title: 2009/41/ES: Sklep Sveta z dne 19. januarja 2009 o imenovanju avstrijskega člana Odbora regij

text:
               21.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/12

      SKLEP SVETA

   z dne 19. januarja 2009
   o imenovanju avstrijskega člana Odbora regij
   (2009/41/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010. (1)

               (2)

               Zaradi smrti g. Jörga HAIDERJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V Odbor regij se za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2010, imenuje naslednji član:
   g. Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. januarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         P. GANDALOVIČ

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 16. decembra 1998 o Priročniku o čezmejnem policijskem sodelovanju (SCH/Com-ex (98)52)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41998D0052

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0408 - 0408

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 16. decembra 1998o Priročniku o čezmejnem policijskem sodelovanju(SCH/Com-ex (98)52)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju schengenskega sporazuma,ob upoštevanju členov 2(3), 3, 7, 39, 40, 41, 46, 47 in 92 zgoraj navedene konvencije,SKLENIL:1. Sprejme se schengenski Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju (Doc. SCH/I (98)90 [1], priložen k temu sporazumu. Hkrati se razveljavi izjava Izvršnega odbora z dne 29. junija 1995 (Doc. SCH/Com-ex (95) Decl. 2).2. Schengenski Priročnik o policijskem sodelovanju pri ohranjanju javnega reda in varnosti (Doc. SCH/I (97)36 Rev. 5) je bil vključen v Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju. Sklep Izvršnega odbora z dne 24. junija 1997 (Doc. SCH/Com-ex (97)6 Rev. 2) se razveljavi.3. Pogodbenice vključijo Priročnik o čezmejnem policijskem sodelovanju v svoj nacionalni pravni red in ga posredujejo svojim policijskim službam v izvajanje.4. Schengenski sekretariat je odgovoren za stalno dopolnjevanje Priročnika v obliki fascikla. V ta namen pogodbenice sproti obveščajo generalni sekretariat o vseh spremembah svojih kontrolnih seznamov.5. Vsakih šest mesecev se predsedstvo posvetuje z državami članicami glede potrebe po dopolnitvi splošnega dela in dopolni Priročnik.6. Predsedstvo posreduje Priročnik v vednost Evropski uniji.Berlin, 16. decembra 1998Predsednik,C. H. Schapper[1] Zaupni dokument--------------------------------------------------


title: 2008/657/ES: Sklep Sveta z dne 24. julija 2008 o imenovanju nemškega člana in nemškega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               12.8.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 215/3

      SKLEP SVETA

   z dne 24. julija 2008
   o imenovanju nemškega člana in nemškega nadomestnega člana Odbora regij
   (2008/657/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nemške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi odstopa g. Gerolda WUCHERPFENNIGA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Mesto nadomestnega člana se je sprostilo zaradi imenovanja g. Klausa ZEHA za člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za člana:

                           —

                           g. Klaus ZEH, Minister für Bundes- und Europaangelegenheiten und Chef der Staatskanzlei, Mitglied des Thüringer Landtags (sprememba mandata),

                     in

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           g. Fritz SCHRÖTER, Mitglied des Thüringer Landtags.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. julija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         B. HORTEFEUX

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Komisije z dne 18. decembra 2009 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah

text:
               19.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/99

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 18. decembra 2009
   o ustanovitvi skupine strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah
   (2009/986/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za zagotavljanje uspešnega izvajanja sistema razdeljevanja sadja v šolah, ki je bil vzpostavljen z Uredbo Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1), kot je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 13/2009 (2) (v nadaljnjem besedilu: sistem razdeljevanja sadja v šolah), bi morala Komisija imeti možnost pridobitve strokovnega svetovanja foruma strokovnjakov z znanjem s področij prehrane, epidemiologije, javnega zdravja in spodbujanja zdravja, vedenjskih in družbenih ved ter vrednotenja.

               (2)

               Zato je treba ustanoviti skupino neodvisnih strokovnjakov in opredeliti njene naloge ter strukturo.

               (3)

               Strokovna skupina naj bi Komisiji zagotovila strokovno znanje na številnih področjih, povezanih z izvajanjem, spremljanjem in ocenjevanjem sistema razdeljevanja sadja v šolah. Strokovna skupina naj bi Komisiji pomagala tudi pri pripravi poročila iz člena 184(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

               (4)

               Člani strokovne skupine morajo biti imenovani kot posamezniki in Komisiji zagotavljati neodvisno svetovanje. Člani strokovne skupine morajo imeti komplementarna osnovna znanja in združevati tako znanstveno kot praktično znanje. Sestava strokovne skupine mora odražati primerno geografsko ravnovesje v Evropski uniji.

               (5)

               Predstavnik Komisije v strokovni skupini mora imeti pravico, da k sodelovanju pri delu skupine povabi strokovnjake ali opazovalce z izkušnjami na določenih področjih.

               (6)

               Treba je določiti pravila o razkritju podatkov s strani članov strokovne skupine, ne glede na pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (3).

               (7)

               Osebne podatke, ki se nanašajo na člane strokovne skupine, je treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4) –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah
   Ustanovi se skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi s sistemom razdeljevanja sadja v šolah (v nadaljnjem besedilu: strokovna skupina).
   Člen 2
   Naloge
   Naloga strokovne skupine je, da pomaga Komisiji pri:

               (a)

               izvajanju, spremljanju in ocenjevanju sistema razdeljevanja sadja v šolah, ki je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 1234/2007 (v nadaljnjem besedilu: sistem razdeljevanja sadja v šolah), s tem, da ji zagotavlja strokovno svetovanje;

               (b)

               pripravi poročila iz člena 184(5) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

         Člen 3
   Posvetovanje
   1.   Komisija se lahko posvetuje s strokovno skupino glede vseh zadev v zvezi z uporabo sistema razdeljevanja sadja v šolah.
   2.   Predsednik strokovne skupine lahko Komisijo obvesti, da je zaželeno, da se o določenem vprašanju posvetuje s strokovno skupino.
   Člen 4
   Člani – imenovanje
   1.   Strokovno skupino sestavlja deset članov. Njena sestava odraža primerno geografsko ravnovesje v Evropski uniji.
   2.   Komisija imenuje člane strokovne skupine izmed strokovnjakov:

               (a)

               s strokovnim znanjem s področij prehrane, epidemiologije, javnega zdravja in spodbujanja zdravja, vedenjskih in družbenih ved ter vrednotenja;

               (b)

               s primernim osnovnim znanjem za svetovanje Komisiji pri izvajanju, spremljanju in ocenjevanju sistema razdeljevanja sadja v šolah, ter

               (c)

               ki so se odzvali na javni razpis.

         3.   Komisija lahko sestavi tudi seznam kandidatov, ki jih ni bilo mogoče imenovati za stalne člane strokovne skupine, čeprav je bilo v izbirnem postopku ocenjeno, da so za mesto v strokovni skupini primerni. Ta seznam se lahko uporabi za imenovanje nadomestnih članov strokovne skupine.
   4.   Člani strokovne skupine so imenovani kot posamezniki in svetujejo Komisiji neodvisno od vseh zunanjih vplivov.
   5.   Člani strokovne skupine se imenujejo za mandat treh let z možnostjo podaljšanja, funkcijo pa lahko opravljajo največ tri zaporedne mandate. Svoje naloge opravljajo, dokler niso zamenjani v skladu z odstavkom 6 ali se jim ne izteče mandat.
   6.   Člane, ki ne morejo več učinkovito prispevati k razpravam strokovne skupine, in tiste, ki dajo odpoved ali ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 4 tega člena ali iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je za preostanek njihovega mandata mogoče zamenjati.
   7.   Člani morajo vsako leto podati pisno izjavo, da bodo delovali v javnem interesu, ter izjavo o odsotnosti kakršnega koli interesa, ki bi lahko negativno vplival na njihovo objektivnost. Prav tako pred vsakim sestankom navedejo vse posebne interese, ki bi lahko vplivali na njihovo neodvisnost v zvezi s točkami dnevnega reda.
   8.   Imena članov in imena kandidatov s seznama iz člena 3 se objavijo na internetni strani Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja ter v registru strokovnih skupin. Ta imena se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Strokovna skupina izmed svojih članov z glasovanjem z navadno večino izvoli predsednika in dva podpredsednika.
   2.   Sestankov strokovne skupine se lahko udeleži predstavnik Komisije. Ta lahko povabi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem glede zadeve na dnevnem redu strokovne skupine k sodelovanju pri delu strokovne skupine.
   3.   Informacije, dobljene v okviru sodelovanja pri razpravah strokovne skupine, se ne smejo razkriti, če je Komisija mnenja, da se nanašajo na zaupna vprašanja.
   4.   Strokovna skupina se običajno sestaja v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih ta določi. Komisija zagotovi tajniške storitve. Sestankov strokovne skupine se lahko udeležujejo tudi drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   5.   Strokovna skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (5), z glasovanjem z navadno večino.
   6.   Komisija lahko na internetu v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi dnevni red, zapisnike, vsak povzetek, sklep, delni sklep ali delovni dokument strokovne skupine.
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Komisija članom in strokovnjakom povrne potne stroške in, kadar je ustrezno, dnevnice v zvezi z dejavnostmi strokovne skupine v skladu z veljavnimi pravili Komisije o nadomestilu za zunanje strokovnjake.
   2.   Člani, strokovnjaki in opazovalci za opravljeno delo niso plačani.
   3.   Stroški sestankov se povrnejo v mejah letnega proračuna, ki ga dodelijo pristojne službe Komisije.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2009

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

      (2)  UL L 5, 9.1.2009, str. 1.

      (3)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

      (4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (5)  Priloga III k dokumentu SEC(2005) 1004 z dne 27.7.2005.


title: 2008/532/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/168

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 24. aprila 2007
   o zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005
   (2008/532/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnem zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe o ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtev živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (4), in zlasti člena 44 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0112/2007),

               1.

               ugotavlja, da sta letna zaključna računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunski leti 2004 in 2005:
               Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2005

                           (v 1000 EUR)

                           2005

                           2004

                           Prihodki iz poslovanja

                           27 405

                           20 591

                              Skupni prihodki iz poslovanja

                              27 405

                              20 591

                           Upravni odhodki

                           Odhodki za zaposlene

                           -13 012

                           -7 564

                           Zgradbe in z njimi povezani odhodki

                           -3 627

                           -4 192

                           Drugi odhodki (vključno z odhodki konsolidiranih subjektov ES)

                           -2 205

                           -1 263

                           Amortizacija in zmanjšanje vrednosti konsolidiranih enot

                           - 603

                           - 333

                           Odhodki iz poslovanja (vključno z odhodki konsolidiranih subjektov ES)

                           -8 413

                           -6 431

                              Skupni odhodki iz poslovanja

                              -27 674

                              -19 783

                              Dobiček/(izguba) iz poslovanja

                           - 761

                           808

                           Prihodki iz finančnih poslov

                           —

                           0

                           Odhodki iz finančnih poslov

                           - 7

                           - 7

                                 Dobiček/(izguba) iz finančnih poslov

                           - 7

                           - 6

                                 Tekoči dobiček/(izguba)

                           - 768

                           802

                           Izredni prihodki

                           Izredni odhodki

                           —

                           - 27

                                 Izredni dobiček/(izguba)

                           —

                           - 27

                           Poslovni izid proračunskega leta

                           - 768

                           775

                              Opomba: Skupni zneski se lahko razlikujejo zaradi zaokroževanja.

                              Vir: Podatki Evropske agencije za varnost hrane. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih letnih računovodskih izkazih.

               2.

               odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 22.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 42.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2006/969/ES: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)

text:
               30.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 391/19

      SKLEP SVETA

   z dne 18. decembra 2006
   o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011)
   (2006/969/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupna nacionalna in evropska prizadevanja na področju raziskav in usposabljanja so bistvenega pomena za pospeševanje in zagotavljanje gospodarske rasti in dobrega počutja državljanov Evrope.

               (2)

               Sedmi okvirni program dopolnjuje druge ukrepe EU na področju raziskovalne politike, ki so potrebni za izvajanje Lizbonske strategije, zlasti tiste, ki potekajo vzporedno z ukrepi na področju izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zaposlovanja in okolja.

               (3)

               Sedmi okvirni program gradi na dosežkih predhodnih programov v smeri oblikovanja Evropskega raziskovalnega prostora in jih nadgrajuje v smeri razvoja ekonomije in družbe znanja v Evropi.

               (4)

               Zelena knjiga Komisije „Evropski strategiji za dobavo energije naproti“ poudarja prispevek jedrske energije k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov in zmanjšanju odvisnosti Evrope od uvožene energije.

               (5)

               Dne 24. avgusta 2005 je Komisija predložila sklepe o zunanjem ocenjevanju izvajanja in rezultatov dejavnosti Skupnosti, izvedenih v petih letih pred tem ocenjevanjem, skupaj s svojimi pripombami.

               (6)

               Ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. novembra 2004 o spremembi pogajalskih direktiv v zvezi z mednarodnim termonuklearnim poskusnim reaktorjem (ITER) bo v okviru širšega pristopa k fuzijski energiji izgradnja reaktorja ITER v Evropi osrednja značilnost dejavnosti na področju raziskav fuzije, ki se bodo izvajale pod okriljem Sedmega okvirnega programa.

               (7)

               Izvajanje Sedmega okvirnega programa lahko spodbudi ustanovitev skupnih podjetij v smislu členov 45 do 51 Pogodbe.

               (8)

               Raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira Sedmi okvirni program, morajo upoštevati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah. Upoštevajo se in upoštevala se bodo mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah.

               (9)

               Ta Sklep vzpostavlja finančni okvir za celotno trajanje programa, ki naj bo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), za proračunske organe med letnim proračunskim postopkom.

               (10)

               Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje Sedmega okvirnega programa in njegovo izvajanje na čim bolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ter tudi lahek dostop za vse udeležence.

               (11)

               V Sedmem okvirnem programu se bo ustrezna pozornost namenila vlogi žensk na področju znanosti in raziskav z namenom nadaljnjega povečevanja njihove dejavne vloge v raziskavah.

               (12)

               Skupno raziskovalno središče (SRS) naj bi pripomoglo k zagotavljanju na naročnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Skupnosti. V tem pogledu je koristno, da SRS še naprej deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v EU na področjih svojih posebnih pristojnosti.

               (13)

               Mednarodna in svetovna razsežnost evropskih raziskovalnih dejavnosti je pomembna z vidika medsebojnih koristi. V 7. okvirnem programu lahko sodelujejo države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa lahko v njem sodelujejo tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje.

               (14)

               Sedmi okvirni program mora prispevati tudi k širitvi Evropske unije, in sicer z zagotavljanjem znanstvene in tehnološke podpore državam kandidatkam za izvajanje pravnega reda Skupnosti ter za njihovo vključevanje v Evropski raziskovalni prostor.

               (15)

               Sprejeti je treba tudi ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij, storiti pa je treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (4), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (5), in Uredbo Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6).

               (16)

               Komisija se je posvetovala z Znanstveno-tehničnim odborom, ki je podal svoje mnenje —

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sprejetje Sedmega okvirnega programa
   Sprejme se večletni okvirni program za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja, v nadaljnjem besedilu „Sedmi okvirni program“, za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2011.
   Člen 2
   Cilji
   1.   Sedmi okvirni program, ki temelji na Evropskem raziskovalnem prostoru, sledi splošnim ciljem, določenim v členu 1 in členu 2(a) Pogodbe, ter istočasno prispeva k oblikovanju družbe znanja.
   2.   Sedmi okvirni program zajema dejavnosti Skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja, mednarodnega sodelovanja, razširjanja tehničnih informacij in izkoriščanja ter tudi usposabljanja, ki jih je treba določiti v dveh posebnih programih:
   Prvi posebni program zajema:

               (a)

               raziskave fuzijske energije z namenom razvijanja tehnologije za varen, trajnosten, okoljsko odgovoren in gospodarno izvedljiv energijski vir;

               (b)

               jedrsko cepitev in zaščito pred sevanjem, predvsem z namenom spodbujanja varnejše, boljše z vidika uporabe virov in stroškovno učinkovitejše jedrske cepitve in uporab sevanja v industriji in medicini.

         Drugi posebni program zajema dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (SRS) na področju jedrske energije.
   3.   Splošne smernice teh posebnih programov so opisane v Prilogi I.
   Člen 3
   Najvišji skupni znesek in deleži, dodeljeni posameznim programom
   1.   Skupni najvišji znesek za izvajanje sedmega okvirnega programa za obdobje od 2007 do 2011 znaša 2 751 milijonov EUR. Ta znesek se razdeli na naslednji način (v milijonih EUR):

               Raziskave fuzijske energije (7)

               1 947

               Jedrska cepitev in zaščita pred sevanjem

               287

               Jedrske dejavnosti SRS

               517

         2.   Podrobna pravila za finančno sodelovanje Skupnosti v sedmem okvirnem programu so določena v Prilogi II.
   Člen 4
   Zaščita finančnih interesov Skupnosti
   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, določenih na podlagi sedmega okvirnega programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami odhodkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske Unije ali proračune, s katerimi upravljata Skupnosti, uporabljata Uredbi (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96.
   Člen 5
   Temeljna etična načela
   Vse raziskovalne dejavnosti iz Sedmega okvirnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.
   Člen 6
   Spremljanje, vrednotenje in presoja
   1.   Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje Sedmega okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter redno poroča o rezultatih tega spremljanja in te tudi objavlja.
   2.   Komisija najpozneje do leta 2010 ob pomoči zunanjih strokovnjakov pripravi z dokazi podprto vmesno oceno Sedmega okvirnega programa in njegovih posebnih programov, po zgledu naknadne ocene Šestega okvirnega programa. Oceni se kakovost potekajočih raziskovalnih dejavnosti kot tudi kakovost izvajanja in vodenja ter napredek v smeri zastavljenih ciljev.
   3.   Po zaključku Sedmega okvirnega programa se opravi zunanja ocena utemeljitve, izvedbe in dosežkov programa, ki jo na zahtevo Komisije izvedejo neodvisni strokovnjaki.
   Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
   Člen 7
   Začetek veljavnsoti
   Ta sklep začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. decembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J.-E. ENESTAM

      (1)  Mnenje z dne 15. junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL C 65, 17.3.2006, str. 9.

      (3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (4)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (5)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (6)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

      (7)  V okviru zneska, predvidenega za raziskave fuzijske energije, se do 900 milijonov EUR nameni za dejavnosti, ki niso v zvezi z izgradnjo reaktorja ITER, navedene v Prilogi I.

      PRILOGA I
      ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, TEME IN DEJAVNOSTI
      UVOD
      Sedmi okvirni raziskovalni program Evropske skupnosti za atomsko energijo (EURATOM) za za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja je sestavljen iz dveh delov, ki ustrezata „posrednim“ ukrepom v zvezi z raziskavami fuzijske energije ter jedrsko cepitvijo in zaščito pred sevanjem ter „neposrednim“ raziskovalnim dejavnostim SRS.
      I.A.   RAZISKAVE FUZIJSKE ENERGIJE
      Cilj
      Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko odgovorne in gospodarno izvedljive, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja ITER kot pomemben korak na poti k temu cilju.
      Utemeljitev
      Pri dobavi energije v Evropi se kažejo resni primanjkljaji glede na kratkoročne, srednjeročne in dolgoročne ocene. Potrebni so predvsem ukrepi za reševanje vprašanj v zvezi z varnostjo oskrbe, podnebnimi spremembami in trajnostnim razvojem, ob čemer je istočasno treba zagotoviti, da prihodnja gospodarska rast ni ogrožena.
      Poleg prizadevanj EU na področju raziskav obnovljivih virov energije lahko fuzija v naslednjih nekaj desetletjih, namreč po tržni uveljavitvi komercialnih fuzijskih reaktorjev, pomembno prispeva k uresničitvi trajnostne in varne oskrbe EU z energijo. Uspešen razvoj fuzije bi zagotovil energijo, ki je varna, trajnostna in okolju prijazna. Dolgoročni cilj evropskih raziskav na področju fuzije, ki zajemajo vse dejavnosti na področju fuzije v državah članicah in pridruženih tretjih državah, je skupna izgradnja prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki izpolnjujejo te zahteve in so gospodarno izvedljive; to naj bi se izvedlo v obdobju približno trideset do petintrideset let in glede na tehnološki in znanstveni napredek.
      V okviru strategije za dosego dolgoročnega cilja je glavna prednostna naloga izgradnja reaktorja ITER (ogromnega eksperimentalnega objekta, ki bo dokazal znanstveno in tehnično izvedljivost fuzijske energije), temu pa bo sledila izgradnja „predstavitvene“ fuzijske elektrarne DEMO. To bo spremljal dinamičen program raziskav in razvoja za podporo reaktorju ITER in za razvijanje fuzijskih materialov, tehnologij in fizike, potrebnih za elektrarno DEMO. To bi vključevalo evropsko industrijo, združenja za fuzijo in tretje države, zlasti podpisnice Sporazuma ITER.
      Dejavnosti
      1.   Izgradnja reaktorja ITER
      Sem spadajo dejavnosti za skupno izgradnjo reaktorja ITER (kot mednarodne raziskovalne infrastrukture), zlasti za pripravo lokacije, ustanovitev Organizacije ITER in Evropskega skupnega podjetja za ITER, upravljanje in strukturo zaposlenih, splošno tehnično in administrativno pomoč, izdelavo opreme in naprav ter podporo projektu v času izgradnje.
      2.   Raziskave in razvoj za pripravo obratovanja reaktorja ITER
      Usmerjen fizikalno-tehnološki program bo izkoristil ustrezne naprave in vire fuzijskega programa, tj. reaktor JET in druge naprave magnetne konfinacije — že obstoječe, prihodnje ali tiste v gradnji (tokamaki, stelaratorji, RFP). Ocenil bo posebne ključne tehnologije reaktorja ITER, povzel projektne odločitve v zvezi z njim in pripravil njegovo obratovanje preko poskusnih in teoretičnih dejavnosti.
      3.   Tehnološke dejavnosti za pripravo elektrarne DEMO
      Sem spada pospešen razvoj fuzijskih materialov in ključnih tehnologij za fuzijo, vključno z moduli oblog, ter vzpostavitev posebne projektne skupine, ki bo pripravila izgradnjo mednarodne eksperimentalne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij (International Fusion Materials Irradiation Facility — IFMIF) za preverjanje primernosti materialov za elektrarno DEMO. Vključeno bo testiranje materialov s pomočjo obsevanja, oblikovanje materialov, študije načrta zasnove za elektrarno DEMO ter študije o varnosti, okoljskih in družbeno-ekonomskih vidikih fuzijske energije.
      4.   Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti
      Dejavnosti bodo vključevale nadaljnji razvoj izboljšanih konceptov za sheme magnetne konfinacije s potencialnimi prednostmi za fuzijske elektrarne (s poudarkom na dokončanju izgradnje stelaratorja W7-X), teorijo in oblikovanje z namenom celovitega razumevanja obnašanja fuzijske plazme in usklajevanje civilnih raziskovalnih dejavnosti držav članic na področju inercialne konfinacije v okviru dejavnosti s stalnim stikom.
      5.   Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje
      Glede na takojšnje in srednjeročne potrebe reaktorja ITER in za nadaljnji razvoj fuzije je treba prevzeti pobude, ki bodo zagotovile, da bodo na voljo primerni človeški viri v smislu števila, obsega spretnosti in znanj ter visoke ravni usposabljanja in izkušenj, zlasti v povezavi s fiziko in inženiringom fuzije.
      6.   Infrastrukture
      Izgradnja mednarodnega projekta za raziskave fuzijske energije ITER bo del novih raziskovalnih infrastruktur velike evropske razsežnosti.
      7.   Postopki prenosa tehnologije
      ITER bo zahteval nove in bolj prilagodljive organizacijske strukture, ki bodo omogočile hiter prenos postopka inovacij in ustvarjenega tehnološkega napredka na industrijo, da se bodo lahko sprejeli izzivi, ki bodo evropsko industrijo naredili bolj konkurenčno.
      I.B.   JEDRSKA FISIJA IN ZAŠČITA PRED SEVANJEM
      Cilj
      Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili praktične rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, spodbujanje zlasti varnejšega, z vidika virov učinkovitejšega in stroškovno učinkovitega izkoriščanja jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.
      Utemeljitev
      Jedrska energija prispeva tretjino v EU porabljene električne energije in je, glede na to, da je najpomembnejši vir električne energije za pokrivanje osnovnih obremenitev, ki med delovanjem jedrskih elektrarn ne proizvaja CO2, pomemben predmet razprave o sredstvih za boj proti podnebnim spremembam in zmanjševanju evropske odvisnosti od uvožene energije. Evropski jedrski sektor kot celota je zaznamovan z najmodernejšo tehnologijo in zagotavlja visoko strokovno zaposlitev za več sto tisoč ljudi. Naprednejša jedrska tehnologija lahko nudi možnost znatnih izboljšav v učinkovitosti in uporabi virov ter istočasno zagotavlja še višjo raven varnosti in proizvaja manj odpadkov kot sedanji koncepti.
      Vendar pa obstajajo pomembni zadržki, ki vplivajo na nadaljnjo uporabo tega vira energije v EU. V Skupnosti si je treba še naprej prizadevati, da bosta med prednostnimi nalogami zagotavljanje izjemnih varnostnih standardov in izboljšanje zaščite pred sevanjem. Ključni vprašanji sta obratovalna varnost reaktorja in ravnanje z dolgoživimi odpadki, v zvezi z katerima potekajo nadaljnja dela na tehnični ravni, čeprav so obvezni tudi povezani politični in družbeni prispevki. Pri vseh oblikah uporabe sevanja, tako v industriji kot tudi v medicini, prevladuje načelo varovanja ljudi in okolja. Za vsa tematska področja, ki se obravnavajo v tem kontekstu, je značilna velika skrb za zagotovitev visoke ravni varnosti. Podobno na celotnem področju jedrske znanosti in inženiringa obstajajo jasno prepoznavne potrebe v zvezi z razpoložljivostjo raziskovalnih infrastruktur ter strokovnega znanja in izkušenj. Poleg tega so posamezna tehnična področja med seboj povezana s ključnimi medsektorskimi temami, kot so jedrski gorivni ciklus, kemija aktinidov, analiza tveganja in ocena varnosti ter celo vprašanja v zvezi z družbo in upravljanjem.
      Raziskave bodo potrebne tudi za odkrivanje novih znanstvenih in tehnoloških možnosti in za prožen odziv na nove politične potrebe, ki nastajajo v času trajanja okvirnega programa.
      Dejavnosti
      1.   Ravnanje z radioaktivnimi odpadki
      V izvajanje usmerjene raziskovalne in razvojne dejavnosti glede vseh preostalih ključnih vidikov na področju odlaganja izrabljenega goriva in dolgoživih radioaktivnih odpadkov v globinska geološka odlagališča ter po potrebi predstavitev tehnologij in varnosti ter podpora razvoju skupnega evropskega pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem z odpadki in njihovim odstranjevanjem. Raziskave na področju ločevanja in pretvorbe in/ali drugih konceptov, namenjenih zmanjšanju količine in/ali nevarnosti odpadkov, namenjenih za odstranitev.
      2.   Reaktorski sistemi
      Raziskave v podporo nadaljnjemu varnemu delovanju vseh zadevnih vrst obstoječih reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni ciklus, ob upoštevanju novih izzivov, kot je podaljšanje življenjske dobe in razvoj novih naprednih metodologij za oceno varnosti (tako v zvezi s tehničnim kot človeškim dejavnikom), tudi v primeru hudih nesreč; raziskave za oceno potenciala prihodnjih reaktorskih sistemov z vidika varnosti in ravnanja z odpadki (kratkoročno in srednjeročno) ter ob tem vzdrževanje visoke ravni varnosti, ki je bila že dosežena znotraj EU, in bistveno izboljšano dolgoročno ravnanje z radioaktivnimi odpadki.
      3.   Zaščita pred sevanjem
      Raziskave, zlasti v zvezi s tveganji ob majhnih dozah, medicinskimi uporabami in ravnanjem v primeru nesreč, da bi zagotovili znanstveno osnovo za močan, uravnotežen in družbeno sprejemljiv sistem zaščite, ki ne bo neupravičeno omejeval koristnih in široko razširjenih uporab sevanja v medicini in industriji. Raziskave za zmanjšanje posledic jedrskega in radiološkega terorizma in nedovoljene uporabe jedrskega materiala.
      4.   Infrastrukture
      Podpiranje razpoložljivosti in medsebojnega sodelovanja raziskovalnih infrastruktur, kot so naprave za testiranje materialov, podzemni raziskovalni laboratoriji, radiobiološke naprave in tkivne banke, potrebnih za vzdrževanje visoke kakovosti tehničnih dosežkov, inovacij in varnosti v evropskem jedrskem sektorju.
      5.   Človeški viri, mobilnost in usposabljanje
      Podpora ohranitvi in nadaljnjemu raziskovanju znanstvene pristojnosti in človeških kapacitet (na primer s skupnimi usposabljanji) z namenom zagotavljanja dolgoročne razpoložljivosti ustrezno usposobljenih raziskovalcev, inženirjev in zaposlenih v jedrskem sektorju.
      II.   JEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (SRS)
      Cilj
      Zagotoviti znanstveno in tehnično podporo, usmerjeno na uporabnike, pri oblikovanju politike Skupnosti na jedrskem področju, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik in se na prožen način odzivati na nove zahteve politike.
      Utemeljitev
      SRS podpira cilje evropske strategije za dobavo energije, zlasti glede pomoči pri doseganju ciljev iz Kjota. Skupnost je na mnogih področjih jedrske tehnologije priznano usposobljena in to temelji na trdni osnovi preteklih uspehov na tem področju. SRS zagotavlja koristno podporo politikam Skupnosti in prispeva k novim gibanjem na področju jedrskega raziskovanja, kar temelji na njegovem znanstveno-strokovnem znanju in izkušnjah, na njegovem vključevanju v mednarodno raziskovalno skupnost ter na sodelovanju z drugimi raziskovalnimi središči in razširjanju znanja. SRS ima usposobljeno osebje ter najsodobnejše objekte in naprave za opravljanje priznanega znanstvenega/tehničnega dela in si s kakovostjo svojega znanstvenega in tehničnega delovanja prizadeva za ohranitev vodilnega položaja evropskih raziskav. Skupno raziskovalno središče podpira politiko Skupnosti glede ohranjanja osnovne usposobljenosti ter strokovnega znanja in izkušenj za prihodnost, saj omogoča dostop do svojih infrastruktur tudi drugim raziskovalcem, usposablja mlade znanstvenike in spodbuja njihovo mobilnost ter tako ohranja jedrsko strokovno znanje in izkušnje v Evropi. Nove potrebe so se pokazale zlasti na področju zunanjih odnosov in politik, povezanih z varnostjo. V teh primerih so potrebne interne in varne informacije/analize/sistemi, ki niso vedno dostopni na trgu.
      Namen jedrskih dejavnosti SRS je zadostiti zahtevam raziskav in razvoja, ki so v podporo tako Komisiji kot tudi državam članicam. Cilj tega programa je razvijanje in zbiranje znanja, zagotavljanje prispevkov k razpravi o proizvodnji jedrske energije, njeni varnosti in zanesljivosti, njeni trajnosti in nadzoru, njenih grožnjah in izzivih, vključno z oceno inovativnih/prihodnjih sistemov.
      Dejavnosti
      Dejavnosti SRS bodo osredotočene na:

                  1)

                  ravnanje z jedrskimi odpadki in vplive na okolje, kar bo namenjeno razumevanju procesa jedrskega gorivnega ciklusa od proizvodnje energije do odlaganja odpadkov in razvoju učinkovitih rešitev za ravnanje z visoko aktivnimi jedrskimi odpadki, ki izhajajo iz obeh glavnih možnosti (neposredno odlaganje ali ločevanje in pretvorba). Razvile se bodo tudi dejavnosti za razširjanje znanja in izboljšanje predelave ali priprave dolgoživih odpadkov ter osnovne raziskave aktinidov;

                  2)

                  jedrsko varnost v smislu izvajanja raziskav na obstoječih in tudi novih gorivnih ciklusih ter na področju varnosti tako zahodnih kot ruskih tipov reaktorjev ter v zvezi z načrtovanjem novih reaktorjev. Poleg tega bo SRS prispevalo k pobudi mednarodnega foruma za raziskave in razvoj IV. generacije jedrskih energetskih sistemov (Generation IV International Forum — GIF), pri katerem sodelujejo najboljše svetovne raziskovalne organizacije, in usklajevalo evropski prispevek k tej pobudi. SRS mora prevzeti vlogo povezovalca raziskav na tem področju, da se zagotovi kakovost evropskega prispevka h GIF. SRS bo prispevalo izključno k področjem, ki lahko izboljšajo varnost in zaščito pri inovativnih jedrskih gorivnih ciklusih, še zlasti opredelitev, testiranje in analiza novih goriv, oblikovanje ciljev na področju varnosti in kakovosti, varnostnih zahtev in napredne metodologije ocenjevanja sistemov;

                  3)

                  jedrsko zaščito v smislu podpore izpolnjevanju obveznosti Skupnosti, zlasti nadzora nad napravami za gorivni ciklus s poudarkom na zadnji fazi gorivnega ciklusa, spremljanja radioaktivnosti v okolju ali izvajanja dodatnega protokola in celostnih nadzornih ukrepov ter preprečevanja zlorabe jedrskega in radioaktivnega materiala, povezane z nedovoljenim prometom s takim materialom.

            Poleg tega bo SRS spodbujalo na dejstvih zasnovano razpravo in utemeljeno sprejemanje odločitev glede nabora energetskih virov, da se ustrezno zadovoljijo evropske potrebe po energiji (vključno z obnovljivimi viri energije in jedrsko energijo).

      PRILOGA II
      SHEME FINANCIRANJA
      Ob upoštevanju pravil za udeležbo, določenih za izvajanje 7. okvirnega programa, bo Skupnost preko vrste shem financiranja podpirala dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi dejavnostmi posebnih programov. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celem Sedmem okvirnem programu.
      1.   SHEME FINANCIRANJA NA PODROČJU FUZIJSKE ENERGIJE
      Posebna narava dejavnosti pri raziskavah na področju fuzijske energije zahteva uporabo posebnih režimov. Finančna podpora bo namenjena dejavnostim, ki se izvajajo na podlagi postopkov, določenih v:

                  1.1.

                  pridružitvenih sporazumih med Komisijo in državami članicami ali polno pridruženimi tretjimi državami ali subjekti v državah članicah ali polno pridruženih tretjih državah, ki določajo izvajanje dela raziskovalnega programa Skupnosti na področju fuzijske energije v skladu s členom 10 Pogodbe;

                  1.2.

                  Evropskem sporazumu za razvoj fuzije (EFDA), večstranskem sporazumu, sklenjenem med Komisijo in organizacijami v državah članicah in pridruženih državah, ali v organizacijah, ki delujejo v njihovem imenu, v katerem je med drugim določen okvir za nadaljnje raziskave tehnologije fuzije v pridruženih organizacijah in v industriji, uporaba naprav reaktorja JET in evropski prispevek k mednarodnemu sodelovanju;

                  1.3.

                  Evropskem skupnem podjetju za ITER na podlagi členov 45 do 51 Pogodbe;

                  1.4.

                  mednarodnih sporazumih med Euratomom in tretjimi državami, ki pokrivajo dejavnosti na področju raziskav in razvoja fuzijske energije, zlasti v Sporazumu ITER;

                  1.5.

                  vseh drugih večstranskih sporazumih, sklenjenih med Skupnostjo in pridruženimi organizacijami, zlasti v Sporazumu o mobilnosti osebja;

                  1.6.

                  ukrepih za delitev stroškov za spodbujanje raziskav fuzijske energije in prispevanje k njim med organi v državah članicah ali tretjih državah, pridruženih k Sedmemu okvirnemu programu, s katerimi ni bil sklenjen pridružitveni sporazum.

            Poleg zgoraj navedenih dejavnosti se lahko sprejme ukrepe za spodbujanje in razvijanje človeških virov, štipendij, integriranih infrastrukturnih pobud ter tudi posebne podporne ukrepe, zlasti za usklajevanje raziskav fuzijske energije, izvajanje študij v podporo tem dejavnostim, podporo publikacijam, izmenjavo informacij; in usposabljanje z namenom spodbujanja prenosa tehnologije.
      2.   SHEME FINANCIRANJA NA DRUGIH PODROČJIH
      Dejavnosti Sedmega okvirnega programa na področjih, ki ne zadevajo fuzijske energije, se bodo financirale preko vrste shem financiranja. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje različnih kategorij ukrepov, ki se bodo izvajali v celem Sedmem okvirnem programu.
      V odločbah o posebnih programih, delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov bodo po potrebi navedeni:

                  —

                  vrsta(-e) shem(-e), uporabljene(-ih) za financiranje različnih kategorij ukrepov;

                  —

                  kategorije udeležencev (kot so raziskovalne organizacije, univerze, industrija, javni organi), ki imajo od shem lahko koristi;

                  —

                  vrste dejavnosti (raziskave, razvoj, predstavitve, usposabljanje, razširjanje, prenos znanja in druge s tem povezane dejavnosti), ki jih lahko financirajo posamezne sheme.

            Kadar se lahko uporabi različne sheme financiranja, se lahko v delovnih programih določi, katera shema financiranja se bo uporabila za temo, v zvezi s katero so predloženi predlogi.
      Sheme financiranja so naslednje:

                  (a)

                  Podpora ukrepom, ki se izvajajo predvsem na podlagi razpisov za zbiranje predlogov:

                              1.

                                 Skupni projekti

                              Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, z namenom razvijanja novega znanja, nove tehnologije, izdelkov ali skupnih virov za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja lahko projekti vključujejo različne raziskovalne dejavnosti, od majhnih ali srednje velikih do obsežnih integriranih projektov, pri katerih je treba zbrati znatno količino virov.

                              2.

                                 Mreže odličnosti

                              Podpora skupnim raziskovalnim programom, ki jih izvaja več raziskovalnih organizacij, ki povezujejo svoje dejavnosti na danem področju; te programe izvajajo raziskovalne skupine v okviru dolgoročnega sodelovanja. Izvajanje teh skupnih programov bo zahtevalo formalno obvezo s strani organizacij, da zagotovijo del svojih virov in dejavnosti.

                              3.

                                 Usklajevalni in podporni ukrepi

                              Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju ali podpori raziskav (povezovanje v mreže, izmenjave, študije, konference itd.). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

                              4.

                                 Ukrepi za pospeševanje in razvoj človeških virov in mobilnosti

                              Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev.

                  (b)

                  V podporo ukrepom, ki se izvajajo na podlagi odločb Sveta in temeljijo na predlogu Komisije, bo Skupnost zagotovila finančno podporo pobudam velikega obsega, financiranim iz več virov, z naslednjimi prispevki:

                              —

                              finančni prispevek za skupna podjetja, ki se upravljajo na podlagi postopkov in določb, določenih v členih 45 do 51 Pogodbe;

                              —

                              finančni prispevek Skupnosti za razvoj novih infrastruktur evropskega interesa.

            Skupnost bo sheme financiranja izvajala v skladu z določbami uredbe, ki bo predvidoma sprejeta v zvezi s pravili za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz, z ustreznimi instrumenti državne pomoči, zlasti okvirom Skupnosti za državno pomoč raziskavam in razvoju, ter tudi z mednarodnimi predpisi na tem področju. V skladu s tem mednarodnim okvirom bo treba zagotoviti možnost prilagajanja obsega in oblike finančne udeležbe za vsak posamezen primer, zlasti če je na voljo financiranje iz drugih virov javnega sektorja, vključno z drugimi viri financiranja s strani Skupnosti, kot je Evropska investicijska banka (EIB).
      V primeru udeležencev pri posrednih ukrepih s sedežem v regijah, ki zaostajajo v razvoju (konvergenčne regije in najbolj oddaljene regije (1)), bodo zbrana dopolnilna sredstva iz strukturnih skladov, kadar bo to mogoče in ustrezno.
      3.   NEPOSREDNI UKREPI — SKUPNO RAZISKOVALNO SREDIŠČE
      Skupnost bo opravljala dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče in so označene kot neposredni ukrepi.

         (1)  Konvergenčne regije so regije, določene v členu 5 predloga uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu — COM(2004) 492. Sem spadajo regije s „konvergenčnim ciljem“, regije, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada in najbolj oddaljene regije.


title: Sklep Sveta z dne 9. aprila 2014 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2014

text:
               15.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 113/22

      SKLEP SVETA

   z dne 9. aprila 2014
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2014
   2014/C 113/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 41 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               —

               proračun Unije za proračunsko leto 2014 je bil dokončno sprejet 20. novembra 2013 (2),

               —

               Komisija je 11. februarja 2014 predložila predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 1 za proračunsko leto 2014 sprejel 9. aprila 2014.
   Svet na podlagi sodbe Evropskega sodišča z dne 11. julija 1985 v združenih zadevah 87, 130/77, 22/83, 9 in 10/84 (3) opozarja, da proračunske opombe niso zavezujoče in ne posegajo v veljavne določbe zakonodajnih aktov.
   Celotno besedilo je mogoče prebrati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 9. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednik

         D. KOURKOULAS

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  UL L 51, 20.2.2014, str. 1.

      (3)  Recueil [1985], str. 11–2524, zlasti točka 56.


title: 2009/496/ES,Euratom: Sklep Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 26. junija 2009 o organizaciji in delovanju Urada za publikacije Evropske unije

text:
               30.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 168/41

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODIŠČA EVROPSKIH SKUPNOSTI, RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA IN ODBORA REGIJ

   z dne 26. junija 2009
   o organizaciji in delovanju Urada za publikacije Evropske unije
   (2009/496/ES, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   SVET,
   KOMISIJA,
   SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI,
   RAČUNSKO SODIŠČE,
   EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR IN
   ODBOR REGIJ SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 8 Sklepa predstavnikov vlad držav članic z dne 8. aprila 1965 o začasni lokaciji nekaterih institucij in služb Skupnosti (1) je bilo določeno, da bo Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Urad“) nameščen v Luxembourgu. Ta določba je bila nazadnje izvedena s Sklepom 2000/459/ES, ESPJ, Euratom (2).

               (2)

               Za Urad se uporabljajo pravila in predpisi, ki veljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Upoštevati bi bilo treba zadnje spremembe teh pravil in predpisov.

               (3)

               Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), vsebuje posebne določbe glede delovanja Urada.

               (4)

               V založniški dejavnosti je bil dosežen velik tehnološki napredek, ki ga je treba upoštevati pri načinu delovanja Urada.

               (5)

               Zaradi jasnosti je treba s tem sklepom razveljaviti Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom ter ga nadomestiti s tem sklepom –

         SKLENILI:
   Člen 1
   Urad za publikacije
   1.   Urad za publikacije Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Urad“) je medinstitucionalni urad, katerega naloga je, da pod najboljšimi možnimi pogoji zagotavlja izdajo publikacij institucij Evropskih skupnosti in Evropske unije.
   Urad zato po eni strani institucijam omogoča, da izpolnjujejo svoje obveznosti glede objavljanja zakonodajnih besedil, po drugi strani pa prispeva k tehnični zasnovi ter izvajanju politik informiranja in obveščanja na področjih, ki so v njegovi pristojnosti.
   2.   Urad vodi direktor na podlagi strateških smernic, ki jih določi upravni odbor. Urad poleg določb tega sklepa, ki so značilni za njegovo medinstitucionalno vlogo, uporablja upravne in finančne postopke Komisije. Komisija pri opredelitvi navedenih postopkov upošteva posebno naravo Urada.
   Člen 2
   Opredelitve pojmov
   V tem sklepu:

               1.

               „izdaja“ pomeni katero koli dejanje, potrebno za zasnovo, preverjanje, opremljanje z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami, produkcijo, katalogizacijo, indeksacijo, razširjanje, promocijo, prodajo, shranjevanje in arhiviranje publikacij v kakršni koli obliki in s kakršnim koli sredstvom, sedanjim ali prihodnjim;

               2.

               „publikacije“ pomenijo vsa besedila, objavljena na katerem koli mediju in v kakršni koli obliki, opremljena z mednarodno standardno številko in/ali kataloško številko;

               3.

               „obvezne publikacije“ pomenijo publikacije, izdane v skladu s pogodbami ali drugimi zakonodajnimi besedili;

               4.

               „neobvezne publikacije“ pomenijo vse publikacije, izdane v okviru pristojnosti vsake institucije;

               5.

               „upravljanje avtorskih pravic“ pomeni, da imajo avtorske službe glede publikacij, za izdajo katerih je odgovoren Urad, avtorske pravice ali pravice za ponovno uporabo, Urad pa te pravice upravlja;

               6.

               „neto prihodki od prodaje“ pomenijo skupni znesek računov, od katerega se odštejejo trgovinski popusti, stroški upravljanja in izterjav ter bančni stroški;

               7.

               „institucije“ pomenijo institucije, organe, urade in agencije, ustanovljene s Pogodbami ali na njihovi podlagi.

         Člen 3
   Pristojnosti Urada
   1.   Urad je pristojen za:

               (a)

               izdajanje Uradnega lista Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Uradni list“) in zagotavljanje njegove verodostojnosti;

               (b)

               izdajanje drugih obveznih publikacij;

               (c)

               izdajanje ali skupno izdajanje neobveznih publikacij, ki so zaupane Uradu v okviru pristojnosti vsake institucije, zlasti v okviru dejavnosti institucij na področju obveščanja;

               (d)

               izdajanje ali skupno izdajanje publikacij na lastno pobudo, ki vključujejo publikacije, katerih cilj je zagotavljati promocijo svojih služb; Urad lahko v tem okviru naroči prevode s sklenitvijo pogodb o storitvah;

               (e)

               razvijanje, vzdrževanje in posodabljanje elektronskih založniških storitev, namenjenih javnosti;

               (f)

               zagotavljanje vse zakonodaje in drugih uradnih besedil javnosti;

               (g)

               shranjevanje vseh publikacij institucij v elektronski obliki in zagotavljanje publikacij javnosti;

               (h)

               opremljanje publikacij institucij z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami;

               (i)

               upravljanje pravic reproduciranja in prevajanja publikacij institucij;

               (j)

               promocijo in prodajo publikacij ter storitev, ki jih ponuja javnosti.

         2.   Urad svetuje in pomaga institucijam na področju:

               (a)

               programiranja in načrtovanja njihovih programov za publikacije;

               (b)

               izvajanja projektov izdaje ne glede na vrsto medija;

               (c)

               oblikovanja strani in zasnove projektov izdaje;

               (d)

               obveščanja o trendih na založniških trgih v državah članicah ter o temah in naslovih, ki bi lahko pritegnili velik del javnosti;

               (e)

               določanja naklad in priprave načrtov distribucije;

               (f)

               določanja cen publikacij in prodaje publikacij;

               (g)

               promocije, distribucije in ocenjevanja brezplačnih ali plačljivih publikacij;

               (h)

               analize, ocenjevanja in izdelave spletnih strani in spletnih storitev za javnost;

               (i)

               priprave okvirnih pogodb za založniške dejavnosti;

               (j)

               zagotavljanja tehnološkega nadzora založniških sistemov.

         Člen 4
   Odgovornosti institucij
   1.   Vsaka institucija ima izključno pristojnost za sprejemanje odločitev na področju objavljanja svojih publikacij.
   2.   Institucije se za izdajo svojih obveznih publikacij poslužujejo storitev Urada.
   3.   Institucijam se za izdajo neobveznih publikacij ni treba obrniti na Urad. Institucije v tem primeru zaprosijo Urad za mednarodne standardne številke in/ali kataloške številke ter Uradu izročijo elektronsko različico publikacije v kateri koli obliki in po potrebi dva izvoda publikacije na papirju.
   4.   Institucije se zavezujejo, da bodo zagotavljale vse pravice reprodukcije, prevajanja in distribucije vseh sestavnih delov publikacije.
   5.   Institucije se zavezujejo, da bodo za svoje publikacije pripravile načrt distribucije, ki ga odobri Urad.
   6.   Institucije lahko z Uradom sklenejo sporazume o opravljanju storitev, v katerih določijo načine za svoje sodelovanje.
   Člen 5
   Naloge Urada
   1.   Naloge, ki jih opravlja Urad, vključujejo zlasti:

               (a)

               sestavo dokumentov, ki se izdajo;

               (b)

               pripravo, grafično zasnovo, popravljanje, oblikovanje strani ter preverjanje besedil in drugih elementov, v kateri koli obliki ali na katerem koli mediju, ob spoštovanju navodil, ki jih predložijo institucije, in po drugi strani ob uporabi zahtev za tipografsko in jezikovno predstavitev, ki se določijo v sodelovanju z institucijami;

               (c)

               indeksacijo in katalogizacijo publikacij;

               (d)

               dokumentarno analizo besedil, ki se objavijo v Uradnem listu, in drugih uradnih besedil, ki niso objavljena v Uradnem listu;

               (e)

               konsolidacijo zakonodajnih besedil;

               (f)

               upravljanje, razvijanje, posodabljanje in distribucijo večjezičnega tezavra Eurovoc;

               (g)

               organizacijo tiskanja s posredovanjem izvajalcev;

               (h)

               spremljanje izvajanja dela;

               (i)

               kontrolo kakovosti;

               (j)

               prevzem glede na kakovost in količino;

               (k)

               fizično in elektronsko distribucijo Uradnega lista, uradnih besedil, ki se ne objavijo v Uradnem listu, in drugih neobveznih publikacij;

               (l)

               shranjevanje;

               (m)

               fizično in elektronsko arhiviranje;

               (n)

               ponovno tiskanje razprodanih publikacij in tiskanje na zahtevo;

               (o)

               oblikovanje konsolidiranega kataloga publikacij institucij;

               (p)

               prodajo, vključno z izdajanjem računov, izterjavo in plačilom prihodkov, upravljanje terjatev;

               (q)

               promocijo;

               (r)

               oblikovanje, nakup, upravljanje, posodabljanje, spremljanje in nadzor seznamov poštnih naslovov institucij ter ustvarjanje ciljnih poštnih naslovov.

         2.   Urad je v okviru svojih pristojnosti ali na podlagi prenosa nalog odredbodajalca, ki ga odobrijo institucije, odgovoren za:

               (a)

               javna naročila, vključno s prevzemanjem pravnih obveznosti;

               (b)

               finančno spremljanje pogodb z izvajalci;

               (c)

               poravnavo izdatkov, ki vključuje zlasti prevzem glede na kakovost in količino s podpisom odobritve plačila;

               (d)

               odobritve izdatkov;

               (e)

               operacije v zvezi s prihodki.

         Člen 6
   Upravni odbor
   1.   Ustanovi se upravni odbor, v katerem so zastopane institucije, ki so podpisnice tega sklepa. Upravni odbor sestavljajo sodni tajnik Sodišča Evropskih skupnosti, namestnik generalnega sekretarja Sveta ter generalni sekretarji drugih institucij ali njihovi zastopniki. Evropska centralna banka sodeluje pri delu upravnega odbora kot opazovalka.
   2.   Upravni odbor imenuje predsednika, ki ga izbere med svojimi člani za obdobje dveh let.
   3.   Upravni odbor se sestane najmanj štirikrat na leto, in sicer na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo institucije.
   4.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik, ki se objavi v Uradnem listu.
   5.   Odločitve upravnega odbora se sprejemajo z navadno večino, če ni drugače določeno.
   6.   Vsaka institucija, ki je podpisnica tega sklepa, ima en glas v okviru upravnega odbora.
   Člen 7
   Naloge in odgovornosti upravnega odbora
   1.   Z odstopanjem od člena 6 upravni odbor v skupnem interesu institucij in v okviru pristojnosti Urada soglasno odloča v naslednjih primerih:

               (a)

               na predlog direktorja sprejme strateške cilje in pravila delovanja Urada;

               (b)

               določa smernice splošnih politik Urada, zlasti glede prodaje, distribucije in izdaje, ter zagotavlja, da Urad prispeva k zasnovi in izvajanju politik obveščanja in sporočanja na področjih, ki so v njegovi pristojnosti;

               (c)

               na podlagi osnutka, ki ga pripravi direktor Urada, sprejme letno poročilo o upravljanju, ki se naslovi na institucije in obravnava izvajanje strategije in storitev, ki jih zagotavlja Urad. Do 1. maja vsako leto institucijam pošlje poročilo o pravkar končanem finančnem letu;

               (d)

               odobri oceno prihodkov in odhodkov Urada v okviru proračunskega postopka za upravni proračun Urada;

               (e)

               odobri merila, v skladu s katerimi Urad vodi analitične konte, ki jih direktor Urada sprejme;

               (f)

               institucijam daje predloge, s katerimi se lahko olajša ustrezno delovanje Urada.

         2.   Upravni odbor upošteva smernice, ki jih medinstitucionalni organi v ta namen pripravijo na področju obveščanja in sporočanja. Predsednik upravnega odbora se vsako leto sreča s temi organi.
   3.   Oseba za stike z organom, ki da razrešnico glede strateških odločitev na področjih, ki so v pristojnosti Urada, je predsednik upravnega odbora v vlogi zastopnika za medinstitucionalno sodelovanje.
   4.   Predsednik upravnega odbora in direktor Urada soglasno določita pravila za medsebojno obveščanje in sporočanje, s katerimi se formalizirajo njuni odnosi. Ta dogovor se v vednost pošlje članom upravnega odbora.
   Člen 8
   Direktor Urada
   Direktor Urada pod nadzorom in v okviru pristojnosti upravnega odbora odgovarja za ustrezno delovanje Urada. Pri uporabi upravnih in finančnih postopkov deluje pod nadzorom Komisije.
   Člen 9
   Naloge in odgovornosti direktorja Urada
   1.   Direktor Urada zagotavlja sekretariat za upravni odbor in slednjemu pošilja četrtletna poročila o izvajanju svojih nalog.
   2.   Direktor Urada upravnemu odboru zagotavlja predloge za izboljšanje delovanja Urada.
   3.   Direktor Urada po posvetovanju z upravnim odborom za pridobitev mnenja določi vrsto storitev, ki jih Urad lahko opravlja za institucije proti plačilu, in ustrezne cene.
   4.   Direktor Urada po odobritvi upravnega odbora sprejme merila, v skladu s katerimi Urad vodi analitične konte. V soglasju z računovodjo Komisije določi postopke za sodelovanje med Uradom in institucijami na področju računovodstva.
   5.   Direktor Urada v okviru proračunskega postopka za upravni proračun Urada pripravi oceno prihodkov in odhodkov Urada. Ti predlogi se po odobritvi upravnega odbora pošljejo Komisiji.
   6.   Direktor Urada odloči, ali se lahko publikacije tretjih strani izdajo in pod kakšnimi pogoji.
   7.   Direktor Urada sodeluje pri medinstitucionalnih dejavnostih obveščanja in sporočanja na področjih, ki so v pristojnosti Urada.
   8.   Na področju izdajanja zakonodaje in uradnih dokumentov v zvezi z zakonodajnim postopkom, vključno z Uradnim listom, direktor Urada:

               (a)

               zagotavlja, da pristojni organi vsake institucije sprejmejo načelne odločitve, ki se skupno uporabljajo;

               (b)

               predloži predloge za izboljšanje strukture in oblike Uradnega lista ter uradnih zakonodajnih besedil;

               (c)

               institucijam predloži predloge glede usklajevanja oblike besedil za objavo;

               (d)

               proučuje težave pri tekočih dejavnostih in za njihovo odpravo v okviru Urada oblikuje potrebna navodila, institucijam pa zagotovi ustrezna priporočila.

         9.   Direktor Urada v skladu s finančno uredbo pripravi letno poročilo o dejavnostih, v katerem je zajeto upravljanje sredstev, ki jih Komisija in druge institucije prenesejo v skladu s finančno uredbo. To poročilo se pošlje Komisiji in zadevnim institucijam ter v vednost upravnemu odboru.
   10.   V okviru prenosa sredstev Komisije in izvrševanja proračuna se sporazumno določijo postopki obveščanja in posvetovanja med komisarjem, pristojnim za odnose z Uradom, in direktorjem Urada.
   11.   Direktor Urada je odgovoren za izvajanje strateških ciljev, ki jih sprejme upravni odbor, ter za dobro upravljanje Urada in njegovih dejavnosti kakor tudi za upravljanje njegovega proračuna.
   12.   Če je direktor Urada odsoten ali zadržan, se uporabljajo pravila o nadomeščanju glede na razred in delovno dobo, razen če se upravni odbor na predlog svojega predsednika ali direktorja Urada odloči za drugačen prednostni red.
   13.   Direktor Urada v četrtletnem poročilu obvesti institucije o načrtovanju in porabi sredstev ter poteku dela.
   Člen 10
   Zaposleni
   1.   Komisija po soglasnem sprejetju pozitivnega mnenja upravnega odbora imenuje generalnega direktorja in direktorja. Za generalnega direktorja in direktorje (razredi AD 16/AD 15/AD 14) se uporabljajo pravila Komisije na področju mobilnosti in ocenjevanja vodstvenih delavcev. Če se za uradnika, zaposlenega na navedenem delovnem mestu, izteka rok za premestitev v okviru mobilnosti, ki je običajno predviden z zadevnimi pravili, Komisija obvesti upravni odbor, ki lahko v zvezi z zadevo izda soglasno mnenje.
   2.   Upravni odbor tesno sodeluje v postopkih, ki jih je potrebno izvesti pred imenovanjem uradnikov in drugih uslužbencev Urada, ki naj bi opravljali funkcije generalnega direktorja (razreda AD 16/AD 15) in direktorja (razreda AD 15/AD 14), zlasti pri pripravi objav prostih delovnih mest, pregledu prijav in imenovanju izbirne komisije za ta delovna mesta.
   3.   Pristojnosti organa za imenovanje in organa, pooblaščenega za sklepanje pogodb, glede uradnikov in drugih uslužbencev Urada izvaja Komisija. Komisija lahko nekatere svoje pristojnosti prenese znotraj Komisije in na direktorja Urada. Tak prenos se opravi pod istimi pogoji kot za generalne direktorje Komisije.
   4.   Ob upoštevanju odstavka 2 se določbe in postopki, ki jih Komisija sprejme za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev, uporabljajo za uradnike in druge uslužbence, zaposlene pri Uradu, pod istimi pogoji kot za uradnike in druge uslužbence Komisije, zaposlene v Luxembourgu.
   5.   Uradnike vseh institucij se obvesti o vseh objavah prostih delovnih mest znotraj Urada, takoj ko organ za imenovanja in organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, skleneta zapolniti zadevno delovno mesto.
   6.   Direktor Urada vsako četrtletje obvesti upravni odbor o upravljanju človeških virov.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Sredstva Urada, katerih skupni znesek se prikaže v posebni proračunski vrstici v delu proračuna za Komisijo, so natančno določena v prilogi k tistemu delu proračuna. Navedena priloga je v obliki izkaza prihodkov in izdatkov, razdeljena na enak način kakor deli proračuna.
   2.   Načrt delovnih mest Urada je v obliki priloge k načrtu delovnih mest Komisije.
   3.   Vsaka institucija je odredbodajalec za ustrezna sredstva pod vrstico „izdatki za objave“ svojega proračuna.
   4.   Vsaka institucija lahko prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja Urada za upravljanje odobrenih proračunskih sredstev, ki spadajo v njen del proračuna, ter določi omejitve in pogoje tega prenosa pooblastil v skladu s finančno uredbo. Direktor Urada vsako četrtletje obvesti upravni odbor o teh prenosih.
   5.   Proračunsko in finančno upravljanje Urada se izvaja v skladu s finančno uredbo in podrobnimi pravili za njeno izvajanje ter finančnim okvirom, ki velja za Komisijo, vključno s sredstvi, ki jih razen Komisije prenesejo druge institucije.
   6.   Računi Urada se pripravijo v skladu z računovodskimi predpisi in metodami, ki jih odobri računovodja Komisije. Urad vodi ločeno knjigovodstvo za prodajo Uradnega lista in publikacij. Neto prihodki od prodaje se izplačajo institucijam.
   Člen 12
   Nadzor
   1.   Funkcijo notranjega revizorja pri Uradu v skladu s Finančno uredbo opravlja notranji revizor Komisije. Urad ustanovi službo za notranjo revizijo na podlagi postopkov, ki so podobni postopkom, predvidenim za generalne direktorate in službe Komisije. Institucije lahko direktorja Urada zaprosijo, da v delovni program službe Urada za notranjo revizijo vključi posebne revizije.
   2.   Urad v okviru nalog Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) odgovarja na vsa vprašanja, ki izhajajo iz njegovih pristojnosti. Za zagotavljanje zaščite interesov Evropske unije se pripravi sporazum o postopkih za medsebojno obveščanje med predsednikom upravnega odbora in direktorjem urada OLAF.
   Člen 13
   Pritožbe in zahtevki
   1.   Urad je v mejah svojih pristojnosti odgovoren za odgovore na zahtevke Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
   2.   Vse pritožbe na področjih, ki so v pristojnosti Urada, se vložijo zoper Komisijo.
   Člen 14
   Javni dostop do dokumentov
   1.   Direktor Urada sprejema odločitve iz člena 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4). Če se prošnje zavrnejo, odločitve o potrdilnih prošnjah sprejme generalni sekretar Komisije.
   2.   Urad vodi register dokumentov v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 1049/2001.
   Člen 15
   Razveljavitev
   Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom se razveljavi.
   Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo kot sklicevanja na ta sklep.
   Člen 16
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju in Luxembourgu, 26. junija 2009

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednik

         K. SCHWARZENBERG

            Za Komisijo

            Predsednik

         J. M. BARROSO

            Za Sodišče Evropskih skupnosti

            Predsednik

         V. SKOURIS

            Za Računsko sodišče

            Predsednik

         V. M. SILVA CALDEIRA

            Za Evropski ekonomsko-socialni odbor

            Predsednik

         M. SEPI

            Za Odbor regij

            Predsednik

         L. VAN DEN BRANDE

      (1)  UL 152, 13.7.1967, str. 18.

      (2)  UL L 183, 22.7.2000, str. 12.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.


title: 2007/660/ES: Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2007 o imenovanju štirih nizozemskih članov in štirih nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               13.10.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 270/15

      SKLEP SVETA

   z dne 9. oktobra 2007
   o imenovanju štirih nizozemskih članov in štirih nizozemskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2007/660/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep št. 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Po izteku mandata g. Pieta BIJMANA in g. Jana Pietra LOKKERJA sta se sprostili dve mesti člana Odbora regij. Dve mesti člana sta se izpraznili zaradi odstopa g. Geerta JANSENA in g. Onna HOESA. Štiri mesta nadomestnega člana so se izpraznila zaradi izteka mandatov g. Wima van GELDERJA, g. Sipkeja SWIERSTREJA, g. Renéja van DIESSNA in g. Martina EURLINGSA –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se imenujejo naslednji člani in nadomestni člani Odbora regij::

               za člane:

                           g. Co VERDAAS, gedeputeerde in de provincie Gelderland,

                           ga. Johanna MAIJ-WEGGEN, Commissaris der Koningin in de provincie Noord-Brabant,

                           g. Léon FRISSEN, Commissaris der Koningin in de provincie Limburg,

                           g. Rob BATS, gedeputeerde in de provincie Drenthe,

                     in

               za nadomestne člane:

                           ga. Carla PEIJS, Commissaris der Koningin in de provincie Zeeland,

                           g. Sjoerd GALEMA, gedeputeerde in de provincie Fryslân,

                           g. Joop BINNEKAMP, gedeputeerde in de provincie Utrecht,

                           g. Dick BUURSINK, gedeputeerde in de provincie Overijssel.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Sveta 2005/451/PNZ z dne 13. junija 2005 o določitvi datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 871/2004 o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem, vključno v zvezi z bojem proti terorizmu

text:
               21.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 158/26

         SKLEP SVETA 2005/451/PNZ
   z dne 13. junija 2005
   o določitvi datuma uporabe nekaterih določb Uredbe (ES) št. 871/2004 o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem, vključno v zvezi z bojem proti terorizmu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 871/2004 z dne 29. aprila 2004 o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem, vključno v zvezi z bojem proti terorizmu (v nadaljevanju „Uredba Sveta“) (1), in zlasti člena 2(2) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. februarja 2005 sprejel Sklep 2005/211/PNZ o uvedbi nekaterih novih funkcij za schengenski informacijski sistem (2).

               (2)

               V skladu s členom 2(1), (2) in (3) tega sklepa začnejo nekatere njegove določbe učinkovati na tam določene datume.

               (3)

               Primerno je, da se enake določbe Uredbe Sveta začnejo uporabljati na iste datume.

               (4)

               Člen 2(2) Uredbe Sveta določa, da se Uredba Sveta začne uporabljati od datuma, ki ga določi Svet, takoj ko so izpolnjeni potrebni predpogoji, in da Svet lahko določi različne datume za začetek uporabe različnih določb.

               (5)

               Predpogoji iz člena 2(2) Uredbe Sveta so bili izpolnjeni v skladu s členom 1(1), (3), (7) in (8) Uredbe Sveta.

               (6)

               V zvezi z Islandijo in Norveško predstavlja ta sklep nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (3), ki sodijo v področje točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (4).

               (7)

               V zvezi s Švico predstavlja ta sklep nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (5), ki sodijo v področje točke G člena 1 Sklepa 1999/437/ES, v povezavi s členom 4(1) Sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2004 o podpisu nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti ter o njegovi začasni uporabi (6) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Člen 1(1) in (3) Uredbe Sveta se uporablja od 13. junija 2005.
   2.   Člen 1(7) in (8) Uredbe Sveta se uporablja od 11. septembra 2005.
   3.   Člen 1(1), (3), (7) in (8) Uredbe Sveta se na Islandiji in na Norveškem uporablja od 10. decembra 2005.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 13. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  UL L 162, 30.4.2004, str. 29.

      (2)  UL L 68, 15.3.2005, str. 44.

      (3)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

      (4)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (5)  Dokument Sveta 13054/04, dostopen na http://register.consilium.eu.int

      (6)  UL L 368, 15.12.2004, str. 26, in UL L 370, 17.12.2004, str. 78.


title: 2014/656/EU: Sklep Sveta z dne 8. septembra 2014 o imenovanju italijanskega člana Odbora regij

text:
               9.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 268/14

         SKLEP SVETA
   z dne 8. septembra 2014
   o imenovanju italijanskega člana Odbora regij

      (2014/656/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Mercedes BRESSO se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2015, se za člana Odbora regij imenuje:

               —

               Francesco PIGLIARU, Presidente della Regione Sardegna.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. septembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Sklep Sveta 2011/857/SZVP z dne 19. decembra 2011 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)

text:
               21.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/52

         SKLEP SVETA 2011/857/SZVP
   z dne 19. decembra 2011
   o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. decembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/889/SZVP o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (1).

               (2)

               Svet je 26. maja 2011 sprejel Sklep 2011/312/SZVP (2) o spremembi Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP in o njegovem podaljšanju do 31. decembra 2011.

               (3)

               Politični in varnostni odbor je 8. novembra 2011 priporočil tehnično podaljšanje EU BAM Rafah za nadaljnjih 6 mesecev.

               (4)

               EU BAM Rafah bi bilo treba na podlagi sedanjega mandata podaljšati za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012.

               (5)

               Prav tako je treba določiti referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2012.

               (6)

               Misija EU BAM Rafah se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2005/889/SZVP se spremeni:

               (1)

               člen 12 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 12
               Varnost
               1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za EU BAM Rafah ustrezno in uspešno izvajajo v skladu s členoma 5 in 9, pri tem pa se usklajuje z Varnostnim direktoratom Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).
               2.   Vodja misije je odgovoren za varnost EU BAM Rafah in zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi standardi, ki se uporabljajo za EU BAM Rafah, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, napotenega v operativni vlogi izven Unije v skladu z naslovom V Pogodbe in s tem povezanimi instrumenti.
               3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki poroča vodji misije in vzdržuje tesne delovne stike z Varnostnim direktoratom ESZD.
               4.   Osebje EU BAM Rafah pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Osebju se na območju namestitve prav tako zagotovi redno osvežilno usposabljanje, ki ga organizira SMSO.“;

               (2)

               v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 25. novembra 2005 do 31. decembra 2011, znaša 21 570 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EU BAM Rafah za obdobje od 1. januarja 2012 do 30. junija 2012, znaša 970 000 EUR.“;

               (3)

               v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 30. junija 2012.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. januarja 2012.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  UL L 327, 14.12.2005, str. 28.

      (2)  UL L 140, 27.5.2011, str. 55.


title: 2008/540/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/197

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 24. aprila 2007
   o zaključnem računu šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005
   (2008/540/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju sklepov o razrešnici za leto 2004 (COM(2006)0641 in njegove priloge SEK(2006)1376),
   ob upoštevanju računovodskih izkazov ter izkazov prihodkov in odhodkov šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005 (COM(2006)0429 – C6-0264/2006) (1),
   ob upoštevanju poročila o finančnem upravljanju šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005 (COM(2006)0405),
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, ki so financirane iz šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005 z odgovori revidiranih institucij (2),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (3),
   ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 27. februarja 2007 (6061/2007 – C6-0094/2007, 6062/2007 – C6-0095/2007, 6063/2007 – C6-0096/2007, 6064/2007 – C6-0097/2007),
   ob upoštevanju člena 33 Notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega finančnega protokola četrte konvencije AKP-ES (4),
   ob upoštevanju člena 32 Notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, ter o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES (5),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju člena 74 Finančne uredbe z dne 16. junija 1998, ki se uporablja za sodelovanje pri financiranju razvoja v okviru četrte konvencije AKP-ES (6),
   ob upoštevanju člena 119 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad (7),
   ob upoštevanju člena 70 in tretje alineje člena 71 svojega Poslovnika ter njegove Priloge V,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A6-0115/2007),

               1.

               ugotavlja, da so letni zaključni računi šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada naslednji:
               Tabela 1
               Skupna poraba sredstev Evropskih razvojnih skladov na dan 31. decembra 2005

                           (v milijonih EUR)

                           Stanje konec leta 2004

                           Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2005

                           Stanje konec leta 2005

                           Skupni znesek

                           Stopnja izvrševanja v % (9)

                           6. ERS

                           7. ERS

                           8. ERS

                           9. ERS

                           Skupni znesek

                           6. ERS

                           7. ERS

                           8. ERS

                           9. ERS

                           Skupni znesek

                           Stopnja izvrševanja v % (9)

                           A – SREDSTVA (8)

                           43 801,8

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           1 038,9

                           653,2

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           14 943,0

                           44 455,0

                           B – PORABA

                                       1.

                                       Finančne obveznosti

                           35 692,2

                           81,5

                           -24,6

                           -86,1

                           - 275,1

                           3 420,8

                           3 035,1

                           7 414,8

                           10 781,6

                           11 315,6

                           9 215,3

                           38 727,3

                           87,1

                                       2.

                                       Individualne pravne obveznosti

                           30 313,2

                           69,2

                           -1,3

                           110,5

                           472,0

                           2 070,9

                           2 652,1

                           7 377,0

                           10 529,0

                           10 247,2

                           4 812,1

                           32 965,3

                           74,2

                                       3.

                                       Plačila (9)

                           25 918,0

                           59,2

                           21,6

                           235,3

                           854,1

                           1 373,7

                           2 484,7

                           7 333,7

                           10 084,9

                           8 385,2

                           2 598,9

                           28 402,7

                           63,9

                           C – Neporavnana plačila (B1 – B3)

                           9 774,2

                           22,3

                           81,1

                           696,7

                           2 930,3

                           6 616,4

                           10 324,5

                           23,2

                           D – Razpoložljivi saldo (A – B1)

                           8 109,6

                           18,5

                           0,0

                           0,0

                           0,0

                           5 727,7

                           5 727,7

                           12,9

                              Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o ERS o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov dne 31. decembra 2005.

               2.

               potrdi zaključni račun izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2005;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 265, 31.10.2006, str. 1.

      (2)  UL C 263, 31.10.2006, str. 205.

      (3)  UL C 263, 31.10.2006, str. 213.

      (4)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (5)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (6)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (7)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (8)  Začetna dodelitev sredstev 6., 7., 8. in 9. ERS, obresti, razna sredstva in prenosi sredstev iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov.

      (9)  Kot odstotek sredstev.

      Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi poročil o ERS o finančnem izvajanju in računovodskih izkazov dne 31. decembra 2005.


title: 2006/174/ES: Sklep Sveta z dne  27. februarja 2006  o spremembi Sklepa 2000/24/ES, da bi se na seznam držav vključili Maldivi, po cunamijih v Indijskem oceanu decembra 2004

text:
               3.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 62/26

      SKLEP SVETA

   z dne 27. februarja 2006
   o spremembi Sklepa 2000/24/ES, da bi se na seznam držav vključili Maldivi, po cunamijih v Indijskem oceanu decembra 2004
   (2006/174/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Cunamiji v regiji ob Indijskem oceanu so 26. decembra 2004 povzročili obsežno škodo nekaterim obalnim regijam v okoliških državah.

               (2)

               Evropska investicijska banka je opredelila možne projekte v najbolj prizadetih državah, vključno z Maldivi, kar bi lahko koristilo subjektom, ki so jih prizadele neposredne ali posredne izgube zaradi cunamijev.

               (3)

               V Sklepu Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999 o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (Srednja in Vzhodna Evropa, sredozemske države, Južna Amerika in Azija ter Južnoafriška republika) (2) se Maldivi niso vključili na seznam zajetih držav.

               (4)

               Sklep 2000/24/ES je treba zato ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Člen 1(2) Sklepa 2000/24/ES se spremeni, kakor sledi: v četrti alinei se med besedi „Malezija“ in „Mongolija“ vstavi beseda „Maldivi“.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  Mnenje z dne 17. januarja 2006 (še ni objavljeno v UL).

      (2)  UL L 9, 13.1.2000, str. 24. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2005/47/ES (UL L 21, 25.1.2005, str. 9).