehničnih smernic in predlaga morebitne primerne spremembe.Če se ji zdi to primerno, lahko Komisija opravi ponovno ocenitev in predloži Svetu predloge za morebitne primerne spremembe še pred iztekom petletnega roka.--------------------------------------------------Dodatek k Prilogi IIITehnične smernice za raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo1. PROGRAM1.1 CiljiKot nadaljevanje programov raziskav tehničnega razvoja na področju premogovništva in jeklarstva Evropske skupnosti za premog in jeklo ("programi ESPJ-RTR") in v okviru trajnostnega razvoja, se vzpostavi Raziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (v nadaljevanju "program"). Cilj programa je podpora konkurenčnosti sektorjev Skupnosti, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo. Program je v skladu z znanstvenimi, tehnološkimi in političnimi cilji Evropske unije ter dopolnjuje dejavnosti v državah članicah in v okviru obstoječih raziskovalnih programov, kot so okvirni raziskovalni program Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (v nadaljevanju "Raziskovalni okvirni program"). Spodbujajo se koordinacija, dopolnjevanje in sinergija med temi programi, pa tudi izmenjava informacij med projekti, ki se financirajo na podlagi tega programa in tistimi, ki se financirajo iz sredstev okvirnega raziskovalnega programa.1.2 Glavna načelaProgram zagotavlja finančno podporo za dovoljene projekte, spremljajoče ukrepe in druge aktivnosti iz točke 1.5 s spodbujanjem sodelovanja med podjetji, raziskovalnimi centri in univerzami. Program zajema proizvodne procese, izkoriščanje, ohranjanje virov, okoljske izboljšave in varnost pri delu v sektorjih, povezanih s premogovništvom in jeklarsko industrijo.Izraza "premog" in "jeklo" sta opredeljena v Dodatku A.1.3 Področje uporabeV smernicah so opisani struktura, upravljanje in izvajanje programa, njegova znanstvena in tehnična vsebina ter prioritete kot dopolnilo drugim obstoječim raziskovalnim programom in pogoji za udeležbo.Smernice vključujejo opis postopka za vložitev predlogov za program iz točke 3.1 ter znanstveno-tehnične in socialno-ekonomske prioritete iz dodatkov B in C, ki jih lahko Komisija spremeni v skladu s postopkom točke 2.1.1.4 Udeležba1.4.1 Države članicePodjetja, raziskovalni inštituti ali fizične osebe s sedežem na ozemlju države članice lahko sodelujejo v programu in zaprosijo za finančno podporo pod pogojem, da nameravajo opravljati dejavnosti RTR ali lahko znatno prispevajo k izvajanju takšnih dejavnosti.1.4.2 Države kandidatkePodjetja, raziskovalni inštituti ali fizične osebe v državah kandidatkah lahko sodelujejo, ne da bi prejemali finančno podporo na podlagi tega programa, razen če v veljavnih Evropskih sporazumih in njihovih dodatnih protokolih ter v sklepih različnih pridružitvenih svetov ni določeno drugače.1.4.3 Tretje državePodjetja, raziskovalni inštituti ali fizične osebe iz tretjih držav lahko sodelujejo, ne da bi prejemali finančno podporo na podlagi programa, če je njihovo sodelovanje v interesu Skupnosti.1.5 Dovoljeni projekti, spremljajoči ukrepi in druge aktivnostiV okviru tega programa se lahko financirajo raziskovalni, pilotni in demonstracijski projekti, spremljevalni ukrepi ter podporne in pripravljalne aktivnosti.Raziskovalni projekt je namenjen raziskavam ali poskusom, katerih cilj je pridobivanje novega znanja, ki omogočajo doseganje specifičnih praktičnih ciljev, kot so ustvarjanje ali razvoj izdelkov, proizvodnih procesov ali storitev.Pilotni projekt zajema konstrukcijo, delovanje in razvoj naprave ali njenega bistvenega dela v ustreznem merilu in ob uporabi sestavnih delov primerne velikosti zaradi preverjanja možnosti prenosa teoretičnih ali laboratorijskih rezultatov v prakso in/ali povečanja zanesljivosti tehničnih in ekonomskih podatkov, potrebnih za prehod na demonstracijsko stopnjo, v določenih primerih pa na industrijsko in/ali komercialno stopnjo.Demonstracijski projekt zajema konstrukcijo in/ali delovanje naprave ali njenega bistvenega dela v industrijskem merilu zaradi združitve vseh tehničnih in ekonomskih podatkov, ki omogočajo prehod na industrijsko in/ali komercialno uporabo ob čim manjšem tveganju.Spremljajoči ukrepi se nanašajo na spodbujanje uporabe pridobljenega znanja, strnitev projektov, razširjanje rezultatov ter podporo usposabljanju in mobilnosti raziskovalcev v zvezi s projekti, ki se financirajo v okviru tega programa.Podporne in pripravljalne aktivnosti prispevajo k solidnemu in učinkovitemu upravljanju programa, pri čemer se na primer nanašajo na reden nadzor in ocenjevanje iz točke 4, študije ali povezovanje sorodnih projektov, ki se financirajo v okviru tega programa.2. UPRAVLJANJE PROGRAMAProgram upravlja Komisija. Za pomoč Komisiji se ustanovijo naslednji odbori in skupine:(a) v točki 2.1 opisani odbor za premog in jeklo;(b) v točki 2.2 opisane svetovalne skupine za premog in jeklo;(c) v točki 2.3 opisane tehnične skupine za premog in jeklo.2.1 Odbor za premog in jeklo2.1.1 Komisiji pomaga Odbor za premog in jeklo (v nadaljevanju "odbor"). Člena 4 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [1] se uporabljata po analogiji. Obdobje iz člena 4(3) navedenega sklepa znaša tri mesece.2.1.2 Odbor lahko obravnava vsako vprašanje, ki ga postavi predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.2.1.3 Odbor sprejme svoj poslovnik.2.1.4 Po postopku iz točke 2.1.1 se odloča o:(a) dodelitvi sredstev za posamezne projekte v skladu s točko 3.3 (3);(b) določitvi zahtev za spremljanje in ocenjevanje programa iz točke 4;(c) morebitni spremembi dodatkov B in C k tem smernicam;(d) vseh drugih vprašanjih, ki se nanašajo na ta program.2.1.5 Komisija zagotovi odboru informacije o programu kot celoti ter o napredku in dejanskem ali pričakovanem učinku vseh financiranih aktivnosti RTR.2.2 Svetovalni skupini za premog in jekloSvetovalni skupini za premog in jeklo (v nadaljevanju "svetovalni skupini") sta neodvisni tehnični svetovalni skupini, ustanovljeni zaradi pomoči Komisiji. Glede vprašanj na področju programov RTR, povezanih s premogom in jeklom, pristojna svetovalna skupina svetuje o:(a) celovitem razvoju programa, prednostnih nalogah, navedenih v dodatkih B in C, vključno z morebitnimi spremembami, opisno dokumentacijo iz točke 3.1 in prihodnjimi smernicami;(b) konsistentnosti in morebitnem podvajanju z drugimi programi RTR na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni;(c) opredelitvi vodilnih načel o spremljanju projektov RTR;(d) delu, prevzetem na specifičnih projektih;(e) opredelitvi kratkoročnih prednostnih nalog projekta v skladu z dodatkoma B in C;(f) pripravi priročnika za ocenjevanje in izbor dejavnosti RTR, navedenih v točki 3.3;(g) ocenjevanju predlogov za dejavnosti RTR in dajanju prednosti tem predlogom ob upoštevanju razpoložljivih sredstev;(h) številu, pristojnosti in sestavi tehničnih skupin iz točke 2.3;(i) drugih ukrepih, kadar ju za to zaprosi Komisija.Vsako svetovalno skupino sestavljajo člani, navedeni v točkah 2.2.1 in 2.2.2, ki jih Komisija poimensko imenuje za obdobje petih let. Imenovanja se lahko prekličejo. Komisija preuči predloge za imenovanja, ki jih prejme na naslednje načine: predlog držav članic; predlog subjektov iz točk 2.2.1 in 2.2.2; odgovor na razpis o vključitvi na rezervni seznam.Vsako zainteresirano državo članico mora zastopati najmanj en član, v vsaki svetovalni skupini pa je treba poskrbeti za uravnotežena in primerna strokovna znanja in za čim večjo geografsko zastopanost. Člani morajo biti dejavni na zadevnem področju in se zavedati prednostnih nalog industrije.Sestankom svetovalnih skupin predseduje Komisija, ki zagotovi tudi sekretariat. Po potrebi lahko predsednik od članov zahteva glasovanje; vsak član ima pravico do enega glasu. Po potrebi lahko predsednik povabi na sestanke gostujoče strokovnjake.Po potrebi (na primer zaradi posvetovanja glede zadev, ki so pomembne za oba sektorja) se skliče skupni sestanek obeh svetovalnih skupin.2.2.1 Svetovalna skupina za premogSestava Svetovalne skupine za premog je naslednja:Člani | Skupaj največ |(a) Proizvajalci premoga/nacionalna združenja ali z njimi povezani raziskovalni centri | 8 |(b) Organizacije, ki predstavljajo proizvajalce premoga na evropski ravni | 2 |(c) Uporabniki premoga ali z njimi povezani raziskovalni centri | 8 |(d) Organizacije, ki predstavljajo uporabnike premoga na evropski ravni | 2 |(e) Organizacije, ki predstavljajo delavce | 2 |(f) Organizacije, ki predstavljajo dobavitelje opreme | 2 || 24 |Člani morajo imeti dobro splošno poznavanje in bogate osebne izkušnje na enem ali več naslednjih področij: premogovništvo in izkoriščanje premoga ter okoljska in socialna vprašanja, vključno z varnostnimi vidiki.2.2.2 Svetovalna skupina za jekloSestava Svetovalne skupine za jeklo je naslednja:Člani | Skupaj največ |(a) Proizvajalci jekla/nacionalna združenja ali z njimi povezani raziskovalni centri | 21 |(b) Organizacije, ki predstavljajo proizvajalce na evropski ravni | 2 |(c) Organizacije, ki predstavljajo delavce | 2 |(d) Organizacije, ki predstavljajo nadaljnje predelovalne panoge ali uporabnike jekla | 5 || 30 |Člani morajo imeti dobro splošno poznavanje in bogate osebne izkušnje na enem ali več naslednjih področij: surovine; železarstvo; jeklarstvo; kontinuirano litje; vroče in/ali hladno valjanje; končna obdelava in/ali površinska obdelava jekla; razvoj vrst jekla in/ali njegovih izdelkov; uporabe jekla in lastnosti; ekološka in socialna vprašanja, vključno z varnostnimi vidiki.2.3 Tehnični skupini za premog in jekloNaloga tehničnih skupin za premog in jeklo je pomoč Komisiji pri spremljanju raziskovalnih in pilotnih/demonstracijskih projektov. Člane imenuje Komisija, prihajajo pa iz sektorjev, povezanih z premogovništvom in jeklarstvom, raziskovalnimi organizacijami ali predelovalno industrijo, kjer so bili odgovorni za raziskovalne strategije, upravljanje ali proizvodnjo.3. IZVAJANJE PROGRAMA3.1 Razpis za predlogeS tem sklepom se objavi odprt in stalen razpis za vložitev predlogov, pri čemer je rok za predložitev predlogov v ocenjevanje vsako leto 15. septembra, začenši z letom 2002.Komisija pripravi in objavi opisno dokumentacijo, vključno na spletni strani Službe Skupnosti za informacije o raziskavah in razvoju (CORDIS) ali drugi ustrezni spletni strani, ki predlagateljem ali zainteresiranim strankam zagotavlja praktične informacije o programu, pogojih za udeležbo in metodah obravnavanja predlogov in projektov, obrazcih za vlogo, predpisih za predložitev vloge, vzorčnih pogodbah, dovoljenih stroških, najvišjem finančnem prispevku in načinu plačevanja.Vloge se morajo predložiti Komisiji v skladu s pravili, določenimi v opisni dokumentaciji, katere natisnjen izvod se lahko na prošnjo pridobi pri Komisiji.3.2 Vsebina predlogovPredlogi se morajo nanašati na znanstveno-tehnične in socialno-ekonomske prioritete iz dodatkov B in C.Vsak predlog mora vsebovati podroben opis predlaganega projekta in celovite informacije o ciljih, partnerstvu (vključno z natančno vlogo posameznega partnerja), poslovodni strukturi, pričakovanih rezultatih in predvidevanjih glede uporabe rezultatov in oceno pričakovanih industrijskih, ekonomskih, socialnih in okoljskih koristi.Predlagani celotni stroški in njihova razčlenitev morajo biti realistični in logični, od predlaganega projekta pa se pričakuje ugodno razmerje med stroški in koristjo.3.3 Ocena in izbor predlogov ter spremljanje projektovKomisija zagotovi zaupno, pošteno in nepristransko ocenjevanje predlogov. Komisija pripravi in objavi priročnik za ocenjevanje in izbor aktivnosti RTR, opredeljenih v točki 2.2(f).Ocena in izbor predlogov se v okviru pristojnosti Komisije izvede na sledeč način:1. Po prejemu in evidentiranju predlogov ter preverjanju njihove primernosti jih Komisija oceni ob podpori ustrezne svetovalne skupine, omenjene v točki 2.2(g), po potrebi pa s pomočjo neodvisnih strokovnjakov.2. Komisija sestavi lestvico izbranih predlogov.3. Komisija odloča o izbiri projektov in dodelitvi sredstev, pri čemer ji v skladu s postopkom iz točke 2.1.1 pomaga Odbor.Komisija ob podpori tehničnih skupin iz točke 2.3 spremlja raziskovalne projekte in aktivnosti.3.4 PogodbeNa podlagi izbranih predlogov in ukrepov v skladu s točko 1.5 se sklene pogodba o ustreznih projektih. Pogodbe temeljijo na ustreznih vzorčnih pogodbah, ki jih pripravi Komisija, po potrebi ob upoštevanju vrste zadevnih aktivnosti.V pogodbah se opredelijo finančni prispevek, dodeljen v okviru programa na podlagi dovoljenih stroškov, in pravila o poročanju o stroških, zaključku poslovnih knjig in reviziji.3.5 Finančni prispevkiProgram temelji na pogodbah o RTR, ki upoštevajo delitev stroškov. Skupni znesek finančnih prispevkov, vključno z morebitnim dodatnim javnim financiranjem, mora biti skladen z veljavnimi predpisi o državnih pomočeh.Brez poseganja v predhodni odstavek se najvišji skupni finančni prispevek, izražen v odstotkih dovoljenih stroškov, ki so opredeljeni v točki 3.6, določi na naslednji način:(a) za raziskovalne projekte: | do 60 % |(b) za pilotne in demonstracijske projekte: | do 40 % |(c) za spremljevalne ukrepe, podporne in pripravljalne aktivnosti: | do 100 % |3.6 Dovoljeni stroškiDovoljeni stroški pokrivajo le dejanske stroške del, opravljenih v okviru pogodbe. Izvajalci, pridruženi izvajalci in podizvajalci ne morejo zahtevati načrtovanih ali komercialnih tarif. Dovoljeni stroški se razdelijo v naslednje štiri kategorije:3.6.1 Stroški opremeStroške nakupa ali najema opreme, ki je neposredno povezana z izvedbo projekta, se obračuna kot neposredne stroške. Dovoljeni stroški najema opreme ne smejo prekoračiti dovoljenih stroškov za njen nakup.3.6.2 Stroški za osebjeObračunajo se lahko stroški dejansko opravljenih delovnih ur, ki jih znanstveno, podiplomsko ali tehnično osebje nameni izključno projektu, ter stroški fizičnih delavcev, ki jih neposredno zaposli izvajalec. Vse dodatne stroške za osebje (npr. štipendije) mora predhodno pisno odobriti Komisija. Vse obračunane delovne ure morajo biti evindentirane in certificirane.3.6.3 Operativni stroškiOperativni troški, ki se neposredno nanašajo na izvedbo projekta, so omejeni izključno na stroške za:(a) surovine;(b) manjši potrošni material;(c) uporabo potrošnega blaga;(d) energijo;(e) vzdrževanje ali popravilo opreme;(f) prevoz opreme ali proizvodov;(g) spremembo ali rekonstrukcijo obstoječe opreme;(h) storitve IT;(i) izposojo opreme;(j) različne analize;(k) posebna preverjanja in testiranja;(l) podporo tretjih strank;(m) stroške potovanj in bivanja.3.6.4 Posredni stroškiVse druge izdatke ("režijske stroške"), do katerih bi lahko prišlo v zvezi s projektom in ki niso posebej opredeljeni v predhodnih kategorijah, se pokrije s pavšalnim zneskom v višini 30 % dopustnih stroškov za osebje, navedenih v točki 3.6.2.3.7 Tehnična poročilaZa raziskovalne, pilotne in demonstracijske projekte iz točke 1.5 mora/jo izvajalec/ci pripraviti poročilo vsakih šest mesecev. V takšnih poročilih se opiše doseženi tehnični napredek. Po zaključku del je treba zagotoviti končno poročilo, ki vključuje oceno uporabe rezultatov in učinkov. Komisija objavi poročilo v celoti ali v obliki povzetka glede na strateški pomen projekta. Komisija sprejme sklep po posvetovanju z ustrezno svetovalno skupino, če je to potrebno. Če je to primerno, se zahteva predložitev in objava končnih poročil o spremljevalnih ukrepih ter o podpornih in pripravljalnih aktivnostih.4. LETNI PREGLED, SPREMLJANJE IN OCENA PROGRAMAKomisija vsako leto opravi letni pregled dejavnosti v okviru programa in napredka pri delih na programih RTR. Poročilo o letnem pregledu se posreduje Odboru.Program je predmet postopka spremljanja, vključno z oceno pričakovanih koristi. Poročilo o spremljanju se izda do konca leta 2006, nato pa vsakih pet let. Poročila se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Odboru in Svetovalnim skupinam.Oceno programa se opravi ob zaključku petletno financiranih projektov, pri čemer se prvo ocenjevalno obdobje konča leta 2008. Prav tako se oceni koristi programov RTR za družbo in zadevne sektorje. Ocenjevalno poročilo se objavi.Komisija določi pooblastila za izvajanja spremljanja in ocenjevanje; Komisiji pomaga Odbor. Spremljanje in ocenjevanje izvajajo skupine visoko kvalificiranih strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija5. PREHODNA KLAVZULAKomisija sprejme primerne ukrepe za zagotovitev nemotenega prehoda s programov ESPJ RTR na ta Program. Pogodbe ESPJ, ki ob izteku Pogodbe o ESPJ še veljajo, upravlja Komisija v skladu s pogodbenimi obveznostmi, pri čemer si prizadeva uskladiti upravljanje pogodb ESPJ in pogodb v okviru Programa.[1] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------Dodatek ARaziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jekloOpredelitev izrazov "premog" in "jeklo"1. PREMOG(a) Črni premog(b) Briketi iz črnega premoga(c) Koks in polkoks, pridobljena iz črnega premoga(d) Rjavi premog(e) Briketi iz rjavega premoga(f) Koks in polkoks, pridobljena iz rjavega premogaIzraz "črni premog" vključuje visoko in srednje karbonizirane premoge vrste "A" (subbitumenski premogi) kot jih opredeljuje "Mednarodni kodificirni sistem za premog" Gospodarske komisije ZN za Evropo. Izraz "rjavi premog" vključuje nizko karbonizirane premoge vrste "C" (ali ortolignite) in nizko karbonizirane premoge vrste "B" (ali metaligniti) iz iste klasifikacije. Glede rjavega premoga se program nanaša izključno na rjavi premog, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije ali za kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, ne pa za namene izdelave briketov ali polkoksa.2. ŽELEZO IN JEKLO(a) Surovine za proizvodnjo železa in jekla, kot so železova ruda, železova goba in železovi ostanki;(b) Surovo železo (vključno z vročo litino) in fero zlitine;(c) Surovi izdelki in polizdelki iz železa, navadnega ali posebnega jekla (vključno s proizvodi za ponovno uporabo ali ponovno valjanje), kakršni so tekoče jeklo za kontinuirano ali drugačno litje ter polizdelki kakršni so bloki, gredice, brame, plošče in trakovi;(d) Vroče valjani dokončani izdelki iz železa, navadnega in posebnega jekla (izdelki s prevleko ali brez, razen jeklenih litin, kovaških izdelkov in proizvodov prašne metalurgije), kakršni so tirnice, pregradne plošče, profili, palice, majhne in velike jeklene plošče, okroglice in kvadratno jeklo za cevi;(e) Dokončani izdelki iz železa, navadnega in posebnega jekla (s prevleko ali brez), kakršni so hladno valjani trakovi in plošče ter elektropločevina;(f) Izdelki prve faze obdelave jekla, ki lahko izboljša konkurenčni položaj prej navedenih izdelkov iz železa in jekla, kakršni so cevasti izdelki, vlečeni in polirani izdelki, hladno valjani in hladno preoblikovani izdelki.--------------------------------------------------Dodatek BRaziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jekloZnanstveno-tehnične in ekonomsko-socialne prioriteteRTR PremogRaziskave in tehnični razvoj so zelo pomembno sredstvo pri uresničevanju ciljev energetske politike Skupnosti kar zadeva oskrbo s premogom Skupnosti kot tudi okolju prijazno pretvorbo in uporabo premoga. Poleg tega mora Evropska unija zaradi vse večje internacionalizacije trga s premogom in globalnih razsežnosti problemov, s katerimi se ta sooča, prevzeti vodilno vlogo pri iskanju načinov reševanja vprašanj v zvezi z modernimi tehnikami, varnostjo v rudnikih in varstvom okolja na svetovni ravni s tem, da zagotovi prenos znanja, potrebnega za nadaljnji tehnološki razvoj, izboljšanje delovnih pogojev (zdravja in varnosti) in za varstvo okolja. Prednostna področja so navedena v točkah 1-4 spodaj, pri čemer zaporedje, v katerem so navedene, ne izraža, katere med njimi imajo prednost.1. IZBOLJŠANJE KONKURENČNOSTI PREMOGA SKUPNOSTICilj je zmanjšanje skupnih stroškov rudarske proizvodnje, izboljšanje kakovosti proizvodov in zmanjšanje stroškov uporabe premoga. Raziskovalni projekti obsegajo celotno verigo proizvodnje premoga:- moderne tehnike iskanja nahajališč;- integrirano načrtovanje rudarjenja;- visoko učinkovite, v veliki meri avtomatizirane tehnologije izkopavanja in rudarjenja, prilagojene geološkim značilnostim evropskih nahajališč črnega premoga;- ustrezne tehnike podpiranja;- transportne sisteme;- sisteme preskrbe z električno energijo, komunikacijske sisteme in sisteme obveščanja, sisteme prenosa, spremljanja in krmiljenja;- tehnike priprave premoga, prilagojene potrebam trgov potrošnikov;- pretvorba premoga;- zgorevanje premoga.Raziskovalni projekti si prizadevajo tudi za znanstveni in tehnični napredek, ki bi omogočil boljše razumevanje obnašanja in obvladovanja nahajališč v zvezi s hribinskim pritiskom, uhajanjem plinov, nevarnosti eksplozij, prezračevanja in drugih dejavnikov, ki vplivajo na rudarske dejavnosti. Raziskovalni projekti, ki imajo te cilje, morajo obljubljati rezultate, ki bodo kratkoročno ali srednjeočno uporabni za velik del proizvodnje Skupnosti.Prednost imajo projekti, ki spodbujajo najmanj enega od naštetih vidikov:(a) integriranje posameznih tehnik v sisteme in metode in razvijanje metod integriranega rudarjenja;(b) bistveno zmanjšanje proizvodnih stroškov;(c) izboljšanje varnosti v rudnikih in okoljske izboljšave.2. ZDRAVJE IN VARNOST V RUDNIKIHPrej omenjene izboljšave, ki so potrebne, morajo spremljati ustrezna prizadevanja na področju varnosti v rudnikih, kot tudi nadzorovanje plinov, prezračevanja in klimatizacije. Poleg tega so zaradi delovnih razmer pod zemljo potrebne specifične izboljšave glede varnosti in zdravja pri delu.3. UČINKOVITO VARSTVO OKOLJA IN IZBOLJŠANJE UPORABE PREMOGA KOT VIRA ČISTE ENERGIJERaziskovalni projekti, ki imajo ta cilj, si prizadevajo čim bolj zmanjšati vpliv rudarjenja in uporabe premoga v Skupnosti na ozračje, vodo in površje v okviru integrirane strategije upravljanja v zvezi z onesnaževanjem. Ker je premogovništvo v Skupnosti v procesu stalnega prestrukturiranja, je raziskovanje usmerjeno tudi v zmanjševanje okoljskih vplivov rudnikov, ki se zapirajo.Prednost imajo projekti, ki predvidevajo:(a) zmanjšanje emisij plinov s toplogrednim učinkom, zlasti metana, iz premogovnih nahajališč;(b) vračanje rudarskih odpadkov, letečega pepela in proizvodov desulfuracije v rudnike, skupaj z drugimi oblikami odpadkov, kjer pride v poštev;(c) sanacija nakopičene jalovine in industrijska uporaba ostankov iz proizvodnje in uporabe premoga;(d) varstvo talnice in čiščenje odpadne vode iz rudnikov;(e) zmanjšanje okoljskega vpliva naprav na površini, ki uporabljajo predvsem črni in rjavi premog Skupnosti;(f) zaščita naprav na površju pred kratkoročnim in dolgoročnim usedanjem;(g) zmanjšanje emisij, ki nastajajo zaradi uporabe premoga.4. OMEJITEV ZUNANJE ODVISNOSTI OD PRESKRBE Z ENERGIJORaziskovalni projekti v tem okviru se nanašajo na perspektive dolgoročne preskrbe z energijo in zadevajo povečanje vrednosti — v ekonomskem, energetskem in okoljskem smislu — nahajališč premoga, ki jih ni mogoče rentabilno izkoriščati s klasičnimi rudarskimi tehnikami. Lahko gre za študije, definicijo strategije, temeljne in aplikativne raziskave in preizkušanje inovativnih tehnik, ki ponujajo možnost povečanja vrednosti premogovnih virov Skupnosti.Prednost imajo projekti, ki vključujejo komplementarne tehnike, kakršne so absorpcija metana ali ogljikovega dioksida, ekstrakcija metana iz ležišč premoga, uplinjanje pod zemljo, itn.--------------------------------------------------Dodatek CRaziskovalni program Raziskovalnega sklada za premog in jekloZnanstveno-tehnične in socialno-ekonomske prioriteteRTR jekloSpričo splošnega cilja povečanja konkurenčnosti in prispevanja k trajnostnemu razvoju je glavni poudarek RTR na razvijanju novih ali izpopolnjenih tehnologij, da se zagotovi rentabilna, čista in varna proizvodnja jekla in jeklenih izdelkov, za katero bo značilna vse večja storilnost, primernost za uporabo, zadovoljstvo kupcev, podaljšanje življenjske dobe ter vse lažje recikliranje in ponovno pridobivanje. Prioritetna področja so navedena v točkah 1-3 spodaj, pri čemer zaporedje, v katerem so navedena, ne predstavlja, katero od njih ima prednost.1. NOVE IN IZBOLJŠANE TEHNIKE PROIZVODNJE IN KONČNE OBDELAVE JEKLARTR si mora prizadevati za izboljšanje procesov proizvodnje jekla s ciljem izboljšanja kakovosti proizvodov in povečanja produktivnosti. Med izboljšavami, za katere si je treba prizadevati, so zmanjšanje emisij, energetske porabe in vplivov na okolje ter tudi učinkovitejša raba surovin in ohranjanje virov. Raziskovalni projekti se nanašajo na naslednja področja:- novi in izboljšani postopki redukcije železa iz rude,- postopki in delovne faze proizvodnje surovega železa,- postopki obločne peči,- postopki proizvodnje jekla,- tehnike sekundarne metalurgije,- tehnike kontinuiranega litja in litja približno na končne dimenzije z direktnim valjanjem ali brez,- tehnike valjanja, končne obdelave in nanašanja prevlek,- tehnike vročega in hladnega valjanja, dekapiranja in končne obdelave,- procesna instrumentacija, krmiljenje in avtomatizacija procesov,- vzdrževanje in zanesljivost proizvodnih linij.2. RTR IN UPORABA JEKLARTR o uporabi jekla je bistvenega pomena za izpolnjevanje prihodnjih zahtev uporabnikov jekla in ustvarjanje novih možnosti za prodajo. Raziskovalni projekti se nanašajo na naslednja področja:- nove vrste jekla za zahtevno uporabo,- lastnosti jekla na ravni mehanskih lastnosti pri nizkih in visokih temperaturah, denimo trdnost in žilavost, utrujenost, obraba, lezenje, korozija in prelomna trdnost,- podaljševanje dobe trajanja, zlasti z izboljševanjem toplotne in korozijske odpornosti jekla in jeklenih konstrukcij,- sestavljeni konstrukcijski elementi in sendvič strukture, ki vsebujejo jeklo,- simulacijski modeli mikrostruktur in mehanskih lastnosti za napovedovanje,- konstrukcijska varnost in metode načrtovanja, zlasti glede odpornosti proti ognju in potresne odpornosti,- tehnologije oblikovanja, varjenja in spajanja jekla in drugih materialov,- standardiziranje metod preizkušanja in ocenjevanja.3. OHRANJANJE VIROV IN IZBOLJŠANJE DELOVNIH POGOJEVOhranjanje virov, varovanje ekosistema in varnostna vprašanja bi morali biti sestavni del RTR (raziskave in tehnični razvoj) tako glede proizvodnje kot glede uporabe jekla. Raziskovalni projekti se nanašajo na naslednja področja:- tehnike recikliranja starega jekla različnega izvora in vrst,- vrste jekla in konstrukcijski modeli za lažje ponovno pridobivanje jekla iz odpadkov in njegovo pretvarjanje v uporabna jekla,- nadzor in skrb za okolje na delovnem mestu in v njegovi okolici,- sanacija lokacij jeklarn,- izboljšanje delovnih pogojev in življenjskih razmer na delovnem mestu,- ergonomske metode,- varnost in zdravje pri delu,- zmanjšanje izpostavljenosti emisijam na delovnem mestu.--------------------------------------------------


title: 2008/466/ES: Sklep Komisije z dne 19. junija 2008 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2008 za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe na področju dobrega počutja živali

text:
               20.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 161/41

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 19. junija 2008
   o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2008 za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe na področju dobrega počutja živali
   (2008/466/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), in zlasti točke (a) in (b) člena 49 (6) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 90 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ta sklep predstavlja odločitev za financiranje v smislu člena 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in člena 90 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.

               (2)

               Akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (3) kot eno izmed področij ukrepanja opredeljuje nadgradnjo obstoječih minimalnih standardov na področju zaščite in dobrega počutja živali v skladu z novimi znanstvenimi dokazi in socialno ekonomskimi ocenami, kot tudi zagotavljanjem učinkovitega izvajanja.

               (3)

               Evropski parlament je v proračun Skupnosti za leto 2008 namenil 4 milijone EUR za pripravljalne ukrepe za nadzorne točke (počivališča). Trenutna mreža nadzornih točk ne zadovoljuje dejanskih potreb prevoznikov, ker na nekaterih mestih nadzorne točke manjkajo, številne obstoječe nadzorne točke pa kljub uradnemu nadzoru dosegajo le nizke standarde kakovosti.

               (4)

               Na podlagi posvetovanja z zainteresiranimi stranmi in tehničnega znanja je treba določiti merila kakovosti za nadzorne točke, kakor so opredeljena v zakonodaji Skupnosti in za katere bi morali razviti strategije za vso Evropo, da bi prevozniki izboljšali njihovo uporabo. Pripravljalni ukrep, ki vključuje gradnjo ali prenovo nadzornih točk visoke kakovosti, je treba začeti izvajati v najmanj treh državah članicah z znatnim prometnim tokom živali.

               (5)

               Evropski parlament je v proračun Skupnosti za leto 2008 namenil 1 milijon EUR za začetek pilotnega projekta za razvoj izboljšanih metod reje živali ter za iskanje alternativ za kastriranje prašičev in alternativ za odstranjevanje rogov pri živini.

               (6)

               Ta pilotni projekt bi moral, kar zadeva kastracijo prašičev, dopolnjevati raziskavo o kastraciji, ki pravkar poteka, in se osredotočiti na njene praktične posledice, tako da bi pod komercialnimi pogoji razvil program o usklajeni evropski metodi za odkrivanje vonja po samcih na klavni liniji in ocenil komercialne vidike trženja mesa nekastriranih živali. Razvijanje teh metod bo kmete spodbudilo k vzreji nekastriranih živali in ustvarilo zanesljive in dosledne podatke za nadaljnji razvoj različnih alternativ za kirurško kastracijo (zlasti „imunokastracija“). Drugi del študije bo podrobno preučil alternative za odstranjevanje rogov pri živini.

               (7)

               En projekt je predviden za izvajanje pripravljalnega ukrepa, en ukrep pa za pilotni projekt. Financiranje takšnih ukrepov bi moral določati en sam sklep.

               (8)

               Ti ukrepi so sestavni del nadaljnjega razvoja zakonodaje Skupnosti na področju zaščite živali in bodo podpirali opredeljene sklepe v akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (4) –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Pripravljalni ukrep iz Priloge se odobri in financira iz proračunske vrstice 17 04 03 03 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2008 do največ 4 000 000 EUR.
   Člen 2
   Pilotni projekt iz Priloge se odobri in financira iz proračunske vrstice 17 01 04 06 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2008 do največ 1 000 000 EUR.

      V Bruslju, 19. junija 2008

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

      (2)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 478/2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 13).

      (3)  http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/com_action_plan230106_en.pdf

      (4)  Sporočilo Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010, COM(2006) 13 konč.

      PRILOGA

            Področje:
          Varnost hrane, zdravje in dobro počutje živali ter zootehnika
      I.   Pripravljalni ukrep iz proračunske vrstice 17 04 03 03

            Pravna podlaga:
          Točka (b) člen 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002
      1.   Merila za izbor vložnikov
      Vloge bodo omejene na naslednje ciljne organizacije: konzorcij partnerjev, ki obsega vsaj

                  —

                  en pristojni organ države članice EU, ki je odgovoren za odobritev nadzornih točk v skladu z Uredbo (ES) 1255/1997,

                  —

                  eno raziskovalno skupino, ki je specializirana vsaj za uporabne znanosti za dobro počutje živali na kmetiji, in

                  —

                  eno NVO, ki je na mednarodni ravni in vsaj v EU aktivna na področju dobrega počutja živali.

            2.   Merila za izbor

                  —

                  Finančna sposobnost vložnika:
                  Vložniki morajo dokazati, da so finančno sposobni izpeljati postopek, ki bo financiran.
                  Vložniki morajo predložiti dokazilo o razpoložljivosti potrebnih lastnih sredstev, ki se zahtevajo kot dopolnilo sofinanciranja Skupnosti.

                  —

                  Tehnična in strokovna usposobljenost vložnika:
                  Vložniki morajo imeti tehnične zmogljivosti in biti strokovno usposobljeni za izvajanje ukrepa, ki bo financiran. Predložiti morajo dokazilo o znanju in izkušnjah na področju infrastruktur za živali in področju prevoza živali. Predložiti morajo spričevalo ter opis projektov in dejavnosti, ki so jih izvajali v zadnjih treh letih, zlasti projektov, ki se nanašajo na ustrezno vprašanje. Predložiti morajo podroben življenjepis za vsakega člana skupine in dokazati vodstvene sposobnosti projektnega vodje in vodje, vključno z njegovo ali njeno izobrazbo, diplomami in spričevali, delovnimi izkušnjami, raziskovalnim delom in objavami.
                  Vložniki morajo dokazati, da so nacionalni pristojni organi v državi članici in organizacije, ki se potegujejo za ukrep, predani ciljem projekta ter pripravljeni podpreti načelo uvajanja sistema izdajanja potrdil za nadzorne točke, ki bo uveden z ukrepom. Priložiti morajo dokazilo o kontaktih in mednarodnih zainteresiranih straneh, s katerimi se nameravajo posvetovati, zlasti kar zadeva izdajanja potrdil, in vire, iz katerih nameravajo črpati v času izvajanja pripravljalnega ukrepa.

            3.   Merila za dodelitev ukrepov
      Uporabljajo se naslednja splošna izbirna merila:

                  —

                  Utemeljenost pristopa (20 %),

                  —

                  Organizacija dela in stopnja vključenosti pristojnih organov/organizacij v državah članicah, ki jih pokriva ta ukrep (30 %),

                  —

                  Zanimanje za projekt na evropski ravni in multiplikacijski učinek (30 %),

                  —

                  Razmerje med stroški in učinkovitostjo projekta (20 %).

            Če bodo v drugi fazi ukrepa pokrite več kot tri države članice, se bo to upoštevalo kot prednost.
      4.   Stopnja sofinanciranja
      Pripravljalni ukrep bo razdeljen na dve fazi:

                  —

                  prva faza vključuje študijo izvedljivosti, priporočila in specifikacije za vzpostavitev sistema izdajanja potrdil za nadzorne točke v najvišjem znesku dotacije 300 000 EUR, ki pokriva največ 90 % upravičenih stroškov,

                  —

                  druga faza vključuje gradnjo in prenovo pilotnih nadzornih točk ter validacijo eksperimentalnega sistema izdajanja potrdil za nadzorne točke, ki jih je treba uskladiti z zahtevami EU v najvišjem znesku dotacije 3 700 000 EUR in za največ 70 % celotnih upravičenih operativnih stroškov. Ta ukrep pokriva najmanj tri države članice in je odvisen od odobritve študije izvedljivosti iz prve faze.

            5.   Terminski načrt
      Pripravljalni ukrep se izvaja z razpisom za zbiranje predlogov. Razpis se bo predvidoma začel junija 2008 in bo trajal tri mesece. Sklep o dodelitvi dotacije bo znan leta 2008 ali na začetku leta 2009.

            Odobrena sredstva 2008:

      17 04 03 03 – Nadzorne točke (počivališča) za prevoz živali: 4 000 000 EUR

            Število načrtovanih posebnih ukrepov:
          Razpis za zbiranje predlogov.
      Ta ukrep določajo pravila iz naslova VI prvega dela Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in naslova VI prvega dela Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.
      II.   Pilotni projekt iz proračunske vrstice 17 01 04 06

            Pravna podlag:
          Točka (a) člen 49(6) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002

            Odobrena sredstva 2008:

      17 01 04 06 – pilotni projekt: izboljšane metode za živalim prijazno proizvodnjo: 1 000 000 EUR

            Število načrtovanih posebnih ukrepov:
          Javni razpis za zbiranje predlogov za pogodbo za storitve se bo predvidoma začel junija 2008. Pogodba bo podpisana do konca leta.
      Ta ukrep določajo pravila iz naslova V prvega dela Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, in naslova V prvega dela Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.