title: Sklep Komisije (EU) 2016/286 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ki jo je Italija izvršila v korist podjetju Carbosulcis S.p.A. (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836) (Besedilo velja za EGP)

text:
               4.3.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 59/1

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/286
   z dne 1. oktobra 2014
   o državni pomoči SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ki jo je Italija izvršila v korist podjetju Carbosulcis S.p.A.

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836)

   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob upoštevanju člena 107(3)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/787/EU z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (1),
   po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je na podlagi prejete pritožbe izvedela, da je Italija na podlagi člena 11(14) zakona št. 80/2005 o izrednih ukrepih v okviru akcijskega načrta za gospodarski, socialni in ozemeljski razvoj (3) odobrila državno pomoč za subvencioniranje upravljavca rudnika Carbosulcis S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje Carbosulcis). Z dopisom z dne 6. septembra 2006 (in opominom z dne 22. decembra 2006) je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisom z dne 25. januarja 2007. Z dopisoma z dne 22. junija in 27. julija 2007 je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisoma z dne 15. oktobra 2007. Italija je informacije predložila tudi 28. novembra 2007.

               (2)

               Komisija je z dopisoma z dne 8. septembra 2008 in 17. junija 2009 (z opominoma, poslanima 6. oktobra 2009 in 21. januarja 2010) zaprosila za dodatna pojasnila in jih prejela z dopisoma z dne 3. novembra 2008 oziroma 6. maja 2010.

               (3)

               Sestanka z italijanskimi organi sta bila organizirana 19. septembra 2010 in 30. marca 2011.

               (4)

               Komisija je z elektronsko pošto z dne 21. oktobra 2010 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Italija predložila v dopisih z dne 18. in 23. novembra 2010 ter 10. maja 2011.

               (5)

               Komisija je z dopisom z dne 20. novembra 2012 Italijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo, odobreno podjetju Carbosulcis, začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (6)

               Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo.

               (7)

               Italija je pripombe predložila z dopisom z dne 21. decembra 2012. Edine pripombe tretjih oseb, ki jih je prejela Komisija, so bile pripombe zaposlenih podjetja Carbosulcis. Komisija jih je z dopisom z dne 18. marca 2013 posredovala Italiji in ji dala možnost, da nanje odgovori, vendar pripomb ni prejela.

               (8)

               Komisija in italijanski organi so se leta 2013 večkrat srečali in si izmenjali informacije, Italija pa je na koncu z dopisom z dne 9. aprila 2014 predložila končni načrt za zaprtje rudnika (v nadaljnjem besedilu: načrt za zaprtje ali načrt) v skladu s Sklepom Sveta. Načrt je bil spremenjen 17. julija 2014.

               (9)

               Italijanski organi so poudarili nujnost sprejetja sklepa o pomoči, namenjeni financiranju nepreklicnega urejenega prenehanja dejavnosti rudnika v Nuraxi Figusu, ki ga upravlja podjetje Carbosulcis (v nadaljnjem besedilu: ukrep pomoči ali ukrep). Načrt za zaprtje bi bilo treba nujno izvesti, da bi se zagotovilo nadzorovano in varno zaprtje ter hkrati omejile socialne napetosti, ki se pojavljajo v regiji. Zato je ta sklep omejen na oceno ukrepa pomoči iz uvodne izjave 8.

               (10)

               Italija se je 2. septembra 2014 odpovedala pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1 (5) do sprejetja sklepa v italijanskem jeziku in se strinjala, da se sklep sprejme v angleškem jeziku.

         2.   PODROBEN OPIS NAČRTA ZA ZAPRTJE

               (11)

               Carbosulcis je edino podjetje v Italiji, ki izkorišča črni premog, pridobljen iz rudnika v zaselku Nuraxi Figus v regiji Sulcis-Iglesiente na Sardiniji. Rudnik v Nuraxi Figusu je edini delujoči premogovnik in edini premogovni bazen v Italiji. Ima samo eno proizvodno enoto. Proizvodi, ki jih pridobiva podjetje, se lahko prodajajo samo na domačem trgu za proizvodnjo električne energije (6). Celotno proizvodnjo podjetja Carbosulcis kupi bližnja termoelektrarna Portovesme. Premog iz Sulcisa ima povprečno neto kalorično vrednost (NKV) 5 100 kcal/kg ter povprečno 6,5-odstotno vsebnost žvepla in povprečno 15-odstotno vsebnost pepela. Zato sta njegova kakovost in kalorična vrednost nizki.

               (12)

               Rudnik je bil najprej zasnovan kot del integriranega projekta za pridobivanje premoga in proizvodnjo električne energije v novi termoelektrarni na premog, ki naj bi se zgradila, vendar so se pri izvedbi projekta pojavljale zamude. Od leta 1996 se je rudnik začasno izkoriščal v pričakovanju, da bo regija Sardinija dodelila integrirano koncesijo, kar pa se na koncu ni zgodilo.

               (13)

               Glede na navedbe italijanskih organov se je Italija odločila dokončno opustiti prvotni integrirani projekt in zapreti rudnik v skladu z načrtom za zaprtje. Dejavnost v rudniku je od 1. januarja 2011 v bistvu omejena na ohranjanje minimalne ravni proizvodnje in opravljanje vzdrževalnih del, potrebnih za zagotavljanje varnosti obrata. Take dejavnosti so priprava na izvajanje načrta za zaprtje. Navedeni načrt predvideva prenehanje subvencioniranega pridobivanja premoga do konca leta 2018 in dokončno izvedbo varnostnih ukrepov za razgradnjo rudnika do konca leta 2027.

               (14)

               Italija je poudarila, da so gospodarske in socialne razmere v regiji Sulcis-Iglesiente, kjer je stopnja brezposelnosti višja kot v ostalih delih države, še posebno slabe. Domnevna možnost nenadnega zaprtja rudnika je že povzročila resne socialne napetosti, ki so dosegle vrhunec s [protesti in] demonstracijami.

         2.1   Pravna podlaga in organ, ki dodeljuje pomoč

               (15)

               Pravna podlaga za ukrep pomoči sta bila zakon št. 99/2009 in resolucija odbora avtonomne regije Sardinija št. 53/75 z dne 20. decembra 2013. Organa, ki sta dodelila ukrep pomoči, sta regija Sardinija in minister za gospodarski razvoj.

         2.2   Načrt za zaprtje

               (16)

               V skladu z načrtom za zaprtje naj bi razgradnja rudnika potekala v treh fazah: (1) končanje pridobivanja premoga iz plošče W3 s širokočelno odkopno metodo, zavarovanje galerij in izvajanje dodatnih del za zagotovitev stalne varnosti podzemnih delovišč; (2) zagotovitev spodbud za upokojitev in pridobivanje premoga iz plošč s kratkočelno odkopno metodo ter (3) končanje pridobivanja iz plošč, znižanje proizvodnje, sprejetje nadaljnjih spodbud za upokojitev in dodatni ukrepi za pomoč zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve.

               (17)

               Proizvodnja premoga za prodajo je leta 2011 znašala 63 059 ton, za leto 2018 pa se pričakuje, da bo pridobljenih samo 30 000 ton.

               (18)

               Cilj ukrepa pomoči je olajšati zaprtje rudnika do konca leta 2018 in pokrivati tekoče izgube pri proizvodnji v obdobju 2011–2018, nastale zaradi delovanja rudnika v skladu s pravili iz Sklepa Sveta. Poleg tega je ukrep namenjen kritju izrednih stroškov, ki bodo nastali zaradi dokončnega zaprtja rudnika.

               (19)

               Načrt je zasnovan tako, da bo postopni proces prenehanja dejavnosti potekal na socialno vzdržen način. Italija trdi, da se na podlagi takega pristopa rudnik ne more zapreti pred letom 2018. Število zaposlenih se bo postopoma zmanjšalo s 467 leta 2011 na 119 leta 2018. Starejši delavci bodo izkoristili spodbude za upokojitev. Potrebni bodo dodatni ukrepi za pomoč mlajšim zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve.

               (20)

               Preostali delavci bodo konec leta 2018 potrebni za dela na področju varnosti in sanacije okolja, ki se bodo začela po dokončanju regionalne presoje vplivov na okolje in naj bi se nadaljevala do leta 2027. Ko se bo rudarjenje končalo, bo rudarska oprema v podzemnih rovih odstranjena, opuščeni rovi pa bodo napolnjeni s pepelom iz bližnje termoelektrarne Portovesme.

               (21)

               Delavci, ki bodo med izvajanjem načrta za zaprtje izgubili zaposlitev v premogovništvu, bodo potrebovali novo zaposlitev. Zato je v načrtu predvideno sprejetje politik dela, ki naj bi prispevale k prekvalifikaciji delavcev in olajšanju njihovega prehoda v druge panoge.

               (22)

               Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje izvajanja načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti.

               (23)

               Trajanje del bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Ta dela bodo predvidoma trajala približno šest let.

               (24)

               Na območjih na površju bo izvedena tudi sanacija okolja. Ta bo vključevala zapečatenje usedalnih bazenov, izgradnjo drenažnih sistemov in sajenje avtohtonih rastlinskih vrst.

         2.3   Upravičeni stroški ter oblika in znesek pomoči

               (25)

               Ukrep predvideva odobritev pomoči za kritje pozitivne razlike med tekočimi stroški proizvodnje in prihodki premogovnika, ki se bo zaprl (izgub pri proizvodnji). Pomoč je namenjena tudi kritju stroškov, ki bodo nastali zaradi zaprtja rudnika in niso povezani s tekočo proizvodnjo (izredni stroški). Pomoč, odobrena v zvezi z izgubami pri proizvodnji, je namenjena kritju stroškov, nastalih v obdobju 2011–2018, in se bo končala ob prenehanju proizvodnje leta 2018.

               (26)

               Predlaga se, naj se pomoč odobri v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki se lahko razdelijo na naslednji način:

                           (a)

                           pomoč v višini 213 126 607 milijonov EUR, ki je v obdobju 2011–2018 že bila in še bo odobrena za kritje izgub pri proizvodnji. Upravičeni stroški, ki se lahko upoštevajo, so stroški proizvodnje: materialni stroški (vključno s stroški energije, amortizacijo in stroški prevoza) in stroški osebja, kot so podrobneje navedeni v Prilogi 1, vključno s finančno-gospodarskimi napovedmi (stroškov);

                              Preglednica 1

                                       2011

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       2015

                                       2016

                                       2017

                                       2018

                                       Stroški proizvodnje

                                       61 761 625

                                       62 253 732

                                       40 516 662

                                       36 714 704

                                       27 313 944

                                       24 753 204

                                       17 686 600

                                       15 207 600

                                       Prihodki

                                       4 582 000

                                       12 912 702

                                       6 251 329

                                       4 709 016

                                       3 474 216

                                       2 898 428

                                       3 951 360

                                       1 481 760

                                       Razlika med stroški proizvodnje in prihodki

                                       57 179 625

                                       49 341 030

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                                       Pomoč v skladu s členom 3 Sklepa Sveta

                                       55 000 000

                                       18 700 000

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                           (b)

                           glede na ukrep pomoči bo pomoč, namenjena kritju izrednih stroškov, potrebna tudi po letu 2018, in sicer do leta 2027. V okviru ukrepa pomoči se predlaga plačilo neposrednih nepovratnih sredstev v zvezi z naslednjimi kategorijami izrednih stroškov:

         (i)   Izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev

               (27)

               Stroški iz točke 1(b) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo spodbude za odpoved: v skladu z načrtom bodo delavci, ki se bodo upokojili, čeprav bi lahko še delali, in delavci, ki se bodo odločili ustanoviti svoje podjetje ali drugače zapustiti podjetje Carbosulcis, po udeležbi v programih ponovnega usposabljanja in zaposlovanja prejeli dvoletno plačo.

               (28)

               V skladu z ukrepom pomoči bo najvišji predlagani znesek te vrste pomoči, ki naj bi se odobril v obdobju 2013–2027, znašal 45,5 milijona EUR. Ta najvišji znesek bi bil dosežen, če bi se vsi odvečni zaposleni, ki zaposlitve ne bi mogli obdržati do upokojitve, samozaposlili ali drugače zapustili podjetje. Pomoč bi znašala 30 milijonov EUR, če bi se vsi odvečni zaposleni zaposlili v alternativnih dejavnostih.

         (ii)   Stroški prekvalifikacije za pomoč delavcem pri iskanju nove zaposlitve zunaj premogovništva

               (29)

               Stroški iz točke 1(d) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo stroške ponovnega usposabljanja zaposlenih, ki so ali bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu.

               (30)

               Ti zaposleni, ki se bodo udeležili enoletnega programa preusposabljanja, bodo imeli možnost ponovne zaposlitve predvsem v alternativnih dejavnostih, ki se bodo izvajale na delovišču podjetja Carbosulcis, in/ali okoljevarstvenih dejavnostih za čiščenje nekdanjih rudarskih in industrijskih območij. Namesto tega lahko ustanovijo svoja podjetja ali drugače zapustijo podjetje in prejmejo odpravnino v višini dvoletne plače. Programi usposabljanja bodo izvedeni:

                           (a)

                           leta 2016 (za 62 delavcev);

                           (b)

                           leta 2019 (za 54 delavcev) in

                           (c)

                           leta 2028 (za 35 delavcev).

               (31)

               Pričakuje se, da bodo skupni stroški usposabljanja zaposlenih, ki bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu, znašali približno 11,5 milijona EUR.

               (32)

               Ti stroški vključujejo plače delavcev v letu, ko se bodo udeležili usposabljanja (skupni znesek plač bo znašal približno 8,1 milijona EUR), in stroške usposabljanja (približno 3,4 milijona EUR).

         (iii)   Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih in davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo

               (33)

               Stroški iz točke 1(f) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo plačilo koncesnine za izkoriščanje rudnika za obdobje 2019–2026 v skupnem znesku približno 800 000 EUR.

         (iv)   Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga

               (34)

               Po prenehanju proizvodnje v rudniku se bodo izvedla dela za varnost, kot sta zaprtje odkopnega čela rudnika ali prevoz strojev, ki so se prej uporabljali za rudarjenje. Glede na navedbe italijanskih organov so naslednje podrobne varnostne zahteve bistvenega pomena za dela za opustitev rudnika: odstranitev strojev, opreme in varnostnih naprav iz podzemnih rovov; za razredčitev in odstranitev škodljivih plinov bi bilo potrebno prezračevanje rudnika; vzdrževati bi bilo treba drenažno črpanje, opuščene rove pa napolniti s pepelom iz termoelektrarne Portovesme.

               (35)

               Italija navaja, da bo v obdobju 2014–2026 potrebnih dodatnih 28 milijonov EUR za kritje enkratnih stroškov, povezanih z dodatnimi deli za varnost, ki jih bo treba izvesti za zaprtje rudnika.

               (36)

               V letih, ko bosta potekala odstranjevanje opreme in polnjenje opuščenih rovov s pepelom, bodo poleg stroškov osebja nastali drugi stroški, kot so stroški električne energije za prezračevanje in črpalke ter stroški nakupa storitev in materialov, potrebnih za izvajanje del.

               (37)

               Po navedbah italijanskih organov se odstranjevanje opreme s podzemnih delovišč in zapečatenje rovov s pepelom ne moreta začeti pred letom 2018, saj zaposleni trenutno izvajajo premogovniške dejavnosti in pri tem uporabljajo zadevno opremo. Za uporabo pepela za zapečatenje rovov bo treba pridobiti tudi predhodno odobritev.

               (38)

               Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti. Ta oprema lahko vključuje na primer:

                           (a)

                           transportne trakove: približno pet kilometrov transportnih trakov je treba razstaviti in jih spraviti na površje;

                           (b)

                           cevovode: razstaviti in spraviti na površje je treba več kot 30 kilometrov cevi;

                           (c)

                           električne vode in telefonske kable, dolge več deset kilometrov, električne razdelilne postaje, transformatorje, prekinjevalce toka itd. ter

                           (d)

                           staro opremo, ki je še vedno shranjena v rovih.

               (39)

               Trajanje izvajanja načrta bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Polnjenje rovov bo razdeljeno na več faz, ki so na kratko opisane spodaj:

                           (a)

                           odstranjevanje stare opreme, ki ni več potrebna, kot so opuščeni stroji, električni vodi, cevovodi itd.;

                           (b)

                           namestitev opreme, potrebne za črpanje mešanice pepela in vode v podzemne rove (cevovodi, ventili, sistemi za zmanjševanje tlaka, zvočni sistem in sistem za nadzor tlaka);

                           (c)

                           izgradnja zidov za zadrževanje blata in razmejitev odsekov, ki jih je treba napolniti;

                           (d)

                           priprava prezračevalnega sistema za zagotovitev prezračevanja pod tlakom, ko bo običajno prezračevanje prekinjeno zaradi polnjenja rova;

                           (e)

                           priprava obrata za mešanje in črpanje blata, ki bo prečrpano v podzemne rove;

                           (f)

                           polnjenje vsakega posameznega pripravljenega odseka rova ter

                           (g)

                           ko se blato posuši, priprava naslednjega odseka za polnjenje.

               (40)

               Ocenjuje se, da bo mogoče napolniti približno 7 000 m rovov, ki v preseku merijo približno 20 m2, tako da jih bo mogoče napolniti s približno 140 000 m3 blata iz pepela iz termoelektrarne Portovesme, zmešanega z ustreznim deležem vode, da bo mešanica dovolj tekoča za črpanje. Material se bo v podzemne rove črpal s hitrostjo enega odseka s prostornino približno 500 m3 na teden. Obrat lahko prečrpa največ približno 80 m3 blata na uro, zato bo mogoče v eni izmeni napolniti največ en odsek. V naslednjih štirih delovnih dneh se bodo cevi prestavile, da se bo premaknilo mesto izpusta, opravilo se bo vzdrževanje opreme na površju in presejalo blato, potrebno za zapolnitev naslednjega odseka rova. To pomeni, da bo v podzemne rove mogoče vsak delovni dan spraviti povprečno približno 100 m3 blata. Zato se ocenjuje, da bo zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom trajalo približno šest let:
               140 000 m3/100 m3 na delovni dan = 1 400 delovnih dni = 6 let.

               (41)

               Zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom iz termoelektrarne bo imelo naslednje okoljske prednosti:

                           (a)

                           zmanjšanje območja na prostem, potrebnega za odlaganje posebnih nenevarnih odpadkov;

                           (b)

                           preprečevanje samovžiga v rovih;

                           (c)

                           uravnavanje kislosti vode v rudniku, ki bo prišla v stik s pepelom (pepel ima v povprečju več kot 35-odstotno vsebnost CaO), in

                           (d)

                           zmanjšanje verjetnosti pogrezanja.

               (42)

               Zaradi polnjenja rovov s pepelom bodo poleg tega nastali prihodki, ki bodo prispevali k zmanjšanju potrebne pomoči. Prihodki od odstranjevanja odpadkov so se že upoštevali in odšteli od potrebnega zneska pomoči v skladu s členom 4 Sklepa Sveta, kot je prikazano v Prilogi 2.

               (43)

               Dejanski stroški pri tej postavki se ocenjujejo na približno 40 milijonov EUR.

               (44)

               Polnjenje rovov s pepelom iz termoelektrarne bi moralo ustvariti prihodke v višini približno 12 milijonov EUR, s čimer se bo potrebni znesek pomoči iz točke 1(g) Priloge k Sklepu Sveta zmanjšal na približno 28 milijonov EUR.

         (v)   Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo

               (45)

               Sanacija okolja na območjih na površju vključuje zapečatenje usedalnih bazenov ter sanacijo odlagališč rudarske jalovine in vseh drugih kopenskih območij, prizadetih zaradi rudarskih dejavnosti.

               (46)

               Za prekrivanje in preoblikovanje delovišč bodo uporabljeni inertni materiali, pridobljeni pri predelavi premoga, ki bodo prekriti z zgornjo plastjo zemlje.

               (47)

               Ko bo morfološka sanacija delovišč končana, bodo zgrajeni drenažni sistemi za odvodnjavanje.

               (48)

               Obnovljena delovišča se bodo delno uporabljala za industrijske namene, kot je namestitev fotonapetostnih naprav, delno pa bodo ponovno naturalizirana z zasaditvijo avtohtonih rastlinskih vrst.

               (49)

               Druga dela na površju na območju nekdanjega rudnika bodo vključevala obnovo in zavarovanje obstoječe stavbne dediščine.

               (50)

               Pomoč iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta bo v obdobju 2014–2026 znašala približno 8,7 milijona EUR.

         (vi)   Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga

               (51)

               Stroški iz točke 1(l) Priloge k Sklepu Sveta, ki so ocenjeni na 25,8 milijona EUR, vključujejo delež amortizacije sredstev, ki jih zaradi zaprtja rudnika ni bilo mogoče amortizirati v skladu z običajnimi računovodskimi pravili.

         2.4   Načrt ukrepov za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje

               (52)

               Italija je pripravila načrt za sprejetje ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga v proizvodni enoti, ki ji je dodeljena pomoč za zaprtje.

               (53)

               Za ublažitev vpliva premoga na okolje bodo izvedeni ukrepi na področju obnovljive energije in razžveplanja premoga.

               (54)

               V načrtu sta predvidena dva projekta na področju obnovljive energije. Prvi sistem za pridobivanje obnovljive energije bo sestavljen iz štirih vetrnic s skupno zmogljivostjo 12 MW. Drugi sistem bo sestavljen iz fotonapetostne elektrarne s skupno zmogljivostjo približno 4 MWp, ki bo pokrivala približno 10 ha. Sistema bosta zgrajena na območju rudnika.

               (55)

               Podjetje Carbosulcis je imetnik patenta za razžveplanje premoga z luženjem. Stranski proizvod tega postopka so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu.

               (56)

               Zato namerava Italija sprejeti ukrepe za razvoj postopka – najprej kot pilotni projekt, pozneje pa na industrijski ravni – za razžveplanje premoga, pri katerem nastajajo huminske kisline. Če bo postopek prinesel pričakovane rezultate in pozitiven dobiček iz poslovanja že med postopno razgradnjo rudnika, bo mogoče zmanjšati vsebnost žvepla v premogu, ki se uporablja v bližnji termoelektrarni Portovesme.

               (57)

               Po navedbah Italije je mogoče koristi razžveplanja za okolje za zdaj oceniti samo v smislu kakovosti, ne pa količinsko, saj je projekt še v pripravljalni fazi, navedene koristi pa so povezane z dvema dejavnikoma, ki ju bo treba oceniti v pilotni fazi postopka. Koristi za okolje so povezane predvsem z naslednjima dejavnikoma, ki veljata za premog z visoko vsebnostjo žvepla:

                           (a)

                           z luženjem bi se morala vsebnost žvepla v premogu znižati za približno 30 %, zaradi česar bi se zmanjšale emisije SOx v ozračje, ki nastajajo pri zgorevanju premoga v termoelektrarni;

                           (b)

                           stranski proizvod postopka odstranjevanja žvepla so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu kot gnojila in sredstva za izboljšanje tal. Skladiščenje ogljika z uporabo organskih snovi v tleh je eden od možnih ukrepov za ublažitev vplivov podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, ki jih je leta 2007 navedel Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC 2007), v ozračje.

               (58)

               Po navedbah italijanskih organov bo mogoče prispevek te dejavnosti k ublažitvi vpliva proizvodnje premoga v rudniku v Nuraxi Figusu na okolje količinsko oceniti, ko se bo končalo izvajanje pilotnega projekta.

         3.   OCENA UKREPA

   3.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU

               (59)

               Ukrep je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (a) daje gospodarsko prednost upravičencu; (b) odobri ga država ali je odobren iz državnih sredstev; (c) je selektiven ter (d) vpliva na trgovino znotraj Unije in bi lahko izkrivljal konkurenco v EU.

               (60)

               Podjetja uživajo ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU, če pridobijo gospodarsko prednost, ki je sicer po tržnih pogojih ne bi. Podjetje Carbosulcis je edini upravičenec ukrepa ter bo prejelo (in je že prejelo) pomoč iz državnih sredstev, ki so bila prenesena neposredno iz državnega proračuna in proračuna regije Sardinija, za kritje izgub iz poslovanja ter socialnih stroškov in stroškov, povezanih z varnostjo, kar pomeni gospodarsko prednost. Trg premoga je popolnoma odprt za konkurenco. Zato finančna pomoč države krepi položaj upravičenca glede na njegove konkurente v EU ter bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj EU.

               (61)

               Komisija zato ugotavlja, da ukrep v korist podjetja pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

         3.2   Zakonitost pomoči

               (62)

               Italija je del ukrepa izvedla brez predhodne priglasitve, zato je kršila člen 108(3) PDEU.

         3.3   Združljivost pomoči

               (63)

               Komisija je ocenila združljivost ukrepa v skladu s Sklepom Sveta, ki določa merila za združljivost obravnavane državne pomoči v skladu s členom 107(3)(e) PDEU.

               (64)

               Premog, proizveden v rudniku v Nuraxi Figusu, spada v opredelitev premoga iz člena 1(a) Sklepa Sveta, v skladu s katerim premog pomeni premog visoke, srednje in nizke kakovosti kategorije A in B v smislu sistema mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo.

               (65)

               V skladu s členom 2(2) Sklepa Sveta „[p]omoč krije samo [stroške v zvezi s] premogom za proizvodnjo elektrike, kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, proizvodnjo koksa in goriv za oskrbo plavžev v jeklarstvu, če se taka uporaba izvaja v Uniji“. Podjetje Carbosulcis proizvaja premog, ki se uporablja za lokalno proizvodnjo električne energije. Zato je to merilo izpolnjeno.

               (66)

               Italija namerava odobriti pomoč za zaprtje v okviru načrta za zaprtje rudnika. Kot je opredeljeno v členu 1(c) Sklepa Sveta, mora načrt za zaprtje, ki ga pripravi država članica, določati ukrepe, ki vodijo do dokončnega zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Načrt za zaprtje, ki ga je predložila Italija, vključuje zakonodajne in druge ukrepe, ki jih je sprejela Italija in so opisani v uvodnih izjavah od 11 do 61, vključno z načrtovanimi finančnimi ukrepi, ki bodo spremljali dokončno in nepreklicno zaprtje zadevnih enot, s čimer bo zagotovljeno urejeno prenehanje dejavnosti teh enot do načrtovanih datumov.

               (67)

               Italija je predložila vse ustrezne podatke, potrebne za oceno načrta za zaprtje v skladu s členom 7(2) Sklepa Sveta, zlasti podatke za identifikacijo enote za proizvodnjo premoga, dejanske ali ocenjene stroške proizvodnje v posamezni enoti za proizvodnjo premoga na premogovno leto, ocenjeno proizvodnjo premoga na premogovno leto v enoti za proizvodnjo premoga, ki je predmet načrta za zaprtje, in ocenjeno višino pomoči za zaprtje na premogovno leto.

         3.3.1   Državna pomoč za kritje stroškov proizvodnje

               (68)

               V skladu s členom 3(1) Sklepa Sveta se lahko pomoč podjetju, ki je posebej namenjena kritju sedanjih proizvodnih izgub v enotah za proizvodnjo premoga, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje naslednje pogoje:
               „obratovanje zadevne enote za proizvodnjo premoga je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje 31. december 2018“.

               (69)

               Italijanski organi so se zavezali, da bodo do 31. decembra 2018 dokončno zaprli rudnik v Nuraxi Figusu, ki ima samo eno proizvodno enoto. Upravljavec rudnika je podjetje Carbosulcis, ki je v celoti v lasti regije Sardinija, ki je izdala in odobrila načrt za zaprtje.
               „Zadevne enote za proizvodnjo premoga se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje.“

               (70)

               Načrt za zaprtje vključuje zakonodajne in druge ukrepe, opisane v uvodnih izjavah od 11 do 61, ki sta jih sprejeli Italija in regija Sardinija ter bodo spremljali urejeno prenehanje dejavnosti zadevne enote v načrtovanem roku.
               „Priglašena pomoč ne sme presegati razlike med (predvidljivimi) stroški proizvodnje in predvidljivimi prihodki v premogovnem letu. Dejansko izplačana pomoč se uskladi z letnim popravkom na podlagi dejanskih stroškov in prihodkov najpozneje do konca premogovnega proizvodnega leta po letu, za katero je pomoč odobrena.“

               (71)

               Kot je prikazano v Preglednici 1, letni znesek pomoči za proizvodnjo premoga v enoti za proizvodnjo, ki se bo zaprla, ne presega razlike med (predvidljivimi) stroški in (predvidljivimi) prihodki.
               „Znesek pomoči na enoto tone premoga ne sme povzročiti, da bi bile cene za premog iz Unije na mestu uporabe nižje od tistih za premog podobne kakovosti iz tretjih držav.“

               (72)

               Italija meni, da plačil za premog iz Sulcisa ni mogoče povezati s komercialno referenčno ceno, podobno kot je Komisija ugotovila v zvezi z Madžarsko (SA.33861 (12/N)).

               (73)

               Italija trdi, da premoga nizke kakovosti iz Sulcisa ni mogoče nabaviti iz tretjih držav in da ni trga za premog tako nizke kakovosti. V prodajni ceni, ki jo termoelektrarna Portovesme plačuje podjetju Carbosulcis, se upošteva spreminjanje cene premoga, s katerim se redno trguje na svetovnem trgu, kotacije premoga standardne kakovosti pa so znižane glede na kakovost določenega premoga, ki se kupuje. Italija trdi, da je zato nemogoče določiti referenčno ceno za premog podobne kakovosti iz tretjih držav.

               (74)

               Člen 3 zakona št. 351 z dne 27. junija 1985 o določitvi pravil za ponovno odprtje nahajališča premoga v Sulcisu se glasi: „Premog z nahajališča premoga v Sulcisu se lahko uporablja v termoelektrarnah ter obratih za proizvodnjo električne energije in pare, v kombinaciji ali drugače, če so ti obrati samo na Sardiniji, ali v industrijskih obratih, ki so prav tako na Sardiniji in v katerih se med proizvodnim postopkom ali postopkom zgorevanja žveplo fiksira, ali fiksira in kombinira, ali kombinira s pridobljenim proizvodom“. Zato lahko premog iz Sulcisa teoretično konkurira samo drugemu premogu na Sardiniji, in kar je najpomembneje, ga ni mogoče prodajati na svetovnem trgu.

               (75)

               Komisija ne more izključiti, da je dejansko mogoče izračunati referenčno ceno za premog podobne kakovosti. Zato se je Italija zavezala, da bo na letni podlagi spremljala ceno premoga iz Sulcisa, izračunano na podlagi prodaje tega premoga termoelektrarni Portovesme z uporabo ustrezne formule, določene v kupoprodajni pogodbi, da bi preverila, ali je cena premoga iz Sulcisa nižja od cene premoga podobne kakovosti iz tretjih držav. Znesek pomoči na enoto tone premoga bo posodobljen glede na dejansko prodajno ceno za posamezno premogovno leto.

               (76)

               Zato Komisija v skladu s svojo dosedanjo prakso odločanja (7) meni, da je ta pogoj v obravnavanem primeru izpolnjen.
               „Zadevna enota za proizvodnjo premoga je morala na dan 31. decembra 2009 obratovati.“

               (77)

               Rudnik v Nuraxi Figusu je leta 2009 obratoval.
               „Celotni znesek pomoči za zaprtje, ki ga odobri država članica, se mora zmanjševati: do konca leta 2013 mora zmanjšanje obsegati najmanj 25 %, do konca leta 2015 najmanj 40 %, do konca leta 2016 najmanj 60 % in do konca leta 2017 najmanj 75 % pomoči, ki je bila dodeljena leta 2011.“

               (78)

               Komisija na podlagi Preglednice 1 ugotavlja, da se državna pomoč, ki naj bi bila odobrena, zmanjšuje in je v skladu z najnižjo stopnjo zmanjšanja, določeno v Sklepu Sveta. Merilo postopnega zmanjševanja, predpisano s Sklepom Sveta, je torej izpolnjeno.
               „Skupni znesek pomoči za zaprtje za premogovništvo v državi članici za nobeno leto po letu 2010 ne sme presegati zneska pomoči, ki ga za leto 2010 zadevna država članica dodeli, Komisija pa odobri v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002.“

               (79)

               Komisija za leto 2010 ni odobrila pomoči v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002. V vsakem primeru pa posebnih pravil navedene uredbe ni mogoče uporabiti za obravnavani ukrep, saj je prenehala veljati 31. decembra 2010 (8). Zato ni zneska pomoči za leto 2010, ki bi se lahko uporabil kot merilo za namen člena 3(g) Sklepa Sveta, in ta pogoj za obravnavani primer ne velja.
               „Država članica mora pripraviti načrt ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga s strani proizvodnih enot, ki jim je bila dodeljena pomoč na podlagi tega člena, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.“

               (80)

               Italijanski organi so predložili načrt za varstvo okolja za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje, ki vključuje obrate za obnovljivo energijo in razžveplanje premoga.

               (81)

               V členu 3(1)(h) Sklepa Sveta so kot primeri ukrepov, ki se lahko vključijo v načrt za ublažitev vpliva, izrecno navedene pobude, ki vključujejo obnovljivo energijo. Komisija ugotavlja, da so navedeni italijanski ukrepi neposredno povezani z rudnikom, v katerem se še vedno proizvaja premog in ki bo zaprt.

               (82)

               Kar zadeva projekt razžveplanja premoga, Komisija ob upoštevanju dejstva, da je izvedljivost projekta negotova in odvisna od izida pilotnega projekta, ki se bo začel izvajati, ne more ugotoviti, ali bo ta ukrep v skladu s členom 3(1)(h) Sklepa Sveta bistveno izboljšal okoljske razmere, ki jih je mogoče povezati s proizvodnjo premoga v isti regiji.

               (83)

               Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 80 in 81 Komisija meni, da obrati za obnovljivo energijo, vključeni v načrt za varstvo okolja, ki so ga predložili italijanski organi, sami po sebi izpolnjujejo pogoje iz člena 3(1)(h) Sklepa Sveta.

               (84)

               Opozoriti bi bilo treba, da bi lahko nekateri ukrepi, ki jih navaja Italija, vključevali odobritev državne pomoči. Sprejetja teh ukrepov kot dela načrta za ublažitev vpliva na okolje za namen odobritve pomoči premogovniškim podjetjem na podlagi uporabe Sklepa Sveta ni mogoče razlagati kot potrditev teh ukrepov v skladu s členoma 107 PDEU in 108 PDEU. Italija mora še naprej zagotavljati, da se ukrepi, ki bi lahko pomenili državno pomoč, ustrezno priglasijo Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU.

               (85)

               Ta sklep ne posega v obveznosti Italije v skladu z okoljsko zakonodajo EU.

               (86)

               Zgornja ocena kaže, da so izpolnjena vsa vsebinska merila iz člena 3 Sklepa Sveta v zvezi s proizvodno pomočjo, ki naj bi se odobrila na podlagi načrta za zaprtje.

         3.3.2   Državna pomoč za kritje izrednih stroškov

               (87)

               V skladu s členom 4(1) Sklepa Sveta se lahko državna pomoč, odobrena premogovnikom za kritje stroškov, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga in niso povezani s sedanjo proizvodnjo, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izplačani znesek ne presega takih stroškov.

               (88)

               Izredni stroški, ki so jih priglasili italijanski organi, zajemajo:

                           —

                           stroške, ki izhajajo iz zaprtja rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(f), (g), (h) in (l) Priloge k Sklepu Sveta, ter

                           —

                           socialne stroške in stroške, ki bodo nastali zaradi programov poklicnega preusposabljanja osebja po zaprtju rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(b) in (d) Priloge k Sklepu Sveta.

               (89)

               Komisija ugotavlja, da Italija ne namerava odobriti pomoči, ki bi presegala stroške, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Poleg tega načrtovani izredni stroški in kategorije stroškov, ki naj bi se krili, ustrezajo upravičenim kategorijam, opredeljenim v Prilogi k Sklepu Sveta, za namene člena 4. V skladu z načrtom za zaprtje je za odobritev pomoči potrebna predložitev dokazil.

               (90)

               Pomoč za kritje izrednih stroškov bo potrebna tudi po prenehanju proizvodnje leta 2018. Vsekakor se bo izplačevala do leta 2027, kar je pred prenehanjem veljavnosti Sklepa Sveta.

               (91)

               Prihodki lahko teoretično nastanejo pri prodaji obratov in strojev. Vendar Italija meni, da je to malo verjetno glede na starost teh obratov in strojev konec leta 2018. Tudi če bi takrat še imeli majhno preostalo vrednost, jih poleg tega ne bi bilo mogoče prodati zaradi pogodbe med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa z dne 15. februarja 1990. V členu 16 pogodbe je navedeno, da se podjetje Carbosulcis zavezuje, da bodo vse nepremičnine in premičnine (pisarne, storitve, obrat in stroji za obdelavo premoga itd.) po prenehanju rudarskih dejavnosti ohranjene v skladu s prvotno arhitekturno zasnovo, da se lahko rudnik in njegovi obrati ohranijo kot lokalni zgodovinski spomenik.

               (92)

               Obrati in stroji se bodo vzeli iz obratovanja, se uporabili za ustanovitev muzeja in kraja industrijske dediščine ter ohranili kot lokalni zgodovinski spomenik.

               (93)

               Italijanski organi trdijo, da ni mogoče pričakovati, da bosta zapečatenje rudnika in čiščenje okolja povečala vrednost zemljišča, saj bo območje – razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo – pomenilo zapuščeno industrijsko zemljišče, zato ni mogoče predvideti njegove nadaljnje uporabe.

               (94)

               Razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo, se bo zemljišče po čiščenju ohranilo v sedanjem stanju, da se ohrani zgodovinski spomin na rudarstvo, kot je določeno v pogodbi med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa. Kar zadeva stroške iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta, podjetje Carbosulcis vsekakor ni lastnik zemljišča in nima koristi od morebitnega povečanja njegove vrednosti (9).

               (95)

               Italijanski organi potrjujejo, da stroški, ki jih krije pomoč, niso povezani s financiranjem stroškov, ki izhajajo iz neupoštevanja okoljskih predpisov, kot so:

                           —

                           Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10),

                           —

                           Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11),

                           —

                           Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12),

                           —

                           Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in

                           —

                           Direktiva Sveta 85/337/EGS (14).

               (96)

               Pomoč se ne bo kombinirala z drugo državno pomočjo v smislu člena 107(1) PDEU ali drugimi oblikami financiranja Evropske unije za iste upravičene stroške (člen 5 Sklepa Sveta). Poleg tega želi Komisija italijanske organe opozoriti, da je treba v primeru sofinanciranja iz strukturnih skladov Unije spoštovati pravila, ki veljajo za te sklade.

               (97)

               Nadalje, v skladu s členom 5 Sklepa Sveta je treba vse pomoči, ki jih prejme rudnik v Nuraxi Figusu, prikazati v izkazu poslovnega izida kot samostojno dohodkovno postavko, ki je jasno ločena od prometa. Podjetje Carbosulcis mora poleg tega voditi ločene računovodske izkaze za proizvodnjo in dela za zaprtje (člen 6). Iz navedenega sledi, da pomoč izpolnjuje pogoje iz Sklepa Sveta v zvezi s kumulacijo in ločenimi računovodskimi izkazi upravičenca v primeru morebitnih drugih gospodarskih dejavnosti, ki niso povezane s premogovništvom.

               (98)

               Italija je v okviru priglasitve načrta za zaprtje predložila zelo podrobne informacije. Predložila je zlasti podrobne ocene stroškov za rudnik, razčlenjene po posameznih postavkah, za vsako leto, zajeto v načrtu za zaprtje. Komisija meni, da informacije, ki jih je predložila Italija (vključno s tistimi v prilogah 1 in 2 k temu sklepu), izpolnjujejo tudi zahteve člena 7(4) Sklepa Sveta za celotno obdobje ukrepa.

               (99)

               Poleg tega so se italijanski organi v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta zavezali, da bodo zagotovili, da se računovodski izkazi rudnika sporočijo Evropski komisiji v šestih mesecih po koncu vsakega obdobja poročanja.

               (100)

               Iz navedenega izhaja, da pomoč izpolnjuje ustrezne pogoje iz Sklepa Sveta.

               (101)

               Komisija zato ugotavlja, da se lahko načrt za zaprtje ter pomoč, ki je že bila dodeljena in ki naj bi se še dodelila, odobrita.

         4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (102)

               Komisija obžaluje, da je Italija del pomoči izvedla v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (103)

               Vendar je sklenila, da je mogoče pomoč, odobreno podjetju Carbosulcis za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2027, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s Sklepom Sveta.

               (104)

               Komisija italijanske organe opozarja, da jo je treba v skladu s členom 108(3) PDEU obvestiti o vseh načrtih za refinanciranje ali spremembo tega ukrepa v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (15). Poleg tega jo je treba v skladu s členom 7(3) Sklepa Sveta obvestiti o vseh spremembah načrta za zaprtje. V skladu s členom 7(4) je treba Komisijo obvestiti tudi, če pomoč, ki jo namerava Italija odobriti premogovništvu v premogovnem letu, presega zneske, odobrene s tem sklepom, ali če se podrobnosti izračuna predvidljivih stroškov proizvodnje, ki naj bi se na podlagi načrta za zaprtje krili s pomočjo, razlikujejo od podrobnosti, navedenih v sedanjem uradnem obvestilu. Italija bo morala predložiti ločena letna uradna obvestila, če se bodo letni ukrepi razlikovali od odobrenega načrta za zaprtje. Komisijo bo ustrezno obvestila o višini in izračunu pomoči, ki je bila dejansko izplačana vsako leto do konca obdobja načrta za zaprtje, kot je določeno v členu 7(5) Sklepa Sveta.

               (105)

               Poleg tega Komisija italijanske organe opozarja, da jo v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta najpozneje v šestih mesecih po koncu zadevnega leta obvestijo o višini in izračunu pomoči, ki je bila v premogovnem letu dejansko izplačana. Če se prvotno plačani zneski v določenem premogovnem letu spremenijo, italijanski organi o tem obvestijo Komisijo pred koncem naslednjega premogovnega leta.

               (106)

               V skladu s členom 3(3) Sklepa Sveta Italija izterja vse pomoči, odobrene za celotno obdobje iz načrta za zaprtje, če rudnik, ki se mu je odobrila pomoč, ni zaprt na datum, določen v načrtu za zaprtje, ki ga je odobrila Komisija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Državna pomoč, ki jo je Italija odobrila podjetju Carbosulcis S.p.A. v skladu z načrtom za zaprtje, ki je bil predložen 9. aprila 2014 in spremenjen 17. julija 2014, je združljiva z notranjim trgom v skladu s Sklepom 2010/787/EU.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Italijo.

      V Bruslju, 1. oktobra 2014

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Podpredsednik

      (1)  UL L 336, 21.12.2010, str. 24 (v nadaljnjem besedilu: Sklep Sveta). Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta z učinkom od 1. decembra 2009 postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Vsebinsko sta enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu bi bilo treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je ustrezno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je bila na primer beseda „Skupnost“ nadomeščena z besedo „Unija“, besedna zveza „skupni trg“ pa z besedno zvezo „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

      (2)  UL C 20, 23.1.2013, str. 1.

      (3)  Objavljen v rednem dodatku (Supplemento Ordinario) k Uradnemu listu Republike Italije (Gazzetta Ufficiale) št. 111 z dne 14. maja 2005.

      (4)  Glej sprotno opombo 2.

      (5)  Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

      (6)  Člen 3 zakona št. 351 z dne 27. junija 1985, ki določa pravila za ponovno odprtje nahajališča premoga v Sulcisu: „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene“.

      (7)  Zadeva SA. 18869 (N 92/05), Državna pomoč za premogovništvo – Madžarska, zadeva SA.33033, Državno podjetje za pridobivanje črnega premoga Petrosani – Romunija, in zadeva SA.33861 (12/N), Pomoč za lažje zaprtje premogovnikov – Madžarska.

      (8)  Obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (UL C 119, 22.5.2002, str. 22).

      (9)  Podjetje Carbosulcis je trenutno lastnik 200 ha velikega zemljišča, na katerem so pisarne in naprave, medtem ko se rudnik razteza na 5 940 ha površine.

      (10)  Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES – Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

      (11)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

      (12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

      (13)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

      (14)  Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40).

      (15)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

      PRILOGA 1

                  Proizvodna enota podzemnega rudarjenja: NURAXI FIGUS - rudnik Monte Sinni

                  Podatki za leto 2011

                  Podatki za leto 2012

                  Ocenjeni podatki za leto 2013

                  Ocenjeni podatki za leto 2014

                  Ocenjeni podatki za leto 2015

                  Ocenjeni podatki za leto 2016

                  Ocenjeni podatki za leto 2017

                  Ocenjeni podatki za leto 2018

                              1.

                              SPLOŠNE INFORMACIJE

                              (a)

                              Podzemna proizvodnja [etp] v 1 000

                     […]
                      (1)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              (b)

                              Donos (etp/leto/delovno enoto)

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (c)

                              Povprečna neto kalorična vrednost [kcal]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (d)

                              Povprečno število prijavljenih zaposlenih

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              2.

                              STROŠKI PROIZVODNJE

                              (a)

                              Stroški dela [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (b)

                              Stroški materialov [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (c)

                              Neposredna amortizacija v skladu z običajnimi računovodskimi pravili [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (d)

                              Donos kapitala [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (e)

                              Stroški prevoza na kraj dostave [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (f)

                              Režijski stroški [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (g)

                              Drugi izdatki [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (h)

                              Povečanje osnovnih sredstev [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (i)

                              Stroški odstranjevanja odpadkov [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (h)

                                 Stroški, povezani s sedanjo proizvodnjo (na proizvedeno etp)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              3.

                              DOSTAVE IN PREJEMI

                              —

                              Podatki v zvezi z dostavami v termoelektrarne:

                              —

                              proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [etp]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              —

                              odstopanje zalog [etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (a)

                                 Skupaj

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              Donos:

                              —

                              proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              odstopanje zalog [EUR/etp]

                  […]

                              (b)

                                 Povprečna prodajna cena [EUR/etp]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              4.

                              PREDLAGANA POMOČ

                              (a)

                              Izguba sedanje proizvodnje [EUR/etp]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (b)

                              Izguba sedanje proizvodnje [EUR]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              (c)

                              Predlagana pomoč [EUR/etp]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              (d)

                              Predlagana pomoč [EUR]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                  Opomba: Podatki, navedeni z rdečo, izhajajo iz prerazvrstitve izkazov poslovnega izida za leti 2011 in 2012.

         (1)  Poslovna skrivnost.

      PRILOGA 2

                  2013

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  2024

                  2025

                  2026

                  2027

                  Skupaj

                  (b)

                  Drugi izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev;

                  7 804 000

                  3 852 000

                  2 180 000

                  9 080 000

                  692 000

                  9 920 000

                  6 212 000

                  960 000

                  404 000

                  96 000

                  212 000

                  308 000

                  96 000

                  96 000

                  3 660 000

                  45 572 000

                  (b1)

                  Spodbude za upokojitev (vodstveni delavci)

                  160 000

                  160 000

                  160 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  480 000

                  (b2)

                  Spodbude za upokojitev (tehniki)

                  3 132 000

                  812 000

                  580 000

                  696 000

                  116 000

                  4 640 000

                  232 000

                  0

                  116 000

                  0

                  116 000

                  116 000

                  0

                  0

                  0

                  10 556 000

                  (b3)

                  Spodbude za upokojitev (delavci)

                  4 512 000

                  2 880 000

                  1 440 000

                  1 632 000

                  576 000

                  5 280 000

                  576 000

                  960 000

                  288 000

                  96 000

                  96 000

                  192 000

                  96 000

                  96 000

                  96 000

                  18 816 000

                  (b4)

                  Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (tehniki)

                  0

                  0

                  0

                  4 640 000

                  0

                  0

                  1 276 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 740 000

                  7 656 000

                  (b5)

                  Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (delavci)

                  0

                  0

                  0

                  2 112 000

                  0

                  0

                  4 128 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 824 000

                  8 064 000

                  (d)

                  Stroški, ki so jih krila podjetja za prekvalifikacijo delavcev, da bi jim pomagala najti nove zaposlitve zunaj premogovništva, zlasti stroški usposabljanja;

                  0

                  0

                  0

                  4 764 800

                  0

                  0

                  3 911 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 793 600

                  11 470 000

                  (d1)

                  Plačila tehnikom med usposabljanjem

                  0

                  0

                  0

                  2 320 000

                  0

                  0

                  638 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  995 000

                  3 953 000

                  (d2)

                  Plačila delavcem med usposabljanjem

                  0

                  0

                  0

                  1 056 000

                  0

                  0

                  2 064 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 037 000

                  4 157 000

                  (d3)

                  Stroški usposabljanja (združljivi s priročnikom ESS o stroških)

                  0

                  0

                  0

                  1 388 800

                  0

                  0

                  1 209 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  761 600

                  3 360 000

                  (f)

                  Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih ali davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo;

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  (f1)

                  Licenčnina za rudarstvo

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  (g)

                  Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga;

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  4 480 800

                  3 836 800

                  3 495 800

                  3 370 800

                  3 363 800

                  3 237 800

                  3 127 800

                  3 086 800

                  0

                  28 200 400

                  (g1)

                  Projekt in presoja vplivov na okolje v zvezi s polnjenjem galerij s pepelom

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  200 000

                  (g2)

                  Zagotavljanje varnosti sekundarnih jaškov

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  70 000

                  74 000

                  0

                  0

                  0

                  144 000

                  (g3)

                  Zagotavljanje varnosti glavnih jaškov

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  65 000

                  72 000

                  0

                  137 000

                  (g4)

                  Stroški dela – tehniki

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 160 000

                  1 044 000

                  1 015 000

                  986 000

                  957 000

                  899 000

                  870 000

                  870 000

                  0

                  7 801 000

                  (g5)

                  Stroški dela – delavci

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 160 000

                  1 632 000

                  1 320 000

                  1 224 000

                  1 176 000

                  1 104 000

                  1 032 000

                  984 000

                  0

                  10 632 000

                  (g6)

                  Stroški rudarskih strukturnih materialov in storitev

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  0

                  7 600 000

                  (g7)

                  Stroški materialov in storitev za polnjenje galerij s pepelom

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  0

                  4 000 000

                  (g8)

                  Stroški električne energije (za prezračevanje, odvodnjavanje itd.)

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  0

                  10 000 000

                  (g9v

                  Morebitni prihodki iz odstranjevanja pepela

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  0

                  – 12 313 600

                  (h)

                  Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za Proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo;

                  998 931

                  1 198 931

                  1 198 931

                  798 931

                  798 931

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  8 687 898

                  (h1)

                  Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v vasi Seruci

                  0

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 994 656

                  (h2)

                  Opis okoljskih značilnosti delovišča v Nuraxi Figusu

                  0

                  200 000

                  400 000

                  400 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 000 000

                  (h3)

                  Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v Nuraxi Figusu

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 693 242

                  l)

                  Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga;

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  25 845 714

                  l1)

                  Posebna amortizacijska stopnja za opredmetena osnovna sredstva

                  0

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  20 355 179

                  l2)

                  Posebna amortizacijska stopnja za neopredmetena osnovna sredstva

                  0

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  5 490 535

                  Skupaj

                  7 804 000

                  10 020 074

                  8 748 074

                  20 212 874

                  6 660 074

                  15 888 074

                  15 443 048

                  5 635 448

                  4 738 448

                  4 305 448

                  4 414 448

                  3 645 800

                  3 323 800

                  3 282 800

                  6 453 600

                  120 576 012


title: Sklep Sveta (EU, Euratom) 2016/848 z dne 25. maja 2016 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Danske

text:
               28.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 141/78

         SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2016/848
   z dne 25. maja 2016
   o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Kraljevine Danske
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga danske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. septembra 2015 in 1. oktobra 2015 sprejel sklepa (EU, Euratom) 2015/1600 (1) in (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandata Mikkela DALSGAARDA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Klaus MATTHIESEN, Head of Negotiations, Confederation of Professionals in Denmark (FTF), se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2020, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. maja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 248, 24.9.2015, str. 53).

      (2)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 260, 7.10.2015, str. 23).


title: 2005/630/ES: Sklep Komisije z dne 26. avgusta 2005 o uvedbi obrazca za prenos vlog za pravno pomoč na podlagi Direktive Sveta 2003/8/ES

text:
               31.8.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 225/23

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 26. avgusta 2005
   o uvedbi obrazca za prenos vlog za pravno pomoč na podlagi Direktive Sveta 2003/8/ES
   (2005/630/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/8/ES z dne 27. januarja 2003 o izboljšanju dostopa do pravnega varstva v čezmejnih sporih z uvedbo minimalnih skupnih pravil v zvezi s pravno pomočjo pri takih sporih (1) in zlasti člena 16(1) Direktive,
   po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 17 Direktive 2003/8/ES,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odločba Komisije 2004/844/ES (2) je uvedla standardni obrazec za vloge za pravno pomoč na podlagi Direktive 2003/8/ES.

               (2)

               Na podlagi Direktive 2003/8/ES bi morala Komisija tudi uvesti standardni obrazec za olajšanje prenosa vlog za pravno pomoč med sodnimi organi držav članic.

               (3)

               Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ni sodelovala pri sprejetju Direktive 2003/8/ES in je ta zato ne zavezuje niti je ni dolžna uporabljati –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Sprejme se standardni obrazec za prenos vlog za pravno pomoč, določen v Prilogi k temu sklepu.

      V Bruslju, 26. avgusta 2005

            Za Komisijo

         Franco FRATTINI

            Podpredsednik

      (1)  UL L 26, 31.1.2003, str. 41.

      (2)  UL L 365, 10.12.2004, str. 27.

      PRILOGA
      STANDARDNI OBRAZEC


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU, Euratom) 2015/1623 z dne 29. aprila 2015 o zaključnem računu za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/109

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU, EURATOM) 2015/1623
      z dne 29. aprila 2015
      o zaključnem računu za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2013 (COM(2014) 510 – C8-0140/2014) (2),

                  —

                  ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi razrešnice za proračunsko leto 2012 (COM(2014) 607) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2014) 285, SWD(2014) 286),

                  —

                  ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. junija 2014 z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2013“ (COM(2014) 342),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (COM(2014) 383) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2014) 200, SWD(2014) 201),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2013 (COM(2014) 615), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki mu je priložen (SWD(2014) 293),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 z odgovori institucij (3) in posebnih poročil Računskega sodišča,

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05303/2015 – C8-0053/2015),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05305/2015 – C8-0048/2015),

                  —

                  ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(2) in (3),

                  —

                  ob upoštevanju člena 93 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0101/2015),

         1.

            odobri zaključni račun za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2013;

         2.

            navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

         3.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter nacionalnim parlamentom in nacionalnim ter regionalnim revizijskim institucijam držav članic in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL L 66, 8.3.2013.

         (2)  UL C 403, 13.11.2014, str. 1.

         (3)  UL C 398, 12.11.2014, str. 1.

         (4)  UL C 403, 13.11.2014, str. 128.

         (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (7)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.


title: 2010/445/CFSP: Sklep Sveta 2010/445/SZVP z dne 11. avgusta 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za krizo v Gruziji

text:
               12.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 211/33

         SKLEP SVETA 2010/445/SZVP
   z dne 11. avgusta 2010
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za krizo v Gruziji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 25. septembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/760/SZVP (1), s katerim je bil g. Pierre MOREL imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za krizo v Gruziji do 28. februarja 2009.

               (2)

               Svet je 22. februarja 2010 sprejel Sklep 2010/106/SZVP (2), s katerim je bil podaljšan mandat PPEU do 31. avgusta 2010.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 31. avgusta 2011. Mandat PPEU pa lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.

               (4)

               PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat PPEU za krizo v Gruziji g. Pierra MORELA se podaljša do 31. avgusta 2011. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog VP po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.
   Člen 2
   Cilji
   Mandat PPEU za krizo v Gruziji temelji na ciljih, opredeljenih v sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 1. septembra 2008 in sklepih Sveta o Gruziji z dne 15. septembra 2008.
   PPEU izboljšuje učinkovitost in prepoznavnost prispevka Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: „EU“ ali „Unija“) k reševanju spora v Gruziji.
   Člen 3
   Naloge
   Da bi dosegel politične cilje, ima PPEU naslednje naloge je:

               (a)

               na eni strani prispevati k pripravi mednarodnih pogovorov, predvidenih v točki 6 načrta za dogovor z dne 12. avgusta 2008, na katerih bodo obravnavani zlasti:

                           —

                           način zagotavljanja varnosti in stabilnosti v regiji,

                           —

                           vprašanje beguncev in razseljenih oseb, in sicer na podlagi mednarodno priznanih načel,

                           —

                           vse druge zadeve, o katerih se strani dogovorita skupaj;

                     na drugi strani pa prispevati k opredelitvi vloge Unije in jo zastopati v teh pogovorih;

               (b)

               lajšati izvajanje sporazuma, sklenjenega 8. septembra 2008 v Moskvi in Tbilisiju, in sporazuma z dne 12. avgusta 2008 v tesnem sodelovanju z Združenimi narodi in Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE);

         v okviru navedenih dejavnosti, prispevati k izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic in usmeritev Unije na tem področju, zlasti glede otrok in žensk.
   Člen 4
   Izvajanje nalog
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 31. avgusta 2011 znaša 700 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za ustanovitev svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice in institucije Unije lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica ali institucija EU. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile generalnemu sekretariatu Sveta. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico oziroma pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotavljajo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacija Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno izven Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselne potrebne ukrepe za varnost osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako da:

               (a)

               vzpostavi poseben varnostni načrt misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki med drugim vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega ter obvladovanje primerov ogrožanja varnosti, vključno z načrtom misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrtom za evakuacijo misije;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno izven Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa redno pripravljajo pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnega poročila in poročila o izvrševanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU spodbuja splošno politično usklajevanje Unije. Pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti Unije delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, po potrebi pa tudi z dejavnostmi drugih PPEU, ki delujejo v tej regiji, zlasti pa z dejavnostmi PPEU za Južni Kavkaz ob upoštevanju ciljev, specifičnih za njegov mandat. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU vzdržuje tesen stik z vodjo delegacije Unije in vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno območje se redno preverjata. PPEU predloži VP, Svetu in Komisiji konec februarja 2011 poročilo o napredku, ob izteku mandata pa celovito poročilo o izvajanju nalog.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. avgusta 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL L 259, 27.9.2008, str. 16.

      (2)  UL L 46, 23.2.2010, str. 5.

      (3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.