title: Sklep št. 1351/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji

text:
               18.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 341/4

         SKLEP št. 1351/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 11. decembra 2013
   o zagotavljanju makrofinančne pomoči Hašemitski kraljevini Jordaniji
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odnosi med Unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo (v nadaljnjem besedilu: Jordanija) se razvijajo v okviru evropske sosedske politike (ESP). Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani in Jordanijo na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: „pridružitveni sporazum EU-Jordanija“) je začel veljati 1. maja 2002. Dvostranski politični dialog in ekonomsko sodelovanje sta se nadalje razvila v okviru akcijskih načrtov ESP, od katerih najnovejši zajema obdobje 2010–2015. Leta 2010 je Unija odobrila Jordaniji partnerstvo „naprednega statusa“, ki zajema široko področje sodelovanja med pogodbenicama. Leta 2013 je pridružitveni sporazum EU-Jordanija dopolnil Okvirni sporazum med Unijo in Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Jordanije v programih Unije, ki spodbuja sodelovanje med Unijo in Jordanijo.

               (2)

               Na jordansko gospodarstvo so znatno vplivali domači dogodki, povezani z dogodki v južnem Sredozemlju od konca leta 2010 naprej, znani kot „arabska pomlad“, in stalni nemiri v regiji, zlasti v sosednjem Egiptu in Siriji. Na jordansko gospodarstvo močno vpliva zlasti velik pritok beguncev iz Sirije, ki so poiskali zatočišče v Jordaniji. Ob veliko slabših globalnih gospodarskih razmerah so ponavljajoče se motnje dobave zemeljskega plina iz Egipta, ki so prisilile Jordanijo, da nadomesti uvoz plina iz Egipta z dražjimi gorivi za proizvodnjo električne energije, ter znatna finančna sredstva, ki so potrebna za zagotavljanje humanitarne pomoči beguncem iz Sirije na ozemlju Jordanije, povzročili večje vrzeli v zunanjem in proračunskem financiranju.

               (3)

               Od začetka arabske pomladi je Unija ob različnih priložnostih poudarila svojo zavezanost k podpiranju Jordanije pri procesu gospodarskih in političnih reform. Ta zaveza je bila ponovno potrjena decembra 2012 v sklepih desetega srečanja pridružitvenega sveta med Unijo in Jordanijo.

               (4)

               Jordanija je zaradi svoje geografske lege tudi strateška država za stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu, hkrati pa je v enaki meri še posebej občutljiva na zunanje šoke, s političnega in gospodarskega vidika. Zato je pomembno, da se Jordaniji zagotovi ustrezna pomoč ter da se spodbuja politični in gospodarski dialog med Unijo in Jordanijo.

               (5)

               Jordanija je začela vrsto političnih reform, ki so privedle do sprejetja več kot 40 ustavnih sprememb v jordanskem parlamentu septembra 2011, kar pomeni pomemben korak k vzpostavitvi popolnoma demokratičnega sistema. Politična in gospodarska podpora Unije jordanskemu procesu reform je skladna s politiko Unije do regije južnega Sredozemlja, kakor je določena v okviru evropske sosedske politike.

               (6)

               V skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeto skupaj s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi morala biti makrofinančna pomoč Unije izreden finančni instrument nevezane in nenamenske plačilnobilančne pomoči, namenjene ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja upravičenke na področju zunanjega financiranja in podpori pri izvajanju političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, izboljšati plačilnobilančno stanje ter okrepiti izvajanje ustreznih sporazumov in programov z Unijo.

               (7)

               Avgusta 2012 so se jordanski organi in Mednarodni denarni sklad (MDS) dogovorili o neprevidnostnem triletnem aranžmaju „stand-by“ (v nadaljnjem besedilu: program MDS) v višini 1 364 milijonov SDR (posebna pravica črpanja) v podporo Jordaniji za program ekonomskih prilagoditev in reform. Cilji programa MDS so skladni z namenom makrofinančne pomoči Unije, da se odpravi kratkoročne težave s plačilno bilanco, izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov pa je skladno s ciljem makrofinančne pomoči Unije.

               (8)

               Unija je dala na voljo 293 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za obdobje 2011–2013 na podlagi svojih rednih programov sodelovanja v podporo jordanskemu programu gospodarskih in političnih reform. Poleg tega je bilo leta 2012 Jordaniji dodeljenih 70 milijonov EUR v okviru podpore partnerstvu, reformam in vključujoči rasti (Support for partnership, reforms and inclusive growth – SPRING) ter 10 milijonov EUR v humanitarni pomoči Unije za podporo sirskim beguncem.

               (9)

               Zaradi slabšanja gospodarskih razmer in napovedi je Jordanija decembra 2012 zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.

               (10)

               Ker je Jordanija država, ki spada v okvir evropske sosedske politike, bi jo morali šteti za upravičeno do makrofinančne pomoči Unije.

               (11)

               Ker je v plačilni bilanci Jordanije še vedno prisotna znatna vrzel zunanjega financiranja, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, in čeprav Jordanija izvaja odločne programe gospodarske stabilizacije in reform ter glede na občutljivost zunanjega finančnega položaja Jordanije na zunanje pritiske, kar zahteva ohranjanje zadostne stopnje deviznih rezerv, se makrofinančna pomoč Unije, namenjena Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), v sedanjih izjemnih razmerah zdi primeren odziv na prošnjo Jordanije za podporo gospodarski stabilizaciji v povezavi s programom MDS. Program makrofinančne pomoči Unije bi z dopolnjevanjem virov iz finančnega aranžmaja MDS podpiral ekonomsko stabilizacijo in program strukturnih reform.

               (12)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Jordanije, s čimer bi se podprl njen gospodarski in družbeni razvoj.

               (13)

               Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Jordanije po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, predvsem mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Jordanije in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije.

               (14)

               Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih ukrepov, in drugimi ustreznimi politikami Unije.

               (15)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Jordanije. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale zunanjo politiko Unije in zagotavljale njeno doslednost.

               (16)

               Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Jordanije vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, pa tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.

               (17)

               Pogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije povečati učinkovitost, preglednost in odgovornost sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji ter spodbuditi strukturne reforme, katerih cilj je podpiranje trajnostne in vključujoče rasti, ustvarjanja novih delovnih mest in fiskalne konsolidacije. Komisija bi morala redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in uresničevanje omenjenih ciljev.

               (18)

               Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Jordanija sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti, goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim, povezanih s pomočjo. Poleg tega bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija opravljala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.

               (19)

               Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta.

               (20)

               Zneski v določbah za makrofinančno pomoč bi morali biti skladni s proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.

               (21)

               Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Z namenom zagotoviti Evropskemu parlamentu in Svetu možnost spremljanja izvajanja tega sklepa, bi ju Komisija morala redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.

               (22)

               Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (23)

               Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih z jordanskimi oblastmi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral na splošno uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju morebitnega pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za operacije, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Jordaniji bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev pomoči uporabljati postopek pregleda –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Unija da na voljo makrofinančno pomoč Jordaniji (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) v višini največ 180 milijonov EUR, da bi podprla ekonomsko stabilizacijo in reforme Jordanije. Pomoč prispeva h kritju plačilnobilančne potrebe Jordanije, kot so opredeljene v programu MDS.
   2.   Celotni znesek makrofinančne pomoči Unije se zagotovi Jordaniji v obliki posojil. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da si v imenu Unije izposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih ustanov in jih nato posodi Jordaniji. Rok zapadlosti posojil ne sme presegati 15 let.
   3.   Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori med MDS in Jordanijo ter ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, opredeljenimi v pridružitvenemu sporazumu med EU in Jordanijo ter akcijskem načrtu med EU in Jordanijo za obdobje 2010–2015, ki je bil dogovorjen v okviru evropske sosedske politike. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi na področju izplačil, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.
   4.   Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let od prvega dne po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).
   5.   Če se finančne potrebe Jordanije v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije znatno zmanjšajo v primerjavi z začetnimi napovedmi, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma jo zamrzne ali prekine.
   Člen 2
   Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Jordanija spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Komisija spremlja izpolnjevanje tega predpogoja skozi celoten življenjski cikel makrofinančne pomoči Unije. Ta člen se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (5).
   Člen 3
   1.   Komisija se v skladu s postopkom pregleda iz člena 7(2) dogovori z jordanskimi oblastmi o jasno določenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). Memorandum o soglasju vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji ekonomske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja Jordanija ob podpori MDS.
   2.   Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti sistemov za upravljanje javnih financ v Jordaniji, vključno za uporabo makrofinančne pomoči Unije. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upoštevajo tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.
   3.   Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o posojilu, ki ga skleneta Komisija in jordanske oblasti.
   4.   Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so ekonomske politike Jordanije v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Komisija pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, kadar je to potrebno, z Evropskim parlamentom in Svetom.
   Člen 4
   1.   V skladu s pogoji iz odstavka 3 da Komisija na voljo makrofinančno pomoč Unije v dveh posojilnih obrokih. Višina posameznega obroka se določi v memorandumu o soglasju.
   2.   Zneski makrofinančne pomoči Unije se po potrebi oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (6).
   3.   Komisija se odloči o začetku izplačevanja obrokov na podlagi izpolnjevanja vseh naslednjih pogojev:

               (a)

               predpogoja iz člena 2;

               (b)

               stalnega niza zadovoljivih dosežkov pri izvajanju programa politik, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, podprte z nepreventivnim kreditnim dogovorom z MDS; ter

               (c)

               izvajanja pogojev ekonomske politike in finančnih pogojev, dogovorjenih v memorandumu o soglasju, v določenem časovnem okviru.

         Drugi obrok se ne izplača prej kot v treh mesecih po sprostitvi prvega obroka.
   4.   Če pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno zamrzne ali ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za navedeno zamrznitev ali ukinitev.
   5.   Makrofinančna pomoč Unije se izplača jordanski centralni banki. V skladu z določbami, ki se sprejmejo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo jordanskemu ministrstvu za finance kot končnemu upravičencu.
   Člen 5
   1.   Najemanje in dajanje posojil, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, Unije pa ne vključuje v spremembe rokov zapadlosti ali izpostavlja tečajnemu in obrestnemu tveganju ali drugemu poslovnemu tveganju.
   2.   Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.
   3.   Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojil in če Jordanija za to zaprosi, lahko Komisija sklene refinancirati vsa ali del prvotno najetih posojil ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne povzroči podaljšanja roka zapadlosti posojila ali povečanja zneska še dolgovane glavnice na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.
   4.   Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Jordanija.
   5.   Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o poteku dejavnosti iz odstavkov 2 in 3.
   Člen 6
   1.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).
   2.   Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.
   3.   V memorandumu o soglasju in sporazumu o posojilu, ki se skleneta z jordanskimi oblastmi, so določbe, ki:

               (a)

               zagotavljajo, da Jordanija redno preverja, ali se finančna sredstva iz splošnega proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi sproži sodne postopke za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s tem sklepom;

               (b)

               zagotavljajo zaščito finančnih interesov Unije, zlasti določitev posebnih ukrepov za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in drugim nepravilnostim v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

               (c)

               izrecno pooblaščajo Komisijo, vključno z Evropskim uradom za boj proti goljufijam, ali njene predstavnike, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem;

               (d)

               izrecno pooblaščajo Komisijo in Računsko sodišče, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;

               (e)

               zagotavljajo, da je Unija upravičena do predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Jordanija v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.

         4.   Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami spremlja ustreznost jordanskih finančnih ureditev, upravne postopke, mehanizme notranje in zunanje kontrole, ki so povezani s to pomočjo, ter upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira s strani Jordanije.
   Člen 7
   1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
   Člen 8
   1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno tega izvajanja. V poročilu se:

               (a)

               oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;

               (b)

               ocenijo gospodarske razmere in napovedi za Jordanijo ter napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);

               (c)

               navede povezava med pogoji ekonomske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Jordanije ter odločitvijo Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije.

         2.   Najpozneje dve leti po koncu obdobja iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost zaključenih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.
   Člen 9
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 11. decembra 2013

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         V. LEŠKEVIČIUS

      (1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 5. decembra 2013.

      (2)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (UL L 129, 15.5.2002, str. 3).

      (3)  Sklep št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. avgusta 2013 o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji (UL L 218, 14.8.2013, str. 15).

      (4)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

      (5)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

      (6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 145, 10.6.2009, str. 10).

      (7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      (8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

      (9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

      (10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

      (11)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 15. julija 2003 o statističnih podatkih, ki bodo uporabljeni za prilagoditev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0517

Uradni list L 181 , 19/07/2003 str. 0043 - 0044

		Sklep Svetaz dne 15. julija 2003o statističnih podatkih, ki bodo uporabljeni za prilagoditev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke(2003/517/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 107(6) Pogodbe, ter člena 29.2 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in Evropske centralne banke (ECB), ki je priloga k Pogodbi (v nadaljnjem besedilu "Statut"),ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke [3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Na podlagi Sklepa 98/382/ES [4] je Svet sprejel pravila o statističnih podatkih, ki jih je treba uporabiti za določitev začetnega ključa za vpis kapitala ECB.(2) V skladu s členom 29.3 Statuta se ponderiranje nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB prilagodi vsakih pet let.(3) Ko ena ali več držav postanejo države članice Evropske unije, bodo njihove nacionalne centralne banke postale članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in vpisniki kapitala ECB. Ponderiranje nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB je treba ustrezno prilagoditi.(4) Treba je določiti pravila za zagotavljanje statističnih podatkov, ki bodo uporabljeni za prilagoditev ponderiranja nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB.(5) Treba je opredeliti vrsto in vire podatkov, ki bodo uporabljeni, in metodo računanja ponderiranja nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB.(6) Uredba Sveta 2223/96/ES z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti [5] predvideva metodologijo o skupnih standardih, opredelitvah, klasifikacijah in računovodskih pravilih, namenjenih izdelavi računov in tabel na primerljivih osnovah za namene Skupnosti ter predvideva program za posredovanje računov in tabel, pripravljenih v skladu z navedeno uredbo na določene datume za namene Skupnosti. Navedena uredba upošteva najnovejše standarde in razvojne dosežke statistične metodologije in tam navedene opredelitve je zato treba uporabljati za namene tega sklepa.(7) Ker ključ za vpis kapitala ECB določa deleže nacionalnih centralnih bank v kapitalu ECB in v združevanju zunanjih rezerv, kakor tudi ponderje glasovanja v Svetu ECB za vse odločitve, ki se sprejmejo s ponderiranimi glasovi (v skladu s členom 10.3 Statuta), ter porazdelitev denarnih prihodkov ESCB med njimi, je pomembno, da se izračun njihovega ponderiranja v tem ključu opravi točno. Komisija se zato posvetuje z ustreznimi odbori o podatkih o prebivalstvu in bruto domačem proizvodu v tekočih tržnih cenah –SKLENIL:Člen 1VsebinaStatistične podatke, ki se uporabijo za prilagoditev ponderiranja nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB), zagotovi Komisija v skladu s pravili, določenimi v tem sklepu.Člen 2Prebivalstvo1. "Prebivalstvo" pomeni celotno prebivalstvo kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 2223/96, pripravljeno kot povprečje leta in zaokroženo na najbližjih tisoč ljudi.2. Za prilagoditev ponderjev, določenih za nacionalne centralne banke v skladu s členom 29.3 Statuta, se vzamejo podatki o prebivalstvu za predzadnje leto pred letom, v katerem se prilagaja ključ.Člen 3Bruto domači proizvod v tekočih tržnih cenah1. "Bruto domači proizvod v tržnih cenah" pomeni bruto domači proizvod v tekočih tržnih cenah, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 2223/96 za koledarsko leto in izražen v nacionalni valuti z največjo možno natančnostjo, da se lahko pripravijo deleži z zahtevano točnostjo.2. Za prilagoditev ponderjev, določenih za nacionalne centralne banke v skladu s členom 29.3 Statuta, se vzamejo podatki o bruto domačem proizvodu v tekočih tržnih cenah za pet let pred predzadnjim letom pred letom, v katerem se prilagaja ključ.Člen 4Menjalni tečaji1. Letni menjalni tečaj za pretvorbo bruto domačega proizvoda v tekočih tržnih cenah je aritmetična srednja vrednost dnevnih menjalnih tečajev za vse delovne dni v koledarskem letu.2. Dnevni menjalni tečaji so referenčni tečaji eku pred letom 1999, kot jih je pripravila Komisija. Od leta 1999 dalje bodo referenčni tečaji evra, kot jih pripravi ECB.Člen 5Izračun in točnost1. Delež države članice v prebivalstvu Skupnosti je njen delež v skupnem prebivalstvu držav članic, izražen v odstotkih.2. Delež države članice v BDP v tekočih tržnih cenah Skupnosti je njen delež v skupnem BDP v tekočih tržnih cenah držav članic v petih letih, izražen v odstotkih.3. Ponderiranje nacionalne centralne banke v ključu za vpis kapitala ECB je aritmetična srednja vrednost deležev zadevne države članice v prebivalstvu in v BDP v tekočih tržnih cenah Skupnosti.4. Zaradi zagotovitve njihove točnosti se v različnih fazah izračuna uporabi zadostno število številčnih mest. Ponderiranje nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB se prikaže s štirimi decimalkami.Člen 6Informiranje odborovGlede podatkov o prebivalstvu Komisija obvesti odbor za statistične programe, ustanovljen s členom 1 Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom z dne 19. junija 1989 o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti [6].Glede podatkov o BDP v tekočih tržnih cenah Komisija obvesti odbor, ustanovljen s členom 6 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah [7].Člen 7Nove države članiceKo ena ali več držav postanejo države članice in njihove centralne banke postanejo del ESCB, morajo biti referenčna obdobja, ki se uporabljajo za statistične podatke o prebivalstvu in bruto domačem proizvodu v tekočih tržnih cenah, enaka kot obdobja, ki so bila uporabljena za zadnjo petletno uskladitev, kot je opredeljeno v členih 29.1 in 29.3 Statuta.Člen 8Zagotavljanje podatkovPodatke o prebivalstvu, bruto domačem proizvodu v tekočih tržnih cenah in letnih menjalnih tečajih iz tega sklepa ECB zagotovi Komisija za vsako državo članico ločeno najpozneje dva meseca pred dnem, ko začne učinkovati prilagoditev ponderiranja nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala ECB.V Bruslju, 15. julija 2003Za SvetPredsednikG. Tremonti[1] Predlog z dne 14. marca 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[2] Mnenje z dne 3. julija 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL C 102, 29.4.2003, str. 11.[4] UL L 171, 17.6.1998, str. 33.[5] UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 359/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 58, 28.2.2002, str. 1).[6] UL L 181, 28.6.1989, str. 47.[7] UL L 49, 21.2.1989, str. 26.--------------------------------------------------


title: 2010/515/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/135

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2008
   (2010/515/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 z dne 5. decembra 2000 o Evropski agenciji za obnovo (3), zlasti člena 8,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0072/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za obnovo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 43.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 306, 7.12.2000, str. 7.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.