title: 2005/539/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2005 o razrešnici direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003

text:
               27.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/68

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 12. aprila 2005
   o razrešnici direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003
   (2005/539/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 (6858/2005 – C6-0075/2005),
   ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 1655/2003 z dne 18. junija 2003 o spremembi Uredbe (EGS) št. 337/75 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1416/76 (3), zlasti člena 12a Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju členov 70 in 71 ter Priloge V k svojemu Poslovniku,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0074/2005),

               1.

               podeli direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja razrešnico glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter ju objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 324, 30.12.2004, str. 53.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 245, 29.9.2003, str. 41.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      s pripombami, ki spremljajo sklep o razrešnici direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003
      EVROPSKI PARLAMENT,
      ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori Centra (1),
      ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 8. marca 2005 (6858/2005 – C6-0075/2005),
      ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276 Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe, in Uredbe Sveta (ES) št. 1655/2003 z dne 18. junija 2003 o spremembi Uredbe (EGS) št. 337/75 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1416/76 (3), zlasti člena 12a Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
      ob upoštevanju členov 70 in 71 ter Priloge V k svojemu Poslovniku,
      ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0074/2005),

                  A.

                  ker je Evropsko računsko sodišče v zgoraj omenjenem posebnem poročilu navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih poslovnih knjig za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2003, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov v celoti,

                  B.

                  ker je 21. aprila 2004 Evropski parlament podelil razrešnico (5) direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Center) glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2002 in je v resoluciji, ki spremlja sklep Evropskega parlamenta o razrešnici, med drugim:

                              —

                              povabil Center, da še naprej sodeluje z Evropsko ustanovo za usposabljanje,

                              —

                              spodbujal Center, da nadaljuje s prizadevanji za vzpostavitev sposobnosti notranje revizije in skladnost s standardi notranjega nadzora,

            1.   upošteva naslednje podatke za poslovne knjige Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunski leti 2003 in 2002;
      Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2003 in 2002

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Commission subsidies

                  14 500

                  12 135

                  Revenue from previous financial years

                  0

                  25

                  Miscellaneous revenue

                  3

                  3

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  792

                  333

                  Financial revenue

                  0

                  50

                  Total revenue (a)

                  15 295

                  12 546

                  Budgetary expenditure for the financial year

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  7 554

                  7 570

                  Appropriations carried over

                  443

                  298

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  778

                  767

                  Appropriations carried over

                  358

                  345

                  Operating activities — Title III of the budget (except for assigned revenue)

                  Payments

                  2 381

                  2 491

                  Appropriations carried over

                  3 138

                  2 189

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  Payments

                  546

                  0

                  Appropriations carried over

                  246

                  187

                  Total expenditure (b)

                  15 444

                  13 847

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  – 149

                  – 1 301

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 545

                  532

                  Appropriations carried over and cancelled

                  399

                  215

                  Sums for reuse from the previous financial year not used

                  10

                  8

                  Refunds to the Commission

                  – 716

                  0

                  Exchange rate differences

                  8

                  1

                  Balance for the financial year

                  – 993

                  – 545

                     Source: information supplied by the Centre. This table summarises the data provided by the Centre in its own accounts.

            2.   upošteva ugotovitev Evropskega računskega sodišča v zvezi z obravnavanjem omejenih postopkov pri obravnavanju javnih naročil s strani Centra, pa tudi odgovor Centra; pričakuje, da si bo Center še naprej prizadeval za boljšo predstavitev rezultatov takšnih postopkov na jasen način in ob upoštevanju ustreznih pravil;
      3.   upošteva ugotovitev Računskega sodišča v zvezi z nedokončanjem napovedanih sprememb Centra pri njegovi finančni organizaciji; poziva Center k dokončanju in izvajanju teh sprememb v letu 2005; pričakuje, da bo Center obvestil pristojni odbor Parlamenta ob zaključku postopka prilagajanja;
      4.   pozdravlja sodelovanje med Centrom in Evropsko ustanovo za usposabljanje pri pripravljanju držav v pristopu za njihovo udeležbo pri dejavnostih Centra po širitvi; zavzema stališče, da se mora takšna dopolnjujoča dejavnost nadaljevati in okrepiti, kjer je primerno;
      5.   pričakuje, da bo Center v svojem splošnem proračunu od zdaj naprej vključeval subvencije in prispevke tretjih držav v skladu z ugotovitvami Evropskega računskega sodišča;
      6.   pričakuje, da bo Center izboljšal preglednost v svojem postopku osebnega zaposlovanja, v glavnem s predhodnim pojasnjevanjem meril za sezname;
      7.   pozdravlja vključitev enakosti v politiko zaposlovanja v Centru ter ga spodbuja k rednemu spremljanju in ocenjevanju takšne politike za zagotovitev njenega izvajanja;
      8.   obžaluje, da na položajih najvišjega vodstva prevladujejo moški, in zahteva od Centra, da izboljša ravnotežje;
      9.   pozdravlja strategijo Centra za obveščanje in sporazumevanje, posebno njegovo osredotočenost na odprtost in dostopnost za javnost;
      Splošne točke, naslovljene na Komisijo in agencije

                  10.

                  ponovno opozarja na svoje stališče, da je, medtem ko je podpiral napore Komisije za oblikovanje omejenega števila modelov, vsaj za prihodnje „nadzorne“ agencije zavzel stališče, da struktura sedanjih in prihodnjih agencij zasluži temeljito obravnavo na medinstitucionalni ravni; prav tako poudarja, da mora medinstitucionalni sporazum, preden Komisija določi okvirne pogoje za uporabo nadzornih agencij, pojasniti splošne smernice; to se mora zgoditi pred oblikovanjem usklajenega okvira za strukturo agencij;

                  11.

                  upošteva stališče Komisije (6) v zvezi s prenašanjem odgovornosti za izvajanje nalog na organe, vključno z agencijami, razen glavne uprave Komisije; zavzema stališče, da to ni odgovor na poziv Parlamenta k temeljiti obravnavi strukture obstoječih agencij na medinstitucionalni ravni; zato poziva Komisijo, da zagotovi pojasnila o tej točki in o prihodnjem celotnem medinstitucionalnem sporazumu v zvezi z novimi sporazumi, ki se oblikujejo v finančnem načrtu ali vzporedno z njim (7);

                  12.

                  poziva Komisijo k srednjeročni organizaciji in izvajanju, npr. v standardnem triletnem obdobju, prečne analize ocenjevanj, izvajanih v posameznih agencijah, da se:

                              (a)

                              dosežejo zaključki v zvezi s skladnostjo dejavnosti agencije s politiko EU na splošno in v zvezi s sinergijami, ki obstajajo ali se bodo razvile med agencijami in službami Komisije, ter v zvezi z izogibanjem njihovemu prekrivanju;

                              (b)

                              predloži oceno širše evropske dodane vrednosti storitev agencij na njihovem področju dejavnosti ter o ustreznosti, učinkovitosti in uspešnosti modela agencije pri izvajanju politike EU ali prispevanju k njej;

                              (c)

                              določi in poveča vpliv dejavnosti agencij glede na bližino, dostopnost in preglednost EU njenim državljanom;

                  13.

                  pričakuje, da bo celotna analiza na voljo do konca leta 2005, tako da bo zajemala triletno obdobje od uvedbe nove Finančne uredbe in posledičnega novega okvira v sistemu agencij;

                  14.

                  poziva agencije k dejavni udeležbi v takšnem postopku in k sodelovanju s Komisijo z zagotavljanjem potrebnega prispevka v zvezi z zadevami, ki so po njihovem mnenju pomembne za njihovo delovanje, vlogo, pristojnost in potrebe, pa tudi z zadevami, ki bi lahko pomagale izboljšati celoten postopek razrešnice, za prispevanje k uspehu takšnega postopka ter povečanju odgovornosti in preglednosti agencij; poziva agencije, da predstavijo takšen prispevek tudi svojim pristojnim odborom;

                  15.

                  poziva Komisijo, vzporedno s tem izvajanjem, da najpozneje do konca leta 2005 predstavi predloge za spremembe v obstoječih ustanovnih aktih agencij, med drugim za najboljši odnos z agencijami; cilj takšnih predlogov mora biti:

                              (a)

                              izboljšanje sporazumevanja med Komisijo in agencijami;

                              (b)

                              vzpostavitev ali širitev sodelovanja pri določanju potreb in ciljev, storitev in strategije za njihovo dosego ter pri določanju standardov za spremljanje in ocenjevanje;

                              (c)

                              izboljšanje dopolnjujoče dejavnosti, boljša organizacija potrebnih virov in njihove učinkovite zmogljivosti doseganja rezultatov ter oblikovanje komunikacijske strategije za razširjenje teh rezultatov;

                  16.

                  poudarja, da mora Komisija pred sprejemom katerega koli sklepa za predlog ustanovitve nove agencije izvesti strogo oceno potrebe in dodane vrednosti funkcije te agencije, ob upoštevanju obstoječih struktur, načela subsidiarnosti, proračunske strogosti in poenostavitve postopkov;

                  17.

                  pričakuje od Komisije, da hitro predstavi smernice v zvezi s politiko zaposlenih v agencijah, ki jih je Parlament zahteval od Komisije pred koncem proračunskega postopka za leto 2005;

            Splošne točke, naslovljene na agencije

                  18.

                  pričakuje, da bo od zdaj naprej, od vsake agencije prejel poročilo, ki povzema podatke o revizijah notranjega revizorja, priporočilih in posledičnih ukrepih v skladu s členom 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002;

                  19.

                  poziva agencije, da se še naprej trudijo pravilno uporabljati kadrovske predpise in pravila, ki veljajo za druge uslužbence v zvezi z njihovimi zaposlenimi (postopki zaposlovanja in pomembne sprejete odločitve, osebne mape, izračun osebnih prejemkov in druge pravice, politika pospeševanja, odstotek prostih delovnih mest, norme spoštovanja enakosti spolov itd.);

                  20.

                  upošteva, da ustrezni delež zaposlenih moških in žensk v celotni sestavi uslužbencev agencij, na splošno, kaže na obstoj neravnovesja med moškimi in ženskami; obžaluje, da so moški ena tretjina zaposlenih in tudi v večjem številu zasedajo višje položaje, medtem ko ženske splošno v večjem številu zasedajo nižje položaje; pričakuje, da bodo agencije sprejele takojšnje in učinkovite ukrepe za izboljšanje teh razmer;

                  21.

                  poziva agencije, da zagotovijo, da so vse ustrezne določbe Direktive 2002/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o spremembi Direktive Sveta 76/207/EGS o uresničevanju načela enake obravnave moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (8) uvedene v njihovo kadrovsko politiko;

                  22.

                  pričakuje, da bodo agencije kot odgovor na pomembne ugotovitve Evropskega računskega sodišča ravnale v skladu s proračunskimi načeli iz Finančne uredbe, še zlasti z načeli enotnosti in točnosti; poziva agencije, ki tega še niso storile, da izpolnijo zahteve Finančne uredbe v zvezi z računovodstvom in da še naprej krepijo svoje postopke v zvezi z notranjim vodenjem in nadzorom za povečanje odgovornosti, preglednosti in evropske dodane vrednosti;

                  23.

                  spodbuja agencije, zlasti tiste, katerih dejavnosti imajo skupne točke z dejavnostmi ali nalogami drugih agencij, da okrepijo svoje sodelovanje in tako odprejo možnosti za razvoj sinergij; poziva jih, da formalizirajo, kjer je primerno, takšno sodelovanje s posebnimi sporazumi (skupne izjave, memorandumi o soglasju, odločitve o skupnem načrtovanju in dejavnosti/programi, ki so dopolnilne lastnosti), tako da preprečijo podvajanje dela, zagotovijo, da se vsaka storitev agencije jasno opredelili in da rezultat skupnih naporov poveča dodano vrednost in vpliv njihovega dela do skrajnosti; pričakuje, da bo o tej zadevi redno obveščen;

                  24.

                  poziva agencije, da namenijo posebno pozornost postopkom oddaje in upravljanja javnih naročil; poziva jih, da sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi z upravnimi strukturami, zato da se okrepijo njihovi postopki, sredstva in upravljanje sredstev ter upravljanje notranjega nadzora; zavzema stališče, da takšni ukrepi lahko vključujejo, kjer je potrebno ali izvedljivo, vzpostavitev posebnih enot, ki so pooblaščene za svetovanje, na osnovi analiz tveganja, kako najbolje pripraviti postopke oddajanja javnih naročil, zagotoviti spremljanje in nadaljevati ukrepanje, v skladu z zahtevami; v zvezi s to zadevo poziva Komisijo in Evropsko računsko sodišče, da okrepita sodelovanje z agencijami;

                  25.

                  upošteva težave, ki so jih omenili nekateri direktorji v zvezi z usklajenostjo agencij s koledarjem in roki za poročanje, kot so določeni v finančni uredbi; poziva direktorje agencij, da z vidika prihodnjega pregleda Finančne uredbe, ki se bo izvajal leta 2005, obvestijo njegova Odbora za proračun in proračunski nadzor o težavah, ki so se do zdaj pojavile, tako da se lahko te upoštevajo v okviru pregleda; pričakuje, da bodo direktorji predstavili posebne predloge za drugačne dogovore v zvezi z roki, ki lahko najbolj ustrezajo njihovim zahtevam delovanja, medtem ko upoštevajo obveznosti poročanja agencij, kot je določeno v finančni uredbi;

                  26.

                  upošteva pozitiven odziv direktorjev agencij na poziv odbora Parlamenta, odgovornega za pripravo razrešnice, za oblikovanje bolj natančnih komunikacijskih sistemov, še zlasti v zvezi s prenosom dokumentov v zvezi z obveznostmi poročanja agencij s strani le teh temu odboru; zavzema stališče, da bo boljša organizacija takšnega sporazumevanja okrepila njegovo sodelovanje z agencijami in izboljšala demokratičen nadzor;

                  27.

                  poziva direktorje agencij, da od zdaj naprej k svojemu letnemu poročilu o delu, ki je predloženo skupaj s finančnimi in poslovodnimi podatki, priložijo izjavo o zanesljivosti v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo postopkov, podobno izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

                  28.

                  poziva agencije, da oblikujejo obsežno komunikacijsko strategijo za obravnavo potrebe po dostopu splošne javnosti do rezultatov njihovega dela, v ustrezni obliki, poleg predložitve teh rezultatov ustanovam, pristojnim službam držav članic, strokovnjakom, partnerjem in posebnim upravičencem; poziva agencije, da z vidika razvoja takšne strategije okrepijo svoje sodelovanje in si izmenjajo podatke o najboljši praksi za dosego tega cilja; pričakuje, da bodo agencije pravilno obveščale njegove pristojne organe o napredku oblikovanja takšne strategije, pred naslednjim postopkom podeljevanja razrešnice, da se zagotovi učinkovito in pravočasno spremljanje njihovih dejavnosti;

            Splošne točke, naslovljene na Evropsko računsko sodišče in agencije

                  29.

                  pozdravlja pobudo Evropskega računskega sodišča, da doda tabelo k posebnim poročilom o agencijah, ki je povzetek podatkov o pristojnostih, vodenju, razpoložljivih virih in izdelkih/storitvah posamezne agencije; zavzema stališče, da to izboljša jasnost in preglednost dela teh organov Skupnosti, medtem ko zagotavlja uporabne osnove za primerjavo, kjer je primerno, za pomoč pri vzpostavitvi usklajenega okvira za agencije, h kateremu je pozval Parlament;

                  30.

                  poziva Evropsko računsko sodišče in agencije h okrepitvi njihovega sodelovanja, da se izboljšajo postopki in tehnična sredstva za izboljšanje preudarnega upravljanja vseh proračunskih in finančnih vprašanj, za oblikovanje metodologije, ki oblikuje podlago za pozitivno razrešnico za proračun od začetka postopka; pričakuje, da bo redno obveščen o napredku in izvajanju najboljših praks;

                  31.

                  poziva Evropsko računsko sodišče in agencije, da pred končnim poročilom Evropskega računskega sodišča o razrešnici izboljšajo preglednost v kontradiktornem postopku, tako da se izognejo kakršnemu koli nasprotovanju ali dvoumnosti, ki bi lahko ogrozila verodostojnost celotnega izvajanja; v zvezi s tem poziva Evropsko računsko sodišče in Komisijo, da predlagata izvedljiv način posodabljanja podatkov o izboljšavah in/ali težavah, ki so se pojavile od prve razprave o pripravljalnem poročilu Evropskega računskega sodišča do odločitve, ali naj se podeli razrešnica, da se prikaže najbolj pravilna slika položaja agencij.

         (1)  UL C 324, 30.12.2004, str. 53.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 245, 29.9.2003, str. 41.

         (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (5)  UL L 330, 4.11.2004, str. 34.

         (6)  Kot je določeno v Prilogi 1 k Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „Gradimo našo skupno prihodnost, Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007–2013“ (COM(2004) 0101, str. 38).

         (7)  Glej Prilogo k Poročilu Komisije o nadaljnjem izvajanju glede razrešnic 2002 (COM(2004) 0648, str. 108).

         (8)  UL L 269, 5.10.2002, str. 15.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1841 z dne 5. oktobra 2016 o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije

text:
               19.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 282/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1841
   z dne 5. oktobra 2016
   o sklenitvi Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je potekalo od 30. novembra do 12. decembra 2015 v Parizu, je bilo sprejeto besedilo sporazuma v zvezi z okrepitvijo svetovnega odziva na spremembo podnebja.

               (2)

               Pariški sporazum je bil podpisan 22. aprila 2016 v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/590 (2).

               (3)

               Pariški sporazum bo začel veljati trideseti dan po datumu, ko bo najmanj 55 pogodbenic UNFCCC, katerih ocenjeni skupni delež emisij znaša najmanj 55 % vseh emisij toplogrednih plinov, deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Med pogodbenicami UNFCCC so tudi Unija in njene države članice. Evropski svet je v svojih sklepih z dne 18. marca 2016 poudaril, da bi morale Unija in njene države članice Pariški sporazum skleniti čim prej in pravočasno, tako da bodo pogodbenice že z začetkom njegove veljavnosti.

               (4)

               Pariški sporazum nadomešča pristop iz Kjotskega protokola iz leta 1997.

               (5)

               V Pariškem sporazumu je med drugim določen dolgoročen cilj v skladu z zahtevo, da se dvig globalne temperature zadrži precej pod 2 °C nad predindustrijsko ravnijo in da se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne preseže 1,5 °C nad predindustrijsko ravnijo. Za dosego tega cilja bodo pogodbenice pripravile, sporočile in ohranjale zaporedne nacionalno določene prispevke.

               (6)

               V skladu s Pariškim sporazumom bodo od leta 2023 naprej pogodbenice vsakih pet let na podlagi najnovejših znanstvenih dognanj in izvajanja opravile pregled globalnega stanja, v katerem bodo spremljale napredek ter obravnavale zmanjšanje emisij, prilagoditve in zagotovljeno podporo, zaporedni prispevek vsake pogodbenice pa mora predstavljati napredek v primerjavi z njenim dotedanjim prispevkom in odražati njene najvišje ambicije.

               (7)

               Zavezujoči cilj vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v celotnem gospodarstvu do leta 2030 v primerjavi z ravnmi emisij iz leta 1990 je Svet odobril v svojih Sklepih Evropskega sveta z dne 23. in 24. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030. Svet je 6. marca 2015 sprejel ta prispevek Unije in njenih držav članic kot njihov načrtovani nacionalno določeni prispevek, ki je bil nato 6. marca 2015 sporočen sekretariatu UNFCCC.

               (8)

               V sporočilu, ki je priloženo predlogu za podpis Pariškega sporazuma s strani Unije, je Komisija poudarila, da bo splošni prehod k čisti energiji zahteval spremembe naložbenega ravnanja in spodbude na vseh področjih politike. Ključna prednostna naloga Unije je vzpostaviti odporno energetsko unijo, ki bi njenim državljanom zagotovila zanesljivo, trajnostno, konkurenčno in cenovno dostopno energijo. Za izpolnitev te naloge so potrebni nadaljnji ambiciozni podnebni ukrepi in napredek pri preostalih vidikih energetske unije.

               (9)

               Svet je v svojih sklepih z dne 18. septembra 2015 potrdil, da nameravajo Unija in njene države članice skupaj izpolnjevati zaveze na podlagi Pariškega sporazuma, ter pozdravil namero Norveške in Islandije, da sodelujeta pri teh skupnih ukrepih.

               (10)

               Skupni ukrepi Unije in njenih držav članic bodo dogovorjeni naknadno ter bodo zajemali ustrezne količine emisij, dodeljene Uniji in njenim državam članicam.

               (11)

               V odstavku 16 člena 4 Pariškega sporazuma je določeno, da mora biti sekretariat obveščen o skupnih ukrepih, vključno s količino emisij, dodeljeno vsaki od pogodbenic za ustrezno časovno obdobje.

               (12)

               Pariški sporazum je v skladu z okoljskimi cilji Unije, kot so navedeni v členu 191 Pogodbe, tj. z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti okolja, varovanjem človekovega zdravja, in spodbujanjem ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

               (13)

               Pariški sporazum in izjavo o pristojnosti bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Pariški sporazum, sprejet 12. decembra 2015 na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Pariškega sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Izjava o pristojnosti, ki je priložena temu sklepu, se prav tako odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije listino o ratifikaciji skupaj z izjavo o pristojnosti, deponira(-jo) pri generalnem sekretarju Združenih narodov v skladu s členom 20(1) Pariškega sporazuma.
   Člen 3
   1.   Države članice si prizadevajo sprejeti potrebne ukrepe za to, da bi svoje listine o ratifikaciji deponirale sočasno z Unijo ali pozneje v najkrajšem možnem času.
   2.   Države članice obvestijo Komisijo o svojih sklepih o ratifikaciji Pariškega sporazuma ali, odvisno od okoliščin, o verjetnem datumu zaključka potrebnih postopkov.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Bruslju, 5. oktobra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         M. LAJČÁK

      (1)  Odobritev z dne 4. oktobra 2016 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2016/590 z dne 11. aprila 2016 o podpisu Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (UL L 103, 19.4.2016, str. 1).


title: Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 16. decembra 2015 o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2 (ESRB/2015/4)

text:
               12.3.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 97/28

         SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 16. decembra 2015
   o okviru za koordinacijo uradnih obvestil ustreznih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike in izdaje mnenj in priporočil s strani ESRB ter razveljavitvi Sklepa ESRB/2014/2
   (ESRB/2015/4)
   (2016/C 97/12)
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1) ter zlasti člena 3 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2) ter zlasti člena 458 Uredbe,
   ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (3) ter zlasti členov 133, 134, 138 in 139 Direktive,
   ob upoštevanju Priporočila ESRB/2015/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. decembra 2015 o priznavanju in določanju stopenj proticikličnega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav (4) ter zlasti priporočila A, priporočila B(3) in priporočila C Priporočila,
   ob upoštevanju Priporočila ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. decembra 2015 o ocenjevanju čezmejnih učinkov ukrepov makrobonitetne politike in njihovi prostovoljni vzajemnosti (5) ter zlasti priporočil B in D Priporočila,
   ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. Januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (6) in zlasti člena 6 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa ESRB/2015/3 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 11. Decembra 2015 o ocenjevanju pomembnosti tretjih držav za bančni sistem Unije v povezavi s priznavanjem in določanjem stopenj proticikličnega blažilnika (7) ter zlasti člena 4 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je odgovoren za makrobonitetni nadzor v Uniji. V tej zvezi je cilj ESRB, da pripomore k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, vključno s tveganji, ki izvirajo zunaj Unije. V okviru te naloge si ESRB prizadeva za izognitev regulativni arbitraži in čezmejnim uhajanjem, in sicer z zagotavljanjem, da se v celotni Uniji za enaka tveganja uporabljajo enake ali enakovredne makrobonitetne zahteve. ESRB meni, da so za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov makrobonitetne politike posebno pomembne tri naloge. Te naloge so določene v pravu Unije in/ali izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1092/2010.

               (2)

               Prvič, člen 133 Direktive 2013/36/EU in člen 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 ESRB pooblaščata za ocenjevanje primernosti ukrepov makrobonitetne politike, preden jih sprejmejo države članice ali Evropska centralna banka (ECB).

               (3)

               Drugič, ESRB ocenjuje možne negativne čezmejne učinke prelivanja posebnih ukrepov makrobonitetne politike in v primeru, da od ustreznega organa, pristojnega za aktiviranje, prejme zahtevo za vzajemnost, presodi, ali bi bilo treba za posebne ukrepe makrobonitetne politike, ki jih sprejmejo države članice, zagotoviti vzajemnost v celotni Uniji v skladu z okvirom, določenim v Priporočilu ESRB/2015/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja. V skladu s členom 134 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 lahko države članice zaprosijo ESRB, da drugim državam članicam izda priporočila, s katerimi zahteva vzajemnost njihovih ukrepov makrobonitetne politike. ESRB lahko v skladu s svojim mandatom priporoči tudi vzajemnost ukrepov, pri katerih za vzajemnost velja nacionalna diskrecijska pravica.

               (4)

               Tretjič, ESRB prispeva k doseganju skladnosti stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporabljajo za izpostavljenosti do tretjih držav, v celotni Uniji. Člen 138 Direktive 2013/36/EU ga posebej pooblašča za izdajo priporočil za zagotavljanje, da take stopnje proticikličnega kapitalskega blažilnika zadostujejo za zaščito institucij Unije pred tveganjem prekomerne kreditne rasti v tretjih državah. V skladu s členom 139 Direktive 2013/36/EU lahko ESRB izda priporočila za doseganje skladnosti v vseh državah članicah, kadar izvajajo pooblastila, ki jih podeljuje navedeni člen za področje določanja in priznavanja stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do tretjih držav.

               (5)

               ESRB je leta 2014 v povezavi s svojo prvo nalogo, da ocenjuje primernost nekaterih ukrepov makrobonitetne politike pred njihovim sprejetjem, ustanovil ocenjevalno skupino, ki je pooblaščena za analizo teh ukrepov ter pripravo mnenj in priporočil. Ker imata druga in tretja naloga ESRB več skupnih vidikov z njegovo prvo nalogo, bi bilo priporočljivo mandat sedanje ocenjevalne skupine dopolniti tako, da bi vključeval vse tri naloge. Glede na dopolnjeni mandat ocenjevalne skupine bi bilo potem treba tudi njeno sestavo spremeniti tako, da bi vključili širši obseg strokovnega znanja. Poleg tega se mora mandat nekaterih članov ocenjevalne skupine, imenovanih v skladu s Sklepom ESRB/2014/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja (8), nadaljevati do izteka zadevnega mandata.

               (6)

               Ustreznim organom se priporoča, da za to, da se ESRB omogoči opravljanje teh treh nalog, ESRB uradno obvestijo o ukrepih makrobonitetne politike, vključno s tistimi, ki presegajo zahteve, določene v pravu Unije. Te zahteve glede uradnega obveščanja so določene v členih 129(2), 130(2), 131(7) in (12), 133, 134(2), 136(7) in 160 Direktive 2013/36/EU ter v členu 99(7) in členu 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. Poleg tega Priporočilo ESRB/2015/2 priporoča, da ustrezni organi uradno obvestijo ESRB o vseh sprejetih ukrepih makrobonitetne politike.

               (7)

               Operativni postopki ocenjevalne skupine za vsako od njenih treh nalog morajo upoštevati različne roke, do katerih mora ESRB te naloge opraviti. ESRB bo mnenja ali priporočila o zadevnem ukrepu dal v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013. ESRB si bo prizadeval spremeniti Priporočilo ESRB/2015/2 v treh mesecih od prejema uradnega obvestila o teh ukrepih. Če bo ESRB menil, da je treba ukrepati v zvezi s stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki se uporablja za izpostavljenosti do posamezne tretje države, si bo prizadeval izdati priporočilo v treh mesecih od seznanitve z možnim tveganjem prekomerne kreditne rasti v zadevni tretji državi.

               (8)

               Sklep ESRB/2014/2 je treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom, da se vključijo dodatni nalogi ocenjevalne skupine in ustrezne spremembe njene sestave –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Področje uporabe
   1.   Ta sklep vzpostavlja skupen postopkovni okvir v zvezi z izdajo mnenj in priporočil ESRB kot odziv na sprejetje ukrepov makrobonitetne politike v Uniji na področjih, opredeljenih v odstavku 2.
   2.   Namen tega sklepa je zlasti določiti postopke za analizo ukrepov makrobonitetne politike in – če je primerno – za izdajo:

               (a)

               priporočil in mnenj ESRB o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike v skladu s členom 133(14) in (15) Direktive 2013/36/EU ter členom 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013;

               (b)

               sprememb Priporočila ESRB/2015/2 za vključitev dodatnih uradno sporočenih ukrepov makrobonitetne politike, za katere se priporoča vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU in členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013;

               (c)

               priporočil ESRB o določanju in priznavanju posebnih stopenj proticikličnega kapitalskega blažilnika za izpostavljenosti do posameznih tretjih držav med drugim v skladu s členoma 138 in 139 Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: priporočila ESRB o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države).

         Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „sprejetje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               2.

               „stopnja proticikličnega blažilnika“ pomeni stopnjo proticikličnega blažilnika, kakor je določena v členu 128(7) Direktive 2013/36/EU;

               3.

               „Darwin“ pomeni notranji sistem ESRB za upravljanje z dokumenti;

               4.

               „ukrep makrobonitetne politike“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               5.

               „uradno obvestilo“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               6.

               „organ, ki pošlje uradno obvestilo“ pomeni ustrezni organ, ki pošlje ESRB uradno obvestilo;

               7.

               „mnenje“ pomeni katero koli mnenje, ki ESRB izda po prejemu uradnega obvestila o ukrepu makrobonitetne politike v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU in členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013;

               8.

               „vzajemnost“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               9.

               „priporočilo“ pomeni katero koli priporočilo, ki ga ESRB izda med drugim v skladu s členi 133(14), 134(4), 138 in 139 Direktive 2013/36/EU ter členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013;

               10.

               „ustrezni organ, pristojen za aktiviranje“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               11.

               „ustrezni organ“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/2;

               12.

               „ustrezni organ tretje države“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1;

               13.

               „tretja država“ ima enak pomen kot v oddelku 2(1) Priporočila ESRB/2015/1.

         Člen 3
   Objava ukrepov makrobonitetne politike
   1.   Ustrezni organi za uradno obveščanje ESRB o vseh sprejetih ukrepih makrobonitetne politike s področja uporabe tega sklepa uporabijo predloge, ki so objavljene na spletni strani ESRB. Sekretariat ESRB objavi ukrepe makrobonitetne politike, ki so jih ustrezni organi sprejeli in objavili ter o njih uradno obvestili ESRB. Organ, ki pošlje uradno obvestilo, lahko zahteva, vodja sekretariata ESRB pa lahko odobri, da se ti ukrepi zaradi razlogov finančne stabilnosti ne objavijo.
   2.   Mnenja in priporočila, izdana v skladu s tem sklepom, ter vse njihove spremembe se objavijo na spletni strani ESRB, ko jih odobri splošni odbor. Organ, ki pošlje uradno obvestilo, lahko zahteva, ESRB pa lahko odloči, da se ta mnenja in priporočila ali kakršne koli njihove spremembe zaradi razlogov finančne stabilnosti ne objavijo. Javna priporočila, vključno z njihovimi spremembami, ki so naslovljena na ustrezne organe v vseh državah članicah, se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

   Člen 4
   Mnenja in priporočila ESRB o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike
   1.   Ta člen se uporablja za mnenja in priporočila v smislu člena 1(2)(a).
   2.   Sekretariat ESRB po prejemu uradnega obvestila v skladu s členom 133 Direktive 2013/36/EU ali členom 458 Uredbe (EU) št. 575/2013 tega prek sistema Darwin nemudoma predloži članom splošnega odbora in ocenjevalni skupini.
   3.   V petih delovnih dneh ECB po prejemu uradnega obvestila, kakor je navedeno v odstavku 2, lahko člani splošnega odbora izpostavijo pomembna vprašanja v zvezi s kakršnimi koli negativnimi zunanjimi učinki, kakršni so negativni čezmejni učinki prelivanja uradno sporočenega ukrepa makrobonitetne politike. Ti člani lahko tudi navedejo, da želi njihov organ sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalec, če še ni zastopan. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani taka pomembna vprašanja po možnosti izpostavijo v angleščini.
   4.   V 12 delovnih dneh ECB po prejemu uradnega obvestila v skladu z odstavkom 2 ocenjevalna skupina pripravi oceno in osnutek mnenja ali priporočila o primernosti ukrepa makrobonitetne politike, ob upoštevanju ustreznih zahtev Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013 z makrobonitetnega vidika in vidika finančne stabilnosti.
   5.   Ko ocenjevalna skupina dokonča osnutek mnenja ali priporočila, ga sekretariat ESRB nemudoma prek sistema Darwin predloži vsem članom splošnega odbora v proučitev po pisnem postopku. V štirih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve lahko člani splošnega odbora dajo pripombe k osnutku mnenja ali priporočila, preden splošni odbor sprejme odločitev.
   6.   V dveh delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko člani splošnega odbora dajo pripombe, ocenjevalna skupina prouči, ali je treba osnutek mnenja ali priporočila glede na te pripombe spremeniti, in prek sekretariata ESRB splošnemu odboru predloži končni osnutek mnenja ali priporočila.
   7.   Na podlagi ocene in osnutka, ki ju pripravi ocenjevalna skupina, splošni odbor sprejme odločitev o osnutku mnenja ali priporočila. Razen če se skliče seja splošnega odbora v skladu s Poslovnikom ESRB, se odločitev splošnega odbora sprejme po pisnem postopku, pri čemer imajo člani splošnega odbora na voljo najmanj pet delovnih dni ECB, da oddajo svoj glas. Odločitev splošnega odbora se sprejme najmanj en delovni dan ECB pred iztekom enomesečnega obdobja, določenega v členu 133(14) Direktive 2013/36/EU ali členu 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.
   8.   Če po zahtevi za dodatne informacije, ki jo ESRB naslovi na organe, ki pošljejo uradno obvestilo, prejete informacije še vedno ne vsebujejo vseh ustreznih informacij za oceno primernosti nameravanega ukrepa, vključno z njegovo skladnostjo z ustreznimi zahtevami Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013, lahko ESRB da mnenje, v katerem navede, da ni mogoče oceniti skladnosti z zahtevami Direktive 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 575/2013. ESRB lahko po potrebi izda tudi negativno mnenje ali priporočilo.
   Člen 5
   Priporočilo ESRB o vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike
   1.   Ta člen se uporablja za spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v smislu člena 1(2)(b).
   2.   V petih delovnih dneh ECB po tem, ko ESRB od države članice prejme zahtevo za vzajemnost med drugim v skladu s členom 134(4) Direktive 2013/36/EU ali členom 458(8) Uredbe (EU) št. 575/2013, sekretariat ESRB to zahtevo prek sistema Darwin predloži članom svetovalnega tehničnega odbora, splošnega odbora in ocenjevalne skupine.
   3.   V petih delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 2 lahko člani splošnega odbora dokažejo ESRB, da bi imel uradno sporočeni ukrep makrobonitetne politike znatne negativne čezmejne učinke prelivanja v njihovi jurisdikciji, in navedejo, da želi njihov organ sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalec, če njegova država še ni zastopana. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani splošnega odbora ustrezne informacije po možnosti predložijo ESRB v angleščini.
   4.   V 25 delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 3 ocenjevalna skupina pripravi oceno potrebe po sprejetju priporočila o vzajemnosti skupaj z osnutkom spremembe Priporočila ESRB/2015/2, kadar je to potrebno. Ocenjevalna skupina predlaga svetovalnemu tehničnemu odboru vzajemnost uradno sporočenega ukrepa in sredstva, s katerimi bi bilo mogoče doseči vzajemnost, v skladu s Priporočilom ESRB/2015/2.

               (a)

               Če ocenjevalna skupina ugotovi, da je potrebna razprava o vzajemnosti obravnavanega ukrepa, sekretariat ESRB predloži oceno ocenjevalne skupine in osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 svetovalnemu tehničnemu odboru v razpravo na seji. Taka razprava zajema tudi vrste ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče doseči vzajemnost glede obravnavanega ukrepa z drugimi državami članicami. Če ni v nacionalni zakonodaji vseh drugih držav članic na voljo enak ukrep, kot je obravnavani ukrep, ocenjevalna skupina opredeli druge ukrepe z enakovrednim učinkom, ki jih ustrezni organi, ki zagotavljajo vzajemnost, lahko uporabijo po najboljših prizadevanjih.

               (b)

               Če ocenjevalna skupina ugotovi, da razprava ni potrebna, ker uradno sporočeni ukrep temelji na izpostavljenosti in je na voljo v vseh drugih državah članicah, lahko sekretariat ESRB prenese osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 prek sistema Darwin vsem članom svetovalnega tehničnega odbora v pisni postopek. V tem primeru zahteva osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 vzajemnost tega ukrepa v vseh drugih državah članicah.

         5.   Če je po seji svetovalnega tehničnega odbora, na kateri je bila razprava o vzajemnosti ukrepa, ali v skladu z odstavkom 4(b) potreben pisni postopek svetovalnega tehničnega odbora, lahko člani tega odbora v petih delovnih dneh ECB po dnevu prenosa prek sistema Darwin dajo pripombe k osnutku priporočila.
   6.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko svetovalni tehnični odbor da pripombe, ali dnevu seje tega odbora, na kateri je bila razprava o vzajemnosti ukrepa, sekretariat ESRB – če je primerno – prek sistema Darwin predloži osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v posvetovanje splošnemu odboru. Če člani svetovalnega tehničnega odbora v pisnem postopku iz odstavka 5 ali med sejo svetovalnega tehničnega odbora dajo bistvene pripombe, se lahko priprava osnutka spremembe Priporočila ESRB/2015/2 podaljša za največ 25 delovnih dni ECB.
   7.   Splošni odbor lahko – če je primerno – da pripombe k osnutku spremembe Priporočila ESRB/2015/2 v petih delovnih dneh ECB po predložitvi osnutka splošnemu odboru.
   8.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko člani splošnega odbora dajo pripombe, sekretariat ESRB – če je primerno – predloži končni osnutek spremembe Priporočila ESRB/2015/2 splošnemu odboru v odobritev po pisnem postopku ali ga predloži splošnemu odboru v odobritev na seji. Splošni odbor lahko sprejme odločitev o osnutku spremembe Priporočila ESRB/2015/2 po pisnem postopku ali na seji v skladu s členom 6 Sklepa ESRB/2011/1.
   Člen 6
   Priporočila ESRB o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države
   1.   Ta člen se uporablja za priporočila v smislu člena 1(2)(c).
   2.   Od ocenjevalne skupine se lahko zahteva analiza kreditnih gibanj v tretji državi, ki je lahko podlaga za osnutek priporočila ESRB o posebni stopnji proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporablja za zadevno tretjo državo, v naslednjih primerih:

               (a)

               če ustrezni organ tretje države zaprosi za priznanje stopnje blažilnika nad 2,5 %;

               (b)

               če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom A(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali se – v zvezi z državami, ki so članice Baselskega odbora za bančni nadzor (BCBS) – sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države za to tretjo državo določil stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki presega 2,5 %;

               (c)

               če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočiloma A(2) in B(3) Priporočila ESRB/2015/1;

               (d)

               če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(1) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, priznana na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika;

               (e)

               če imenovani organ ESRB obvesti v skladu s priporočilom C(2) Priporočila ESRB/2015/1 ali je bila stopnja proticikličnega kapitalskega blažilnika, ki jo je določil ustrezni organ tretje države, ki je članica BCBS, določena na podlagi priporočila ESRB in se sekretariat ESRB seznani s tem, da je ustrezni organ tretje države določil nižjo stopnjo proticikličnega kapitalskega blažilnika;

               (f)

               če sekretariat ESRB ugotovi znake prekomerne kreditne rasti v eni od tretjih držav, ki so določene kot pomembne za Unijo, kakor je opredeljeno v členu 4 Sklepa ESRB/2015/3.

         3.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, ko nastane eden od primerov iz odstavka 2, sekretariat ESRB prek sistema Darwin predloži vse ustrezne informacije članom svetovalnega tehničnega odbora, splošnega odbora in ocenjevalne skupine. Predsednik ocenjevalne skupine bo odločil, ali in kdaj se ustrezni organ tretje države uradno obvesti in povabi, da se njegov predstavnik kot opazovalec pridruži ocenjevalni skupini.
   4.   V petih delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 3 lahko člani splošnega odbora dokažejo ESRB, da ima njihova država članica pomembne izpostavljenosti do zadevne tretje države, in navedejo, da želijo sodelovati v ocenjevalni skupini kot opazovalci, če njihov organ ni zastopan. Za zagotovitev nemotenega in učinkovitega postopka člani ustrezne informacije po možnosti predložijo ESRB v angleščini.
   5.   V 25 delovnih dneh ECB po prenosu informacij iz odstavka 4 ocenjevalna skupina pripravi oceno potrebe po sprejetju priporočila o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporabljajo za zadevno tretjo državo. Če ocenjevalna skupina presodi, da je potrebno priporočilo, pripravi poleg ocene tudi osnutek priporočila. Sekretariat ESRB predloži oceno in – če je primerno – osnutek priporočila svetovalnemu tehničnemu odboru v razpravo na seji ali prek sistema Darwin v pisni postopek.
   6.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve po pisnem postopku lahko člani svetovalnega tehničnega odbora dajo pripombe k oceni in – če je primerno – k osnutku priporočila.
   7.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega lahko svetovalni tehnični odbor da pripombe, ali po dnevu seje svetovalnega tehničnega odbora sekretariat ESRB predloži oceno in – če je primerno – osnutek priporočila prek sistema Darwin splošnemu odboru v posvetovanje.
   8.   V petih delovnih dneh ECB po dnevu predložitve lahko člani splošnega odbora dajo pripombe k oceni in – če je primerno – k osnutku priporočila.
   9.   Če je ocenjevalna skupina presodila, da je potrebno priporočilo, pri posvetovanju s splošnim odborom pa se niso izpostavile bistvene pripombe, sekretariat ESRB v petih delovnih dneh ECB po dnevu, do katerega so lahko člani splošnega odbora dali pripombe, predloži končni osnutek priporočila splošnemu odboru v odobritev po pisnem postopku ali v odobritev na seji tega odbora.
   10.   Če se pri posvetovanju s splošnim odborom izpostavijo bistvene pripombe, bo sekretariat ESRB zadevo predložil splošnemu odboru v razpravo na naslednji seji.
   11.   Splošni odbor lahko sprejme odločitev o končnem osnutku priporočila po pisnem postopku ali na seji v skladu s členom 6 Sklepa ESRB/2011/1.
   12.   Postopek, opisan v odstavkih 3 do 11, se lahko skrajša, če se od ESRB zahteva nujna odločitev o posebnih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretjo državo, ki se uporabijo za izpostavljenosti do posamezne tretje države. Predsednik ocenjevalne skupine lahko odloči o skrajšanju zgoraj navedenega postopka na zahtevo organa, ki pošlje uradno obvestilo, in/ali na podlagi narave osnovnega tveganja za bančni sistem Unije.
   Člen 7
   Ocenjevalna skupina
   1.   Ocenjevalna skupina pripravlja ocene in osnutke mnenj ali priporočil o ukrepih makrobonitetne politike, vzajemnosti ukrepov makrobonitetne politike in stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika za tretje države. Člani ocenjevalne skupine in vsi opazovalci morajo imeti dovolj izkušenj tako s tehničnega kot s političnega vidika.
   2.   Ocenjevalni skupini predseduje vodja sekretariata ESRB ali njegov/njen imenovani namestnik.
   3.   Ocenjevalno skupino sestavljajo: (a) dva predstavnika sekretariata ESRB, vključno s predsednikom ocenjevalne skupine, (b) en predstavnik nadzorne funkcije ECB, (c) en predstavnik makrobonitetne funkcije ECB, (d) en predstavnik Evropske komisije, (e) en predstavnik Evropskega bančnega organa (EBA) in (f) devet predstavnikov, od katerih vsak zastopa nacionalno centralno banko (NCB) države članice. Med devetimi predstavniki NCB so predstavniki NCB, ki so članice pripravljalnega odbora, vključno s predstavniki NCB, iz katerih sta imenovana prvi podpredsednik ESRB in predsednik svetovalnega tehničnega odbora.
   4.   Splošni odbor na podlagi imenovanj iz NCB, ki so članice splošnega odbora, imenuje devet predstavnikov NCB iz odstavka 3. Imenovani so za enako obdobje kot predstavnik njihovega organa v pripravljalnem odboru, drugače pa za tri leta. Predstavniki NCB v ocenjevalni skupini so lahko ponovno imenovani, če njihov organ ni zastopan v pripravljalnem odboru.
   5.   Vsi drugi člani ocenjevalne skupine so imenovani za nedoločen čas.
   6.   Vse institucije, ki so članice ESRB in so zastopane v ocenjevalni skupini, lahko zamenjajo svoje člane ali glede na potrebno strokovno znanje in vrsto ocene, ki jo mora ocenjevalna skupina izvesti v skladu s členom 1(2), imenujejo več kot eno osebo. Take spremembe mora odobriti predsednik ocenjevalne skupine. Sestava ocenjevalne skupine mora zagotavljati uravnoteženo zastopanost držav članic, ki so v euroobmočju, in držav članic, ki niso v euroobmočju.
   7.   Opazovalci lahko sodelujejo v ocenjevalni skupini z namenom prispevanja k razpravi. Vsako državo članico lahko zastopata največ dva opazovalca, eden iz NCB in eden iz ustreznega organa ali drugega organa, zastopanega v splošnem odboru ESRB, ki je izpostavil pomembna vprašanja v skladu s členom 4(3) ali opozoril, da bi imel zadevni ukrep makrobonitetne politike znatne negativne čezmejne učinke prelivanja na nacionalni ravni, v skladu s členom 5(3) ali je iz države članice, ki ima pomembne izpostavljenosti do zadevne tretje države v skladu s členom 6(4). Člani splošnega odbora usklajujejo nacionalno zastopanost v ocenjevalni skupini z ustreznimi nacionalnimi organi, če ti niso zastopani v splošnem odboru in spada ukrep, o katerem se razpravlja, v njihovo pristojnost. Kadar se pripravlja priporočilo ali mnenje v skladu s členom 133(14) in (15) Direktive 2013/36/EU in členom 458(4) Uredbe (EU) št. 575/2013, so opazovalci predstavniki Komisije in EBA. Med opazovalci v ocenjevalni skupini sta lahko tudi največ dva predstavnika iz države članice, ki je poslala uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike in/ali zahtevala vzajemnost ukrepa makrobonitetne politike, eden iz ustrezne NCB in eden iz ustreznega nacionalnega organa. Kot opazovalci so lahko povabljeni tudi predstavniki tretjih držav, kadar se razpravlja o njihovih stopnjah proticikličnega kapitalskega blažilnika, in v tem primeru zanje veljajo sporazumi o zaupnosti.
   8.   Kadar v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (9) ECB namesto nacionalnega organa pošlje uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike na nacionalni ravni, ECB zastopata dva opazovalca in vsako zadevno državo zastopata dva opazovalca, imenovana po enakem postopku, kot je opisan v odstavku 7.
   9.   V izogib nasprotju interesov pri ocenjevanju ukrepov makrobonitetne politike v skladu s členom 1(2)(a) predstavnikom držav članic ali ECB status člana ocenjevalne skupine začasno in brez zamenjave teh članov preneha v vseh primerih, kadar ustrezni organi zadevne države članice ali ECB pošljejo uradno obvestilo o ukrepu makrobonitetne politike, izpostavijo pomembna vprašanja v zvezi z ukrepom makrobonitetne politike ali zahtevajo, da ocenjevalna skupina oceni vzajemnost ukrepa makrobonitetne politike.
   10.   Člani ocenjevalne skupine v skladu s členi 4(4), 5(4) in 6(5) pripravijo osnutke mnenj ali priporočil, o katerih lahko glasuje splošni odbor. Ocenjevalna skupina si prizadeva, da se med njenimi člani doseže soglasje. Kadar okoliščine to zahtevajo, lahko v oceni, ki jo predloži splošnemu odboru, navede večinsko in manjšinsko stališče.
   Člen 8
   Prehodne določbe
   1.   Devet predstavnikov NCB, ki so imenovani v skladu s členom 5(2) in (8) Sklepa ESRB/2014/2, ohrani svojo funkcijo do konca prvega mandata iz člena 5(8) Sklepa ESRB/2014/2.
   2.   Po izteku prvega dveletnega mandata 27. januarja 2016 zadevne štiri predstavnike NCB nadomesti po en predstavnik iz vsake od štirih NCB, zastopanih v pripravljalnem odboru. Če je NCB iz pripravljalnega odbora po 27. januarju 2016 že zastopana v ocenjevalni skupini, njenega člana ocenjevalne skupine nadomesti predstavnik iz NCB, iz katere je bil imenovan predsednik svetovalnega tehničnega odbora.
   3.   Po izteku prvega triletnega mandata 27. januarja 2017 zadevnih pet predstavnikov NCB nadomestijo štirje predstavniki iz štirih NCB, imenovani v skladu s členom 7(4), in eden iz NCB, iz katere je bil imenovan prvi podpredsednik ESRB.
   Člen 9
   Razveljavitev
   Ta sklep razveljavlja in nadomešča Sklep ESRB/2014/2.
   Člen 10
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2016.

      V Frankfurtu na Majni, 16. decembra 2015

            Predsednik ESRB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

      (3)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

      (4)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

      (5)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

      (6)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

      (7)  Različica v angleščini je dostopna na spletni strani ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu.

      (8)  Sklep ESRB/2014/2 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 27. januarja 2014 o okviru za koordinacijo v zvezi z uradnimi obvestili pristojnih ali imenovanih organov o nacionalnih ukrepih makrobonitetne politike ter v zvezi s predložitvijo mnenj in izdajo priporočil s strani ESRB (UL C 98, 3.4.2014, str. 3).

      (9)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).