title: Sklep Sveta (EU) 2016/2026 z dne 15. novembra 2016 o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2018, letnim zneskom za leto 2017, prvim obrokom za leto 2017 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov za leti 2019 in 2020

text:
               19.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 313/25

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2026
   z dne 15. novembra 2016
   o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2018, letnim zneskom za leto 2017, prvim obrokom za leto 2017 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov za leti 2019 in 2020
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (1), kakor je bil nazadnje spremenjen (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), in zlasti člena 7(2) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za 11. ERS), in zlasti člena 21(2) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija v skladu s postopkom iz člena 21(2) finančne uredbe za 11. ERS do 15. oktobra 2016 predstavi predlog, v katerem določi (a) zgornjo mejo letnega zneska prispevka za leto 2018, (b) letni znesek prispevka za leto 2017, (c) znesek prvega obroka prispevka za leto 2017 in (d) okvirno, nezavezujočo napoved pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2019 in 2020.

               (2)

               Evropska investicijska banka (EIB) je v skladu s členom 52 finančne uredbe za 11. ERS Komisiji 28. julija 2016 sporočila posodobljene ocene obveznosti in plačil za instrumente, ki jih upravlja.

               (3)

               Člen 22(1) finančne uredbe za 11. ERS določa, da se pri zahtevkih za prispevke najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih Evropskih razvojnih skladih (ERS). Zato bi bilo treba zahtevati sredstva iz 10. ERS.

               (4)

               V skladu s Sklepom (EU) 2015/2288 (4) je Svet 30. novembra 2015 na podlagi predloga Komisije sprejel sklep, ki določa zgornjo mejo prispevkov držav članic v ERS za leto 2017, in sicer v višini 3 850 000 000 EUR za Komisijo in v višini 150 000 000 EUR za EIB.

               (5)

               V skladu s Sklepom 2013/759/EU (5) je Svet 12. decembra 2013 sprejel sklep o vzpostavitvi premostitvenega sklada, ki zadeva prehodne ukrepe za upravljanje ERS od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti 11. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: premostitveni sklad) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Zgornja meja letnega zneska prispevkov držav članic v ERS za leto 2018 se določi v višini 4 550 000 000 EUR za Komisijo in v višini 250 000 000 EUR za EIB.
   Člen 2
   Letni znesek prispevkov držav članic v ERS za leto 2017 se določi v višini 4 000 000 000 EUR. Razdeli se na 3 850 000 000 EUR za Komisijo in 150 000 000 EUR za EIB.
   Člen 3
   Posamezni prispevki v ERS, ki jih države članice plačajo Komisiji in EIB v okviru prvega obroka za leto 2017, so prikazani v razpredelnici v Prilogi k temu sklepu.
   Plačila teh prispevkov se lahko združijo s prilagoditvami v okviru izvajanja odbitka sredstev, dodeljenih na podlagi premostitvenega sklada, in sicer na podlagi načrta prilagoditve, ki ga vsaka država članica sporoči Komisiji ob sprejetju tretjega obroka za leto 2015.
   Člen 4
   Okvirna nezavezujoča napoved pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leto 2019 se določi v višini 4 500 000 000 EUR za Komisijo in v višini 300 000 000 EUR za EIB, za leto 2020 pa v višini 4 500 000 000 EUR za Komisijo in v višini 300 000 000 EUR za EIB.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 15. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

      (3)  UL L 58, 3.3.2015, str. 17.

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2015/2288 z dne 30. novembra 2015 o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2017, zneskom za leto 2016, prvim obrokom za leto 2016 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov za leti 2018 in 2019 (UL L 323, 9.12.2015, str. 8).

      (5)  Sklep Sveta 2013/759/EU z dne 12. decembra 2013 o prehodnih ukrepih za upravljanje ERS od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 335, 14.12.2013, str. 48).

      PRILOGA

                  Države članice

                  Delež za 10. ERS v %

                  1. obrok za leto 2017 (v EUR)

                  Plačilo EIB

                  Plačilo Komisiji

                  Skupaj

                  10. ERS

                  10. ERS

                  Avstrija

                  2,41

                  2 410 000,00

                  40 970 000,00

                  43 380 000,00

                  Belgija

                  3,53

                  3 530 000,00

                  60 010 000,00

                  63 540 000,00

                  Bolgarija

                  0,14

                  140 000,00

                  2 380 000,00

                  2 520 000,00

                  Ciper

                  0,09

                  90 000,00

                  1 530 000,00

                  1 620 000,00

                  Češka

                  0,51

                  510 000,00

                  8 670 000,00

                  9 180 000,00

                  Danska

                  2,00

                  2 000 000,00

                  34 000 000,00

                  36 000 000,00

                  Estonija

                  0,05

                  50 000,00

                  850 000,00

                  900 000,00

                  Finska

                  1,47

                  1 470 000,00

                  24 990 000,00

                  26 460 000,00

                  Francija

                  19,55

                  19 550 000,00

                  332 350 000,00

                  351 900 000,00

                  Nemčija

                  20,50

                  20 500 000,00

                  348 500 000,00

                  369 000 000,00

                  Grčija

                  1,47

                  1 470 000,00

                  24 990 000,00

                  26 460 000,00

                  Madžarska

                  0,55

                  550 000,00

                  9 350 000,00

                  9 900 000,00

                  Irska

                  0,91

                  910 000,00

                  15 470 000,00

                  16 380 000,00

                  Italija

                  12,86

                  12 860 000,00

                  218 620 000,00

                  231 480 000,00

                  Latvija

                  0,07

                  70 000,00

                  1 190 000,00

                  1 260 000,00

                  Litva

                  0,12

                  120 000,00

                  2 040 000,00

                  2 160 000,00

                  Luksemburg

                  0,27

                  270 000,00

                  4 590 000,00

                  4 860 000,00

                  Malta

                  0,03

                  30 000,00

                  510 000,00

                  540 000,00

                  Nizozemska

                  4,85

                  4 850 000,00

                  82 450 000,00

                  87 300 000,00

                  Poljska

                  1,30

                  1 300 000,00

                  22 100 000,00

                  23 400 000,00

                  Portugalska

                  1,15

                  1 150 000,00

                  19 550 000,00

                  20 700 000,00

                  Romunija

                  0,37

                  370 000,00

                  6 290 000,00

                  6 660 000,00

                  Slovaška

                  0,21

                  210 000,00

                  3 570 000,00

                  3 780 000,00

                  Slovenija

                  0,18

                  180 000,00

                  3 060 000,00

                  3 240 000,00

                  Španija

                  7,85

                  7 850 000,00

                  133 450 000,00

                  141 300 000,00

                  Švedska

                  2,74

                  2 740 000,00

                  46 580 000,00

                  49 320 000,00

                  Združeno kraljestvo

                  14,82

                  14 820 000,00

                  251 940 000,00

                  266 760 000,00

                  EU-27 skupaj

                  100,00

                  100 000 000,00

                  1 700 000 000,00

                  1 800 000 000,00


title: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2012 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               13.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 74/6

         SKLEP SVETA
   z dne 28. februarja 2012
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   2012/C 74/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju predloga za imenovanje v skupini predstavnikov organizacij delavcev, ki ga je Komisija predložila Svetu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 14. septembra 2009 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2009 do 17. septembra 2012.

               (2)

               Zaradi odstopa Luz Blance COSIO ALMEIDA se je izpraznilo mesto člana upravnega odbora Centra v skupini predstavnikov organizacij delavcev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Za člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2012, imenuje:

      PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV:

               ŠPANIJA

               Fernando PUIG-SAMPER
               Konfederalni sekretar,
               odgovoren za poklicno usposabljanje na CCOO

      V Bruslju, 28. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         N. WAMMEN

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1.

      (2)  UL C 226, 19.9.2009, str. 2.


title: Sklep Sveta in Komisije z dne 19. decembra 1994 o sklenitvi Evropskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Bolgarijo na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0908

Uradni list L 358 , 31/12/1994 str. 0001 - 0001 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 39 str. 0003  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 39 str. 0003

		Sklep Sveta in Komisijez dne 19. decembra 1994o sklenitvi Evropskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Bolgarijo na drugi strani(94/908/ESPJ, ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE,KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STAob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo in zlasti njenega člena 95,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti njenega člena 238 v zvezi z drugim stavkom člena 228(2) in drugim pododstavkom člena 228(3),ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti njenega drugega odstavka člena 101,po posvetovanju s posvetovalnim odborom in soglasni odločitvi Sveta,ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju odobritve Sveta na podlagi člena 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ker je treba skleniti Evropski sporazum, podpisan v Bruslju 8. marca 1993, med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani z namenom, da se dosežejo cilji Skupnosti, določeni zlasti v členih 2 in 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo; ker pogodba ni predvidela vseh primerov, zajetih v tem sklepu,SKLENILA:Člen 1Evropski sporazum med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Bolgarijo na drugi strani skupaj s protokoli, izmenjavami pisem in izjavami, ki se nanašajo nanj, se sprejme v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za premog in jeklo in Evropske skupnosti za atomsko energijo.Besedila, navedena v prvem odstavku, so priložena temu sklepu.Člen 21. Stališče Skupnosti v Pridružitvenem svetu določi v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti Svet na predlog Komisije, ali kadar je to primerno, Komisija.2. V skladu s členom 106 Sporazuma, omenjenega v členu 1, predseduje Pridružitvenemu svetu predsednik Sveta, ki predstavi stališče Skupnosti. V skladu s poslovnikom Pridružitvenemu odboru predseduje predstavnik Komisije, ki predstavi stališče Skupnosti.Člen 3V imenu Evropske skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 124 Sporazuma iz člena 1, predsednik Sveta. V imenu Evropske skupnosti za premog in jeklo pa da uradno obvestilo predsednik Komisije.V Bruslju, 19. decembra 1994Za SvetPredsednikK. KinkelZa KomisijoJ. DelorsPredsednik[1] UL C 315, 22.11.1993, str. 103.--------------------------------------------------


title: 2010/138/,Euratom: Sklep Komisije z dne 24. februarja 2010 o spremembi poslovnika Komisije

text:
               5.3.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 55/60

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 24. februarja 2010
   o spremembi poslovnika Komisije
   (2010/138/EU, Euratom)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe
   SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Členi 1 do 29 poslovnika Komisije (1) se nadomestijo z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. februarja 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26.

      PRILOGA

         „POGLAVJE I

            KOMISIJA

         Člen 1
         Kolegijski organ
         Komisija deluje kot kolegijski organ v skladu z določbami tega poslovnika in ob upoštevanju prednostnih nalog, ki jih je določila v okviru političnih smernic, kakor jih je določil predsednik v skladu s členom 17(6) PEU.
         Člen 2
         Politične smernice, prednostne naloge, delovni program in proračun
         V skladu s političnimi smernicami, ki jih določi predsednik, Komisija določi svoje prednostne naloge in jih vključi v svoj delovni program ter predlog proračuna, ki ga sprejme vsako leto.
         Člen 3
         Predsednik
         1.   Predsednik določa politične smernice, po katerih Komisija opravlja svoje naloge (1). Usmerja delo Komisije, da zagotovi njihovo izvedbo.
         2.   Predsednik odloča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij (2).
         Brez poseganja v člen 18(4) PEU predsednik dodeli članom Komisije posebna področja delovanja, glede katerih so posebej pristojni za pripravo dela Komisije in izvajanje njenih odločitev (3).
         Predsednik lahko od članov Komisije zahteva, da opravljajo določene naloge, s katerimi se zagotovi izvajanje političnih smernic, ki jih je določil, in prednostnih nalog, ki jih je določila Komisija.
         Predsednik lahko dodelitev teh nalog kadar koli spremeni (4).
         Člani Komisije izvajajo naloge, ki jim jih je dodelil predsednik, pod njegovim vodstvom (5).
         3.   Predsednik imenuje podpredsednike med člani Komisije (6), razen visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ter določi prednostni vrstni red znotraj Komisije.
         4.   Predsednik lahko ustanovi skupine, ki jih sestavljajo člani Komisije, in imenuje njihove predsednike, določi mandat in ureditev delovanja teh skupin ter njihovo sestavo in trajanje njihovega delovanja.
         5.   Predsednik predstavlja Komisijo. Predsednik imenuje člane Komisije, ki mu pri tej nalogi pomagajo.
         6.   Brez poseganja v člen 18(1) PEU član Komisije odstopi na zahtevo predsednika (7).
         Člen 4
         Postopki odločanja
         Komisija odloča:

                     (a)

                     na sejah Komisije po ustnem postopku v skladu z določbami člena 8 tega poslovnika; ali

                     (b)

                     po pisnem postopku v skladu z določbami člena 12 tega poslovnika; ali

                     (c)

                     po postopku pooblastitve v skladu z določbami člena 13 tega poslovnika; ali

                     (d)

                     po postopku prenosa v skladu z določbami člena 14 tega poslovnika.

            ODDELEK 1

               Seje komisije

         Člen 5
         Sklic
         1.   Seje Komisije sklicuje predsednik.
         2.   Komisija se praviloma sestaja najmanj enkrat na teden. Po potrebi se sestane tudi na dodatnih sejah.
         3.   Člani Komisije se morajo udeleževati vseh sej. Kadar se član Komisije ne more udeležiti seje, o razlogih za odsotnost pravočasno obvesti predsednika. Predsednik presodi, ali so v nekaterih okoliščinah člani lahko oproščeni te dolžnosti.
         Člen 6
         Dnevni red sej Komisije
         1.   Dnevni red vsake seje Komisije sprejme predsednik.
         2.   Brez poseganja v pravico predsednika, da sprejme dnevni red, se vsak predlog, ki vključuje večje izdatke, predloži v dogovoru s članom Komisije, odgovornim za proračun.
         3.   Kadar član Komisije predlaga uvrstitev točke na dnevni red, o tem obvesti predsednika pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s pravili za izvajanje iz člena 28 tega poslovnika (v nadaljnjem besedilu: pravila za izvajanje).
         4.   Dnevni red in potrebni dokumenti se članom Komisije razdelijo pod pogoji, določenimi v skladu s pravili za izvajanje.
         5.   Na predlog predsednika lahko Komisija obravnava vprašanje, ki ni na dnevnem redu ali za katero je bilo potrebno gradivo razdeljeno prepozno.
         Člen 7
         Sklepčnost
         Za sklepčnost Komisije je potrebna prisotnost večine števila članov, ki je določeno v Pogodbi.
         Člen 8
         Odločanje
         1.   Komisija odloča na podlagi predlogov enega ali več svojih članov.
         2.   Glasuje, če tako zahteva eden od članov. Glasuje o izvirnem osnutku besedila ali o spremenjenem osnutku besedila, kakor so ga spremenili član ali člani, odgovorni za pobudo, ali predsednik.
         3.   Odločitve Komisije se sprejmejo, kadar zanje glasuje večina števila članov, ki je določeno v Pogodbi.
         4.   Predsednik ugotovi izid razprav, ki se vnese v zapisnik seje, kakor predvideva člen 11 tega poslovnika.
         Člen 9
         Zaupnost
         Seje Komisije niso javne. Razprave so zaupne.
         Člen 10
         Udeležba uradnikov in drugih oseb
         1.   Če Komisija ne odloči drugače, se generalni sekretar in vodja kabineta predsednika udeležujeta sej. Pravila za izvajanje določajo pogoje, pod katerimi se sej lahko udeležijo druge osebe.
         2.   Kadar eden od članov Komisije ni prisoten, se seje lahko udeleži vodja njegovega kabineta in na povabilo predsednika pojasni stališče odsotnega člana.
         3.   Komisija lahko odloči, da bo na sejo povabila katero koli drugo osebo.
         Člen 11
         Zapisniki
         1.   O vseh sejah Komisije se piše zapisnik.
         2.   Osnutki zapisnikov se predložijo Komisiji v odobritev na eni od naslednjih sej. Odobrene zapisnike s svojim podpisom overovita predsednik in generalni sekretar.

            ODDELEK 2

               Drugi postopki odločanja

         Člen 12
         Odločitve po pisnem postopku
         1.   Soglasje članov Komisije v zvezi z osnutkom besedila, ki ga pripravi eden ali več njenih članov, se lahko pridobi po pisnem postopku, če ga je predhodno odobrila pravna služba in z njim po ustreznem posvetovanju v skladu s pogoji iz člena 23 tega poslovnika soglašajo službe.
         Ta odobritev in/ali soglasje lahko nadomesti soglasje med člani Komisije, kadar kolegij med sejo na predlog predsednika odloči o začetku zaključnega pisnega postopka, kakor je določeno s pravili za izvajanje.
         2.   V ta namen se besedilo osnutka v pisni obliki razdeli vsem članom Komisije pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s pravili za izvajanje, skupaj z rokom, predvidenim za sporočanje morebitnih pridržkov ali sprememb glede osnutka.
         3.   Kateri koli član Komisije lahko med pisnim postopkom zahteva razpravo o osnutku besedila. Zahtevo z ustrezno utemeljitvijo pošlje predsedniku.
         4.   Če nihče od članov Komisije do izteka roka, ki je predviden za pisni postopek, ni izrazil zahteve za odložitev sprejetja osnutka besedila ali pri njej vztrajal, se šteje, da je Komisija osnutek sprejela.
         Člen 13
         Odločitve po postopku pooblastitve
         1.   Komisija lahko ob polnem upoštevanju načela svoje kolektivne odgovornosti enega ali več svojih članov pooblasti, da v njenem imenu sprejmejo upravljalne ali administrativne ukrepe v okviru omejitev in pogojev, ki jih določi.
         2.   Poleg tega lahko Komisija naroči enemu ali več svojim članom, naj s soglasjem predsednika sprejmejo končno besedilo akta ali predloga, ki bo predložen drugim institucijam in katerega vsebino je Komisija že določila v svoji razpravi.
         3.   Tako podeljena pooblastila se lahko nadalje prenesejo na generalne direktorje in vodje služb, če tega izrecno ne prepoveduje odločitev o pooblastitvi.
         4.   Določbe odstavkov 1, 2 in 3 ne posegajo v predpise, ki se nanašajo na prenose pooblastil v zvezi s finančnimi zadevami in pooblastila, podeljena organu za imenovanja ter organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodb o zaposlitvi.
         Člen 14
         Odločitve po postopku prenosa
         Komisija lahko ob polnem upoštevanju načela svoje kolektivne odgovornosti prenese na generalne direktorje in vodje služb pooblastila, da v njenem imenu sprejmejo upravljalne ali administrativne ukrepe v okviru omejitev in pogojev, ki jih določi.
         Člen 15
         Nadaljnji prenos pooblastil za sprejemanje odločitev glede dodelitve subvencij in oddaje javnih naročil
         Generalni direktor ali vodja službe, na katerega so bila v skladu s členoma 13 in 14 nadalje prenesena ali prenesena pooblastila za sprejetje sklepov o financiranju, se lahko odloči, da nadalje prenese pooblastila za sprejetje nekaterih odločitev o izboru projektov ter nekaterih posameznih odločitev o dodelitvi subvencij in oddaji javnih naročil na pristojnega direktorja ali – s soglasjem pristojnega člana Komisije – na pristojnega vodjo enote v okviru omejitev in pogojev, določenih v pravilih za izvajanje.
         Člen 16
         Obveščanje o sprejetih odločitvah
         Odločitve, ki se sprejmejo po pisnem postopku, postopku pooblastitve ali postopku prenosa, se zapišejo v dnevni ali tedenski dnevnik, na katerega se navede sklic v zapisniku prve naslednje seje Komisije.

            ODDELEK 3

               Določbe za vse postopke odločanja

         Člen 17
         Overovitev aktov, ki jih sprejme Komisija
         1.   Akti, ki jih sprejme Komisija na seji, se v verodostojnem jeziku ali jezikih priložijo sklepni beležki, pripravljeni med sejo, na kateri so bili sprejeti, in skupaj z njo sestavljajo neločljivo celoto. Overovita jih predsednik in generalni sekretar s podpisom na zadnji strani sklepne beležke.
         2.   Nezakonodajne akte Komisije iz člena 297(2) PEU, sprejete po pisnem postopku, overovita predsednik in generalni sekretar s podpisom na zadnji strani sklepne beležke iz prejšnjega odstavka, razen če morajo biti ti akti objavljeni in začeti veljati pred datumom naslednje seje Komisije. Za to overovitev se kopija dnevnikov iz člena 16 tega poslovnika priloži sklepni beležki iz prejšnjega odstavka in skupaj z njo sestavlja neločljivo celoto.
         Drugi akti, sprejeti po pisnem postopku, in akti, sprejeti po postopku pooblastitve, in sicer v skladu s členom 12 ter členom 13(1) in (2) tega poslovnika, se v verodostojnem jeziku ali jezikih priložijo dnevniku iz člena 16 tega poslovnika in skupaj z njim sestavljajo neločljivo celoto. Overovi jih generalni sekretar s podpisom na zadnji strani dnevnika.
         3.   Akti, sprejeti po postopku prenosa in nadaljnjega prenosa, se v verodostojnem jeziku ali jezikih s posebno računalniško aplikacijo priložijo dnevniku iz člena 16 tega poslovnika in skupaj z njim sestavljajo neločljivo celoto. Overovijo se s potrditveno izjavo, ki jo podpiše uradnik z nadalje prenesenimi ali prenesenimi pooblastili v skladu s členom 13(3), členom 14 in členom 15 tega poslovnika.
         4.   V tem poslovniku izraz ‚akti‘ pomeni vsak akt iz člena 288 PDEU.
         5.   V tem poslovniku izraz ‚verodostojni jeziki‘ pomeni vse uradne jezike Evropske unije, brez poseganja v uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 920/2005 (8), kadar gre za akte splošne uporabe, in jezik ali jezike naslovnikov v drugih primerih.

            ODDELEK 4

               Priprava in izvajanje odločitev komisije

         Člen 18
         Skupine, sestavljene iz članov Komisije
         Skupine, sestavljene iz članov Komisije, prispevajo h koordinaciji in pripravi dela Komisije v skladu s političnimi smernicami in mandatom, ki jih je določil predsednik.
         Člen 19
         Kabineti in odnosi s službami
         1.   Člani Komisije imajo svoj kabinet (osebne sodelavce) za pomoč pri svojem delu in pri pripravi odločitev Komisije. Pravila glede sestave in delovanja kabinetov določi predsednik.
         2.   Član Komisije ob upoštevanju načel, ki jih je določil predsednik, potrdi ureditev dela s službami, za katere je odgovoren. S tako ureditvijo se podrobno opredeli zlasti način dajanja navodil člana Komisije zadevnim službam, od katerih redno dobiva vse informacije, ki so povezane z njegovim področjem dejavnosti in potrebne za izvajanje njegovih pristojnosti.
         Člen 20
         Generalni sekretar
         1.   Generalni sekretar pomaga predsedniku, tako da Komisija uresniči prednostne naloge, ki jih je določila v okviru političnih smernic, kakor jih je določil predsednik.
         2.   Generalni sekretar pomaga pri zagotavljanju politične skladnosti, tako da organizira potrebno koordinacijo med službami od samega začetka pripravljalnih faz v skladu, med drugim, s členom 23 tega poslovnika.
         Skrbi za kakovost vsebine in upoštevanje pravil glede oblike dokumentov, predloženih Komisiji, ter s tem prispeva k njihovi skladnosti z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, zunanjimi obveznostmi, medinstitucionalnimi vidiki ter komunikacijsko strategijo Komisije.
         3.   Generalni sekretar pomaga predsedniku pri pripravi dela in izvedbi sej Komisije.
         Prav tako pomaga predsednikom skupin, ki jih sestavljajo člani Komisije in so bile ustanovljene v skladu s členom 3(4) tega poslovnika, pri pripravi in izvedbi njihovih sej. Za te skupine opravlja naloge sekretariata.
         4.   Generalni sekretar zagotavlja izvajanje postopkov odločanja in skrbi za izvajanje odločitev iz člena 4 tega poslovnika.
         Razen v izjemnih primerih sprejema zlasti potrebne ukrepe za zagotavljanje, da se akti Komisije uradno sporočijo in objavijo v Uradnem listu Evropske unije ter da se dokumenti Komisije in njenih služb pošljejo drugim institucijam Evropske unije in nacionalnim parlamentom.
         Odgovoren je za razpošiljanje pisnih informacij, ki jih želijo člani Komisije posredovati drugim članom.
         5.   Generalni sekretar skrbi za uradne odnose z drugimi institucijami Evropske unije, ob upoštevanju odločitev Komisije, da katere koli naloge izvaja sama ali jih dodeli svojim članom ali službam.
         Pri tem s koordinacijo med službami skrbi za zagotavljanje splošne usklajenosti v postopkih, ki vključujejo druge institucije.
         6.   Generalni sekretar skrbi za ustrezno obveščanje Komisije o napredku v notranjih in medinstitucionalnih postopkih.
         POGLAVJE II

            SLUŽBE KOMISIJE

         Člen 21
         Sestava služb
         Komisija za pripravo in izvedbo svojega dela ter uresničevanje svojih prednostnih nalog in političnih smernic, ki jih je določil predsednik, oblikuje administrativno službo, ki je razdeljena na generalne direktorate in enakovredne službe.
         Generalni direktorati in enakovredne službe se načeloma delijo na direktorate, direktorati pa na enote.
         Člen 22
         Uvedba posebnih funkcij in začasnih teles
         V posebnih primerih lahko predsednik uvede posebne funkcije in začasna telesa za obravnavo posebnih zadev ter določi njihove naloge in ureditev delovanja.
         Člen 23
         Sodelovanje in koordinacija med službami
         1.   Za zagotovitev učinkovitega dela Komisije službe tesno sodelujejo in se med seboj usklajujejo vse od začetka priprav ali izvajanja odločitev.
         2.   Služba, pristojna za pripravo pobude, od samega začetka pripravljalnih faz skrbi za zagotovitev učinkovite koordinacije med vsemi službami, ki imajo pravni interes za pobudo glede na področje njihovih pooblastil in pristojnosti ali glede na naravo zadeve.
         3.   Pred predložitvijo dokumenta Komisiji se pristojna služba pravočasno posvetuje s službami, ki imajo pravni interes v zvezi z osnutkom, v skladu s pravili za izvajanje.
         4.   Posvetovanje s pravno službo je obvezno pri vseh osnutkih aktov in predlogih pravnih aktov ter vseh dokumentih, ki imajo lahko pravne posledice.
         Posvetovanje s pravno službo je vedno potrebno za začetek postopkov odločanja iz členov 12, 13 in 14 tega poslovnika, razen za odločitve glede standardnih aktov, ki jih je pravna služba že predhodno odobrila (ponavljajoči se akti). Posvetovanje s pravno službo ni potrebno za akte iz člena 15 tega poslovnika.
         5.   Posvetovanje z generalnim sekretariatom je obvezno za vse pobude

                     —

                     ki morajo biti odobrene po ustnem postopku, brez poseganja v posamezna kadrovska vprašanja, ali

                     —

                     ki so političnega pomena ali

                     —

                     ki so vključene v letni delovni program Komisije in v veljavni programski instrument ali

                     —

                     ki se nanašajo na institucionalne vidike ali

                     —

                     za katere je potrebna ocena učinka ali javna razprava,

               pa tudi za vsa skupna stališča ali pobude, ki bi Komisijo lahko obvezovali do drugih institucij ali organov.
         6.   Razen pri aktih iz člena 15 tega poslovnika je posvetovanje z generalnim direktoratom, pristojnim za proračun, ter generalnim direktoratom, pristojnim za kadrovske zadeve in varnost, obvezno pri vseh dokumentih, ki imajo lahko proračunske ali finančne oziroma kadrovske ali administrativne posledice. Enako velja, kadar je to potrebno, za službo, pristojno za boj proti goljufijam.
         7.   Pristojna služba si prizadeva sestaviti tak predlog, ki bi dobil soglasje služb, s katerimi se posvetuje. Brez poseganja v določbe člena 12 tega poslovnika mora v primeru nesoglasja predlogu priložiti mnenja teh služb.
         POGLAVJE III

            NADOMEŠČANJE

         Člen 24
         Nemoteno delovanje
         Člani Komisije in službe poskrbijo za vse potrebne ukrepe za zagotovitev nemotenega delovanja v skladu z določbami, ki jih je v ta namen sprejela Komisija ali predsednik.
         Člen 25
         Nadomeščanje predsednika
         Kadar predsednik ne more opravljati svojih funkcij, ga nadomešča eden od podpredsednikov ali članov po vrstnem redu, ki ga določi predsednik.
         Člen 26
         Nadomeščanje generalnega sekretarja
         Kadar generalni sekretar ne more opravljati svojih funkcij ali kadar je delovno mesto generalnega sekretarja nezasedeno, njegove funkcije opravlja prisotni namestnik generalnega sekretarja v najvišjem razredu in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši, ali uradnik, ki ga imenuje Komisija.
         Kadar namestnik generalnega sekretarja ni prisoten ali Komisija ni imenovala uradnika za namestnika, ga nadomešča prisotni podrejeni uradnik v najvišji funkcionalni skupini, z najvišjim razredom znotraj te skupine in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši.
         Člen 27
         Nadomeščanje hierarhično nadrejenih
         1.   Kadar generalni direktor ne more opravljati svojih funkcij ali kadar je delovno mesto generalnega direktorja nezasedeno, njegove funkcije opravlja prisotni namestnik generalnega direktorja v najvišjem razredu in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši, ali uradnik, ki ga imenuje Komisija.
         Kadar namestnik generalnega direktorja ni prisoten ali Komisija ni imenovala uradnika za namestnika, njegove funkcije opravlja prisotni podrejeni uradnik v najvišji funkcionalni skupini, z najvišjim razredom znotraj te skupine in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši.
         2.   Kadar vodja enote ne more opravljati svojih funkcij ali kadar je delovno mesto vodje enote nezasedeno, njegove funkcije opravlja namestnik vodje enote ali uradnik, ki ga imenuje generalni direktor.
         Kadar namestnik vodje enote ni prisoten ali generalni direktor ni imenoval uradnika za namestnika, njegove funkcije opravlja prisotni podrejeni uradnik v najvišji funkcionalni skupini, z najvišjim razredom znotraj te skupine in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši.
         3.   Kadar katera koli druga hierarhično nadrejena oseba ne more opravljati svojih funkcij ali je zadevno delovno mesto nezasedeno, njene funkcije opravlja uradnik, ki ga imenuje generalni direktor v dogovoru s pristojnim članom Komisije. Če namestnik ni bil imenovan, zadevne funkcije opravlja prisotni podrejeni uradnik v najvišji funkcionalni skupini, z najvišjim razredom znotraj te skupine in, v primeru več oseb v istem razredu, z najdaljšim stažem v razredu ter, v primeru enakega staža, tisti, ki je najstarejši.
         POGLAVJE IV

            KONČNE DOLOČBE

         Člen 28
         Komisija po potrebi določi pravila za izvajanje tega poslovnika.
         Komisija lahko sprejme dodatne ukrepe v zvezi z delovanjem Komisije in njenih služb glede na tehnološki in informacijski napredek.
         Člen 29
         Ta poslovnik začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

         (1)  Pogodba o Evropski uniji, člen 17(6)(a).

         (2)  Pogodba o Evropski uniji, člen 17(6)(b).

         (3)  Pogodba o delovanju Evropske unije, člen 248.

         (4)  Glej opombo 3.

         (5)  Glej opombo 3.

         (6)  Pogodba o Evropski uniji, člen 17(6)(c).

         (7)  Pogodba o Evropski uniji, drugi pododstavek člena 17(6).

         (8)  UL L 156, 18.6.2005, str. 3.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/1961 z dne 8. novembra 2016 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               9.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/15

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/1961
   z dne 8. novembra 2016
   o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), in zlasti člena 3(1) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP.

               (2)

               Ruska federacija je na nezakonito priključenem ozemlju Krima in Sevastopola organizirala volitve v državno dumo, zato Svet meni, da bi bilo treba na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP dodati še šest oseb.

               (3)

               Prilogo k Sklepu 2014/145/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Osebe s seznama v Prilogi k temu sklepu se dodajo na seznam v Prilogi k Sklepu 2014/145/SZVP.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

      PRILOGA

         Seznam oseb iz člena

                     Ime

                     Podatki o istovetnosti

                     Razlogi

                     Datum uvrstitve na seznam

                     „152.

                     Ruslan Ismailovich BALBEK
                     Руслан Исмаилович
                     Бальбек

                     Datum rojstva: 28.8.1977
                     Kraj rojstva: Bekabad, SSR Uzbekistan

                     Poslanec državne dume, izvoljen na ozemlju nezakonito priključene Avtonomne republike Krim.
                     Namestnik predsednika odbora dume za narodnostna vprašanja.
                     Balbek je bil leta 2014 imenovan za namestnika predsednika sveta ministrov tako imenovane ‚Republike Krim‘; na tem položaju si je prizadeval za vključitev nezakonito priključenega Krimskega polotoka v Rusko federacijo, za kar je prejel medaljo za ‚obrambo Republike Krim‘. Priključitev Krima je podpiral v javnih izjavah, tudi prek svojega profila na spletni strani stranke Enotna Rusija (krimska veja) in v članku, objavljenem na spletni strani NTV 3. julija 2016.

                     9.11.2016

                     153.

                     Konstantin Mikhailovich BAKHAREV
                     Константин Михайлович
                     Бахарев

                     Datum rojstva: 20.10.1972
                     Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina

                     Poslanec državne dume, izvoljen na ozemlju nezakonito priključene Avtonomne republike Krim.
                     Član odbora dume za finančne trge.
                     Bakharev je bil marca 2014 imenovan za namestnika predsednika državnega sveta tako imenovane ‚Republike Krim‘, avgusta 2014 pa za prvega namestnika predsednika tega organa. Priznal je, da je bil osebno vpleten v dogodke leta 2014, ki so privedli do nezakonite priključitve Krima in Sevastopola, ki jo je javno podprl, tudi v intervjuju, objavljenem 22. marca 2016 na spletni strani gazetacrimea.ru in 23. avgusta 2016 na spletni strani c-pravda.ru. ‚Oblasti‘‚Republike Krim‘ so mu podelile odlikovanje, tj. ‚red za predanost dolžnosti‘.

                     9.11.2016

                     154.

                     Dmitry Anatolievich BELIK
                     Дмитрий Анатольевич
                     Белик

                     Datum rojstva: 17.10.1969
                     Kraj rojstva: Okrožje Kular Ust-Yansky, avtonomna SSR Yakut

                     Poslanec državne dume, izvoljen v nezakonito priključenem mestu Sevastopol.
                     Član odbora dume za obdavčitev.
                     Kot član občinske uprave Sevastopola je februarja in marca 2014 podpiral dejavnosti ‚ljudskega župana‘ Alekseja Chaliya. Javno je priznal, da je bil vpleten v dogodke leta 2014, ki so privedli do nezakonite priključitve Krima in Sevastopola, ki jo je javno zagovarjal, tudi na svoji spletni strani in v intervjuju, objavljenem 21. februarja 2016 na spletni strani nation-news.ru.
                     Za sodelovanje v postopku priključitve je prejel rusko državno odlikovanje, tj. ‚red za zasluge domovini‘ druge stopnje.

                     9.11.2016

                     155.

                     Andrei Dmitrievich KOZENKO
                     Андрей Дмитриевич
                     Козенко

                     Datum rojstva: 3.8.1981
                     Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina

                     Poslanec državne dume, izvoljen na ozemlju nezakonito priključene Avtonomne republike Krim.
                     Član odbora dume za finančne trge.
                     Kozenko je bil marca 2014 imenovan za namestnika predsednika državnega sveta tako imenovane ‚Republike Krim‘. Javno je priznal, da je bil vpleten v dogodke leta 2014, ki so privedli do nezakonite priključitve Krima in Sevastopola, ki jo je javno zagovarjal, tudi v intervjuju, objavljenem 12. marca 2016 na spletni strani gazetacrimea.ru. Za sodelovanje v postopku priključitve so mu lokalne ‚oblasti‘ podelile medaljo za ‚obrambo Republike Krim‘.

                     9.11.2016

                     156.

                     Svetlana Borisovna SAVCHENKO
                     Светлана Борисовна
                     Савченко

                     Datum rojstva: 24.6.1965
                     Kraj rojstva: Belogorsk, SSR Ukrajina

                     Poslanka državne dume, izvoljena na ozemlju nezakonito priključene Avtonomne republike Krim.
                     Članica odbora dume za kulturo.
                     Od leta 2012 je članica vrhovnega sveta Avtonomne republike Krim, od marca 2014 pa je podpirala vključitev nezakonito priključenih Krima in Sevastopola v Rusko federacijo. Septembra 2014 je bila ‚izvoljena‘ v državni svet tako imenovane ‚Republike Krim‘. Večkrat je javno zagovarjala nezakonito priključitev Krima in Sevastopola, tudi v intervjujih, objavljenih 2. aprila in 20. avgusta 2016 na spletni strani c-pravda.ru. ‚Oblasti‘‚Republike Krim‘ so ji leta 2014 podelile ruski državni red za ‚zasluge domovini‘ druge stopnje, leta 2015 pa odlikovanje ‚red za predanost dolžnosti‘.

                     9.11.2016

                     157.

                     Pavel Valentinovich SHPEROV
                     Павел Валентинович
                     Шперов

                     Datum rojstva: 4.7.1971
                     Kraj rojstva: Simferopol, SSR Ukrajina

                     Poslanec državne dume, izvoljen na ozemlju nezakonito priključene Avtonomne republike Krim.
                     Član odbora dume za vprašanja Skupnosti neodvisnih držav, evrazijsko povezovanje in povezave s sonarodnjaki.
                     Septembra 2014 je bil, ‚zvoljen‘ v državni svet tako imenovane ‚Republike Krim‘.
                     Javno je priznal – tudi v intervjuju, objavljenem 3. septembra 2016 na spletni strani ldpr-rk.ru –, da je bil vpleten v dogodke leta 2014, ki so privedli do nezakonite priključitve Krima in Sevastopola, zlasti pa v organizacijo nezakonitega referenduma o nezakoniti priključitvi polotoka.

                     9.11.2016“


title: Sklep Sveta (EU) 2017/971 z dne 8. junija 2017 o ureditvah za načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU, v okviru SVOP, brez izvršilnih pooblastil ter o spremembi sklepov 2010/96/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil, 2013/34/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) in (SZVP) 2016/610 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA)

text:
               9.6.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 146/133

         SKLEP SVETA (EU) 2017/971
   z dne 8. junija 2017
   o ureditvah za načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU, v okviru SVOP, brez izvršilnih pooblastil ter o spremembi sklepov 2010/96/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil, 2013/34/SZVP o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) in (SZVP) 2016/610 o misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je ugotovil, da je treba okrepiti načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU brez izvršilnih pooblastil.

               (2)

               Svet se je v sklepih z dne 6. marca 2017 dogovoril, da bo kot kratkoročni cilj v sklopu Vojaškega štaba EU v Bruslju vzpostavil vojaško zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (v nadaljnjem besedilu: MPCC), ki bo na strateški ravni odgovorna za operativno načrtovanje in izvajanje vojaških misij brez izvršilnih pooblastil ter bo delovala pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom Političnega in varnostnega odbora.

               (3)

               Na novo vzpostavljena MPCC bo delovala vzporedno in usklajeno s civilno zmogljivostjo za načrtovanje in izvajanje operacij, zlasti prek skupne podporne koordinacijske celice.

               (4)

               Svet je v sklepih z dne 6. marca 2017 sklenil, da bo generalni direktor Vojaškega štaba EU direktor MPCC in da bo v tej vlogi prevzel naloge poveljnika misije pri vojaških misijah brez izvršilnih pooblastil, vključno s tremi misijami EU za usposabljanje v Somaliji, Maliju in Srednjeafriški republiki, in sicer v skladu z opisom nalog in pristojnosti direktorja MPCC.

               (5)

               Svet se je v sklepih z dne 6. marca 2017 dogovoril tudi glede predlogov o strateških napovedih in nadzoru, ki omogočajo učinkovito podporo Svetu, visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) ter Političnemu in varnostnemu odboru pri izvrševanju njihovih pristojnosti v zvezi z vojaškimi misijami brez izvršilnih pooblastil s strani ustreznih struktur Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za krizno upravljanje, med drugim s sistematičnim povezovanjem in sodelovanjem med poveljniki misij in temi strukturami na politični ravni, brez poseganja v strukturo poveljevanja.

               (6)

               Svet je 8. junija 2017 odobril konsolidiran opis nalog in pristojnosti Vojaškega štaba EU, vključno z MPCC. V tem opisu nalog in pristojnosti so v skladu s točko (a) člena 4(3) Sklepa Sveta 2010/427/EU (1) o organizaciji in delovanju ESZD upoštevane značilnosti Vojaškega štaba EU in posebnosti njegovih nalog, prilagojenih novi ureditvi poveljevanja in nadzora, ki jo je odobril Svet, nadomešča pa opis nalog in pristojnosti Vojaškega štaba EU, priložen Sklepu Sveta 2001/80/SZVP (2) o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije, ki se ne uporablja več. MPCC zato opravlja naloge, določene v novem konsolidiranem opisu nalog in pristojnosti.

               (7)

               Pripravljeno je vse potrebno, da lahko MPCC prevzame svoje naloge, zlasti v zvezi z misijami EU za usposabljanje v Somaliji, Maliju in Srednjeafriški republiki.

               (8)

               Svet bi moral zato opredeliti ureditve za načrtovanje in izvajanje vojaških misij brez izvršilnih pooblastil in spremeniti strukturo poveljevanja teh treh misij.

               (9)

               Direktor MPCC bi moral opravljati naloge poveljnika operacije v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2015/528 (3) o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena).

               (10)

               Poveljniki sil misij EU za usposabljanje bi se morali, kadar je to ustrezno, pridružiti priporočilom v zvezi s sodelovanjem tretjih držav, ki jih poveljnik misije zagotavlja Političnemu in varnostnemu odboru.

               (11)

               Poveljniki misij EU bi morali brez poseganja v linijo poveljevanja prejemati lokalne politične smernice od posebnih predstavnikov EU in, kadar je primerno, od zadevnih delegacij Unije v regiji.

               (12)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje pri izvajanju tega sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za operativno načrtovanje in izvajanje vojaških misij EU brez izvršilnih pooblastil na vojaški strateški ravni je odgovoren direktor vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (v nadaljnjem besedilu: MPCC).
   2.   Na operativni ravni na območju operacij vsako vzpostavljeno vojaško misijo brez izvršilnih pooblastil vodi poveljnik sil misije EU, ki pri opravljanju nalog poveljnika misije deluje pod poveljstvom direktorja MPCC.
   3.   Direktor MPCC pri opravljanju nalog poveljnika misije za vojaške misije brez izvršilnih pooblastil deluje pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom Političnega in varnostnega odbora, v skladu s členom 38 Pogodbe.
   Člen 2
   1.   V skladu z dogovorjenimi načeli poveljevanja in nadzora ter v skladu z revidiranim opisom nalog in pristojnosti Vojaškega štaba EU, MPCC podpira direktorja MPCC pri opravljanju nalog poveljnika misije kot statična struktura poveljevanja in nadzora zunaj območja vojaškega delovanja na vojaški ravni in je pristojna za operativno načrtovanje in izvedbo vojaških misij brez izvršilnih pooblastil, vključno z vzpostavitvijo, začetkom delovanja, vzdrževanjem in odpoklic sil Unije.
   2.   Ko je misija vzpostavljena, poveljniku sile misije EU na območju operacij pomaga poveljstvo sil misije.
   Člen 3
   Direktor MPCC pri opravljanju nalog poveljnika misije izvaja naloge poveljnika operacije v skladu s Sklepom (SZVP) 2015/528.
   Člen 4
   Sklep Sveta 2010/96/SZVP (4) se spremeni:

               1.

               odstavka 1 in 2 člena 2 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   Poveljnik misije EUTM Somalia je direktor vojaške zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC).
               2.   Za poveljnika sil misije EUTM Somalia se imenuje brigadni general Maurizio Morena.“;

               2.

               odstavka 1 in 2 člena 3 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   MPCC je statična struktura poveljevanja in nadzora na vojaški strateški ravni zunaj območja vojaškega delovanja, ki je pristojna za operativno načrtovanje in izvajanje misije EUTM Somalia.
               2.   Poveljstvo sil misije EUTM Somalia se nahaja v Mogadišu in deluje pod poveljstvom poveljnika sil misije EU. Vključuje tudi urad za zvezo v Nairobiju.
               3.   Dokler ne bo MPPC dosegla popolne operativne zmogljivosti, bo podporo zagotavljala podporna enota poveljstva sil misije v Bruslju.“;

               3.

               v členu 5(1), na koncu četrtega stavka, se besedilo „poveljnika misije EU“ nadomesti z:
               „poveljnika sil misije EU“;

               4.

               v členu 5(3) se v drugem stavku za besedami „poveljnika misije EU“ vstavi naslednje besedilo:
               „in poveljnika sil misije EU“;

               5.

               v členu 6(2) se v drugem stavku za besedami „poveljnika misije EU“ vstavi naslednje besedilo:
               „in poveljnika sil misije EU“;

               6.

               člen 7(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Vodja sil misije EU brez poseganja v linijo poveljevanja prejema lokalne politične smernice od posebnega predstavnika EU za Afriški rog, ki se usklajuje z zadevnimi delegacijami Unije v regiji.“;

               7.

               v členu 8(2) se pred besedami „in VOEU“ vstavi naslednje besedilo:
               „, po posvetovanju s poveljnikom sil misije EU,“;

               8.

               v členu 11(5) se na koncu stavka dodajo naslednje besede:
               „in/ali poveljnika sil misije EU“;

               9.

               v členu 13(2) se besedilo „poveljnika misije EU“ nadomesti z:
               „poveljnika sil misije EU“.

         Člen 5
   Sklep Sveta 2013/34/SZVP (5) se spremeni:

               1.

               odstavka 1 in 2 člena 2 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   Poveljnik misije EUTM Mali je direktor vojaške zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC).
               2.   Za poveljnika sil misije EUTM Somalia se imenuje brigadni general Peter Devogelaere.“;

               2.

               odstavka 1 in 2 člena 3 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   MPCC je statična struktura poveljevanja in nadzora na vojaški strateški ravni zunaj območja vojaškega delovanja, ki je pristojna za operativno načrtovanje in izvajanje misije EUTM Mali.
               2.   Poveljstvo sil misije EUTM Mali se nahaja v Maliju in deluje pod poveljstvom poveljnika sil misije EU.
               3.   Dokler ne bo MPPC dosegla popolne operativne zmogljivosti, bo podporo zagotavljala podporna enota poveljstva sil misije v Bruslju.“;

               3.

               v členu 5(1), na koncu četrtega stavka, se besedilo „poveljnikov misije EU“ nadomesti z:
               „poveljnikov sil misije EU“;

               4.

               v členu 5(3) se v drugem stavku za besedami „poveljnika misije EU“ vstavi naslednje besedilo:
               „in poveljnika sil misije EU“;

               5.

               v členu 6(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
               „Po potrebi lahko na svoje seje povabi poveljnika misije EU in poveljnika sil misije EU.“;

               6.

               člen 7(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Brez poseganja v strukturo poveljevanja poveljnik sil misije EU prejema lokalne politične smernice s strani posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel, ki se pri tem usklajuje z vodjo delegacije Unije v Bamaku.“;

               7.

               v členu 8(2) se pred besedami „in VOEU“ vstavi naslednje besedilo:
               „, po posvetovanju s poveljnikom sil misije EU,“;

               8.

               v členu 11(5) se na koncu stavka dodajo naslednje besede:
               „in/ali poveljnika sil misije EU“.

         Člen 6
   Sklep (SZVP) 2016/610 (6) se spremeni:

               1.

               odstavka 1 in 2 člena 2 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   Poveljnik misije EUTM RCA je direktor vojaške zmogljivost za načrtovanje in izvajanje operacij (MPCC).
               2.   Za poveljnika sil misije EUTM RCA se imenuje brigadni general Herman Ruys.“;

               2.

               odstavka 1 in 2 člena 3 se nadomestita z naslednjim:
               „1.   MPCC je statična struktura poveljevanja in nadzora na vojaški strateški ravni zunaj območja vojaškega delovanja, ki je pristojna za operativno načrtovanje in izvajanje misije EUTM RCA.
               2.   Poveljstvo sil misije EUTM RCA ima sedež v Banguiju in deluje pod poveljstvom poveljnika sil misije.
               3.   Dokler ne bo MPPC dosegla popolne operativne zmogljivosti, bo podporo zagotavljala podporna enota poveljstva sil misije v Bruslju.“;

               3.

               v členu 5(1), na koncu četrtega stavka, se besedilo „poveljnikov misije EU“ nadomesti z:
               „poveljnikov sil misije EU“;

               4.

               v členu 5(3) se v drugem stavku za besedami „poveljnika misije EU“ vstavi naslednje besedilo:
               „in poveljnika misije sil EU“;

               5.

               v členu 6(2) se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
               „Po potrebi lahko na svoje seje povabi poveljnika misije EU in poveljnika sil misije EU.“;

               6.

               člen 7(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Vodja delegacije Unije za Srednjeafriško republiko daje poveljniku sil misije EU politične smernice na lokalni ravni, ne da bi pri tem posegal v strukturo poveljevanja.“;

               7.

               v členu 7(4) se besedilo „med poveljnikom misije EU“ nadomesti z:
               „med poveljnikom sil misije EU“;

               8.

               v členu 8(2) se pred besedami „in VOEU“ vstavi naslednje besedilo:
               „, po posvetovanju s poveljnikom sil misije EU,“;

               9.

               v členu 12(5) se na koncu stavka dodajo naslednje besede:
               „in/ali poveljnika sil misije EU“.

         Člen 7
   Sklepi Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/396 (7), (SZVP) 2016/2352 (8) in (SZVP) 2017/112 (9) se razveljavijo.
   Člen 8
   Ko MPCC in skupna podporna koordinacijska celica postaneta operativni, najpozneje pa do konca leta 2018, Svet na osnovi poročila VP pregleda njuno delovanje.
   Člen 9
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 8. junija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         U. REINSALU

      (1)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

      (2)  Sklep Sveta 2001/80/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije (UL L 27, 30.1.2001, str. 7).

      (3)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/528 z dne 27. marca 2015 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena), in o razveljavitvi Sklepa 2011/871/SZVP (UL L 84, 28.3.2015, str. 39).

      (4)  Sklep Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (UL L 44, 19.2.2010, str. 16).

      (5)  Sklep Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (UL L 14, 18.1.2013, str. 19).

      (6)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/610 z dne 19. aprila 2016 o vojaški svetovalni misiji Evropske unije v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUMAM RCA) (UL L 104, 20.4.2016, str. 21).

      (7)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/396 z dne z dne 15. marca 2016 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016) (UL L 73, 18.3.2016, str. 99).

      (8)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/2352 z dne 7. decembra 2016 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2016/939 (EUTM Mali/2/2016) (UL L 348, 21.12.2016, str. 25).

      (9)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/112 z dne 10. januarja 2017 o imenovanju poveljnika misije EU v misiji Evropske unije za vojaško usposabljanje v okviru SVOP v Srednjeafriški republiki (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) (UL L 18, 24.1.2017, str. 47).


title: 2012/406/EU: Sklep Sveta z dne 16. julija 2012 o imenovanju španskega člana in španskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               19.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 189/10

         SKLEP SVETA
   z dne 16. julija 2012
   o imenovanju španskega člana in španskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2012/406/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Francisca ÁLVAREZ-CASCOSA FERNÁNDEZA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi izteka mandata Joséja PORTILLE GONZALEZA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ, Presidente del Principado de Asturias

                     in

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ, Consejero de la Presidencia del Principado de Asturias.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         S. ALETRARIS

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2009/941/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi, s strani Evropske skupnosti, Haaškega protokola z dne 23. novembra 2007 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti

text:
               16.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/17

         SKLEP SVETA
   z dne 30. novembra 2009
   o sklenitvi, s strani Evropske skupnosti, Haaškega protokola z dne 23. novembra 2007 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti
   (2009/941/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 61(c) v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupnost si prizadeva za vzpostavitev skupnega pravosodnega območja, ki temelji na načelu vzajemnega priznavanja odločb.

               (2)

               Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2009 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (2) omogoča, da se pravo, ki se uporablja za preživninske obveznosti, določi v skladu s Haaškim protokolom z dne 23. novembra 2007 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti (v nadaljnjem besedilu: „Protokol“), v državah članicah, ki jih ta protokol zavezuje.

               (3)

               Protokol pomeni velik prispevek k zagotovitvi večje pravne varnosti in predvidljivosti za preživninske upravičence in zavezance. Uporaba enotnih pravil za določitev prava, ki se uporablja, bo omogočala prost pretok odločb o preživninskih obveznostih v Skupnosti brez kakršne koli oblike nadzora v državi članici, v kateri se zahteva izvršitev zadevne odločbe.

               (4)

               Člen 24 Protokola omogoča regionalnim organizacijam za gospodarsko povezovanje kakršna je Skupnost, da podpiše, sprejme ali odobri Protokol ali k njemu pristopi.

               (5)

               Skupnost ima izključno pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Protokol. To ne vpliva na stališča držav članic, za katere ta sklep v skladu z uvodnima izjavama 11 in 12 ni zavezujoč ali se za njih ne uporablja.

               (6)

               Zato bi Skupnost morala odobriti Protokol.

               (7)

               Protokol bi bilo treba med državami članicami začeti uporabljati najpozneje od 18. junija 2011, ko se začne uporabljati Uredba (ES) št. 4/2009.

               (8)

               Zaradi tesne povezave med Protokolom in Uredbo (ES) št. 4/2009, bi bilo treba pravila Protokola v Skupnosti uporabljati začasno, če Protokol ne bo začel veljati 18. junija 2011, ko se bo začela uporabljati Uredba 4/2009. Ob sklenitvi protokola se v ta namen da enostranska izjava.

               (9)

               Pravila Protokola bi morala določati pravo, ki se uporablja za preživninske obveznosti, če naj bi bila odločba o teh obveznostih v skladu z določbami Uredbe 4/2009 o odpravi eksekvature priznana in izvršljiva. Da bi se v Skupnosti uporabljala enaka kolizijska pravila za preživninske zahtevke za obdobje pred in tudi za obdobje po začetku veljavnosti ali začasni uporabi Protokola v Skupnosti, bi se morala pravila Protokola ne glede na njegov člen 22 uporabljati tudi za zahtevke, ki se uveljavljajo za obdobje pred začetkom veljavnosti Protokola ali njegovo začasno uporabo. Ob sklenitvi Protokola se v ta namen da enostranska izjava.

               (10)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Irska sodeluje pri sprejemanju in uporabi tega sklepa.

               (11)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč niti se zanj ne uporablja.

               (12)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč niti se zanjo ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Haaški protokol z dne 23. novembra 2007 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti, se odobri v imenu Evropske skupnosti.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola, da postane za Skupnost zavezujoč.
   Člen 3
   Skupnost da v skladu s členom 24 Protokola ob njegovi sklenitvi naslednjo izjavo:

      „Evropska skupnost v skladu s členom 24 Protokola izjavlja, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Protokol. Njene države članice so zavezane Protokolu zaradi sklenitve s strani Evropske skupnosti.
      Za namene te izjave izraz ‚Evropska skupnost‘ ne vključuje Danske na podlagi členov 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter Združenega kraljestva na podlagi členov 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.“.

   Člen 4
   1.   Pravila Protokola se ne glede na člen 5 tega sklepa znotraj Skupnosti začasno uporabljajo od 18. junija 2011, ko se bo začela uporabljati Uredba (ES) št. 4/2009, če Protokol do tedaj še ne bo začel veljati.
   2.   Skupnost da ob sklenitvi Protokola naslednjo izjavo, da bi se upoštevala možna začasna uporaba iz odstavka 1:

      „Evropska skupnost izjavlja, da bo začasno uporabljala pravila Protokola od 18. junija 2011, ko se bo začela uporabljati Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (3), če Protokol v skladu z njegovim členom 25(1) do tedaj še ne bo začel veljati.“.

   Člen 5
   1.   Ne glede na člen 22 Protokola, pravila Protokola določajo tudi pravo, ki se uporablja za preživninske zahtevke, ki se uveljavljajo v posamezni državi članici za obdobje pred njegovim začetkom veljavnosti ali začasno uporabo v Skupnosti, če so postopki iz Uredbe 4/2009 začeti, sodne poravnave potrjene ali sklenjene in če so javne listine izdane po 18. juniju 2011, ko se bo začela uporabljati Uredba 4/2009.
   2.   Skupnost da ob sklenitvi Protokola naslednjo izjavo:

      „Evropska skupnost izjavlja, da bo pravila Protokola uporabljala tudi za preživninske zahtevke, ki se uveljavljajo v eni od njenih držav članic za obdobje pred njegovim začetkom veljavnosti ali začasno uporabo v Skupnosti, če so postopki v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (3), začeti, sodne poravnave potrjene ali sklenjene in če so javne listine izdane po 18. juniju 2011, ko se bo začela uporabljati navedena uredba.“.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 24. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

      (3)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.
   PRILOGA

      PREVOD

         PROTOKOL

         o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti

      Države podpisnice tega protokola so se –
      v želji, da oblikujejo skupne določbe o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti,
      v želji, da posodobijo Haaško konvencijo z dne 24. oktobra 1956 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti do otrok, in Haaško konvencijo z dne 2. oktobra 1973 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti,
      v želji, da oblikujejo splošna pravila o veljavnem pravu, ki bi lahko dopolnila Haaško konvencijo z dne 23. novembra 2007 o mednarodni izterjavi preživnine otrok in drugih oblik družinskih preživnin –
      odločile v ta namen skleniti protokol in so se dogovorile o naslednjih določbah:
      Člen 1
      Področje uporabe
      1.   V tem protokolu je določeno pravo, ki se uporablja za preživninske obveznosti, ki izhajajo iz družinskega razmerja, starševstva, zakonske zveze ali svaštva, vključno s preživninsko obveznostjo do otroka ne glede na zakonski stan staršev.
      2.   Odločbe, izdane v skladu s tem protokolom, ne vplivajo na obstoj katerega koli razmerja iz odstavka 1.
      Člen 2
      Univerzalna uporaba
      Ta protokol se uporablja tudi, če je pravo, ki se uporablja, pravo države nepogodbenice.
      Člen 3
      Splošno pravilo glede prava, ki se uporablja
      1.   Preživninske obveznosti ureja pravo države, v kateri ima upravičenec običajno prebivališče, razen če ta protokol določa drugače.
      2.   Če se običajno prebivališče upravičenca spremeni, se od trenutka spremembe uporablja pravo države, v kateri ima upravičenec novo običajno prebivališče.
      Člen 4
      Posebna pravila, ki omogočajo prednost določenim upravičencem
      1.   Naslednje določbe se uporabljajo za preživninske obveznosti:

                  (a)

                  staršev do njihovih otrok;

                  (b)

                  oseb, ki niso starši, do oseb, ki niso dopolnile 21. leta starosti, razen obveznosti, ki izhajajo iz razmerij iz člena 5, ter

                  (c)

                  otrok do njihovih staršev.

            2.   Če upravičenec v skladu s pravom iz člena 3 od zavezanca ne more dobiti preživnine, se uporablja pravo sodišča.
      3.   Pravo sodišča se uporablja ne glede na člen 3, če se je upravičenec obrnil na pristojni organ države, v kateri ima zavezanec običajno prebivališče. Če pa upravičenec na podlagi tega prava od zavezanca ne more dobiti preživnine, se uporabi pravo države, v kateri ima upravičenec običajno prebivališče.
      4.   Če upravičenec na podlagi prava iz člena 3 ter odstavkov 2 in 3 tega člena od zavezanca ne more dobiti preživnine, se uporabi pravo države, katere državljanstvo imata oba, če to obstaja.
      Člen 5
      Posebno pravilo glede zakoncev in bivših zakoncev
      V primeru preživninskih obveznosti med zakoncema, bivšima zakoncema ali osebami, katerih zakonska zveza je bila razveljavljena, se člen 3 ne uporabi, če temu ugovarja ena od strank in je z zakonsko zvezo tesneje povezano pravo druge države, zlasti države njunega zadnjega skupnega običajnega prebivališča. V tem primeru se uporabi pravo te druge države.
      Člen 6
      Posebno pravilo ugovora
      Zavezanec lahko pri preživninskih obveznostih, razen obveznostih do otroka, ki izhajajo iz razmerja staršev do otrok, in preživninskih obveznostih iz člena 5, ugovarja zahtevku upravičenca z utemeljitvijo, da takšna obveznost ne obstaja niti na podlagi prava države, v kateri ima zavezanec običajno prebivališče, niti prava države, katere državljanstvo imata obe stranki, če to obstaja.
      Člen 7
      Določitev prava, ki se uporablja za namene določenega postopka
      1.   Ne glede na člene 3 do 6 lahko preživninski upravičenec in preživninski zavezanec izključno za namene določenega postopka v zadevni državi izrecno določita, da se bo za preživninsko obveznost uporabljalo pravo te države.
      2.   Če se pravo določi pred uvedbo postopka, je treba skleniti dogovor, ki ga podpišeta obe stranki in je lahko v pisni obliki ali pa se napiše z uporabo drugega komunikacijskega sredstva, ki omogoča dostop do shranjenih informacij za poznejše sklicevanje.
      Člen 8
      Določitev prava, ki se uporablja
      1.   Ne glede na člene 3 do 6 lahko preživninski upravičenec in preživninski zavezanec kadar koli določita, da se bo za preživninsko obveznost uporabljalo naslednje pravo:

                  (a)

                  pravo katere koli države, katere državljanstvo ima v trenutku določitve ena od strank;

                  (b)

                  pravo države, v kateri ima ena od strank v trenutku določitve običajno prebivališče;

                  (c)

                  pravo, ki sta ga stranki določili za njuno premoženjsko pravno razmerje, oziroma pravo, ki se za njuno premoženjsko pravno razmerje dejansko uporablja;

                  (d)

                  pravo, ki sta ga stranki določili za razvezo njune zakonske zveze ali njune ločitve, oziroma pravo, ki se za razvezo te zakonske zveze ali za to ločitev dejansko uporablja.

            2.   Ta dogovor se sklene v pisni obliki ali zabeleži z uporabo drugega komunikacijskega sredstva, ki omogoča dostop do shranjenih informacij za poznejše sklicevanje, podpisati pa ga morata obe stranki.
      3.   Odstavek 1 se ne uporablja za preživninske obveznosti v zvezi z osebo, ki še ni dopolnila 18. leta starosti, ali z odraslim, ki zaradi prizadetosti ali pomanjkanja svojih osebnih sposobnosti ni sposoben varovati svojih interesov.
      4.   Ne glede na pravo, ki sta ga v skladu z odstavkom 1 določili stranki, se o vprašanju, ali se lahko upravičenec odpove preživninski pravici, odloči po pravu države, v kateri ima upravičenec v trenutku določitve prava običajno prebivališče.
      5.   Pravo, ki sta ga določili stranki, se ne uporabi, če bi imela uporaba tega prava za katero koli stranko očitno nepoštene ali neprimerne posledice, razen če sta bili stranki v trenutku določitve prava v celoti seznanjeni s posledicami svoje odločitve in sta se posledic zavedali.
      Člen 9
      „Domicile“ namesto „državljanstva“
      Država, v kateri pojem „domicile“ velja za navezno okoliščino v družinskih zadevah, lahko stalni urad Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu obvesti, da se v zadevah, ki jih bodo obravnavali njeni organi, izraz „državljanstvo“ iz členov 4 in 6 nadomesti z izrazom „domicile“ v skladu z opredelitvijo v tej državi.
      Člen 10
      Javne institucije
      Pravico javne institucije, da zahteva povračilo nadomestila, izplačanega upravičencu namesto preživnine, ureja pravo, ki velja za to institucijo.
      Člen 11
      Področje uporabe prava, ki se uporablja
      Pravo, ki se uporablja za preživninsko obveznost, med drugim določa:

                  (a)

                  ali lahko upravičenec zahteva preživnino, v kakšnem obsegu in od koga;

                  (b)

                  v kolikšni meri lahko upravičenec zahteva preživnino za nazaj;

                  (c)

                  podlago za odmero zneska preživnine in njeno indeksacijo;

                  (d)

                  kdo lahko uvede preživninski postopek, razen vprašanj glede procesne sposobnosti in zastopanja v postopku;

                  (e)

                  prekluzivne in zastaralne roke;

                  (f)

                  v kakšnem obsegu je preživninski zavezanec javni instituciji dolžan povrniti nadomestilo, ki ga je ta izplačala upravičencu namesto preživnine.

            Člen 12
      Izključitev zavračanja
      V tem protokolu izraz „pravo“ pomeni pravo, ki velja v državi, z izjemo pravil o izbiri prava.
      Člen 13
      Javni red
      Uporaba prava, določenega v Protokolu, se lahko zavrne le, če bi bile posledice uporabe tega prava očitno nezdružljive z javnim redom pristojnega sodišča.
      Člen 14
      Določitev zneska preživnine
      Čeprav pravo, ki se uporabi, določa drugače, se pri določitvi zneska preživnine upoštevajo potrebe upravičenca in sredstva zavezanca ter vsa nadomestila, ki jih je upravičenec prejel namesto rednega plačila preživnine.
      Člen 15
      Neuporaba Protokola za notranje kolizije
      1.   Državi pogodbenici, v kateri se za preživninske obveznosti uporabljajo različni pravni sistemi ali sklopi pravil, določb Protokola ni treba uporabljati pri koliziji zgolj teh različnih pravnih sistemov ali sklopov pravil.
      2.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.
      Člen 16
      Neenotni pravni sistemi – ozemeljsko
      1.   Za državo članico, v kateri so zadeve, obravnavane v tem protokolu, v različnih ozemeljskih enotah urejene z dvema ali več pravnimi sistemi ali sklopi pravil, velja naslednje:

                  (a)

                  sklicevanje na pravo države se po potrebi šteje za sklicevanje na pravo, veljavno v zadevni ozemeljski enoti;

                  (b)

                  sklicevanje na pristojne organe ali javne institucije navedene države se po potrebi šteje za sklicevanje na organe, ki so v zadevni ozemeljski enoti pooblaščeni za delovanje;

                  (c)

                  sklicevanje na običajno prebivališče v navedeni državi se po potrebi šteje za sklicevanje na običajno prebivališče v zadevni ozemeljski enoti;

                  (d)

                  sklicevanje na državo, katere državljana sta obe osebi, se šteje za sklicevanje na ozemeljsko enoto, določeno po pravu navedene države, če pa ustreznih pravil ni, za sklicevanje na ozemeljsko enoto, s katero je preživninska obveznost najtesneje povezana;

                  (e)

                  sklicevanje na državo, katere državljan je ena od oseb, se šteje za sklicevanje na ozemeljsko enoto, določeno po pravu navedene države, če pa ustreznih pravil ni, za sklicevanje na ozemeljsko enoto, s katero je oseba najtesneje povezana.

            2.   Pri določanju prava, ki se na podlagi Protokola uporablja v državi z dvema ali več ozemeljskimi enotami, od katerih ima vsaka svoj pravni sistem ali sklop pravil za zadeve, obravnavane v tem protokolu, veljajo naslednja pravila:

                  (a)

                  če v tej državi obstajajo veljavna pravila za določitev ozemeljske enote, katere pravo se uporabi, se uporabi pravo te ozemeljske enote;

                  (b)

                  če teh pravil ni, se uporabi pravo ustrezne ozemeljske enote, opredeljene v odstavku 1.

            3.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.
      Člen 17
      Neenotni pravni sistemi – personalne kolizije
      Pri določanju prava, ki se na podlagi Protokola uporablja v zvezi z državo z dvema ali več pravnimi sistemi ali sklopi pravil, ki se uporabljajo za različne kategorije oseb za zadeve, ki jih zajema ta protokol, se vsako sklicevanje na pravo te države šteje za sklicevanje na pravni sistem, ki ga določajo pravila, ki veljajo v tej državi.
      Člen 18
      Usklajevanje s prejšnjima haaškima konvencijama o preživnini
      Za države pogodbenice ta protokol nadomešča Haaško konvencijo z dne 2. oktobra 1973 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti, in Haaško konvencijo z dne 24. oktobra 1956 o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti do otrok.
      Člen 19
      Usklajenost z drugimi instrumenti
      1.   Ta protokol ne vpliva na druge mednarodne instrumente, katerih podpisnice so ali postanejo države pogodbenice in ki vsebujejo določbe o zadevah, ki jih ureja Protokol, razen če države pogodbenice dajo nasprotno izjavo v zvezi z navedenimi instrumenti.
      2.   Odstavek 1 se uporablja tudi za enotne zakone, ki temeljijo na posebnih regionalnih ali drugih povezanostih med zadevnimi državami.
      Člen 20
      Enotna razlaga
      Pri razlaganju tega protokola se upoštevata njegov mednarodni značaj in potreba po spodbujanju njegove enotne uporabe.
      Člen 21
      Pregled praktičnega izvajanja Protokola
      1.   Generalni sekretar Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu po potrebi skliče posebno komisijo, ki pregleda praktično izvajanje Protokola.
      2.   Države pogodbenice za namene tega pregleda pri zbiranju sodne prakse v zvezi z uporabo Protokola sodelujejo s stalnim uradom Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu.
      Člen 22
      Prehodne določbe
      Ta protokol se ne uporablja za preživnino, ki se jo zahteva v državi pogodbenici v obdobju pred njegovim začetkom veljavnosti v tej državi.
      Člen 23
      Podpis, ratifikacija in pristop
      1.   Ta protokol lahko podpišejo vse države.
      2.   Države podpisnice ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo.
      3.   K temu protokolu lahko pristopijo vse države.
      4.   Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri Ministrstvu za zunanje zadeve Kraljevine Nizozemske, ki je depozitar Protokola.
      Člen 24
      Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje
      1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki jo ustanovijo samo suverene države in ima pristojnost za nekatere ali vse zadeve, ki jih ureja Protokol, lahko podobno podpiše, sprejme, odobri Protokol ali k njemu pristopi. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ima v navedenem primeru pravice in obveznosti države pogodbenice, če ima organizacija pristojnost v zadevah, ki jih ureja Protokol.
      2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu pisno obvesti depozitarja o zadevah, ki jih ureja Protokol in v zvezi s katerimi so države članice organizacije prenesle pristojnost na navedeno organizacijo. Organizacija nemudoma pisno obvesti depozitarja o vseh spremembah svoje pristojnosti, kakor je določena v najnovejšem obvestilu, predloženem v skladu s tem odstavkom.
      3.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje lahko v skladu s členom 28 ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu izjavi, da izvaja pristojnost v vseh zadevah, ki jih ureja Protokol, in da bo države članice, ki so pristojnost prenesle na regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, v zvezi z zadevnim vprašanjem zavezoval podpis, sprejetje, odobritev ali pristop organizacije.
      4.   Za namene začetka veljavnosti Protokola se ne upošteva noben instrument, ki ga deponira regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, razen če regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje da izjavo na podlagi odstavka 3.
      5.   Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „državo“ v Protokolu se po potrebi enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko sodelovanje, ki je pogodbenica Protokola. Če regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje da izjavo na podlagi odstavka 3, se vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „državo“ v Protokolu po potrebi enako uporablja za zadevne države članice organizacije.
      Člen 25
      Začetek veljavnosti
      1.   Protokol začne veljati prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka po deponiranju druge listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu iz člena 23.
      2.   Od tedaj začne Protokol veljati –

                  (a)

                  za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje iz člena 24, ki Protokol naknadno ratificira, sprejme, odobri ali k njemu pristopi, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;

                  (b)

                  za ozemeljsko enoto, za katero Protokol velja v skladu s členom 26, prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka od uradne obvestitve o izjavi iz navedenega člena.

            Člen 26
      Izjave v zvezi z neenotnimi pravnimi sistemi
      1.   Če ima država dve ali več ozemeljskih enot, v katerih se glede zadev, obravnavanih v tem protokolu, uporabljajo različni pravni sistemi, lahko ob podpisu, ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu v skladu s členom 28 izjavi, da se Protokol uporablja za vse ozemeljske enote ali le za eno ali več takih enot, ter lahko to izjavo kadar koli spremeni s predložitvijo nove izjave.
      2.   O vsaki taki izjavi uradno obvesti depozitarja in izrecno navede ozemeljske enote, za katere se Protokol uporablja.
      3.   Če država ne da izjave na podlagi tega člena, se Protokol uporablja za vse ozemeljske enote navedene države.
      4.   Ta člen se ne uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje.
      Člen 27
      Pridržki
      Pridržki k temu protokolu niso mogoči.
      Člen 28
      Izjave
      1.   Izjave iz člena 24(3) in člena 26(1) se lahko dajo ob podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu ali kadar koli zatem in se lahko kadar koli spremenijo ali prekličejo.
      2.   O izjavah, spremembah in preklicih je uradno obveščen depozitar.
      3.   Izjava, dana ob podpisu, ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu začne veljati sočasno z začetkom veljavnosti tega protokola za zadevno državo.
      4.   Izjava, dana pozneje, in vsaka sprememba ali preklic izjave začnejo veljati prvi dan v mesecu po poteku trimesečnega roka od datuma, ko je depozitar sprejel uradno obvestilo.
      Člen 29
      Odpoved
      1.   Država pogodbenica tega protokola lahko tega odpove tako, da o tem pisno obvesti depozitarja. Odpoved je lahko omejena na nekatere ozemeljske enote države z neenotnim pravnim sistemom, za katere se uporablja Protokol.
      2.   Odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po poteku 12-mesečnega roka od datuma, ko je depozitar prejel uradno obvestilo. Kadar je v uradnem obvestilu določen daljši odpovedni rok za začetek veljavnosti odpovedi, odpoved začne veljati po preteku takega daljšega obdobja po datumu, ko je depozitar prejel uradno obvestilo.
      Člen 30
      Uradno obvestilo
      Depozitar uradno obvesti članice Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu ter druge države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so podpisale, ratificirale, sprejele, odobrile ali pristopile v skladu s členoma 23 in 24, o naslednjem:

                  (a)

                  podpisih, ratifikacijah, sprejetjih, odobritvah in pristopih iz členov 23 in 24;

                  (b)

                  datumu začetka veljavnosti tega Protokola v skladu s členom 25;

                  (c)

                  izjavah iz člena 24(3) in člena 26(1);

                  (d)

                  odpovedih iz člena 29.

         V potrditev tega so podpisani, ki so bili za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta protokol.
         Sestavljeno v Haagu 23. novembra 2007 v angleškem in francoskem jeziku, pri čemer sta obe besedili enako verodostojni, v enem samem izvodu, ki se deponira v arhivih Vlade Kraljevine Nizozemske, in katerega overjena kopija se pošlje po diplomatski poti vsaki podpisnici Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na dan njene enaindvajsete seje in vsaki državi, ki je sodelovala v navedeni seji.


title: Sklep Komisije z dne 6. junija 2001 o ustanovitvi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje (notificirano pod dokumentno številko K(2001) 1501)Besedilo velja za EGP.

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0527

Uradni list L 191 , 13/07/2001 str. 0043 - 0044

		Sklep Komisijez dne 6. junija 2001o ustanovitvi Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje(notificirano pod dokumentno številko K(2001) 1501)(Besedilo velja za EGP)(2001/527/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju naslednjega:(1) Prosto opravljanje storitev in prost pretok kapitala sta prednostna cilja Skupnosti, kot je navedeno v členih 49 in 56 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.(2) Razvoj dejanskega notranjega trga za finančne storitve je odločilnega pomena za povečanje gospodarske rasti in ustvarjanje novih delovnih mest v Skupnosti.(3) Akcijski načrt za finančne storitve [1], ki ga je sprejela Komisija, določa vrsto dejavnosti, potrebnih za dokončno vzpostavitev enotnega trga za finančne storitve.(4) Na srečanju v Lizboni marca 2000 je Evropski svet pozval k izvedbi tega akcijskega načrta do leta 2005.(5) Svet je dne 17. julija 2000 ustanovil Odbor modrecev za urejanje evropskih trgov vrednostnih papirjev.(6) V svojem zaključnem poročilu je Odbor modrecev pozval k ustanovitvi dveh odborov, Evropskega odbora za vrednostne papirje, ki je sestavljen iz visokih predstavnikov držav članic, ter Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, ki je sestavljen iz visokih predstavnikov državnih javnih organov, pristojnih za področje vrednostnih papirjev, da bi med drugim svetovala Komisiji.(7) V resoluciji o učinkovitejši ureditvi trga vrednostnih papirjev v Evropski uniji je Evropski svet na sestanku v Stockholmu pozdravil namero Komisije, da uradno ustanovi odbor neodvisnih zakonodajnih organov, kot je predlagano v poročilu Odbora modrecev.(8) Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje deluje kot neodvisen organ za odzive, debate in nasvete Komisiji na področju vrednostnih papirjev.(9) Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje bi moral prispevati tudi k doslednemu in pravočasnemu izvajanju zakonodaje Skupnosti v državah članicah, tako da zagotavlja učinkovitejše sodelovanje med državnimi nadzornimi organi, organizira preglede strokovnjakov ter spodbuja ustaljene postopke [2].(10) Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje bi moral pripraviti lastne operativne sporazume in vzdrževati tesne dejavne povezave s Komisijo in Evropskim odborom za vrednostne papirje. Predsednika odbor izbere izmed svojih članov.(11) Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje bi se moral obsežno in dovolj zgodaj posvetovati z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki na odprt in pregleden način.(12) Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje naj pripravi svoj poslovnik in popolnoma upošteva prerogative institucij in institucionalnega ravnovesja, kot to določa Pogodba [3] –SKLENILA:Člen 1Ustanovi se neodvisna svetovalna skupina za varnostne papirje v Skupnosti, ki se imenuje "Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje" (v nadaljevanju "odbor").Člen 2Vloga odbora je svetovati Komisiji, bodisi na njeno zahtevo v roku, ki ga Komisija določi v skladu z nujnostjo zadeve, ali na lastno pobudo zlasti pri pripravi osnutkov izvedbenih ukrepov na področju vrednostnih papirjev.Člen 3Odbor sestavljajo visoki predstavniki državnih nadzornih organov, pristojnih za vrednostne papirje. Vsaka država članica določi visokega predstavnika iz svojega pristojnega organa, ki jo zastopa na sestankih odbora.Komisija je prisotna na sestankih odbora in imenuje visokega predstavnika, ki jo zastopa na vseh debatah.Odbor izvoli predsednika izmed svojih članov.Odbor lahko povabi strokovnjake in opazovalce, da se udeležijo sestankov.Člen 4Odbor ohrani tesne operativne povezave s Komisijo in Evropskim odborom za vrednostne papirje.Odbor lahko ustanovi delovne skupine.Člen 5Preden posreduje svoje mnenje Komisiji se odbor obširno in dovolj zgodaj posvetuje z udeleženci na trgu, potrošniki in končnimi uporabniki na odprt in pregleden način.Člen 6Odbor Komisiji predloži letno poročilo.Člen 7Odbor sestavi poslovnik in pripravi svoje operativne sporazume.Člen 8Odbor prevzame dolžnosti 7. junija 2001.V Bruslju, 6. junija 2001Za KomisijoFrederik BolkesteinČlan Komisije[1] COM(1999) 232 končna verzija.[2] Besedilo vzeto iz tretjega odstavka 6. točke resolucije Evropskega sveta, sprejete v Stockholmu.[3] Besedilo vzeto iz zadnjega odstavka uvodnih navedb resolucije Evropskega sveta, sprejete v Stockholmu.--------------------------------------------------


title: 2013/203/EU: Sklep Sveta z dne 22. aprila 2013 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava v imenu Evropske unije

text:
               27.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 117/6

         SKLEP SVETA
   z dne 22. aprila 2013
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava v imenu Evropske unije
   (2013/203/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 103 in 352 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. decembra 2010 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi konkurenčnega prava.

               (2)

               Pogajanja s Švicarsko konfederacijo so zaključena.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju pri uporabi njunega konkurenčnega prava v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Unije s pridržkom sklenitve Sporazuma.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 22. aprila 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o sklenitvi Sporazuma.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1458 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek II – Evropski svet in Svet

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/20

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1458
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek II – Evropski svet in Svet
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2014 (COM(2015) 377 – C8-0201/2015) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 z odgovoroma institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0101/2016),

               1.

               odloži podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja proračuna Evropskega sveta in Sveta za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču ter Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 51, 20.2.2014.

      (2)  UL C 377, 13.11.2015, str. 1.

      (3)  UL C 373, 5.11.2015, str. 1.

      (4)  UL C 377, 13.11.2015, str. 146.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.