title: 2012/832/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 10. decembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/21 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2012/30)

text:
               22.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 356/93

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 10. decembra 2012
   o spremembi Sklepa ECB/2010/21 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke
   (ECB/2012/30)
   (2012/832/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti člena 26.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2010/21 z dne 11. novembra 2010 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (1) določa pravila za pripravo letnih računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB).

               (2)

               Člen 3 Sklepa ECB/2010/21 določa, da se temeljne računovodske predpostavke, opredeljene v členu 3 Smernice ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (2), uporabljajo tudi za potrebe Sklepa ECB/2010/21. To velja med drugim za člen 3(c) Smernice ECB/2010/20 v zvezi z dogodki po datumu bilance stanja, ki določa, da se sredstva in obveznosti prilagodijo glede na dogodke, ki se zgodijo med datumom letne bilance stanja in datumom, ko pristojni organi odobrijo računovodske izkaze, če ti vplivajo na stanje sredstev ali obveznosti na datum bilance stanja.

               (3)

               Pri letnih računovodskih izkazih ECB je treba razjasniti, da se dogodki po datumu bilance stanja upoštevajo samo do datuma, ko se računovodski izkazi odobrijo za izdajo, tj. do datuma, na katerega Izvršilni odbor dovoli, da se letni računovodski izkazi ECB predložijo Svetu ECB v odobritev.

               (4)

               Sklep ECB/2010/21 je treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   Člen 3 Sklepa ECB/2010/21 se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 3
      Temeljne računovodske predpostavke
      Temeljne računovodske predpostavke, opredeljene v členu 3 Smernice ECB/2010/20, se uporabljajo tudi za potrebe tega sklepa. Z odstopanjem od prvega stavka člena 3(c) Smernice ECB/2010/20 se dogodki po datumu bilance stanja upoštevajo samo do datuma, na katerega Izvršilni odbor dovoli, da se letni računovodski izkazi ECB predložijo Svetu ECB v odobritev.“

   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2012.

      V Frankfurtu na Majni, 10. decembra 2012

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 35, 9.2.2011, str. 1.

      (2)  UL L 35, 9.2.2011, str. 31.


title: Sklep Komisije (EU) 2017/1525 z dne 4. septembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/256/EU zaradi podaljšanja veljavnosti okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za proizvode iz predelanega papirja (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5948) (Besedilo velja za EGP. )

text:
               6.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 230/28

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1525
   z dne 4. septembra 2017
   o spremembi Sklepa 2014/256/EU zaradi podaljšanja veljavnosti okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za proizvode iz predelanega papirja

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 5948)

   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(3)(c) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije 2014/256/EU (2) preneha veljati 2. maja 2017.

               (2)

               Opravljena je bila ocena, ki je potrdila smiselnost in primernost obstoječih okoljskih meril ter z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje iz Sklepa 2014/256/EU. Sklep 2014/256/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

               (3)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 4 Sklepa 2014/256/EU se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 4
      Okoljska merila za skupino proizvodov ‚proizvodi iz predelanega papirja‘ ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. decembra 2020.“

   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 4. septembra 2017

            Za Komisijo

         Karmenu VELLA

            Član Komisije

      (1)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

      (2)  Sklep Komisije 2014/256/EU z dne 2. maja 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za proizvode iz predelanega papirja (UL L 135, 8.5.2014, str. 24).


title: 2008/514/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/104

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 24. aprila 2007
   o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti za proračunsko leto 2005
   (2008/514/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005 z odgovori Centra (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 11a Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0100/2007),

               1.

               ugotavlja, da sta zaključna letna računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunski leti 2004 in 2005 naslednja:
               Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2005

                           (v 1000 EUR)

                           2005

                           2004

                           Prihodki

                           Subvencije Komisije

                           12 000

                           11 730

                           Subvencije Norveške

                           516

                           514

                           Namenski prejemki

                           190

                           211

                           Razni prihodki

                           93

                           33

                              Skupaj prihodki (a)

                              12 799

                              12 488

                           Proračunski odhodki za proračunsko leto

                           Zaposleni – naslov I proračuna

                           Plačila

                           5 762

                           5 832

                           Prenesena sredstva

                           154

                           122

                           Uprava – naslov II proračuna

                           Plačila

                           1 094

                           1 088

                           Prenesena sredstva

                           650

                           356

                           Poslovanje – naslov III proračuna (razen namenskih prejemkov)

                           Plačila na podlagi odobritev plačil za proračunsko leto

                           4 159

                           2 342

                           Prenesena sredstva

                           1 260

                              Namenski prejemki (Phare in tretje države)

                           101

                           201

                              Skupaj odhodki (b)

                              11 920

                              11 200

                              Izid proračunskega leta (a – b)

                              879

                              1 288

                           Preneseni saldo iz preteklega proračunskega leta

                           1 508

                           295

                           Prenesena in zapadla sredstva

                           1 239

                           245

                           Zneski, namenjeni ponovni uporabi, iz preteklega proračunskega leta, ki niso bili uporabljeni

                           - 58

                           15

                           Povračila Komisiji

                           -1 508

                           - 3

                           Povračila Norveški

                           - 128

                           81

                           Tečajne razlike

                           1

                           - 1

                           Saldo proračunskega leta (nepovratna sredstva ES + prispevek Norveške)

                           1 933

                           1 920

                           Nepovratna sredstva Norveška 2005

                           - 516

                              Saldo proračunskega leta – samo nepovratna sredstva ES

                              1 417

                              Vir: Podatki Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Center za spremljanje navedel v svojih letnih računih.

               2.

               odobri zaključni račun Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2005;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 43.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 86.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 36, 12.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1651/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 30).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta z dne 10. decembra 2002 o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP o Policijski misiji Evropske unije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0968

Uradni list L 335 , 12/12/2002 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 10. decembra 2002o izvajanju Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP o Policijski misiji Evropske unije(2002/968/SZVP)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2002/210/SZVP z 11. marca 2002 o Policijski misiji Evropske unije (EUPM) [1] in zlasti njegovega člena 9(1)(b), zadnji pododstavek, v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,ker mora Svet sprejeti odločitev o dokončnem proračunu za leto 2003 –SKLENIL:Člen 11. Proračun EUPM za 2003 znaša 38 milijonov eurov, od katerih se referenčni znesek 20 milijonov financira skupno iz splošnega proračuna Evropske unije.2. Vodenje odhodkov, financiranih iz proračuna Skupnosti in določeno v odstavku 1, poteka glede na postopke in pravila Skupnosti, ki veljajo za proračunske zadeve, z izjemo, da zneski pred-financiranja ne ostanejo last Skupnosti.Člen 2Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu.V Bruslju, 10. decembra 2002Za SvetPredsednikP. S. Møller[1] UL L 70, 13.3.2002, str. 1--------------------------------------------------


title: 2012/243/EU: Sklep Sveta z dne 8. marca 2012 o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja, in o postopkovnih ureditvah v zvezi z njim

text:
               8.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 121/16

         SKLEP SVETA
   z dne 8. marca 2012
   o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja, in o postopkovnih ureditvah v zvezi z njim
   (2012/243/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(6)(a), členom 218(7) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v skladu z mandatom za začetek pogajanj, ki ga je Svet sprejel 17. decembra 2009, s pogajanji dosegla Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja (v nadaljevanju besedila: Memorandum o sodelovanju).

               (2)

               Memorandum o sodelovanju je bil podpisan v imenu Unije dne 4. maja 2011 in se začasno uporablja od tega datuma s pridržkom morebitne poznejše sklenitve.

               (3)

               Memorandum o sodelovanju bi bilo treba skleniti v imenu Unije.

               (4)

               Treba je določiti postopkovno ureditev za sodelovanje Unije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Memoranduma o sodelovanju, reševanje nesoglasij, sprejetje dodatnih prilog ter spremembe prilog k Memorandumu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Memorandum o sodelovanju med Evropsko unijo in Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki zagotavlja okvir za krepitev sodelovanja, se odobri v imenu Unije (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za uradno obvestitev, predvideno v odstavku 9.2 Memoranduma o sodelovanju.
   Člen 3
   Svet določi stališče, ki ga zavzame Unija v skupnem odboru, ustanovljenem v skladu z odstavkom 7.1 Memoranduma o sodelovanju (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor) glede sprejetja novih prilog k Memorandumu in sprememb Memoranduma, kakor je navedeno v točki (c) odstavka 7.3 Memoranduma.
   Člen 4
   1.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in ob popolnem upoštevanju njegovega mnenja določi stališče, ki ga zavzame Unija v skupnem odboru, vključno s sklepi iz točk (a), (b), (c) odstavka 7.3 Memoranduma o sodelovanju v zvezi z delovnimi načrti ter sklepi iz točk (d) in (e) odstavka 7.3 Memoranduma o sodelovanju.
   2.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom iz odstavka 1 lahko sprejme kakršne koli ustrezne ukrepe na podlagi členov 4 in 5 Memoranduma o sodelovanju.
   3.   Unijo v skupnem odboru zastopa Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.
   4.   Komisija zastopa Unijo v posvetovanjih na podlagi člena 8 Memoranduma o sodelovanju.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 8. marca 2012

            Za Svet

            Predsednik

         M. BØDSKOV

      (1)  Memorandum o sodelovanju je bil objavljen v UL L 232, 9.9.2011, str. 2, skupaj s Sklepom o podpisu.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1023 z dne 17. junija 2016 o razveljavitvi Sklepa 2010/289/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji

text:
               24.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 166/17

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1023
   z dne 17. junija 2016
   o razveljavitvi Sklepa 2010/289/EU o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(12) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 126(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je Svet 2. decembra 2009 s Sklepom Sveta 2010/289/EU (1) na podlagi priporočila Komisije sklenil, da v Sloveniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je ugotovil, da naj bi javnofinančni primanjkljaj leta 2009 predvidoma dosegel 5,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe. Bruto javni dolg naj bi leta 2009 dosegel 34,2 % BDP, kar je pod referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

               (2)

               Svet je 2. decembra 2009 v skladu s členom 126(7) PDEU in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 (2) na podlagi priporočila Komisije na Slovenijo naslovil priporočilo z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja do leta 2013 odpravi. To priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

               (3)

               Svet je 21. junija 2013 sklenil, da je Slovenija sprejela učinkovite ukrepe v skladu s priporočilom Sveta z dne 2. decembra 2009, izdanim na podlagi člena 126(7) PDEU, vendar je po sprejetju navedenega priporočila prišlo do nepričakovanih neugodnih gospodarskih dogodkov z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. Zato je Svet na podlagi priporočila Komisije sklenil, da so bili pogoji iz člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1467/97 izpolnjeni, in na podlagi člena 126(7) PDEU sprejel novo priporočilo, naslovljeno na Slovenijo, z namenom, da se stanje čezmernega primanjkljaja odpravi do leta 2015. To novo priporočilo Sveta je bilo objavljeno.

               (4)

               Komisija je 5. marca 2014 v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) zaradi obstoja tveganj za trajno odpravo čezmernega primanjkljaja do konca leta 2015 na Slovenijo naslovila priporočilo, naj sprejme potrebne ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da v celoti izpolni priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, zlasti z doseganjem fiskalnega napora, ki ga je priporočil Svet.

               (5)

               V skladu s členom 4 Protokola (št. 12) o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice morajo v okviru uporabe tega protokola v skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009 (4) dvakrat na leto sporočiti podatke o javnofinančnih primanjkljajih in javnem dolgu ter drugih povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in 1. oktobrom.

               (6)

               Svet na podlagi sporočenih podatkov sprejme sklep o razveljavitvi sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja. Poleg tega se sklep o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi le, če primanjkljaj po napovedih Komisije v obdobju, ki ga zajemajo napovedi, ne bo presegal referenčne vrednosti 3 % BDP (5) iz Pogodbe.

               (7)

               Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija (Eurostat) v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 479/2009, po uradnem obvestilu, ki ga je Slovenija poslala aprila 2016, ter na podlagi programa stabilnosti za leto 2016 in pomladanske napovedi Komisije iz leta 2016 je ugotovljeno naslednje:

                           —

                           Javnofinančni primanjkljaj je leta 2013 dosegel najvišjo raven pri 15 % BDP, nato pa se je leta 2014 znižal na 5 % BDP in leta 2015 na 2,9 % BDP. Zmanjšanje primanjkljaja v letu 2015 je bilo predvsem posledica enkratnih ukrepov, ki se niso ponovili in so vplivali na primanjkljaj v letu 2014 (1,1 % BDP) ter znatnega povečanja tekočih prihodkov (za 1,4 % BDP), ki je več kot izravnalo povišanje tekočih odhodkov (za 0,2 % BDP) in povišanje odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva (za 0,2 % BDP), ki je pojasnjeno z višjo stopnjo črpanja sredstev EU.

                           —

                           V programu stabilnosti za obdobje 2016–2019, ki ga je slovenska vlada predložila 28. aprila 2016, je načrtovano zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,2 % BDP v letu 2016 in na 1,6 % BDP v letu 2017. Glede na pomladansko napoved Komisije iz leta 2016 naj bi se primanjkljaj zmanjšal na 2,4 % BDP v letu 2016 in 2,1 % BDP v letu 2017. Primanjkljaj naj bi torej v obdobju, ki ga zajema napoved, ostal pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, ki znaša 3 % BDP.

                           —

                           Strukturni saldo, ki je javnofinančni saldo, prilagojen za gospodarski cikel in brez upoštevanja učinkov enkratnih in drugih začasnih ukrepov, se je v obdobju 2013–2015 poslabšal za 0,7 % BDP.

                           —

                           Delež javnega dolga v BDP se je z 71 % BDP v letu 2013 povečal na 83,2 % BDP v letu 2015, in sicer zaradi prilagoditve stanj in tokov ter enkratnih odhodkov, ki so povečali dolg. V skladu s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je bruto javni dolg dosegel najvišjo raven v letu 2015, leta 2017 pa naj bi se znižal na 78 % BDP zaradi zmanjšanja denarnih rezerv.

               (8)

               Od leta 2016, to je od leta po odpravi čezmernega primanjkljaja, velja za Slovenijo preventivni del Pakta za stabilnost in rast, zato bi se morala z ustrezno hitrostjo začeti približevati njenemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, vključno s spoštovanjem referenčne vrednosti za odhodke, in izpolnjevati merilo glede dolga v skladu s členom 2(1a) Uredbe (ES) št.1467/97. V tem okviru se zdi, da obstaja tveganje določenega odklona od zahtevane prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v višini 0,6 % BDP v letu 2016. V letu 2017 obstaja ob predpostavki nespremenjenih politik tveganje znatnega odklona od priporočene prilagoditve za dosego srednjeročnega cilja v višini 0,6 % BDP. Slovenija bo po napovedih v letu 2016 izpolnjevala prehodne določbe glede dolga, v letu 2017 pa jih bo večinoma izpolnjevala. Na splošno bodo v letih 2016 in 2017 potrebni dodatni ukrepi.

               (9)

               V skladu s členom 126(12) PDEU se sklep Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

               (10)

               Po mnenju Sveta se je čezmerni primanjkljaj v Sloveniji ustrezno zmanjšal, zato bi bilo treba Sklep 2010/289/EU razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Iz celovite ocene sledi, da se je čezmerni primanjkljaj v Sloveniji ustrezno zmanjšal.
   Člen 2
   Sklep 2010/289/EU se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

      V Luxembourgu, 17. junija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Sklep Sveta 2010/289/EU z dne 2. decembra 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Sloveniji (UL L 125, 21.5.2010, str. 46).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).

      (3)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

      (4)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

      (5)  V skladu z dokumentom „Podroben opis izvajanja Pakta za stabilnost in rast ter smernice o obliki in vsebini programov za stabilnost in konvergenčnih programov“.


title: Kako Parlament uporablja simbole Unije (novi člen 202a) Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o vključitvi novega člena 202a o tem, kako Parlament uporablja simbole Unije, v Poslovnik Parlamenta (2007/2240(REG))

text:
               15.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 9/67

         Četrtek, 9. oktober 2008Kako Parlament uporablja simbole Unije (novi člen 202a)
   P6_TA(2008)0472
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o vključitvi novega člena 202a o tem, kako Parlament uporablja simbole Unije, v Poslovnik Parlamenta (2007/2240(REG))
   2010/C 9 E/12

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o sklicu medvladne konference (1), zlasti odstavka 23 resolucije,
   ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 12. septembra 2007,
   ob upoštevanju pomena simbolov za ponovno povezovanje državljanov z Evropsko unijo in za oblikovanje evropske identitete, ki dopolnjuje nacionalne identitete držav članic,
   ob upoštevanju dejstva, da simbole že več kot 30 let uporabljajo vse evropske institucije, uradno pa jih je sprejel Evropski svet leta 1985 (2),
   ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0347/2008),

               1.

               sprejema sklep o spremembi svojega poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju;

               2.

               sprejema sklep, da bo sprememba začela veljati prvi dan po njenem sprejetju;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

               OBSTOJEČE BESEDILO

               SPREMEMBA

                  Sprememba 1

                  Poslovnik Evropskega parlamenta

                  Naslov XIII - Druge določbe - člen 202 (a) (novo)

                  Člen 202a

                     Simboli Unije

                     1.

                     Parlament prizna in prevzame naslednje simbole Unije:

                           —

                                 zastavo, na kateri je upodobljen krog z dvanajstimi zlatimi zvezdami na modri podlagi;

                           —

                                 himno, ki izvira iz Ode radosti iz Devete simfonije Ludwiga van Beethovna;

                           —

                                 geslo „Združena v raznolikosti“.

                     2.

                     Parlament praznuje dan Evrope 9. maja.

                     3.

                     Zastava je razobešena v vseh stavbah Parlamenta in ob uradnih dogodkih. Zastava se uporablja v vseh sejnih sobah Parlamenta.

                     4.

                     Himno se predvaja ob začetku vsake ustanovne seje in ob drugih slovesnih sejah, zlasti v dobrodošlico voditeljem držav in vlad ali v pozdrav novim poslancem po širitvah.

                     5.

                     Geslo se natisne na uradne dokumente Parlamenta.

                     6.

                     Predsedstvo preuči nadaljnjo uporabo simbolov v Parlamentu. Predsedstvo sprejme podrobne določbe o izvajanju tega člena.

      (1)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 347.

      (2)  Evropski svet v Milanu z dne 28. in 29. junija leta 1985.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/873 z dne 18. maja 2015 o stališču, ki naj se v imenu Evropske unije zastopa na 48. seji Odbora za pomorsko inšpekcijo Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe

text:
               6.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 142/25

         SKLEP SVETA (EU) 2015/873
   z dne 18. maja 2015
   o stališču, ki naj se v imenu Evropske unije zastopa na 48. seji Odbora za pomorsko inšpekcijo Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 100(2) in člena 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pomorsko varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah je mogoče učinkovito izboljšati z občutnim zmanjšanjem števila podstandardnih ladij v vodah Unije z dosledno uporabo zadevnih konvencij ter mednarodnih kodeksov in resolucij.

               (2)

               Za spremljanje usklajenosti ladij z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah so odgovorne predvsem države zastave, za vzdrževanje razmer na ladji in opreme pa so po pregledu odgovorne ladijske družbe, da zagotovijo skladnost z zahtevami konvencij. Vendar nekatere države zastave niso izvajale in uporabljale teh mednarodnih standardov.

               (3)

               Odslej naj bi se proti podstandardnemu ladjevju borili tudi tako, da bi države pristanišča zagotavljale tudi spremljanje usklajenosti z mednarodnimi standardi za varnost, preprečevanje onesnaževanja ter bivalne in delovne razmere na ladjah, ob upoštevanju, da inšpekcijski pregledi pomorske inšpekcije niso pregledi, namenjeni izdaji spričeval, in da ustrezni zapisniki inšpekcije niso spričevala o sposobnosti ladje za plovbo. Usklajen pristop obalnih držav članic Unije k učinkovitemu izvrševanju navedenih mednarodnih standardov za ladje, ki plujejo v vodah pod njihovo jurisdikcijo in uporabljajo njihova pristanišča, bi moral onemogočiti izkrivljanje konkurence.

               (4)

               V Direktivi 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določen sistem pomorske inšpekcije države pristanišča Unije, s čimer se prenovi in okrepi prejšnja zakonodaja Unije na tem področju, ki velja od leta 1995. Sistem Unije temelji na predhodno obstoječi strukturi Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadaljnjem besedilu: PMoU), ki je bil podpisan 26. januarja 1982 v Parizu.

               (5)

               Kar zadeva države članice Unije, se nekateri postopki, instrumenti in delo PMoU z Direktivo 2009/16/ES dejansko uvajajo v področje uporabe prava Unije. Na podlagi Direktive 2009/16/ES postanejo nekatere odločitve, ki jih sprejme ustrezen pristojni organ PMoU, zavezujoče za države članice Unije.

               (6)

               Odbor za pomorsko inšpekcijo (PSCC) PMoU bo od 18. do 22. maja 2015 imel 48. zasedanje. Na zasedanju bo predvidoma odločil o nekaterih vprašanjih, ki imajo neposreden pravni vpliv na Direktivo 2009/16/ES.

               (7)

               PSCC bo predvidoma preučil in nato sprejel posodobljene statistične podatke inšpekcijskih pregledov iz leta 2014, vključno z novimi seznami glede na uspešnost za bele, sive in črne zastave in seznamom glede na uspešnost za priznane organizacije, ki se bodo od 1. julija 2015 uporabljali za določitev. Ker so statistični podatki iz inšpekcijskih pregledov PMoU bistvenega pomena za izvajanje sistema inšpekcijskih pregledov iz Direktive 2009/16/ES, bi morale države članice v imenu Unije podpreti njihovo sprejetje.

               (8)

               PSCC bo predvidoma preučil in nato sprejel regionalno zavezo in izračun pravičnega deleža v skladu s Prilogo 11 k PMoU. Glede na to, da je pomembno, da se zaveza za inšpekcijske preglede enakovredno razdeli med države članice in da vsaka država članica pravično prispeva k doseganju cilja Unije iz člena 5 Direktive 2009/16/ES, bi morale države članice v imenu Unije podpreti ukrepe PSCC.

               (9)

               PSCC bo predvidoma tudi potrdil povprečna koeficienta zadržanja in pomanjkljivosti. Ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 802/2010 (2) in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1205/2012 (3) bi morale države članice v imenu Unije podpreti njihove ukrepe.

               (10)

               Poleg tega bo PSCC predvidoma razpravljal o oblikah nadaljnjih ukrepov po zadržanjih in postopkih v primeru, da se plovilo ni recikliralo, kakor je bilo dogovorjeno, in preučil spremembo postopkov in smernic PMoU. Ob upoštevanju pomena učinkovitega, sorazmernega in odvračilnega zadržanja, zavrnitve dostopa in sistema nadaljnjih ukrepov po inšpekcijskih pregledih iz členov 16, 19 in 21 Direktive 2009/16/ES bi morale države članice v imenu Unije nasprotovati predlogu iz točke 2.6 spremenjene smernice iz Priloge II k dokumentu PSCC48/4.3.8, ki zadeva dokončno in trajno prepoved plovil v nasprotju z začasno prepovedjo plovil, saj ta predlog ni v skladu z Direktivo 2009/16/ES.

               (11)

               V skladu s členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije mora Svet na predlog Komisije s sklepom sprejeti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa v organu, ustanovljenim s sporazumom, kadar ta organ sprejema akte s pravnim učinkom.

               (12)

               Unija ni pogodbenica PMoU. Zato mora Svet pooblastiti države članice, da izrazijo stališče, ki naj se zastopa v imenu Unije, in da se strinjajo z dejstvom, da jih bodo sklepi PSCC zavezovali –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališča, ki se v imenu Unije zastopajo na 48. zasedanju PSCC PMoU, ko je navedeni organ pozvan, naj sprejme akte s pravnim učinkom, so določena v Prilogi.
   Člen 2
   Stališča, ki se zastopajo v imenu Unije, kakor je navedeno v členu 1, izrazijo države članice, ki jih PMoU zavezuje, pri čemer ravnajo skupaj v interesu Unije.
   Člen 3
   Na formalne in manjše spremembe stališč Unije iz člena 1 je mogoče pristati, ne da bi bile potrebne spremembe navedenih stališč.
   Člen 4
   Države članice so pooblaščene, da izrazijo privolitev, da jih v interesu Unije zavezujejo sklepi iz člena 1.
   Člen 5
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 18. maja 2015

            Za Svet

            Predsednica

         M. SEILE

      (1)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

      (2)  Uredba Komisije (EU) št. 802/2010 z dne 13. septembra 2010 o izvajanju člena 10(3) in člena 27 Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede uspešnosti družb (UL L 241, 14.9.2010, str. 4).

      (3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1205/2012 z dne 14. decembra 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 802/2010 glede uspešnosti družb (UL L 347, 15.12.2012, str. 10).

      PRILOGA
      Stališča, ki naj se v imenu Evropske unije zastopajo na 48. zasedanju Odbora za pomorsko inšpekcijo Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, so:

                  (a)

                  odobritev ukrepov, predlaganih v odstavku 9.1 dokumenta PSCC48/3.3A;

                  (b)

                  odobritev ukrepov, predlaganih v odstavku 5.1 dokumenta PSCC48/4.2.2B;

                  (c)

                  odobritev ukrepov, predlaganih v odstavku 6.1 dokumenta PSCC48/4.2.2C; ter

                  (d)

                  nasprotovanje predlagani spremembi v točki 2.6 spremenjene smernice iz dokumenta PSCC48/4.3.8.


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/1196 z dne 2. julija 2015 o spremembi Sklepa ECB/2010/21 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2015/26)

text:
               21.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 193/134

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/1196
   z dne 2. julija 2015
   o spremembi Sklepa ECB/2010/21 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2015/26)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 26.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2010/21 (1) določa pravila za sestavo letnih računovodskih izkazov Evropske centralne banke.

               (2)

               Razjasniti je treba finančno poročanje o vrednostnih papirjih, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, vzpostavljenega s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (2), da bi zagotovili poročanje o teh imetjih pod postavko sredstev 7.1.

               (3)

               Potrebne so tudi nekatere dodatne tehnične spremembe Priloge I k Sklepu ECB/2010/21.

               (4)

               Sklep ECB/2010/21 bi bilo torej treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   Priloga I k Sklepu ECB/2010/21 se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 2. julija 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep ECB/2010/21 z dne 11. novembra 2010 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (UL L 35, 9.2.2011, str. 1).

      (2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

      PRILOGA

            „PRILOGA I

               SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA

            SREDSTVA

                        Bilančna postavka

                        Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                        Načelo vrednotenja

                        1

                           Zlato in terjatve v zlatu

                        Fizično zlato (tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah) na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (a) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (b) zamenjave lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

                        Tržna vrednost

                        2

                           Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        Terjatve v tuji valuti do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami ter centralnimi bankami zunaj euroobmočja

                        2.1

                           Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (MDS)

                                    (a)

                                       Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)

                                    Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘

                                    (a)

                                       Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (b)

                                       Posebne pravice črpanja

                                    Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

                                    (b)

                                       Posebne pravice črpanja

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (c)

                                       Druge terjatve

                                    Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS

                                    (c)

                                       Druge terjatve

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        2.2

                           Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (b)

                                       Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                    (b)

                                                (i)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                    (c)

                                       Zunanja posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    (c)

                                       Zunanja posojila

                                    Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                    (d)

                                       Druga zunanja sredstva

                                    Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja

                                    (d)

                                       Druga zunanja sredstva

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        3

                           Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                    (a)

                                       Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja, razen tistih pod postavko 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

                                    (a)

                                                (i)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                    (b)

                                       Druge terjatve do rezidentov euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, drugo posojanje

                                    (b)

                                       Druge terjatve

                                    Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                        4

                           Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                        4.1

                           Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                       Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                    (b)

                                                (i)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena

                                    (c)

                                       Posojila rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘

                                    (c)

                                       Posojila zunaj euroobmočja

                                    Depoziti po nominalni vrednosti

                                    (d)

                                       Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘ in postavko sredstev 7.1 ‚Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘

                                    Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo, in niso kupljeni za namene denarne politike

                                    (d)

                                                (i)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                        4.2

                           Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

                        Posojila v skladu s pogoji ERM II

                        Nominalna vrednost

                        5

                           Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

                        Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

                        5.1

                           Operacije glavnega refinanciranja

                        Redne tedenske povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.2

                           Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

                        Redne mesečne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.3

                           Povratne operacije finega uravnavanja

                        Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.4

                           Povratne strukturne operacije

                        Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.5

                           Odprta ponudba mejnega posojila

                        Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.6

                           Krediti v povezavi s pozivi h kritju

                        Dodatni kredit kreditnim institucijam, ki izhaja iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

                        Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                        6

                           Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                        Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev pod postavko sredstev 7 ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah euroobmočja. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

                        Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                        7

                           Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

                        7.1

                           Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

                        Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (vključno z vrednostnimi papirji, kupljenimi za namene denarne politike, ki so jih izdale nadnacionalne ali mednarodne organizacije ali multilateralne razvojne banke, ne glede na njihovo geografsko lokacijo). Dolžniški certifikati ECB, kupljeni za namene finega uravnavanja

                                    (a)

                                          Tržni vrednostni papirji

                                    Evidentirani v odvisnosti od usmeritev denarne politike

                                                (i)

                                                   Tržna cena

                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo pod podstavko obveznosti 13(b) ‚Rezervacije‘)

                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (b)

                                          Netržni vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                        7.2

                           Drugi vrednostni papirji

                        Vrednostni papirji, razen tistih pod postavko sredstev 7.1 ‚Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘ in pod podstavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘: menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposredni lasti, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

                                    (a)

                                          Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                    Tržna cena
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (b)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (c)

                                          Netržni vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (d)

                                          Tržni lastniški instrumenti

                                    Tržna cena

                        8

                           Javni dolg, denominiran v eurih

                        Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

                        Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

                        9

                           Terjatve znotraj Eurosistema

                        9.1

                           Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB

                        Terjatve znotraj Eurosistema do NCB, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB

                        Nabavna vrednost

                        9.2

                           Terjatve v povezavi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

                        Terjatve v zvezi z izdajo bankovcev ECB v skladu s Sklepom ECB/2010/29 (2)

                        Nominalna vrednost

                        9.3

                           Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

                        Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                    (a)

                                    neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti. Glej tudi postavko obveznosti 10.2 ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                    druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB od izdajanja bankovcev posameznim NCB

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost

                        10

                           Postavke v postopku poravnave

                        Stanja (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki v obtoku

                        Nominalna vrednost

                        11

                           Druga sredstva

                        11.1

                           Kovanci euroobmočja

                        Eurokovanci

                        Nominalna vrednost

                        11.2

                           Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

                        Zemlja in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

                        Nabavna vrednost, zmanjšana za depreciacijo

                        Depreciacija je sistematična dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva glede na njegovo dobo koristnosti. Doba koristnosti je obdobje, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih opredmetenih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih izračunov. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.
                        Nabavna vrednost neopredmetenih osnovnih sredstev vključuje ceno za pridobitev neopredmetenega osnovnega sredstva. Drugi neposredni ali posredni stroški se odštejejo.
                        Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

                        11.3

                           Druga finančna sredstva

                                    —

                                    Udeležbe v drugih družbah in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

                                    —

                                    Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju

                                    —

                                    Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev pod to postavko

                                    (a)

                                          Tržni lastniški instrumenti

                                    Tržna cena

                                    (b)

                                          Udeležbe v drugih družbah in nelikvidne delnice ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                    (c)

                                          Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži

                                    Čista vrednost sredstev

                                    (d)

                                          Tržni vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                    Tržna cena
                                    Premije/diskonti se amortizirajo

                                    (e)

                                          Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (f)

                                          Netržni vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                    (g)

                                          Stanja pri bankah in posojila

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah

                        11.4

                           Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                        Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav (razen če se uporablja dnevno gibljivo kritje), dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                        Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                        11.5

                           Aktivne časovne razmejitve

                        Prihodek, ki ne zapade v obravnavanem obdobju, ampak se pripiše v obravnavano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti, tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem

                        Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        11.6

                           Razno

                                    (a)

                                    Predplačila, posojila, druge manjše postavke. Posojila na zaupanje

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                    (b)

                                    Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank

                                    (b)

                                    Tržna vrednost

                                    (c)

                                    Neto pokojninska sredstva

                                    (c)

                                    Kot v členu 24(2)

                                    (d)

                                    Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnitve obveznosti nasprotnih strank Eurosistem v okviru kreditnih operacij Eurosistema

                                    (d)

                                    Nominalna/izterljiva vrednost (pred poravnavo izgube/po njej)

                                    (e)

                                    Sredstva ali terjatve (do tretjih oseb), prisvojene in/ali pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki niso izpolnile svojih obveznosti

                                    (e)

                                    Nabavna vrednost (preračunana po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah)

                        12

                           Izguba tekočega leta

                        Nominalna vrednost

            OBVEZNOSTI

                        Bilančna postavka

                        Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                        Načelo vrednotenja

                        1

                           Bankovci v obtoku

                        Eurobankovci, ki jih izda ECB v skladu s Sklepom ECB/2010/29

                        Nominalna vrednost

                        2

                           Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

                        Postavke 2.1, 2.2, 2.3 in 2.5: depoziti v eurih, kot so opisani v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

                        2.1

                           Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

                        Računi v eurih kreditnih institucij, ki so na seznamu finančnih institucij obveznikov obveznih rezerv v skladu s Statutom ESCB. Ta postavka vsebuje predvsem račune, ki se uporabljajo za vzdrževanje obveznih rezerv

                        Nominalna vrednost

                        2.2

                           Odprta ponudba mejnega depozita

                        Depoziti čez noč po vnaprej določeni obrestni meri (odprta ponudba)

                        Nominalna vrednost

                        2.3

                           Vezani depoziti

                        Zbiranje za namen umikanja likvidnosti zaradi operacij finega uravnavanja

                        Nominalna vrednost

                        2.4

                           Povratne operacije finega uravnavanja

                        Transakcije, povezane z denarno politiko, z namenom umikanja likvidnosti

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        2.5

                           Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

                        Depoziti kreditnih institucij, ki izhajajo iz znižanja vrednosti osnovnega finančnega premoženja v zvezi s krediti tem kreditnim institucijam

                        Nominalna vrednost

                        3

                           Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                        Transakcije začasne prodaje v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa in prodaje za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev pod postavko sredstev 7 ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘. Druge operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Brez tekočih računov kreditnih institucij

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        4

                           Izdani dolžniški certifikati ECB

                        Dolžniški certifikati, kot so opisani v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskontirani vrednostni papir, izdan z namenom umikanja likvidnosti

                        Nabavna vrednost
                        Vsi diskonti se amortizirajo

                        5

                           Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

                        5.1

                           Država

                        Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                        Nominalna vrednost

                        5.2

                           Druge obveznosti

                        Tekoči računi osebja, podjetij in strank, vključno s finančnimi institucijami, ki so naštete kot izjeme od obveznosti vzdrževanja obveznih rezerv (glej postavko obveznosti 2.1); vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                        Nominalna vrednost

                        6

                           Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                        Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo, vključno z računi za plačevanje in računi za upravljanje rezerv: drugih bank, centralnih bank, mednarodnih/nadnacionalnih institucij, vključno z Evropsko komisijo; tekoči računi drugih vlagateljev. Transakcije začasne prodaje v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih. Saldi računov v sistemu TARGET2 centralnih bank držav članic, katerih valuta ni euro

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        7

                           Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        8

                           Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        8.1

                           Depoziti, stanja in druge obveznosti

                        Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        8.2

                           Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

                        Izposojanje v skladu s pogoji ERM II

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        9

                           Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

                        Postavka, denominirana s posebnimi pravicami črpanja, prikazuje višino posebnih pravic črpanja, ki so bile prvotno dodeljene upoštevni državi/NCB

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        10

                           Obveznosti znotraj Eurosistema

                        10.1

                           Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

                        Postavka v bilanci stanja ECB, denominirana v eurih

                        Nominalna vrednost

                        10.2

                           Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

                        Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                    (a)

                                    neto obveznosti, ki izhajajo iz saldov računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti. Glej tudi postavko sredstev 9.3 ‚Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)‘

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                    druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost

                        11

                           Postavke v postopku poravnave

                        Stanja (obveznosti) poravnalnih računov, vključno z obtokom transferjev na žiro računih

                        Nominalna vrednost

                        12

                           Druge obveznosti

                        12.1

                           Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                        Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav (razen če se uporablja dnevno gibljivo kritje), dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                        Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                        12.2

                           Pasivne časovne razmejitve

                        Stroški, ki zapadejo v prihodnjem obdobju, vendar se nanašajo na obravnavano obdobje. Dohodek, prejet v obravnavanem obdobju, ki pa se nanaša na prihodnje obdobje

                        Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        12.3

                           Razno

                                    (a)

                                    Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Transakcije začasne prodaje s kreditnimi institucijami v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Obveznosti na zaupanje.

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost ali nabavna vrednost (repo cena)

                                    (b)

                                    Depoziti v zlatu strank.

                                    (b)

                                    Tržna vrednost

                                    (c)

                                    Neto pokojninske obveznosti

                                    (c)

                                    Kot v členu 24(2)

                        13

                           Rezervacije

                                    (a)

                                    Za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje ter tveganje cene zlata ter za druge namene, npr. pričakovani bodoči odhodki in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena

                                    (a)

                                    Nabavna vrednost/nominalna vrednost

                                    (b)

                                    Tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost (osnovana na ovrednotenju Sveta ECB ob koncu leta)

                        14

                           Računi prevrednotenja

                                    (a)

                                    Računi prevrednotenja, povezani z gibanjem cen zlata, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti za obrestno tveganje; računi prevrednotenja v zvezi z gibanjem deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja
                                    Posebni računi prevrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena. Glej člen 13(2)

                                    (a)

                                    Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

                                    (b)

                                    Rezultati ponovnega merjenja čiste obveznosti za določene zaslužke (sredstva določenega zaslužka) iz naslova pozaposlitvenih zaslužkov, ki so neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                                (i)

                                                aktuarski dobički in izgube v zvezi s sedanjo vrednostjo obveze za določene zaslužke

                                                (ii)

                                                donos sredstev programa, razen zneskov, ki so vključeni v čiste obresti na čisto obveznost za določene zaslužke (sredstvo določenega zaslužka)

                                                (iii)

                                                vse spremembe učinka zgornje meje sredstva, razen zneskov, ki so vključeni v čiste obresti na čisto obveznost za določene zaslužke (sredstvo določenega zaslužka)

                                    (b)

                                    Kot v členu 24(2)

                        15

                           Kapital in rezerve

                        15.1

                           Kapital

                        Vplačani kapital

                        Nominalna vrednost

                        15.2

                           Rezerve

                        Zakonske rezerve v skladu s členom 33 Statuta ESCB in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanja so bila odpravljena

                        Nominalna vrednost

                        16

                           Dobiček tekočega leta

                        Nominalna vrednost“

         (1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

         (2)  Sklep Evropske centralne banke ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (UL L 35, 9.2.2011, str. 26).


title: Sklep Sveta in Komisije z dne 4. decembra 1995 o sklenitvi dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31995D0561

Uradni list L 317 , 30/12/1995 str. 0039 - 0039

		Sklep Sveta in Komisijez dne 4. decembra 1995o sklenitvi dodatnega protokola k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani(95/561/ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE,KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STAob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 238 v povezavi s členom 228(2) drugi stavek in (3) drugi pododstavek Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega pododstavka člena 101 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ker je Evropski svet na sestanku v Kopenhagnu 21. in 22. junija 1993 pozval, da se za pridružene članice srednje in vzhodne Evrope odprejo dodatni programi Skupnosti, ter za se odskočišče vzamejo programi, ki so že odprti za države EFTE;ker se je Komisija v imenu Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo s pogajanji uskladila o dodatnem protokolu k Evropskemu sporazumu z Romunijo,SKLENILA:Člen 1Dodatni protokol k Evropskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Romunijo na drugi strani, ki je bil podpisan 30. junija 1995, se odobri v imenu Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo.Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Stališče Skupnosti v Pridružitvenem svetu v skladu z relevantnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo določi Svet na predlog Komisije.Člen 3Predsednik Sveta da v imenu Evropske skupnosti uradno obvestilo, predvideno v členu 4 Dodatnega protokola [2]. Predsednik Komisije da enako uradno obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.V Bruslju, 4. decembra 1995Za SvetPredsednikJ. SolanaZa KomisijoJ. SanterPredsednik[1] UL C 323, 4.12.1995.[2] Datum začetka veljavnosti Dodatnega protokola bo generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: Sklep izvršnega odbora z dne 7. oktobra 1997 o razvoju SIS (SCH/Com-ex (97)24)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41997D0024

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0442 - 0443

		Sklep izvršnega odboraz dne 7. oktobra 1997o razvoju SIS(SCH/Com-ex (97)24)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena 92(3) zgoraj navedene konvencije,ker je usmerjevalni odbor za SIS izvedel analizo (doc. SCH/OR. SIS (97) 146 rev. 2),SKLENIL:Dela na SIS II bodo potekala sočasno z ukrepi za obnovo sedanjega C. SIS za 10 držav. Izvedene pa bodo priprave, da bi sistem deloval za 15 držav, da bi lahko nordijske države vključili takoj po stabiliziranju SIS za 10 držav na novi platformi.Nordijske države naj bi vključili čim hitreje tekom leta 2000.Pri izvajanju je treba upoštevati naslednje smernice:1. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II nikakor ne bo vplival na razvoj SIS II kot strateškega cilja. Le SIS II bo lahko izpolnil določeno število bistvenih operativnih zahtev.2. Ta cilj naj bi bil dosežen z omejenim postopkom oddaje javnih naročil, ki ga kot naročnik organizira Francija.3. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II se nanaša na vse države, ki se odločijo zagotoviti potrebna sredstva za financiranje in delovno silo.Dunaj, 7. oktobra 1997PredsednikK. Schlögl--------------------------------------------------SCH/OR. SIS (97)146 Rev. 2Predmet: Razvoj SIS1. Zabeležka, ki sta jo pripravila PWP in usmerjevalni odbor glede nadaljnjega razvoja SIS (SCH/OR. SIS (97) 105 rev.), je bila predstavljena na sestanku centralne skupine 23. junija 1997. Na sestanku ni bilo doseženo soglasje o nadaljnjem delu.2. Na sestanku 8. julija 1997 je usmerjevalni odbor dal PWP pooblastilo za ponovno analiziranje prednostnih scenarijev s tehničnega stališča ter pripravo pregleda potreb in stroškov.3. Rezultat intenzivnega dela, ki ga je PWP opravil v poletnih mesecih, je bila zabeležka SCH/OR. SIS-SIS (97) 425 rev. v prilogi o možnosti nadaljnjega tehničnega razvoja obstoječega sistema ob upoštevanju udeležbe nordijskih držav v SIS (SCH/OR. SIS (97) 425 rev.).Med tem delom in zlasti med razgovori s konzorcijem se je izkazalo, da je treba hitro sprejeti odločitev o nadaljnjem razvoju SIS. Če sistem ne bo posodobljen z zamenjavo strojne in programske opreme, se verjetno ne bo sposoben soočiti s težavami v zvezi s spremembo datuma ob novem tisočletju.V skladu z uradnimi izjavami konzorcija ni mogoče jamčiti za rešitev težav v sedanjem sistemu. Poleg tega konzorcij meni, da prilagoditev ne bi bilo mogoče zaobseči z obstoječimi pogodbami o vzdrževanju.4. Tehnični dejavniki ne omogočajo vključitve nordijskih držav pred začetkom novega tisočletja.Po preučitvi raziskave PWP usmerjevalni odbor priporoča centralni skupini naslednje:Takojšnje sprejetje sklepa o spodaj opisanem postopku in — v luči prevladujočega stanja glede sklepov na ravni Izvršnega odbora — predložitev te zadeve Izvršnemu odboru v nadaljnje odločanje.Dela na SIS II bodo potekala hkrati z ukrepi za obnovo sedanjega C. SIS za 10 držav. Izvedene pa bodo priprave, da bi sistem deloval za 15 držav in s tem omogočil vključitev nordijskih držav takoj po stabiliziranju SIS za 10 držav na novi platformi.Nordijske države naj bi se vključile čim hitreje leta 2000. Projekt, ki ima za cilj obnovo in razširitev SIS, zato sestoji iz dveh faz. Prva faza bo vsebovala pripravo strojne opreme in tehničnih specifikacij za sistem, ki deluje s 15 državami in izvedbo za 10 držav. Druga faza vsebuje vključitev nordijskih držav.Pri izvajanju je treba upoštevati naslednje smernice:1. Vzporedni razvoj SIS I in SIS II nikakor ne bo vplival na razvoj SIS II kot strateškega cilja. Le SIS II bo lahko izpolnil nekatere bistvene operativne zahteve. (Funkcionalni obseg SIS I bo po obnovi ostal enak.)2. Usmerjevalni odbor meni, da je uresničitev tega scenarija mogoča le z omenjenim postopkom za oddajo javnih naročil. Ta postopek mora nase prevzeti Francija v skladu z odstavkom 3 člena 92 Schengenske konvencije.3. Za vzporedni razvoj SIS I in SIS II je potrebno, da vse države pokažejo pripravljenost in voljo za zagotovitev potrebnih sredstev za financiranje in delovno silo. Stroški posodobitve SIS I se ocenjujejo na približno 16 milijonov FRF (brez stroškov prilagoditve nacionalnih schengenskih informacijskih sistemov).Usmerjevalni odbor poudarja, da bo vsaka zamuda pri odločanju ogrozila delovanje sistema po 1. januarju 2000.--------------------------------------------------


title: 2013/599/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/298

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2011
   (2013/599/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za leto 2011, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0085/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 219.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2006/364/ES: Sklep Sveta z dne  15. maja 2006  o stališču Evropske skupnosti glede osnutka predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o odobritvi nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila   (Besedilo velja za EGP)

text:
               23.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 135/12

      SKLEP SVETA

   z dne 15. maja 2006
   o stališču Evropske skupnosti glede osnutka predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o odobritvi nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/364/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (1), in zlasti druge alinee člena 4(2) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Osnutek predpisa Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o odobritvi nastavljivih sistemov sprednje osvetlitve (ASF) (v nadaljevanju „osnutek predpisa“) za motorna vozila bo odpravil tehnične ovire trgovanja z motornimi vozili med pogodbenicami, kar zadeva navedene dele, hkrati pa bo zagotovil visoko raven varnosti in varstva okolja.

               (2)

               Primerno je opredeliti stališče Skupnosti glede osnutka predpisa.

               (3)

               Osnutek predpisa bi se moral vključiti v sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Osnutek predpisa, kakor je vključen v dokumentih TRANS/WP.29/2005/31 in TRANS/WP.29/2005/31/add.1, se odobri.
   Člen 2
   Skupnost, ki jo predstavlja Komisija, na glasovanju, ki bo potekalo med sejo Upravnega odbora na prihajajoči seji Svetovnega foruma za usklajevanje predpisov o vozilih Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo, glasuje v prid osnutka predpisa.
   Člen 3
   Osnutek predpisa se vključi v sistem Skupnosti za homologacijo motornih vozil.

      V Bruslju, 15. maja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  UL L 346, 17.12.1997, str. 78.

      (2)  Še ni bilo objavljeno v Uradnem listu.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 27. oktobra 1998 o sprejetju ukrepov za boj proti ilegalnim migracijam (SCH/Com-ex (98) 37 def. 2)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41998D0037

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0203 - 0204

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 27. oktobra 1998o sprejetju ukrepov za boj proti ilegalnim migracijam(SCH/Com-ex (98) 37 def. 2)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,- ob poudarjanju nujnosti spoštovanja človekovih pravic in obveznosti vseh držav pogodbenic, ki izhajajo iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in njenih protokolov, iz Ženevske konvencije o statusu beguncev in Protokola o statusu beguncev, iz Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, iz Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,- ob upoštevanju ukrepov, ki jih je EU uvedla znotraj svojega ozemlja za boj proti nezakonitemu priseljevanju, ter ob spoznanju, da je potreben skupen pristop pri reševanju tega problema,- ob spoznanju, da mora politika boja proti nezakonitemu priseljevanju predvideti ustrezne določbe o presoji vlog za azil v skladu z mednarodnim pravom,SKLENIL:Schengenske države so trenutno še posebej izpostavljene velikemu pritisku nezakonitega priseljevanja.Schengenske države so mnenja, da je treba v boju proti nezakonitemu priseljevanju sprejeti naslednje ukrepe:1. Priprava in stalno ažuriranje poročila o stanju in oblikovanje predlogov za sprejem ukrepov, v okviru delovne skupine.2. Tesno sodelovanje s pristojnimi organi v matičnih in tranzitnih državah v skladu z nacionalno zakonodajo schengenskih držav, zlasti glede določb o svetovanju in pomoči uradnikov za zvezo schengenskih držav.3. Pomoč schengenskih držav matičnim in tranzitnim državam prek uradnikov za zvezo v skladu s pogoji, opredeljenimi v drugi točki, v obliki svetovanja pri preprečevanju nezakonitega priseljevanja v skladu z nacionalno zakonodajo in tako preprečiti ilegalno migracijo v schengenske države.4. Redno poročanje med vsemi schengenskimi državami o rezultatih obiskov ekspertnih misij v matičnih in tranzitnih državah, zlasti v državah kandidatkah za vstop v EU, kar se upošteva pri ukrepih za pomoč.5. Izvajanje intenzivnih kontrol na mejnih prehodih, ki so pooblaščeni na zunanjih mejah v skladu s schengenskimi standardi, pri čemer je treba posvetiti posebno pozornost mejnim prehodom, kjer je nezakonito priseljevanje najbolj množično.6. Dosledno nadzorovanje kopenskih in pomorskih meja izven mejnih prehodov, ki so pooblaščeni, v notranjosti države z mobilnimi enotami še zlasti tam, kjer je nezakonito priseljevanje najbolj množično.7. Kontrola območij v mednarodnih pristaniščih za pomorski promet, ki niso dostopni javnosti.8. Nadzorovanje na trajektih med nakladanjem in vkrcanjem.9. Poostritev policijskih ukrepov v notranjosti države v skladu z nacionalno zakonodajo, zlasti na najpomembnejših prometnih poteh, v sporazumu s schengenskimi partnerji in v tesnem sodelovanju z njimi.10. V skladu z nacionalno zakonodajo odvzem prstnih odtisov vsakemu tujcu, ki je nezakonito vstopil na schengensko ozemlje in pri katerem ni mogoče zanesljivo ugotoviti njegove identiteto; hramba prstnih odtisov zaradi obveščanja organov v drugih schengenskih državah, pri čemer se spoštujejo zakonska načela o varstvu podatkov, ki se uporablja pri schengenskem sodelovanju in v Evropski uniji.11. V skladu z nacionalno zakonodajo preprečevati tujcem, ki so nezakonito vstopili na schengensko ozemlje in katerih identitete ni mogoče zanesljivo ugotoviti, da bi se skrili, ali do zanesljive ugotovitve njihove identitete ali dokler se ne izda in ne izvede ukrep policije za tujce.12. Takojšnje in dosledno vračanje državljanov tretjih držav, ki so nezakonito vstopili v schengensko državo, če nimajo pravic tam ostati, in če pri tem ne obstajajo zadržki, ki bi temeljili na humanitarnem ali mednarodnem pravu.13. Izrekanje kazni prevoznikom, ki prevažajo potnike brez potrebnih dokumentov za vstop v schengenske države ali za tranzit prek njih.14. Izmenjava informacij med centralnimi službami za stike, ki jih določijo schengenske države v sodelovanju z Europolom, o trenutnem stanju, o sprejetih ukrepih, o prijetih osebah, zlasti pa o kriminalnih združbah, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem ljudi prek državne meje, o tihotapskih poteh kakor tudi hitrejše pošiljanje teh informacij ustreznim službam, če je to dopustno glede varstva osebnih podatkov in če s tem soglašajo organi, opredeljeni v Konvenciji o Europolu.15. Usklajevanje boja proti kriminalnim organizacijam, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem ljudi prek državne meje, v obliki izmenjave informacij med službami, odgovornimi za vodenje preiskave, v skladu z določbami Konvencije o Europolu in nacionalno zakonodajo, kakor tudi usklajevanje operativnih ukrepov, pri čemer sodeluje Europol, če je to dopustno glede varstva osebnih podatkov in če s tem soglašajo organi, opredeljeni v Konvenciji o Europolu.16. Smiselna uporaba ustreznih ukrepov, opredeljenih v Akcijskem načrtu EU za preprečevanje nezakonitega priseljevanja državljanov iz Iraka in sosednih regij z dne 26. januarja 1998 (dokument EU 5573/98).--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 10. marca 2015 o imenovanju spomeniških območij, ki se jim v letu 2014 podeli znak evropske dediščine

text:
               11.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 83/3

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 10. marca 2015
   o imenovanju spomeniških območij, ki se jim v letu 2014 podeli znak evropske dediščine
   (2015/C 83/03)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 1194/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uvedbi ukrepa Evropske unije za znak evropske dediščine (1) in zlasti člena 14(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska žirija je 17. decembra 2014 Komisiji predložila poročilo o postopku izbire spomeniških območij za podelitev znaka evropske dediščine v letu 2014, Komisija pa bi ob upoštevanju njenih priporočil morala imenovati spomeniška območja, ki se jim podeli znak.

               (2)

               V skladu s členom 15 Sklepa št. 1194/2011/EU bi bilo treba redno spremljati vsako spomeniško območje, kateremu je podeljen znak, s čimer se zagotovi, da še naprej izpolnjuje merila ter spoštuje projekt in delovni načrt, predložena v prijavi na izbor –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Znak evropske dediščine se podeli središču starih Aten (Grčija), opatiji Cluny (Francija), arhivom aragonske krone (Španija), lublinski uniji (Poljska), spomeniškim območjem vestfalskega miru (Nemčija), splošni knjižnici Univerze v Coimbri (Portugalska), ustavi 3. maja 1791 (Poljska), gradu Hambach (Nemčija), zakonu o odpravi smrtne kazni (Portugalska), študentski rezidenci (Španija), mestu Kaunas za obdobje 1919–1940 (Litva), partizanski bolnici Franja (Slovenija), rojstni hiši Roberta Schumana (Francija), muzeju Casa Alcide de Gasperi (Italija), ladjedelnici v Gdansku (Poljska) in spominskemu parku panevropskega piknika (Madžarska).

      V Bruslju, 10. marca 2015

            Za Komisijo

         Tibor NAVRACSICS

            Član Komisije

      (1)  UL L 303, 22.11.2011, str. 1.