title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007

text:
               26.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/180

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007
   (2009/673/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju zaključnih računov Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o končnih letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje ter Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (4), zlasti člena 13,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0171/2009),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2007;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 4.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 64.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju zaključnih računov Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o končnih letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1210/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje ter Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (4), zlasti člena 13,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0171/2009),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2007 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je dne 22. aprila 2008 Parlament izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2006 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim ugotovil iz letnega poročila agencije, da je tretjina zaposlenih v agenciji iste narodnosti in da je cilj agencije (naveden v letnem poročilu) izboljšati ravnotežje in raznolikost osebja,

               1.

               meni, da je Evropska agencija za okolje (agencija) vir pomembne okoljske zakonodaje za vse institucije Evropske unije in oblikovanje politik EU; z zadovoljstvom ugotavlja, da je Evropska agencija za okolje uspela uskladiti evropske okoljsko informacijsko in opazovalno omrežje in pomagati institucijam EU ter državam članicam, da izboljšajo znanje o okoljskih podatkih in informacijah;

               2.

               spodbuja agencijo, naj si še naprej prizadeva za razvoj komunikacijskih načinov, da bi povečala zanimanje medijev za svoje ugotovitve in tako spodbudila javno razpravo o pomembnih okoljskih vprašanjih, na primer podnebnih spremembah, biotski raznovrstnosti in gospodarjenju z naravnimi viri;

               3.

               poudarja, da pomanjkanje ocene okoljskih vplivov druge zakonodaje in programov Skupnosti pogosto zmanjšuje učinek okoljskih programov; prepričan je, da bi agencija lahko zagotovila podporo za oblikovanje politike tako, da bi naprej razvijala svoje delo na področju presoje okoljskih vplivov;

               4.

               poudarja vlogo agencije pri ocenjevanju izvajanja okoljske zakonodaje EU v EU in v prihodnjih državah članicah;

               5.

               pozdravlja pobudo agencije za kompenziranje vplivov letov na podnebne spremembe glede misij njenega osebja in sodelujočih na dejavnostih agencije;

         Postopki zaposlovanja

               6.

               je seznanjen z izidi revizije Računskega sodišča, da dva postopka zaposlovanja nista bila v skladu z zahtevami po preglednosti in nediskriminatornosti, saj so bili kandidati, ki niso izpolnjevali izbirnih meril, upoštevani za nadaljnje ocenjevanje, merila izbiranja najustreznejših kandidatov, ki naj bili povabljeni na razgovor, pa niso bila dokumentirana;

               7.

               je seznanjen z odgovorom agencije, da je vključila kandidate, ki so se najbolj približali izbirnim merilom, da bi bilo v natečajnem postopku več kandidatov; poziva agencijo, naj se drži svoje obljube in ob podobnih okoliščinah v prihodnosti ponovno objavi razpis;

               8.

               je seznanjen, da je agencija obljubila v prihodnosti bolje dokumentirati izbor kandidatov iz ožjega seznama;

         Postopki oddaje javnih naročil

               9.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče ugotovilo dva primera neposrednega dodeljevanja naročil za storitve, pri katerih je približna skupna vrednost znašala 26 000 EUR in pri katerih se niso upoštevale zahteve iz finančne uredbe;

               10.

               meni, da odgovor agencije ni zadovoljiv, namreč da so bile pogodbe dodeljene zaradi znatnih koristi za agencijo in da je bila edinstvena narava teh primerov zadostno dokumentirana;

               11.

               poleg tega ugotavlja, da je sodišče navedlo primer dodelitve posebne pogodbe za storitve s približno vrednostjo 215 000 EUR, ki ni bil v skladu s pogoji okvirne pogodbe, zaradi česar se dvomi o preglednosti postopka;

               12.

               je seznanjen z odgovorom agencije, da je bil primer povezan z informacijskim sistemom in da je bilo prvotno naročilo povečano, ko je postalo potrebno dodatno povečanje shranjevalnih in strežniških zmogljivosti; je seznanjen z odgovorom, da bodo prihodnji veliki nakupi, povezani z informacijskim sistemom, izvedeni z zbiranjem ponudb;

               13.

               poziva agencijo, naj zagotovi popolno spoštovanje pravil o javnem naročanju;

         Pomanjkljivosti v upravljanju sporazumov o donacijah z evropskimi tematskimi centri

               14.

               je seznanjen z opombo Računskega sodišča, da je agencija izvedla le omejeno število kontrol glede plačil evropskim tematskim centrom na podlagi sporazumov o donacijah;

               15.

               je zadovoljen z odgovorom agencije, da je uvedla nove nadzorne postopke v skladu z ugotovitvami sodišča, vključno s preveritvenimi obiski in drugimi podrobnimi preverjanji pred končnimi plačili; je seznanjen, da je agencija izvedla štiri preveritvene obiske v povezavi s subvencijami iz leta 2007;

               16.

               je seznanjen z ugotovitvami sodišča, da sporazumi o donacijah med agencijo in evropskimi tematskimi centri določajo pavšalno stopnjo 20 % neposrednih odhodkov za njihove posredne (režijske) izdatke, medtem ko je ta stopnja v pravilih za izvajanje finančne uredbe omejena na 7 %; ugotavlja, da je v skladu s pravili to zgornjo mejo mogoče preseči samo po utemeljeni odločitvi agencije; agencija pa ni sprejela nobene utemeljene odločitve;

               17.

               ugotavlja, da, če bi se uporabila stopnja v višini 7 %, bi bil znesek, ki je bil izplačan leta 2007, v skladu z ugotovitvami Računskega sodišča, nižji za 300 000 EUR;

               18.

               ugotavlja, da je agencija priznala, da ni sprejela potrebne utemeljene odločitve, a da je pred sprejetjem sporazumov obširno obravnavala pavšalno stopnjo, in da jo je izrecno obravnavala pri pripravi pogojev okvirja za naročilo;

               19.

               je seznanjen z zavezanostjo agencije k zagotovitvi, da bo upravni odbor sprejel utemeljeno odločitev za prihodnje razpise glede evropskih tematskih centrov, ki bodo potekali leta 2009 in 2010;

         Ukrepanje v obdobju po prejšnjih razrešnicah

               20.

               spominja na svojo zahtevo iz resolucije, ki spremlja sklep o razrešnici glede proračunskega leta 2005 (7), da mora agencija pred 1. januarjem 2010 in nato vsakih pet let pripraviti neodvisno zunanjo oceno svojih dosežkov na podlagi ustanovitvene uredbe in delovnega programa, ki ga določi upravni odbor;

               21.

               ugotavlja, da glede na informacije iz letnega poročila agencija pričakuje rezultate neodvisne zunanje ocene vpliva in učinkovitosti njene petletne strategije 2004–2008;

               22.

               poziva agencijo, naj organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, poroča o rezultatih zunanje ocene, takoj ko bodo ti na voljo;

               23.

               obžaluje, da se glede na podatke iz letnega poročila agencije razmere ravnotežja in raznolikosti zaposlenih leta 2007 niso znatno izboljšale, saj je tretjina zaposlenih še vedno iste narodnosti;

               24.

               poziva agencijo, naj pospeši svoja prizadevanja za izboljšanje ravnotežja in raznolikosti zaposlenih;

               25.

               v zvezi z drugimi ugotovitvami, ki spremljajo sklep o razrešnici in ki so horizontalne narave, opozarja na svojo resolucijo z dne 23. aprila 2009 o finančnem poslovodenju in nadzoru agencij EU (8).

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 4.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 64.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 120, 11.5.1990, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 88, 31.3.2009, str. 159.

      (7)  UL L 187, 15.7.2008, str. 107.

      (8)  Glej stran 206 tega Uradnega lista.


               17.10.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 349/115

         P8_TA(2015)0357
   Imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 14. oktobra 2015 o predlogu za imenovanje izvršnega direktorja Evropskega sklada za strateške naložbe (C8-0304/2015 – 2015/0901(NLE))
   (Odobritev)
   (2017/C 349/34)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju predloga usmerjevalnega odbora Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) z dne 2. oktobra 2015 za imenovanje izvršnega direktorja sklada (C8-0304/2015),

               —

               ob upoštevanju člena 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (1),

               —

               ob upoštevanju Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju skupne razprave Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 55 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0292/2015),

               A.

               ker člen 7(6) Uredbe (EU) 2015/1017 določa, da izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI imenuje Evropska investicijska banka (EIB) po predhodni odobritvi Evropskega parlamenta na podlagi odprtega in preglednega postopka v skladu s postopki EIB, Evropski parlament pa mora biti v vseh fazah izbirnega postopka ustrezno in pravočasno obveščen;

               B.

               ker je 2. oktobra 2015 usmerjevalni odbor EFSI sprejel predlog za imenovanje izvršnega direktorja in namestnika izvršnega direktorja EFSI ter ga posredoval Evropskemu parlamentu;

               C.

               ker sta 13. oktobra 2015 Odbor za proračun ter Odbor za ekonomske in monetarne zadeve poslušala predstavitev predlaganega kandidata za izvršnega direktorja EFSI Wilhelma Moltererja, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odborov;

               1.

               odobri imenovanje Wilhelma Moltererja na položaj izvršnega direktorja EFSI;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, EIB ter vladam držav članic.

      (1)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/287 z dne 31. decembra 2014 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Lietuvos bankas (ECB/2014/61)

text:
               21.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 50/44

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/287
   z dne 31. decembra 2014
   o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Lietuvos bankas (ECB/2014/61)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 30.1, 30.3, 48.1 in 48.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2014/509/EU (1) Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in se bo odstopanje v korist Litve v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (2) razveljavilo z učinkom od 1. januarja 2015, v skladu s členom 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (2)

               Člen 48.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določa, da mora nacionalna centralna banka (NCB) države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vplačati svoj vpisani delež kapitala Evropske centralne banke (ECB) v enaki višini kakor NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. NCB obstoječih držav članic, katerih valuta je euro, so v celoti vplačale svoje deleže v vpisanem kapitalu ECB (3). Ponder centralne banke Lietuvos bankas v kapitalskem ključu ECB je 0,4132 %, v skladu s členom 2 Sklepa ECB/2013/28 (4). Lietuvos bankas je že vplačala del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB v skladu s členom 1 Sklepa ECB/2013/31 (5). Neporavnani znesek tako znaša 43 051 594,36 EUR, kar je enako razliki med zmnožkom vpisanega kapitala ECB (10 825 007 069,61 EUR) in ponderja centralne banke Lietuvos bankas v kapitalskem ključu (0,4132 %) ter tistim delom njenega deleža v vpisanem kapitalu ECB, ki ga je že vplačala.

               (3)

               Člen 48.1 v povezavi s členom 30.1 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prenesti na ECB tudi devizne rezerve. V skladu s členom 48.1 Statuta ESCB se znesek za prenos določi tako, da se vrednost v eurih po veljavnih deviznih tečajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1 Statuta ESCB, pomnoži z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna NCB, in številom delnic, ki so jih že vplačale NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. Pri določanju „deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1,“ je treba ustrezno upoštevati predhodne uskladitve kapitalskega ključa ECB (6) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in razširitve kapitalskega ključa ECB v skladu s členom 48.3 Statuta ESCB (7). Posledično znaša, v skladu s Sklepom ECB/2013/26 (8), protivrednost v eurih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB po členu 30.1 Statuta ESCB, 338 656 541,82 EUR.

               (4)

               Devizne rezerve, ki jih mora prenesti Lietuvos bankas, morajo biti v ameriških dolarjih in zlatu ali denominirane v njih.

               (5)

               Člen 30.3 Statuta ESCB določa, da mora ECB priznati vsaki NCB države članice, katere valuta je euro, terjatev v višini deviznih rezerv, ki jih je slednja prenesla na ECB. Določbe glede denominacije in obrestovanja terjatev, ki so bile že priznane NCB držav članic, katerih valuta je euro (9), bi se morale uporabljati tudi za denominacijo in obrestovanje terjatev centralne banke Lietuvos bankas.

               (6)

               Člen 48.2 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prispevati k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek tega prispevka se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB.

               (7)

               Po analogiji s členom 3.5 Poslovnika Evropske centralne banke (10) je guverner centralne banke Lietuvos bankas imel priložnost podati svoja opažanja v zvezi s tem sklepom, preden je bil ta sprejet –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „devizne rezerve“ pomenijo zlato ali ameriške dolarje;

               (b)

               „zlato“ pomeni čiste unče zlata v obliki palic tipa London Good Delivery, kakor to določa združenje London Bullion Market Association;

               (c)

               „ameriški dolarji“ pomeni zakonito valuto Združenih držav Amerike.

         Člen 2
   Višina in oblika vplačanega kapitala
   1.   Lietuvos bankas z učinkom od 1. januarja 2015 vplača preostali del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, kar znaša 43 051 594,36 EUR.
   2.   Lietuvos bankas plača ECB znesek, določen v odstavku 1, 2. januarja 2015 z ločenim prenosom prek transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2).
   3.   Lietuvos bankas plača ECB 2. januarja 2015, z ločenim prenosom prek sistema TARGET2, obresti, ki se natečejo 1. januarja 2015 od zneska, ki ga dolguje Evropski centralni banki po odstavku 2. Te obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode štetja dni dejansko število dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 3
   Prenos deviznih rezerv
   1.   Lietuvos bankas prenese na ECB z učinkom od 1. januarja 2015 ter v skladu s tem členom in ureditvijo na njegovi podlagi znesek deviznih rezerv v protivrednosti 338 656 541,82 EUR, kakor sledi:

               Ameriški dolarji v protivrednosti v eurih

               Zlato v protivrednosti v eurih

               Skupni znesek v protivrednosti v eurih

               287 858 060,55

               50 798 481,27

               338 656 541,82

         2.   Znesek deviznih rezerv v protivrednosti v eurih, ki jih Lietuvos bankas prenese po odstavku 1, se izračuna na podlagi menjalnega tečaja med eurom in ameriškim dolarjem, določenega v 24-urnem pisnem posvetovalnem postopku 31. decembra 2014 med Eurosistemom in centralno banko Lietuvos bankas, ter, v primeru zlata, na podlagi cene v ameriških dolarjih za čisto unčo zlata, kakor je določena na londonskem trgu (London gold fixing) 31. decembra 2014 ob 10:30 po londonskem času.
   3.   ECB v najkrajšem možnem času potrdi centralni banki Lietuvos bankas znesek, izračunan v skladu z odstavkom 2.
   4.   V skladu z odstavkom 1 Lietuvos bankas prenese na ECB znesek ameriških dolarjev v protivrednosti v eurih, določeni v tabeli v odstavku 1, v denarju.
   5.   Znesek ameriških dolarjev v denarju v protivrednosti v eurih, določeni v tabeli v odstavku 1, se prenese na tiste račune, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos zneska ameriških dolarjev v denarju na ECB je 5. januar 2015. Lietuvos bankas da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
   6.   Vrednost zlata, ki ga Lietuvos bankas prenese na ECB v skladu z odstavkom 1, je čim bliže 50 798 481,27 EUR, vendar ne več od tega zneska.
   7.   Lietuvos bankas prenese zlato, navedeno v odstavku 1, v neinvestirani obliki na tiste račune in kraje, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos zlata na ECB je 5. januar 2015. Lietuvos bankas da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
   8.   Če Lietuvos bankas na ECB prenese zlato v vrednosti, ki je manjša od zneska, določenega v odstavku 1, potem 5. januarja 2015 prenese znesek ameriških dolarjev v denarju kot protivrednost primanjkljaja na račun ECB, ki ga določi ECB. Tak denar v ameriških dolarjih ni del deviznih rezerv, ki jih Lietuvos bankas prenese na ECB v skladu z odstavkom 4.
   9.   Morebitna razlika med skupnim zneskom v protivrednosti v eurih iz odstavka 1 in zneskom iz člena 4(1) se poravna v skladu s Sporazumom z dne 31. decembra 2014 med centralno banko Lietuvos bankas in Evropsko centralno banko v zvezi s terjatvijo, priznano centralni banki Lietuvos bankas s strani Evropske centralne banke po členu 30.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (11).
   Člen 4
   Denominacija, obrestovanje in zapadlost terjatve, enakovredne prispevku
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2015 in v skladu z določbami člena 3 glede datumov poravnave za prenose deviznih rezerv prizna ECB centralni banki Lietuvos bankas terjatev, denominirano v eurih, enakovredno skupnemu eurskemu znesku prispevka centralne banke Lietuvos bankas v devizne rezerve. Ta terjatev znaša 239 453 709,58 EUR.
   2.   Terjatev, ki jo ECB prizna centralni banki Lietuvos bankas, se obrestuje od datuma poravnave naprej. Natečene obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode štetja dni dejansko število dni/360 dni po stopnji, enaki 85 % mejne obrestne mere, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   3.   Natečene obresti, izračunane v skladu z odstavkom 2, se plačajo centralni banki Lietuvos bankas ob koncu vsakega poslovnega leta. ECB vsako četrtletje obvešča centralno banko Lietuvos bankas o skupnem znesku.
   4.   Ni mogoče zahtevati poplačila te terjatve.
   Člen 5
   Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2015 Lietuvos bankas prispeva k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra 2014.
   2.   Znesek prispevka centralne banke Lietuvos bankas se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB. Sklicevanje v členu 48.2 na „število delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka,“ in na „število delnic, ki so jih že vplačale druge centralne banke,“ se nanaša na zadevne ponderje centralne banke Lietuvos bankas in NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro, v kapitalskem ključu ECB, v skladu s Sklepom ECB/2013/26.
   3.   „Rezerve ECB“ in „rezervacije, ki so enakovredne rezervam,“ po odstavku 1 vključujejo splošni rezervni sklad ECB, stanja na računih vrednotenja ter rezervacije za tveganji deviznega tečaja in obrestne mere, kreditno tveganje ter tveganji tržne cene in cene zlata.
   4.   ECB najkasneje na prvi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2014, izračuna in potrdi centralni banki Lietuvos bankas znesek, ki ga mora Lietuvos bankas prispevati po odstavku 1.
   5.   Lietuvos bankas na drugi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2014, prek sistema TARGET2 plača ECB:

               (a)

               znesek, ki ga dolguje Evropski centralni banki, izračunan po odstavku 4, zmanjšan za kateri koli morebiten znesek nad zneskom terjatve iz člena 4(1), ki se prenese na datuma poravnave iz členov 3(5) in 3(7) (predplačilo prispevka); in

               (b)

               obresti, ki se natečejo od 1. januarja 2015 do datuma plačila od zneska, ki ga dolguje Evropski centralni banki, izračunanega po odstavku 4, zmanjšanega za morebitno predplačilo prispevka.

         6.   Natečene obresti iz odstavka 5(b) se izračunajo dnevno z uporabo metode štetja dni dejansko število dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 6
   Pristojnosti
   1.   Izvršilni odbor ECB v potrebnem obsegu izda navodila centralni banki Lietuvos bankas, da bi natančneje opredelil in uveljavil določbe tega sklepa ter zagotovil primerna sredstva za rešitev kakršnih koli težav, ki bi lahko nastale.
   2.   O vsakem navodilu, ki ga izda Izvršilni odbor na podlagi odstavka 1, je treba nemudoma obvestiti Svet ECB, in Izvršilni odbor ravna v skladu z vsako odločitvijo Sveta ECB o tem.
   Člen 7
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2015.

      V Frankfurtu na Majni, 31. decembra 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (UL L 228, 31.7.2014, str. 29).

      (2)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (3)  Sklep ECB/2013/30 z dne 29. avgusta 2013 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (UL L 16, 21.1.2014, str. 61).

      (4)  Sklep ECB/2013/28 z dne 29. avgusta 2013 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 16, 21.1.2014, str. 53).

      (5)  Sklep ECB/2013/31 z dne 30. avgusta 2013 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank zunaj euroobmočja (UL L 16, 21.1.2014, str. 63).

      (6)  Glej opombo 4.

      (7)  Sklep ECB/2013/17 z dne 21. junija 2013 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 187, 6.7.2013, str. 15).

      (8)  Sklep ECB/2013/26 z dne 29. avgusta 2013 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (UL L 16, 21.1.2014, str. 47).

      (9)  V skladu s Smernico ECB/2000/15 z dne 3. novembra 1998, kakor je bila spremenjena s Smernico z dne 16. novembra 2000 o sestavi, vrednotenju in načinih začetnega prenosa deviznih rezerv ter denominaciji in obrestovanju ustreznih terjatev (UL L 336, 30.12.2000, str. 114).

      (10)  Sklep ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (UL L 80, 18.3.2004, str. 33).

      (11)  UL C 64, 21.2.2015, str. 5.


title: 2010/427/EU: Sklep Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje

text:
               3.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 201/30

         SKLEP SVETA
   z dne 26. julija 2010
   o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje
   (2010/427/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 27(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju odobritve Evropske komisije,
   ob upoštevanju:

               (1)

               Namen tega sklepa je opredelitev organizacije in delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ki je delovno samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika, ustanovljeno s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo. Ta sklep in zlasti sklicevanje na naziv „visoki predstavnik“ se razlaga v skladu z njegovimi različnimi funkcijami iz člena 18 PEU.

               (2)

               Unija v skladu z drugim pododstavkom člena 21(3) PEU skrbi za usklajenost različnih področij svojega zunanjega delovanja in usklajenost teh s svojimi drugimi politikami. Svet in Komisija bosta ob pomoči visokega predstavnika zagotavljala to usklajenost in bosta v ta namen sodelovala.

               (3)

               ESZD bo visokemu predstavniku, ki je tudi podpredsednik Komisije in predsednik Sveta za zunanje zadeve, pomagala izpolnjevati njegove naloge vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Unije in zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije, kakor je navedeno predvsem v členih 18 in 27 PEU. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala v njegovi funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta. ESZD bo visokemu predstavniku pomagala tudi v njegovi funkciji podpredsednika Komisije, in sicer glede njegovih pristojnosti znotraj Komisije pri obveznostih Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne bo posegala v običajne naloge služb Komisije.

               (4)

               Ko ESZD prispeva k zunanjim programom sodelovanja Unije, bi si morala prizadevati zagotoviti, da programi izpolnjujejo cilje zunanjega delovanja, navedene v členu 21 PEU, zlasti v odstavku 2(d) navedenega člena, in da upoštevajo cilje razvojne politike Unije v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). V tej zvezi bi se ESZD morala zavzemati tudi za uresničevanje ciljev evropskega soglasja o razvoju (1) in evropskega soglasja o humanitarni pomoči (2).

               (5)

               Iz Lizbonske pogodbe izhaja, da mora biti ESZD pripravljena za delovanje v najkrajšem možnem času po začetku veljavnosti navedene pogodbe, da se lahko izvajajo njene določbe.

               (6)

               Evropski parlament bo poleg zakonodajne in proračunske funkcije, kakor določata Pogodbi, v celoti opravljal tudi svojo funkcijo na področju zunanjega delovanja Unije, vključno s funkcijo političnega nadzora, kakor je določeno v členu 14(1) PEU. Poleg tega se bo visoki predstavnik v skladu s členom 36 PEU redno posvetoval z Evropskim parlamentom o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP, obenem pa bo tudi poskrbel, da se mnenja Evropskega parlamenta ustrezno upoštevajo. Pri tem bo visokemu predstavniku pomagala ESZD. Posebna ureditev bi bila potrebna v zvezi z dostopom članov Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju SZVP. Do sprejetja take ureditve se bodo uporabljale obstoječe določbe iz Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom glede dostopa Evropskega parlamenta do občutljivih podatkov Sveta na področju varnostne in obrambne politike (3).

               (7)

               Visoki predstavnik ali njegov predstavnik bi morala izvajati naloge iz ustanovnih aktov Evropske obrambne agencije (4), Satelitskega centra Evropske unije (5), Inštituta Evropske unije za varnostne študije (6) in Evropske akademije za varnost in obrambo (7). ESZD bi morala navedenim subjektom zagotoviti podporo, ki jo trenutno zagotavlja generalni sekretariat Sveta.

               (8)

               Treba bi bilo sprejeti določbe o osebju ESZD in postopku njegovega zaposlovanja, če so take določbe potrebne za vzpostavitev organizacije in delovanja ESZD. Vzporedno bi bilo treba v skladu s členom 336 PDEU spremeniti Kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti (8) (CEOS) brez poseganja v člen 298 PDEU. ESZD bi bilo treba v zvezi z njenim osebjem obravnavati kot institucijo v smislu Kadrovskih predpisov in CEOS. Visoki predstavnik bo organ za imenovanja tako za uradnike, za katere veljajo Kadrovski predpisi, kot za uslužbence, za katere veljajo CEOS. O številu uradnikov in uslužbencev ESZD se bo vsako leto odločalo v proračunskem postopku, kar bo vključeno v organizacijsko shemo.

               (9)

               Osebje ESZD bi moralo pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevati zgolj interese Unije.

               (10)

               Zaposlovanje bi moralo temeljiti na podlagi odlik in ob tem zagotavljati primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD bi moralo biti sestavljeno po načelu pomembne zastopanosti državljanov vseh držav članic. Pregled, predviden za leto 2013, bi moral zajemati tudi to zadevo, po potrebi vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za popravo morebitnih neravnovesij.

               (11)

               ESZD bodo v skladu s členom 27(3) PEU sestavljali uradniki generalnega sekretariata Sveta in Komisije, pa tudi osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. V ta namen bodo ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije preneseni na ESZD, skupaj z uradniki in začasnimi uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru takih oddelkov ali funkcij. Pred 1. julijem 2013 bodo v ESZD zaposleni izključno uradniki iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije ter osebje, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic. Po navedenem datumu bi morali imeti vsi uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije možnost, da se prijavijo na prosta delovna mesta v ESZD.

               (12)

               ESZD lahko v posebnih primerih pomagajo napoteni nacionalni strokovnjaki s specialističnim znanjem, ki spadajo pod vodstvo visokega predstavnika. Napoteni nacionalni strokovnjaki na delovnih mestih ESZD ne bodo šteli kot del tretjine osebja iz držav članic, ki bi jo to moralo predstavljati glede na celotno osebje ESZD na ravni administratorjev (AD), ko bo ESZD dosegla polno zasedenost. Njihova premestitev v fazi vzpostavljanja ESZD ne bo samodejna, temveč bodo morali z njo soglašati organi oblasti njihove matične države članice. Ob poteku pogodbe napotenega nacionalnega strokovnjaka, ki je bil v skladu s členom 7 premeščen v ESZD, se zadevna funkcija spremeni v delovno mesto začasnega uslužbenca, če napoteni nacionalni strokovnjak opravlja funkcijo, ki ustreza funkciji, ki jo običajno opravlja osebje na ravni AD, pod pogojem, da je v organizacijski shemi predvideno potrebno delovno mesto.

               (13)

               Komisija in ESZD se bosta dogovorili o podrobni ureditvi izdajanja navodil Komisije za delegacije. V njih bi bilo treba določiti zlasti, da kadar bo Komisija dala navodila delegacijam istočasno zagotovi izvod teh navodil vodji delegacije in notranji službi ESZD.

               (14)

               Spremeniti bi bilo treba Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9) (Finančna uredba), da se ESZD vključi v člen 1 Finančne uredbe s posebnim oddelkom v proračunu Unije. V skladu z veljavnimi pravili in kakor pri drugih institucijah bo del letnega poročila Računskega sodišča namenjen tudi ESZD, ESZD pa se bo odzivala na taka poročila. Za ESZD bodo veljali postopki v zvezi z razrešnico, kot je določeno v členu 319 PDEU in v členih 145 do 147 Finančne uredbe. Visoki predstavnik bo Evropskemu parlamentu zagotovil vso podporo, potrebno za uveljavitev pravice Evropskega parlamenta kot organa, ki da razrešnico. Izvajanje operativnega proračuna bo v pristojnosti Komisije v skladu s členom 317 PDEU. Odločitve, ki imajo finančne posledice, bodo zlasti skladne s pristojnostmi iz naslova IV Finančne uredbe, predvsem njenih členov 64 do 68 glede odgovornosti finančnih udeležencev in njenega člena 75 glede izdatkov.

               (15)

               Pri vzpostavitvi ESZD bi morali upoštevati načelo stroškovne učinkovitosti s ciljem proračunske nevtralnosti. V ta namen bo treba uporabiti prehodno ureditev in postopno krepitev zmogljivosti. Izogibati bi se bilo treba nepotrebnemu podvajanju nalog, funkcij in virov z drugimi strukturami. Uporabiti bi bilo treba vse priložnosti za racionalizacijo.
               Poleg tega bo potrebno omejeno število dodatnih delovnih mest za začasne uslužbence iz držav članic, ki jih bo treba financirati v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira.

               (16)

               Določiti bi bilo treba pravila za dejavnosti ESZD in njeno osebje v zvezi z varnostjo, varstvom tajnih podatkov in preglednostjo.

               (17)

               Opomniti je treba, da se Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije uporablja za ESZD, njene uradnike in druge uslužbence, za katere veljajo Kadrovski predpisi ali CEOS.

               (18)

               Evropska unija in Evropska skupnost za atomsko energijo imata še naprej enoten institucionalni okvir. Zato je bistveno zagotoviti usklajenost njunih zunanjih odnosov in omogočiti delegacijam Unije, da zastopajo Evropsko skupnost za atomsko energijo v tretjih državah in mednarodnih organizacijah.

               (19)

               Visoki predstavnik bi moral do sredine leta 2013 pregledati organizacijo in delovanje ESZD, ki ga po potrebi spremljajo predlogi za revizijo tega sklepa. Taka revizija bi morala biti sprejeta najpozneje začetek leta 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vrsta in področje uporabe
   1.   Ta sklep vzpostavlja organizacijo in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).
   2.   ESZD, ki ima sedež v Bruslju, je delovno samostojno telo Evropske unije, ločeno od generalnega sekretariata Sveta in Komisije, ter ima pravno sposobnost, ki je potrebna za izvajanje njenih nalog in doseganje njenih ciljev.
   3.   ESZD deluje pod vodstvom visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).
   4.   ESZD sestavljajo notranja služba in delegacije Unije v tretjih državah ter pri mednarodnih organizacijah.
   Člen 2
   Naloge
   1.   ESZD pomaga visokemu predstavniku pri izpolnjevanju njegovih nalog, kot so določene predvsem v členih 18 in 27 PEU:

               —

               izpolnjevati nalogo vodenja skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), da bi s svojimi predlogi prispeval k razvoju te politike, ki jo izvaja po pooblastilu Sveta, in nalogo zagotavljanja usklajenega zunanjega delovanja Unije,

               —

               v funkciji predsednika Sveta za zunanje zadeve, pri čemer ne posega v običajne naloge generalnega sekretariata Sveta,

               —

               v funkciji podpredsednika Komisije, in sicer pri izpolnjevanju znotraj Komisije obveznosti Komisije na področju zunanjih odnosov in glede usklajevanja drugih vidikov zunanjega delovanja Unije, pri čemer ne posega v običajne naloge služb Komisije.

         2.   ESZD pomaga predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Komisije in Komisiji pri opravljanju njihovih nalog na področju zunanjih odnosov.
   Člen 3
   Sodelovanje
   1.   ESZD pomaga in sodeluje z diplomatskimi službami držav članic ter z generalnim sekretariatom Sveta in službami Komisije, da se zagotovi usklajenost različnih področij zunanjega delovanja Unije in usklajenost teh področij z njenimi drugimi področji politik.
   2.   ESZD in službe Komisije se pri izvrševanju svojih nalog, razen v zadevah s področja SVOP, medsebojno posvetujejo o vseh vprašanjih zunanjega delovanja Unije. ESZD sodeluje v pripravljalnem delu in postopkih v zvezi z akti, ki jih na tem področju pripravlja Komisija.
   Ta odstavek se izvaja v skladu s poglavjem 1 naslova V PEU in členom 205 PDEU.
   3.   ESZD lahko sklepa ureditve na ravni služb z ustreznimi službami generalnega sekretariata Sveta, Komisije ali drugimi uradi ali medinstitucionalnimi telesi Unije.
   4.   ESZD nudi ustrezno podporo drugim institucijam in telesom Unije, zlasti Evropskemu parlamentu, ter z njimi sodeluje. Tudi ESZD lahko izkoristi podporo teh institucij in teles, vključno z agencijami, če je ustrezno, ter ima koristi od sodelovanja z njimi. Notranji revizor ESZD bo sodeloval z notranjim revizorjem Komisije, da se zagotovi skladna revizijska politika, s posebnim poudarkom na pristojnosti Komisije za operativne izdatke. Poleg tega ESZD sodeluje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 (10). Zlasti brez odlašanja sprejme sklep, ki je potreben v skladu z navedeno uredbo glede pogojev za notranje preiskave. Kakor določa navedena uredba, države članice, v skladu z nacionalnimi določbami, in institucije dajejo ustrezno podporo, da omogočijo uslužbencem OLAF-a, da opravijo svoje naloge.
   Člen 4
   Notranja služba ESZD
   1.   ESZD upravlja izvršilni generalni sekretar, ki deluje pod vodstvom visokega predstavnika. Izvršilni generalni sekretar stori vse potrebno, da zagotovi nemoteno delovanje ESZD in tudi njeno upravno vodenje ter proračunsko upravljanje. Izvršilni generalni sekretar zagotavlja učinkovito usklajevanje tako med vsemi oddelki v notranji službi kot tudi z delegacijami Unije.
   2.   Izvršilnemu generalnemu sekretarju pomagata dva namestnika generalnega sekretarja.
   3.   Notranja služba ESZD je organizacijsko razdeljena v generalne direktorate.

               (a)

               Vključuje zlasti:

                           —

                           več generalnih direktoratov, ki jih sestavljajo geografski referati za vse države in regije sveta ter večstranski in tematski referati. Ti oddelki se po potrebi usklajujejo z generalnim sekretariatom Sveta in z ustreznimi službami Komisije,

                           —

                           generalni direktorat za upravne, kadrovske, proračunske in varnostne zadeve ter komunikacijski in informacijski sistem v okviru sistema ESZD, ki ga upravlja izvršilni generalni sekretar. Visoki predstavnik v skladu z običajnimi pravili zaposlovanja imenuje generalnega direktorja za proračun in upravo, ki je podrejen visokemu predstavniku. Visokemu predstavniku odgovarja za upravno vodenje in notranje proračunsko upravljanje ESZD. Sledi istim proračunskim postavkam in upravnim pravilom, ki se uporabljajo v delu oddelka III proračuna Unije, ki sodi v postavko 5 večletnega finančnega okvira,

                           —

                           direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje, civilno zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij, vojaški štab Evropske unije in situacijski center Evropske unije, ki je umeščen pod neposredno pristojnost in odgovornost visokega predstavnika in ki mu pomagajo pri vodenju SZVP Unije v skladu z določbami Pogodbe, ob tem pa v skladu s členom 40 PEU upoštevajo druge pristojnosti Unije.

                     Upoštevajo se specifičnost teh struktur in posebnosti pri njihovih nalogah, zaposlovanju in statusu osebja.
               Zagotovi se popolno usklajevanje med vsemi strukturami ESZD.

               (b)

               Notranjo službo ESZD sestavljajo še:

                           —

                           oddelek za strateško načrtovanje politike,

                           —

                           pravni oddelek v upravni pristojnosti izvršilnega generalnega sekretarja, ki tesno sodeluje s pravnima službama Sveta in Komisije,

                           —

                           oddelke za medinstitucionalne odnose, obveščanje in javno diplomacijo, notranjo revizijo in inšpekcijski nadzor ter varstvo osebnih podatkov.

         4.   Visoki predstavnik imenuje predsednike pripravljalnih teles Sveta, ki jim predseduje predstavnik visokega predstavnika, vključno s predsednikom Političnega in varnostnega odbora, in sicer v skladu s podrobno ureditvijo iz Priloge II k Sklepu Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta (11).
   5.   Visokemu predstavniku in ESZD po potrebi pomagajo generalni sekretariat Sveta in ustrezni oddelki Komisije. V ta namen so med ESZD, generalnim sekretariatom Sveta in pristojnimi oddelki Komisije možne ureditve na ravni služb.
   Člen 5
   Delegacije Unije
   1.   Odločitev o odprtju ali zaprtju delegacije sprejme visoki predstavnik s soglasjem Sveta in Komisije.
   2.   Vsaka delegacija Unije deluje pod vodstvom vodje delegacije.
   Vsi člani osebja so ne glede na status podrejeni vodji delegacije pri vseh svojih dejavnostih. Vodja delegacije odgovarja visokemu predstavniku za splošno upravljanje delovanja delegacije in za zagotavljanje usklajenosti vseh dejavnosti Unije.
   Osebje delegacij sestavlja osebje ESZD in – kjer je ustrezno zaradi izvajanja proračuna in tistih politik Unije, ki niso v pristojnosti ESZD – osebje Komisije.
   3.   Vodja delegacije prejema navodila od visokega predstavnika in ESZD in je odgovoren za njihovo izvršitev.
   Delegacijam lahko v skladu s členom 221(2) PDEU daje navodila tudi Komisija, in sicer na tistih področjih, na katerih izvaja pristojnosti, ki jih Komisiji dodeljujeta Pogodbi; ta navodila se izvršujejo v okviru splošne odgovornosti vodje delegacije.
   4.   Vodja delegacije v skladu s Finančno uredbo izvršuje operativna sredstva v povezavi s projekti Unije v zadevni tretji državi, če Komisija nanj prenese ustrezna pooblastila.
   5.   Delovanje vsake delegacije redno ocenjuje izvršilni generalni sekretar ESZD; ocena zajema finančno in upravno revizijo. Izvršilni generalni sekretar ESZD lahko v ta namen zaprosi za pomoč ustreznih oddelkov Komisije. Poleg notranjih ukrepov ESZD OLAF izvaja svoje pristojnosti predvsem z izvajanjem ukrepov za preprečevanje goljufij v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999.
   6.   Visoki predstavnik z državo gostiteljico, mednarodno organizacijo ali zadevno tretjo državo sklene potrebne ureditve. Visoki predstavnik zlasti sprejme ukrepe, ki so potrebni, da države gostiteljice delegacijam Unije, njihovemu osebju in lastnini podelijo privilegije in imunitete, ki so enaki tistim iz Dunajske konvencije o diplomatskih odnosih z dne 18. aprila 1961.
   7.   Delegacije Unije imajo zadostne zmogljivosti za pomoč drugim institucijam Unije, zlasti Evropskemu parlamentu, pri stikih z mednarodnimi organizacijami ali tretjimi državami, pri katerih so zadevne delegacije akreditirane.
   8.   Vodja delegacije je pooblaščen za zastopanje Unije v državi, v kateri je delegacija akreditirana, zlasti pri sklepanju pogodb in kot stranka v pravnih postopkih.
   9.   Delegacije Unije tesno sodelujejo in izmenjujejo informacije z diplomatskimi službami držav članic.
   10.   Delegacije Unije, ki delujejo v skladu s tretjim odstavkom člena 35 PEU, in na prošnjo držav članic tem nudijo podporo pri diplomatskih odnosih in pri zagotavljanju konzularne zaščite državljanom Unije v tretjih državah na način, ki je nevtralen glede virov.
   Člen 6
   Osebje
   1.   Ta člen, razen odstavka 3, se uporablja brez poseganja v Kadrovske predpise za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev navedenih skupnosti (CEOS), vključno s spremembami navedenih pravil, v skladu s členom 336 PDEU, da se prilagodijo potrebam ESZD.
   2.   ESZD sestavljajo uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije, vključno z osebjem diplomatskih služb držav članic, ki so imenovani za začasne uslužbence.
   Za to osebje se uporabljajo Kadrovski predpisi in CEOS.
   3.   Po potrebi ESZD lahko v posebnih primerih pomaga omejeno število napotenih nacionalnih strokovnjakov s specialističnim znanjem.
   Visoki predstavnik sprejme pravila, enaka tistim iz Sklepa Sveta 2003/479/ES z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta (12), v skladu s katerimi so ESZD na voljo napoteni nacionalni strokovnjaki, da pomagajo s specialističnim strokovnim znanjem.
   4.   Osebje ESZD pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upoštevajo zgolj interese Unije. Brez poseganja v tretjo alineo člena 2(1) ter člena 2(2) in 5(3) ne smejo zahtevati ali sprejemati navodil katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj ESZD ali katerega koli telesa ali osebe razen visokega predstavnika. V skladu z drugim odstavkom člena 11 Kadrovskih predpisov osebje ESZD ne sme prejemati nikakršnih plačil iz katerega koli drugega vira izven ESZD.
   5.   Pristojnosti, ki jih Kadrovski predpisi dodeljujejo organu za imenovanje in organu, ki je na podlagi pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev pooblaščen za sklepanje pogodb, se dodelijo visokemu predstavniku, ki lahko te pristojnosti prenese v okviru ESZD.
   6.   Zaposlovanje v ESZD temelji na podlagi odlik in ob tem zagotavlja primerno geografsko uravnoteženost in uravnoteženost na podlagi spola. Osebje ESZD je sestavljeno po načelu pomembne zastopanosti državljanov vseh držav članic. Pregled iz člena 13(3) vključuje tudi to zadevo, vključno s predlogi za dodatne posebne ukrepe za izboljšanje možne neuravnoteženosti.
   7.   Uradniki Unije in začasni uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic imajo enake pravice in dolžnosti in so obravnavani enako, zlasti kar zadeva njihov dostop do vseh delovnih mest pod enakimi pogoji. Pri dodeljevanju dolžnosti na vseh področjih dejavnosti in politik, ki jih izvaja ESZD, ni razlikovanja med začasnimi uslužbenci, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic, in uradniki Unije. V skladu z določbami Finančne uredbe države članice podpirajo Unijo pri izvrševanju finančnih odgovornosti začasnih uslužbencev ESZD, ki prihajajo iz diplomatskih služb držav članic, ki izhajajo iz odgovornosti iz člena 66 Finančne uredbe.
   8.   Visoki predstavnik določi postopke za izbiro osebja ESZD, ki potekajo pregledno in temeljijo na podlagi odlik, s ciljem, da se službam zagotovi kar najbolj sposobno, učinkovito in neoporečno osebje, ob hkratnem zagotavljanju primerne geografske uravnoteženosti in zastopanosti na podlagi spola in pomembni zastopanosti državljanov vseh držav članic v ESZD. V postopku zaposlovanja na prosta delovna mesta v ESZD sodelujejo predstavniki držav članic, generalnega sekretariata Sveta in Komisije.
   9.   Ko bo ESZD zapolnila vsa delovna mesta, bi moralo osebje iz držav članic iz prvega pododstavka odstavka 2, predstavljati vsaj tretjino osebja ESZD na ravni AD. Enako bi morali stalni uradniki Unije predstavljati vsaj 60 % vsega osebja ESZD na ravni AD, vključno z osebjem, ki prihaja iz diplomatskih služb držav članic, ki so postali stalni uradniki EU v skladu z določbami Kadrovskih predpisov. Visoki predstavnik Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predloži poročilo o zapolnjenosti delovnih mest v ESZD.
   10.   Visoki predstavnik določi pravila o mobilnosti, da se zagotovi visoko mobilnost članov osebja ESZD. Za osebje iz tretje alinee člena 4(3)(a) se uporablja posebna in podrobna ureditev. Načeloma vse osebje ESZD v rednih časovnih presledkih službuje v delegacijah Unije. Visoki predstavnik v ta namen vzpostavi ustrezna pravila.
   11.   Vsaka država članica v skladu z veljavnimi določbami svoje nacionalne zakonodaje svojim uradnikom, ki postanejo začasni uslužbenci v ESZD, jamči takojšnjo vrnitev na delovno mesto po izteku službovanja v ESZD. To obdobje službovanja v skladu z določbami člena 50b CEOS ne presega osem let, razen če se v izjemnih okoliščinah in v interesu službe ne podaljša še za največ dve leti.
   Uradniki Unije, ki službujejo v ESZD, se imajo pravico prijavljati na delovna mesta v svoji matični instituciji pod enakimi pogoji kot notranji kandidati.
   12.   Z ustreznimi ukrepi se osebju ESZD zagotovi ustrezno skupno usposabljanje, ki temelji predvsem na obstoječih nacionalnih praksah in strukturah ter praksah in strukturah na ravni Unije. Visoki predstavnik v letu po začetku veljavnosti tega sklepa v ta namen sprejme ustrezne ukrepe.
   Člen 7
   Prehodne določbe za osebje
   1.   Ustrezni oddelki in funkcije generalnega sekretariata Sveta in Komisije, navedeni v Prilogi, se prenesejo v ESZD. Uradniki in začasni uslužbenci, ki zasedajo delovno mesto v okviru oddelkov ali funkcij iz Priloge, se premestijo v ESZD. Enako smiselno velja za pogodbeno in lokalno osebje v teh oddelkih in funkcijah. V ESZD se s soglasjem organov matične države članice premestijo tudi napoteni nacionalni strokovnjaki, ki delajo v teh oddelkih ali funkcijah.
   Te premestitve začnejo učinkovati 1. januarja 2011.
   V skladu s Kadrovskimi predpisi visoki predstavnik vsakega uradnika po njegovi premestitvi na ESZD razporedi na delovno mesto v njegovi funkcionalni skupini, ki ustreza razredu tega uradnika.
   2.   Postopki zaposlovanja osebja na delovna mesta, prenesena v ESZD, ki z dnem začetka veljavnosti tega sklepa še niso končani, ostanejo v veljavi: nadaljujejo in zaključijo se pod vodstvom visokega predstavnika v skladu z zadevnimi razpisi za prosta delovna mesta in veljavnimi pravili Kadrovskih predpisov ter CEOS.
   Člen 8
   Proračun
   1.   Naloge odredbodajalca za oddelek ESZD splošnega proračuna Evropske unije se prenesejo v skladu s členom 59 Finančne uredbe. Visoki predstavnik sprejme notranja pravila za upravljanje ustreznih proračunskih postavk. Operativni izdatki ostajajo v Komisijinem oddelku proračuna.
   2.   ESZD izvaja svoje pristojnosti v skladu s Finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, v mejah odobrenih sredstev, ki so ji bila dodeljena.
   3.   Pri pripravljanju ocen upravnih izdatkov za ESZD se bo visoki predstavnik posvetoval s komisarjem, odgovornim za razvojno politiko, oziroma komisarjem, odgovornim za sosedsko politiko, glede na njuno pristojnost.
   4.   V skladu s členom 314(1) PDEU sestavi ESZD ocene svojih izdatkov za naslednje finančno leto. Komisija združi te ocene v predlogu proračuna, ki lahko vsebuje različne ocene. Komisija lahko spremeni predlog proračuna, kakor je določeno v členu 314(2) PDEU.
   5.   Da se zagotovi proračunska preglednost na področju zunanjega delovanja Unije, bo Komisija skupaj s predlogom splošnega proračuna Evropske unije proračunskemu organu posredovala delovni dokument, ki zgoščeno predstavlja vse izdatke, povezane z zunanjim delovanjem Unije.
   6.   Za ESZD se uporabljajo postopki v zvezi z razrešnico iz člena 319 PDEU ter členov 145 do 147 Finančne uredbe. ESZD bo v tem smislu v celoti sodelovala z institucijami pri postopku razrešnice in po potrebi zagotovila dodatne potrebne informacije, vključno prek udeležbe na sestankih zadevnih organov.
   Člen 9
   Instrumenti in načrtovanje programov zunanjega delovanja
   1.   Upravljanje programov Unije za zunanje sodelovanje je v pristojnosti Komisije brez poseganja v vlogi Komisije in ESZD pri načrtovanju programov, kakor je določeno v naslednjih odstavkih.
   2.   Visoki predstavnik zagotovi splošno politično uskladitev zunanjega delovanja Unije, kar zagotavlja enotnost, skladnost in učinkovitost zunanjega delovanja Unije zlasti prek naslednjih instrumentov zunanje pomoči:

               —

               instrumentom za razvojno sodelovanje (13),

               —

               Evropskim razvojnim skladom (14),

               —

               evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice (15),

               —

               Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva (16),

               —

               instrumentom za sodelovanje z industrializiranimi državami (17),

               —

               instrumentom za sodelovanje na področju jedrske varnosti (18),

               —

               instrumentom za stabilnost glede pomoči, ki jo določa člen 4 Uredbe (ES) št. 1717/2006 (19).

         3.   ESZD zlasti prispeva k ciklu načrtovanja programov in upravljanja instrumentov iz odstavka 2 na podlagi ciljev politik, ki so določeni v teh instrumentih. Odgovorna je predvsem za pripravo naslednjih sklepov Komisije o strateških večletnih ukrepih v okviru cikla načrtovanja programov v zvezi s:

               (i)

               sredstvi, ki se dodelijo državam, da se določi finančni okvir vsake od regij, ob upoštevanju okvirne razčlenitve iz večletnih finančnih okvirov. Pri vsaki regiji se delež sredstev pridrži za regionalne programe;

               (ii)

               strateškimi načrti za države in regije;

               (iii)

               nacionalnimi in regionalnimi indikativnimi programi.

         Visoki predstavnik in ESZD v skladu s členom 3 ves cikel določanja programov, načrtovanja in izvajanja instrumentov iz odstavka 2 sodelujeta z ustreznimi člani in službami Komisije brez poseganja v člen 1(3). Vsi predlogi sklepov se bodo pripravili po postopkih Komisije in bodo Komisiji predloženi v sprejetje.
   4.   Vse predloge v zvezi z Evropskim razvojnim skladom in instrumentom za razvojno sodelovanje, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3, skupaj pripravijo ustrezne službe ESZD in Komisije pod pristojnostjo komisarja, pristojnega za razvojno politiko, in jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v sprejetje Komisiji.
   Tematske programe razen Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti in dela instrumenta za stabilnost iz sedme alinee odstavka 2 pripravijo ustrezne službe Komisije pod vodstvom komisarja, pristojnega za razvojno politiko; kolegiju komisarjev se ti programi predstavijo s soglasjem visokega predstavnika in drugih pristojnih komisarjev.
   5.   Vse predloge v zvezi z Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva, tudi predloge sprememb temeljnih uredb in programskih dokumentov iz odstavka 3, skupaj pripravijo ustrezne službe ESZD in Komisije, ki so podrejene komisarju, pristojnemu za sosedsko politiko, ki jih nato skupaj z visokim predstavnikom predložijo v sprejetje Komisiji.
   6.   Ukrepi v okviru: proračuna SZVP; instrumenta za stabilnost razen dela iz sedme alinee odstavka 2; instrumenta za sodelovanje z industrializiranimi državami; ukrepov obveščanja in javne diplomacije, ter misije za opazovanje volitev, ki so v pristojnosti visokega predstavnika/ESZD. Komisija je odgovorna za njihovo finančno izvajanje pod vodstvom visokega predstavnika v njegovi funkciji podpredsednika Komisije. Oddelek Komisije, pristojen za to izvajanje, se nahaja skupaj z ESZD.
   Člen 10
   Varnost
   1.   Visoki predstavnik po posvetovanju z odborom iz točke 3 oddelka I dela II Priloge k Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (20) odloči o varnostnih pravilih ESZD in sprejme vse potrebne ukrepe, da zagotovi, da ESZD učinkovito obvladuje tveganja za svoje osebje, materialna sredstva in podatke ter da izpolnjuje svoje dolžnosti glede skrbnosti v zvezi s tem. Ta pravila se uporabljajo za osebje ESZD v celoti in za vse osebje delegacij Unije ne glede na njihov upravni položaj ali poreklo.
   2.   Do odločitve iz odstavka 1:

               —

               glede varovanja tajnih podatkov ESZD uporablja ukrepe varovanja tajnosti, določene v Prilogi k Sklepu 2001/264/ES,

               —

               glede drugih varnostnih vidikov ESZD uporablja Pravilnik Komisije o varnosti, določen v ustrezni Prilogi k Poslovniku Komisije (21).

         3.   ESZD ima oddelek, odgovoren za varnostna vprašanja, ki mu pomagajo ustrezne službe držav članic.
   4.   Visoki predstavnik sprejme potrebne ukrepe, da se v ESZD izvedejo varnostna pravila zlasti glede varovanja tajnih podatkov in ukrepov, ki jih je treba sprejeti v primerih, ko osebje ESZD ne izpolnjuje varnostnih pravil. V ta namen se ESZD za nasvete obrača na varnostni urad generalnega sekretariata Sveta, ustrezne službe Komisije in ustrezne službe držav članic.
   Člen 11
   Dostop do dokumentov, arhivov in varstvo podatkov
   1.   ESZD uporablja pravila iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (22). Visoki predstavnik sprejme odločitev o izvedbenih pravilih v ESZD.
   2.   Izvršilni generalni sekretar ESZD uredi arhive službe. Ustrezni arhivi oddelkov, prenesenih iz generalnega sekretariata Sveta in Komisije, se prenesejo v ESZD.
   3.   ESZD varuje posameznike pri obdelavi njihovih osebnih podatkov v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (23). Visoki predstavnik sprejme odločitev o izvedbenih pravilih v ESZD.
   Člen 12
   Nepremičnine
   1.   Generalni sekretariat Sveta in ustrezne službe Komisije storijo vse potrebno, da se ob prenosih iz člena 7 na ESZD lahko prenesejo tudi nepremičnine Sveta in Komisije, ki jih potrebuje za svoje delovanje.
   2.   Pogoje, pod katerimi se nepremičnine dajo na voljo notranji službi ESZD in delegacijam Unije, kakor je primerno skupaj določijo visoki predstavnik in generalni sekretariat Sveta oziroma Komisija.
   Člen 13
   Končne in splošne določbe
   1.   Za izvajanje tega sklepa so odgovorni visoki predstavnik, Svet, Komisija in države članice, ki v ta namen sprejmejo vse potrebne ukrepe.
   2.   Visoki predstavnik do konca leta 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predloži poročilo o delovanju ESZD. V navedenem poročilu je obravnavano zlasti izvajanje člena 5(3) in (10) ter člena 9.
   3.   Visoki predstavnik do sredine leta 2013 pregleda organizacijo in delovanje ESZD, ki med drugim zajema izvajanje člena 6(6), (8) in (11). Pregled po potrebi spremljajo ustrezni predlogi za revizijo tega sklepa. V takem primeru Svet v skladu s členom 27(3) PEU najpozneje do začetka leta 2014 ta sklep revidira glede na pregled.
   4.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Določbe o finančnem upravljanju in zaposlovanju začnejo učinkovati ob sprejetju potrebnih sprememb Kadrovskih predpisov, CEOS in Finančne uredbe ter sprememb proračuna. Visoki predstavnik, generalni sekretariat Sveta in Komisija se dogovorijo o ustreznih rešitvah, z državami članicami pa se opravijo posvetovanja, da se zagotovi nemoten prehod.
   5.   V enem mesecu po začetku veljavnosti tega sklepa visoki predstavnik Komisiji predloži oceno prihodkov in odhodkov ESZD, vključno z organizacijsko shemo, da Komisija pripravi predlog spremembe proračuna.
   6.   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 26. julija 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

      (2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Nasproti evropskemu soglasju o humanitarni pomoči (COM/2007/0317 končno). Ni objavljeno v Uradnem listu.

      (3)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

      (4)  Skupni ukrep Sveta 2004/551/SZVP z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije (UL L 245, 17.7.2004, str. 17).

      (5)  Skupni ukrep Sveta 2001/555/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Satelitskega centra Evropske unije (UL L 200, 25.7.2001, str. 5).

      (6)  Skupni ukrep Sveta 2001/554/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Inštituta Evropske unije za varnostne študije (UL L 200, 25.7.2001, str. 1).

      (7)  Skupni ukrep Sveta 2008/550/SZVP z dne 23. junija 2008 o ustanovitvi Evropske akademije za varnost in obrambo (EAVO) (UL L 176, 4.7.2008, str. 20).

      (8)  Uredba št. 31(EGS), 11(ESAE) o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL 45, 14.6.1962, str. 1387/62).

      (9)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (10)  Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 1).

      (11)  UL L 322, 9.12.2009, str. 28.

      (12)  UL L 160, 28.6.2003, str. 72.

      (13)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

      (14)  Uredba Sveta št. 5 o določitvi pravil glede pozivov in prenosov finančnih prispevkov, proračunskih ureditev in upravljanja z viri Razvojnega sklada za čezmorske države in ozemlja (UL 33, 31.12.1958, str. 681/58).

      (15)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

      (16)  Uredba (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (UL L 310, 9.11.2006, str. 1).

      (17)  Uredba Sveta (ES) št. 382/2001 z dne 26. februarja 2001 o izvajanju projektov spodbujanja sodelovanja ter trgovinskih odnosov med Evropsko unijo in industrializiranimi državami Severne Amerike, Daljnega vzhoda, Avstralije in Oceanije (UL L 57, 27.2.2001, str. 10).

      (18)  Uredba Sveta (Euratom) št. 300/2007 z dne 19. februarja 2007 o vzpostavitvi instrumenta za sodelovanje na področju jedrske varnosti (UL L 81, 22.3.2007, str. 1).

      (19)  Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

      (20)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (21)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.

      (22)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

      (23)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      PRILOGA

         ODDELKI IN FUNKCIJE, KI SE PRENESEJO V ESZD
          (1)

      V nadaljevanju je naveden seznam vseh administrativnih enot, ki se v celoti prenesejo v ESZD. To ne posega niti v vprašanje dodatnih potreb in dodeljevanja sredstev, o katerem se bo odločalo med splošnimi proračunskimi pogajanji glede ustanovitve ESZD, niti v odločitve glede zagotavljanja zadostnega osebja, zadolženega za podporne naloge, niti v s tem povezano vprašanje potrebnih ureditev na ravni služb med generalnim sekretariatom Sveta in Komisijo ter ESZD.
      1.   GENERALNI SEKRETARIAT SVETA
      Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen zelo majhnega dela osebja, ki bo opravljalo običajne naloge generalnega sekretariata Sveta v skladu z drugo alineo člena 2(1), in razen nekaterih specifičnih funkcij, ki so navedene v nadaljevanju:

         Enota za politike

         SVOP in strukture za krizno upravljanje

                  —

                  Direktorat za krizno upravljanje in načrtovanje (CMPD – Crisis Management and Planning Directorate)

                  —

                  Civilna zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC – Civilian Planning and Conduct Capability)

                  —

                  Vojaški štab Evropske unije (EUMS – European Union Military Staff)

                              —

                              oddelki v neposredni pristojnosti generalnega direktorja Vojaškega štaba Evropske unije (DGEUMS)

                              —

                              Direktorat za koncepte in zmogljivosti

                              —

                              Direktorat za obveščevalne podatke

                              —

                              Direktorat za operacije

                              —

                              Direktorat za logistiko

                              —

                              Direktorat za komunikacije in informacijske sisteme

                  —

                  Situacijski center EU (SITCEN).

            Izjema:

                  —

                  osebje v SITCEN, ki podpira Organ za varnostno akreditacijo

         Generalni direktorat E

                  —

                  enote v neposredni pristojnosti generalnega direktorja

                  —

                  Direktorat za Ameriki in Organizacijo združenih narodov

                  —

                  Direktorat za Zahodni Balkan, Vzhodno Evropo in Srednjo Azijo

                  —

                  Direktorat za neširjenje orožja za množično uničevanje

                  —

                  Direktorat za parlamentarne zadeve na področju SZVP

                  —

                  Urad za zvezo v New Yorku

                  —

                  Urad za zvezo v Ženevi

         Uradniki generalnega sekretariata Sveta, dodeljeni posebnim predstavnikom Evropske unije in misijam v okviru SVOP

      2.   KOMISIJA (VKLJUČNO Z DELEGACIJAMI)
      Vse osebje v oddelkih in funkcijah s seznama, navedenega v nadaljevanju, se v celoti premesti v ESZD, razen omejenega števila osebja, ki je spodaj navedeno kot izjema.

         Generalni direktorat za zunanje odnose

                  —

                  vsa delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

                  —

                  Direktorat A (krizna platforma in usklajevanje politike v okviru SZVP)

                  —

                  Direktorat B (večstranski odnosi in človekove pravice)

                  —

                  Direktorat C (Severna Amerika, Vzhodna Azija, Avstralija, Nova Zelandija, EGP, EFTA, San Marino, Andora in Monako)

                  —

                  Direktorat D (usklajevanje evropske sosedske politike)

                  —

                  Direktorat E (Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz, republike Srednje Azije)

                  —

                  Direktorat F (Bližnji vzhod, Južno Sredozemlje)

                  —

                  Direktorat G (Latinska Amerika)

                  —

                  Direktorat H (Azija, razen Japonske in Koreje)

                  —

                  Direktorat I (viri na sedežu, obveščanje, medinstitucionalni odnosi)

                  —

                  Direktorat K (zunanja služba)

                  —

                  Direktorat L (strateški razvoj, usklajevanje in analize)

                  —

                  Delovna skupina za vzhodno partnerstvo

                  —

                  Enota Relex-01 (revizija)

            Izjemi:

                  —

                  osebje, odgovorno za upravljanje finančnih instrumentov

                  —

                  osebje, odgovorno za izplačilo plač in nadomestil osebju v delegacijah

         Zunanja služba

                  —

                  vsi vodje delegacij in njihovi namestniki ter podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi

                  —

                  vsi politični oddelki ali celice in osebje

                  —

                  vsi oddelki za obveščanje in javno diplomacijo ter osebje

                  —

                  vsi administrativni oddelki

            Izjema:

                  —

                  osebje, odgovorno za izvajanje finančnih instrumentov

         Generalni direktorat za razvoj

                  —

                  Direktorat D (AKP II – Zahodna in Srednja Afrika, Karibi in čezmorske države in ozemlja) razen delovne skupine za čezmorske države in ozemlja

                  —

                  Direktorat E (Afriški rog, Vzhodna in Južna Afrika, Indijski in Tihi ocean)

                  —

                  Enota CI (AKP I: načrtovanje programov pomoči in upravljanje pomoči): osebje, odgovorno za načrtovanje programov

                  —

                  Enota CI (vseafriška vprašanja in institucije, dobro upravljanje in migracije): Osebje, odgovorno za vseafriške odnose

                  —

                  ustrezna delovna mesta v hierarhiji in podporno osebje, ki je neposredno povezano z njimi.

         (1)  Vsi človeški viri, ki se premestijo, so financirani iz postavke 5 (Uprava) večletnega finančnega okvira.


title: 2004/806/ES: Sklep Komisije z dne 19. novembra 2004 o zaključku postopka preverjanja glede trgovinskih ovir na podlagi trgovinske prakse Kanade v odnosu do nekaterih geografskih označb za vina (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4388)

text:
               30.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 354/30

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 19. novembra 2004
   o zaključku postopka preverjanja glede trgovinskih ovir na podlagi trgovinske prakse Kanade v odnosu do nekaterih geografskih označb za vina
   (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 4388)
   (2004/806/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (1), in zlasti člena 11(1) Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dne 6. decembra 2001 je Conseil Interprofessionnel du vin de Bordeaux (CIVB) (CIVB) vložil pritožbo na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 3286/94 (v nadaljevanju „Uredba“).

               (2)

               CIVB je trdil, da prodajo Bordeaux in Médoc Skupnosti v Kanadi omejuje vrsta trgovinskih ovir v smislu člena 2(1) Uredbe, tj. „praksa, ki jo sprejme ali ohranja tretja država, proti kateri mednarodna pravila trgovanja priznavajo pravico do ukrepanja“.

               (3)

               Domnevna trgovinska ovira je posledica spremembe C-57 h kanadskemu zakonu o blagovnih znamkah, ki je geografskima označbama Bordeaux in Médoc odvzela standardno zaščito v skladu z zahtevami za zaščito, ki jih za geografske označbe za vina določa Sporazum STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIP).

               (4)

               Komisija je odločila, da je pritožba vsebovala dovolj dokazov za utemeljitev začetka postopka preverjanja. Ustrezno obvestilo je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropskih skupnost
                   (2).

               (5)

               Preiskava je potrdila pravno upravičen zahtevek pritožnika, da je sprememba C-57 kanadskega zakona o blagovnih znamkah kršila člen 23.1 in 2 kakor tudi člen 24.3 (tako imenovana klavzula o mirovanju) TRIP, ter da takih kršitev ni bilo mogoče opravičiti na podlagi izjeme v skladu s členom 24.6 TRIP.

               (6)

               V postopku preverjanja je bilo tudi ugotovljeno, da obstaja nevarnost, da bo imela sprememba C-57 za pritožnika škodljive učinke na trgovino v smislu členov 2(4) in 10(4) Uredbe.

               (7)

               Dne 12. februarja 2003 je svetovalni odbor, ustanovljen z Uredbo, preučil končno poročilo postopka preverjanja.

               (8)

               Dne 24. aprila 2003 je Komisija parafirala dvostranski sporazum s Kanado o trgovini z vinom in žganimi pijačami, ki je z začetkom veljavnosti sporazuma predvidel dokončno odstranitev imen, navedenih kot „generična“ v Kanadi, vključno z „Bordeaux“, „Médoc“ in „Medoc“.

               (9)

               Dne 9. julija 2003 je Komisija sklenila začasno prekiniti (3) postopek preverjanja z namenom njegovega zaključka, takoj ko bi Kanada dejansko odstranila ta imena s seznama generičnih imen iz spremembe C-57.

               (10)

               Dne 30. julija 2003 je Svet potrdil sklenitev dvostranskega sporazuma s Kanado o trgovini z vinom in žganimi pijačami v imenu Evropske skupnosti (4). Dne 1. junija 2004 je dvostranski sporazum začel veljati (5).

               (11)

               Z Odredbo o spremembi pododdelkov 11.18(3) in (4) Zakona o blagovnih znamkah (6) je Kanada odstranila Bordeaux, Médoc in Medoc s seznama generičnih imen iz amandmaja C-57.

               (12)

               Zato je postopek preverjanja primerno zaključiti –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Postopek preverjanja glede trgovinskih ovir na podlagi trgovinske prakse Kanade v odnosu do nekaterih geografskih označb za vina, se zaključi.

      V Bruslju, 19. novembra 2004.

            Za Komisijo

         Pascal LAMY

            Član Komisije

      (1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 356/95 (UL L 41, 23.2.1995, str. 3).

      (2)  UL C 124, 25.5.2002, str. 6.

      (3)  UL L 170, 9.7.2003, str. 29.

      (4)  UL L 35, 6.2.2004, str. 1.

      (5)  Člen 41 dvostranskega sporazuma določa: „Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko sta pogodbenici izmenjali diplomatski noti o potrditvi konca njunih zadevnih postopkov za začetek veljavnosti tega sporazuma“. ES je svojo noto izročila 16. septembra 2003, odgovor Kanade pa je prispel 26. aprila 2004.

      (6)  Kanadski Department of Industry je objavil Odredbo o spremembi pododdelkov 11.18(3 ) in (4) Zakona o blagovnih znamkah v delu II Canada Gazette z dne 5. maja 2004. Odredba velja od datuma njene registracije, torej od 22. aprila 2004.