title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/2082 z dne 28. novembra 2016 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

text:
                  29.11.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 321/53

            SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2082
      z dne 28. novembra 2016
      o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP (1), s katerim je vzpostavil vojaško operacijo EU Atalanta (v nadaljnjem besedilu: operacija Atalanta).

                  (2)

                  Svet je 21. novembra 2014 sprejel Sklep 2014/827/SZVP (2), s katerim je spremenil Skupni ukrep 2008/851/SZVP in operacijo Atalanta podaljšal do 12. decembra 2016.

                  (3)

                  Pri strateškem pregledu operacije Atalanta leta 2016 je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba njen mandat podaljšati do decembra 2018.

                  (4)

                  Skupni ukrep 2008/851/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti.

                  (5)

                  V skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje pri izvajanju tega sklepa in zato ne prispeva k financiranju te operacije –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Skupni ukrep 2008/851/SZVP se spremeni:

                  1.

                  v členu 14 se doda naslednji odstavek:
                  „5.   Referenčni finančni znesek skupnih stroškov vojaške operacije EU za obdobje od 13. decembra 2016 do 31. decembra 2018 je 11 064 000 EUR. Odstotek referenčnega zneska iz člena 25(1) Sklepa Sveta (SZVP) 2015/528 (*1) je 0 %.

                     (*1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/528 z dne 27. marca 2015 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena), in o razveljavitvi Sklepa 2011/871/SZVP (UL L 84, 28.3.2015, str. 39).“;"

                  2.

                  v členu 16 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
                  „3.   Vojaška operacija EU se zaključi 31. decembra 2018.“

            Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V Bruslju, 28. novembra 2016

               Za Svet

               Predsednica

            F. MOGHERINI

         (1)  Skupni ukrep Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (UL L 301, 12.11.2008, str. 33).

         (2)  Sklep Sveta 2014/827/SZVP z dne 21. novembra 2014 o spremembi Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (UL L 335, 22.11.2014, str. 19).


title: //: Sklep Sveta z dne 18. decembra 2006 o spremembi Poslovnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti glede jezikovne ureditve

text:
                  29.12.2006

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 386/45

         SKLEP SVETA
         z dne 18. decembra 2006
         o spremembi Poslovnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti
         glede jezikovne ureditve
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         na podlagi člena 64 Protokola o Statutu Sodišča,
         v skladu s postopkom iz drugega odstavka člena 245 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in drugega odstavka člena 160 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
         na podlagi zahteve Sodišča,
         na podlagi mnenja Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2006,
         na podlagi mnenja Komisije z dne 12. decembra 2006,
         ob upoštevanju, da s pristopom Republike Bulgarije in Romunije postaneta bolgarščina in romunščina uradna jezika Evropske Unije, je primerno, da se ta jezika navedeta med jeziki postopka, ki so določeni s Poslovnikom –
         SKLENIL:

            Člen 1
            Poslovnik Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 2. maja 1991 (UL L 136, 30.5.1991, str. 1), kakor je bil spremenjen 15. septembra 1994 (UL L 249, 24.9.1994, str. 17), 17. februarja 1995 (UL L 44, 28.2.1995, str. 64), 6. julija 1995 (UL L 172, 22.7.1995, str. 3), 12. marca 1997 (UL L 103, 19.4.1997, str. 6, popravek v UL L 351, 23.12.1997, str. 72), 17. maja 1999 (UL L 135, 29.5.1999, str. 92), 6. decembra 2000 (UL L 322, 19.12.2000, str. 4), 21. maja 2003 (UL L 147, 14.6.2003, str. 22), 19. aprila 2004 (UL L 132, 29.4.2004, str. 3), 21. aprila 2004 (UL L 127, 29.4.2004, str. 108) in 12. oktobra 2005 (UL L 298, 15.11.2005, str. 1) se spremeni, kakor sledi:
            odstavek 1 člena 35 se nadomesti z naslednjim besedilom:

                  „1.   Jeziki postopka so angleščina, bolgarščina, češčina, danščina, estonščina, finščina, francoščina, grščina, irščina, italijanščina, latvijščina, litvanščina, madžarščina, malteščina, nemščina, nizozemščina, poljščina, portugalščina, romunščina, slovaščina, slovenščina, španščina ali švedščina.“.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati z začetkom veljavnosti Pogodbe o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

            Besedili Poslovnika Sodišča v bolgarskem in romunskem jeziku bosta sprejeti po začetku veljavnosti pogodbe iz prejšnjega odstavka.
            V Bruslju, 18. decembra 2006

                  Za Svet

                  Predsednik

               J.-E. ENESTAM


title: 2007/36/ES: Sklep Sveta z dne 22. januarja 2007 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan o razširitvi določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu

text:
               24.1.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 17/15

         SKLEP SVETA
   z dne 22. januarja 2007
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan o razširitvi določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu
   (2007/36/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 13. marca 2006 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Kazahstan o spremembi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan (v nadaljnjem besedilu „SPS“), da bi se načela, ki se uporabljajo za trgovino z drugim blagom, formalno razširila tudi na trgovino s tekstilnimi izdelki. Pogajanja so bila uspešno zaključena.

               (2)

               Evropska Skupnost bi morala skleniti Protokol o spremembi SPS –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan o razširitvi določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola, ki je za Skupnost zavezujoč.

      V Bruslju, 22. januarja 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

    ---documentbreak---

               24.1.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 17/16

         PROTOKOL
   k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan o razširitvi določb Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   REPUBLIKA KAZAHSTAN
   na drugi strani STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan (v nadaljnjem besedilu „SPS“) je bil podpisan leta 1995 in je začel veljati 1. julija 1999.

               (2)

               Potekala so pogajanja, da bi se načela iz SPS, ki se uporabljajo za trgovino z drugim blagom, formalno razširila tudi na trgovino s tekstilnimi izdelki.

               (3)

               Treba bi bilo sprejeti ustrezne spremembe SPS –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan (v nadaljnjem besedilu „SPS“) se spremeni:

               1.

               v členu 11 se črta sklicevanje na člen 16;

               2.

               črta se člen 16.

         Člen 2
   Ta protokol je sestavni del SPS.
   Člen 3
   Ta protokol začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu podpisa.
   Člen 4
   Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v vseh uradnih jezikih pogodbenic, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.


title: 2002/263/: Odločba Nadzornega organa EFTA št. 263/02/COL z dne  18. decembra 2002  o šestintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja 26A: Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom

text:
               10.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 123/8

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

   št. 263/02/COL
   z dne 18. decembra 2002
   o šestintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja 26A: Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma;
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2) ter zlasti člena 24 Sporazuma in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu;
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo;
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ Efte objavlja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno;
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (4), in zlasti na določbe iz poglavja 26 (Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom) teh pravil;
   KER je Evropska komisija 7. marca 2002 sprejela novo Sporočilo (5), ki določa načela, na podlagi katerih bo presojala združljivost regionalne pomoči za večje naložbene projekte s Pogodbo;
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor;
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru;
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ Efte po posvetovanju s Komisijo sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Komisija ES, da bi ohranil enake pogoje konkurence;
   PO posvetovanju z Evropsko komisijo;
   OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ Efte o tej temi posvetoval z državami Efte na večstranskem sestanku dne 19. oktobra 2001 –
   SKLENIL:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se vključi novo poglavje 26A: Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, z besedilom iz Priloge I k tej odločbi.

               2.

               Poglavje 22, Pomoč za industrijo sintetičnih vlaken, in Poglavje 23, Pomoč za industrijo motornih vozil, sedanjih smernic o državni pomoči se črtata.

               3.

               Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod Odločbe in Priloge I. Države Efte morajo svoje strinjanje s predlaganimi ustreznimi ukrepi, kakor so določeni v Prilogi I, sporočiti v 20 delovnih dneh, glej tudi točko 26A.9 Priloge I.

               4.

               Evropska komisija se v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP obvesti z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo I.

               5.

               Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, potem ko so države Efte sporočile svoje strinjanje z ustreznimi ukrepi.

               6.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 18. decembra 2002

            Za Nadzorni organ Efte

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Hannes HAFSTEIN

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

      (3)  V nadaljnjem besedilu smernice o državni pomoči.

      (4)  Sprva objavljeno v UL L 231, 3.9.1994, Dopolnilo EGP št. 32.

      (5)  UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

      PRILOGA

         „26A   VEČSEKTORSKI OKVIR ZA REGIONALNO POMOČ, NAMENJENO VEČJIM NALOŽBENIM PROJEKTOM
         26A.1   UVOD: PODROČJE UPORABE UKREPA

                     (1)

                     Nadzorni organ je 4. novembra 1998 sprejel ‚Večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom’ (1). Večsektorski okvir se je začel uporabljati s 1. januarjem 1999 za začetno poskusno obdobje treh let. Njegova veljavnost je bila leta 2001 podaljšana do 31. decembra 2002.

                     (2)

                     Ta okvir se uporablja samo za regionalno pomoč, kakor je opredeljena v Smernicah o državni regionalni pomoči (2), katere cilj je spodbujanje začetnih naložb, vključno z ustvarjanjem delovnih mest, povezanih z začetnimi naložbami, na podlagi člena 61(3)(a) in (c) Sporazuma EGP. Ta okvir ne vpliva na presojo predlogov pomoči na podlagi drugih določb Sporazuma EGP, kot je člen 61(3)(b). Za jeklarski sektor in sektor sintetičnih vlaken se uporablja tudi za večjo individualno pomoč za mala in srednje velika podjetja, ki niso izvzeta z drugimi določbami. Ta okvir se ne uporablja za primere pomoči za prestrukturiranje, ki jih bodo še naprej zajemale smernice Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (3). Prav tako ta okvir ne bo vplival na delovanje obstoječih horizontalnih okvirov, kot sta okvir Nadzornega organa za državno pomoč za raziskave in razvoj (4) in smernice Nadzornega organa o državni pomoči za varstvo okolja (5).

                     (3)

                     Intenzivnost regionalne pomoči za naložbe, ki ni oproščena obveznosti priglasitve, določene v členu 1(3) Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, bo omejena na podlagi meril, določenih v tem okviru.

                     (4)

                     Na podlagi tega okvira predhodna priglasitev pomoči za velike naložbene projekte, ki ne presega določenih pragov, ni potrebna, če je pomoč dodeljena v skladu s programom pomoči, ki ga odobri Nadzorni organ. Vendar pa ta okvir ne vpliva na obveznost držav Efte, da priglasijo novo individualno (ad hoc) pomoč, ki ni oproščena obveznosti priglasitve, določene v členu 1(3) Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Pravila, določena v tem okviru, se uporabljajo tudi za presojo takih ukrepov individualne (ad hoc) državne pomoči.

               26A.2   POTREBA PO UKREPU

                     (1)

                     Najvišje zgornje meje pomoči, ki jih določi Nadzorni organ za vsa območja, upravičena do regionalne pomoči, so na splošno oblikovane za zagotovitev ustrezne ravni spodbude, potrebne za razvoj regij prejemnic pomoči. Ker pa zagotavljajo enotno zgornjo mejo, običajno presegajo regionalne ovire, kadar se uporabijo za velike projekte. Namen tega okvira je omejiti raven spodbude, ki je na voljo za velike projekte, na raven, ki čim bolj preprečuje nepotrebna izkrivljanja konkurence.

                     (2)

                     Velike naložbe lahko učinkovito prispevajo k regionalnemu razvoju, med drugim tako, da privabijo druga podjetja v regijo, uvajajo napredne tehnologije in prispevajo k usposabljanju delavcev. Vendar pa te naložbe niso pod tako velikim vplivom resnih regionalnih težav v prikrajšanih območjih. Prvič, velike naložbe lahko oblikujejo ekonomijo obsega, ki zmanjša začetne stroške, značilne za lokacijo. Drugič, v mnogih pogledih niso vezane na regijo, v kateri se izvaja fizična naložba. Velike naložbe lahko brez težav dobijo kapital in posojilo na svetovnih trgih in jih ne ovira bolj omejena ponudba finančnih storitev v določeni prikrajšani regiji. Poleg tega imajo podjetja, ki izvajajo velike naložbe, dostop do geografsko širše ponudbe delovne sile in lahko lažje prenesejo usposobljeno delovno silo na izbrano lokacijo.

                     (3)

                     A če velike naložbe prejemajo velike zneske državne pomoči, tako da v celoti izkoriščajo regionalne zgornje meje, obstaja povečano tveganje vpliva na trgovino in torej močnejšega učinka izkrivljanja nasproti tekmecem v drugih državah EGP. To pa zato, ker je za upravičenca do pomoči bolj verjetno, da je pomemben akter na zadevnem trgu, tako da lahko naložba, za katero je pomoč dodeljena, spremeni pogoje konkurence na tem trgu.

                     (4)

                     Poleg tega imajo podjetja, ki izvajajo velike naložbe, običajno precejšno pogajalsko moč nasproti organom, ki dodeljujejo pomoč. Dejansko vlagatelji v velike projekte pogosto upoštevajo alternativne lokacije v različnih državah EGP, kar lahko privede do spirale vse bolj velikodušnih obljub pomoči, po možnosti do veliko višje ravni, kot je potrebna za izravnavo regionalnih ovir.

                     (5)

                     Rezultat takih dražb subvencij je verjetno ta, da velike naložbe dosežejo intenzivnosti pomoči, ki presegajo dodatne stroške, izhajajoče iz odločitve o umestitvi naložbe v prikrajšano območje.

                     (6)

                     Znesek pomoči, ki presega najmanjši znesek, potreben za izravnavo regionalnih omejitev, je zelo verjeten vzrok popačenih učinkov (neučinkovita izbira lokacije), večjega izkrivljanja konkurence in, ker je pomoč drag prenos od davkoplačevalcev v korist prejemnikov pomoči, neto izgube blaginje.

                     (7)

                     Nedavne izkušnje so pokazale, da so veliki naložbeni projekti, ki izkoriščajo regionalno pomoč za naložbe, bolj kapitalsko intenzivni kot manjši naložbeni projekti. Posledično se ugodnejša obravnava manjših naložbenih projektov v območjih, ki prejemajo pomoč, izraža v ugodnejši obravnavi projektov, ki so bolj delovno intenzivni, kar prispeva k ustvarjanju delovnih mest in zmanjševanju brezposelnosti.

                     (8)

                     Nekatere vrste naložb lahko povzročijo resno izkrivljanje konkurence, zato je njihov ugoden vpliv na zadevno regijo vprašljiv. To zlasti velja za naložbe v sektorjih, kjer ima eno samo podjetje visok tržni delež ali kjer se obstoječa sektorska proizvodna zmogljivost precej poveča, ne da bi ustrezno naraščalo tudi povpraševanje po zadevnih proizvodih. Na splošno je izkrivljanje konkurence verjetno v sektorjih, ki imajo strukturne težave, kjer obstoječa proizvodna zmogljivost že presega tržno povpraševanje po proizvodu ali kjer povpraševanje po zadevnih proizvodih vztrajno upada.

               26A.3   ZNIŽANJE RAVNI POMOČI ZA VELIKE NALOŽBENE PROJEKTE

                     (1)

                     Brez vpliva na merila združljivosti, določena v Smernicah o državni regionalni pomoči, in brez vpliva na obveznost priglasitve, določeno v točki (4) oddelka 26A.3 ali na prehodna pravila, določena v oddelku 26A.8, za regionalno pomoč za naložbe, ki vključujejo upravičene izdatke (6) za spodaj določene pragove, velja prilagojena nižja zgornja meja regionalne pomoči na podlagi naslednje lestvice:

                                 Upravičeni izdatki

                                 Prilagojena zgornja meja pomoči

                                 Do 50 milijonov EUR

                                 100 % regionalne zgornje meje

                                 Za del med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR

                                 50 % regionalne zgornje meje

                                 Za del, ki presega 100 milijonov EUR

                                 34 % regionalne zgornje meje

                     (2)

                     Tako bo dovoljen znesek pomoči za projekt nad 50 milijonov EUR izračunan po formuli: najvišji znesek pomoči = R × (50 + 0,50 B + 0,34 C); kjer je R neprilagojena regionalna zgornja meja; B so upravičeni izdatki med 50 milijonov EUR in 100 milijonov EUR in C so morebitni upravičeni izdatki nad 100 milijonov EUR (7).

                     (3)

                     Na primer, za veliko podjetje, ki vloži 80 milijonov EUR v območje, ki prejema pomoč in kjer je neprilagojena zgornja meja regionalne pomoči 25 % neto ekvivalenta dotacije (NED), bi bil najvišji dovoljeni znesek pomoči 16,25 milijona EUR NED, kar ustreza intenzivnosti pomoči 20,3 % NED. Za veliko podjetje, ki vloži 160 milijonov EUR v isto območje, bi bil najvišji dovoljeni znesek pomoči 23,85 milijona EUR NED, kar ustreza intenzivnosti pomoči 14,9 % NED.

                     (4)

                     Vendar morajo države Efte priglasiti vsak primer regionalne pomoči za naložbe, če je predlagana pomoč višja od najvišje dovoljene pomoči, ki jo lahko naložba v višini 100 milijonov EUR dobi na podlagi lestvice in pravil, določenih v točki 26A.3 (8). Individualno priglasljivi projekti ne bodo upravičeni do pomoči za naložbe v nobenem od naslednjih dveh primerov:

                                 (a)

                                 upravičenec do pomoči je pred naložbo odgovoren za več kot 25 % prodaje zadevnega proizvoda ali bo za to odgovoren po naložbi
                                 ali

                                 (b)

                                 zmogljivost, ki jo ustvari projekt, je večja od 5 % velikosti trga, izmerjene s podatki o očitni porabi zadevnega proizvoda, razen če je povprečna letna stopnja rasti njegove očitne porabe v zadnjih petih letih nad povprečno letno stopnjo rasti BDP Evropskega gospodarskega prostora.

                           Breme dokazovanja, da primera, na katera se nanašata točki (a) in (b), ne veljata, je na državi Efte (9). Za uporabo točk (a) in (b) bo očitna poraba določena na ustrezni ravni klasifikacije PRODCOM (10) v EGP ali, če ti podatki niso na voljo, na podlagi katere koli druge segmentacije trga, ki je splošno sprejeta za zadevne proizvode in za katero so statistični podatki takoj na voljo.

               26A.4   PREPOVED POMOČI ZA NALOŽBENE PROJEKTE V JEKLARSKI INDUSTRIJI

                     (1)

                     Kar zadeva jeklarsko industrijo, kakor je opredeljena v Prilogi B k temu okviru (11), Nadzorni organ opaža, da so jeklarska podjetja ESPJ precej dolgo delovala brez zatekanja k pomoči za naložbe, kot je bila na voljo za preostale industrijske sektorje. Jeklarska podjetja so ta dejavnik vključila v svoje strategije in so tega vajena. Glede na specifične lastnosti jeklarskega sektorja (zlasti njegovo strukturo, obstoječo presežno zmogljivost na evropski in svetovni ravni, njegovo visoko kapitalsko intenzivno naravo, lokacijo večine jeklarn v regijah, upravičenih do regionalne pomoči, velike zneske javnih sredstev, namenjenih za prestrukturiranje jeklarskega sektorja in preoblikovanje jeklarskih območij) in izkušnje, pridobljene, ko so se v preteklosti uporabljala manj stroga pravila o državnih pomočeh, se zdi upravičeno, da se pomoč za naložbe za ta sektor prepove tudi v prihodnje, ne glede na velikost naložbe. Zato Nadzorni organ meni, da regionalna pomoč za jeklarsko industrijo ni združljiva s skupnim trgom. Ta nezdružljivost velja tudi za velike individualne pomoči za mala in srednje velika podjetja, ki niso izvzeta z drugimi določbami.

               26A.5   NALOŽBENI PROJEKTI V DRUGIH SEKTORJIH, KOT JE JEKLARSKI, S STRUKTURNIMI TEŽAVAMI

                     (1)

                     Nadzorni organ je v preteklosti dosledno menil, da naložbe v sektorje, ki doživljajo ali bi lahko doživeli resno presežno zmogljivost ali vztrajno upadanje povpraševanja, povečujejo tveganje izkrivljanja konkurence, ne da bi zadevni regiji prinesli potrebne izravnalne koristi. Ustrezen način priznavanja, da so te naložbe manj koristne z regionalnega vidika, je, da se zmanjša pomoč za naložbe za projekte v sektorjih, kjer prevladujejo strukturne težave, na raven pod tisto, ki je dovoljena za druge sektorje.

                     (2)

                     Do zdaj so se za več občutljivih industrijskih sektorjev uporabljala specifična, strožja pravila o državnih pomočeh (12). V skladu s točko 3 v oddelku 26.1 predhodnega večsektorskega okvira se ta specifična sektorska pravila še naprej uporabljajo.

                     (3)

                     Eden od ciljev predhodnega večsektorskega okvira je bil zagotoviti možnost, da se obstoječa sektorska pravila nadomestijo z enim samim instrumentom. Ob upoštevanju prehodnih pravil, določenih v spodnjem oddelku 26A.8, želi Nadzorni organ s to revizijo vključiti te občutljive industrijske sektorje v ta okvir.

                     (4)

                     Do 31. decembra 2003 bodo sektorji, kjer prevladujejo resne strukturne težave, določeni v seznamu sektorjev, priloženem k okviru. V teh sektorjih ne bo dovoljena nikakršna regionalna pomoč za naložbe, ob upoštevanju določb, določenih v tem oddelku.

                     (5)

                     Za sestavo seznama sektorjev bodo resne strukturne težave načeloma izmerjene na podlagi podatkov o očitni porabi na ustrezni ravni klasifikacije CPA (13) v EGP ali, če ti podatki niso na voljo, na podlagi katere koli druge segmentacije trga, ki je splošno sprejeta za zadevne proizvode in za katero so statistični podatki takoj na voljo. Za resne strukturne težave se bo štelo, da obstajajo, ko bo zadevni sektor upadal (14). Seznam sektorjev se bo redno posodabljal, pogostost tega pa bo določena, ko bo določen seznam sektorjev.

                     (6)

                     Od 1. januarja 2004 in za sektorje, vključene v seznam sektorjev z resnimi strukturnimi težavami, je treba vsako regionalno pomoč za naložbe v zvezi z naložbenim projektom, ki vključuje upravičene izdatke nad zneskom, ki ga določi Nadzorni organ ob sestavi seznama sektorjev (15), individualno priglasiti Nadzornemu organu. Nadzorni organ bo take priglasitve proučil v skladu z naslednjimi pravili: prvič, projekt pomoči mora biti v skladu s splošnimi merili presoje, določenimi v smernicah o državni regionalni pomoči; drugič, upravičeni izdatki, kakor so opredeljeni v točki 26A.11(3), ki presegajo znesek, ki ga določi Nadzorni organ ob sestavi seznama sektorjev, ne bodo upravičeni do pomoči za naložbe, razen v primerih iz točke 26A.5(7).

                     (7)

                     Z odstopanjem od točke 6 v oddelku 26A.5 lahko Nadzorni organ odobri pomoč za naložbe za sektorje, vključene v seznam sektorjev, na podlagi intenzivnosti pomoči, določenih v oddelku 26A.3 tega okvira, če država Efte dokaže, da čeprav za sektor velja, da je v upadu, trg za zadevni proizvod hitro raste (16).

               26A.6   NAKNADNO SPREMLJANJE

                     (1)

                     Pri sestavi tega okvira si je Nadzorni organ prizadeval zagotoviti, da bi bil čim bolj jasen, nedvoumen, predvidljiv in učinkovit ter da bi bilo dodatno upravno breme, ki ga sproži, čim manjše.

                     (2)

                     Da bi zagotovili preglednost in učinkovito spremljanje, je treba določiti standarden format, v katerem morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti povzetek informacij v obliki, določeni v Prilogi A, kadar koli je pomoč za naložbe nad 50 milijonov EUR dodeljena v skladu s tem okvirom. Po začetku izvajanja pomoči, ki sodi v ta okvir, morajo države Efte v 20 delovnih dneh od dodelitve pomoči s strani pristojnega organa posredovati tak povzetek informacij Nadzornemu organu.

                     (3)

                     Države Efte morajo hraniti podrobne evidence o dodelitvi individualne pomoči, ki spada v ta okvir. Take evidence morajo vsebovati vse informacije, ki so potrebne, da se ugotovi, da je najvišja intenzivnost pomoči, določena na podlagi tega okvira, upoštevana. Države Efte morajo voditi evidenco o individualni pomoči 10 let od datuma, ko je bila dodeljena. Na pisno zahtevo mora zadevna država Efte Nadzornemu organu v 20 delovnih dneh ali daljšem obdobju, ki bi bilo morda določeno v zahtevi, predložiti vse informacije, za katere Nadzorni organ meni, da so potrebne za presojo, ali so bile določbe tega okvira upoštevane.

               26A.7   VELJAVNOST OKVIRA

                     (1)

                     Ta okvir se bo uporabljal za obdobje, ki se konča 31. decembra 2009. Nadzorni organ bo pred 31. decembrom 2009 ocenil okvir. Nadzorni organ lahko spremeni ta okvir pred 31. decembrom 2009 na podlagi pomembnih dejavnikov politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik EGP ali mednarodnih obvez. Vendar pa taka revizija ne bo vplivala na prepoved naložbene pomoči za jeklarsko industrijo.

                     (2)

                     Kar zadeva jeklarski sektor, kakor je opredeljen v Prilogi B, se bodo določbe okvira uporabljale od 1. januarja 2003. Obstoječa specifična sektorska pravila za določene jeklarske sektorje, ki niso bili zajeti v Pogodbi ESPJ (17), se bodo s tem dnem nehala uporabljati. Kar zadeva sektor motornih vozil, kakor je opredeljen v Prilogi C, in sektor sintetičnih vlaken, kakor je opredeljen v Prilogi D, se bodo določbe okvira uporabljale od 1. januarja 2003. Vendar pa se bodo priglasitve, ki jih bo Nadzorni organ evidentiral pred 1. januarjem 2003 za sektor motornih vozil in sektor sintetičnih vlaken, proučile na podlagi meril, veljavnih v času priglasitve.

                     (3)

                     Kar zadeva druge sektorje, kot so navedeni v točki 26A.7(2), se bodo določbe tega okvira uporabljale od 1. januarja 2004. Predhodni večsektorski okvir bo ostal veljaven do 31. decembra 2003. Vendar pa bodo priglasitve, ki jih bo Nadzorni organ evidentiral pred 1. januarjem 2004, proučene na podlagi meril, veljavnih v času priglasitve.

                     (4)

                     Nadzorni organ bo proučil združljivost pomoči za naložbe, dodeljene brez njegove odobritve, s Sporazumom EGP:

                                 (a)

                                 na podlagi meril, določenih v tem okviru, če je bila pomoč dodeljena:

                                             —

                                             1. januarja 2003 ali po tem datumu, kar zadeva pomoč za naložbe za jeklarski sektor,

                                             —

                                             1. januarja 2003 ali po tem datumu, kar zadeva pomoč za naložbe za sektor motornih vozil in sektor sintetičnih vlaken,

                                             —

                                             1. januarja 2004 ali po tem datumu, kar zadeva pomoč za naložbe za vse druge sektorje, za katere velja ta okvir;

                                 (b)

                                 na podlagi pravil, veljavnih v času dodelitve pomoči, v vseh drugih primerih.

               26A.8   PREHODNE DOLOČBE

                     (1)

                     Do datuma uporabe seznama sektorjev, na katerega se nanaša točka 26A.5(4):

                                 (a)

                                 bo največja intenzivnost pomoči za regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil, kakor je opredeljen v Prilogi C, dodeljeno na podlagi odobrenega programa za projekte, ki vključujejo bodisi upravičene izdatke nad 50 milijonov EUR bodisi znesek pomoči nad 5 milijonov EUR, izražen v bruto ekvivalentu dotacije, enaka 30 % ustrezne zgornje meje regionalne pomoči (18);

                                 (b)

                                 ne bodo nobeni izdatki, nastali v okviru naložbenih projektov v sektorju sintetičnih vlaken, kakor je opredeljen v Prilogi D, upravičeni do pomoči za naložbe.

                     (2)

                     Pred datumom uporabe seznama sektorjev, na katerega se nanaša točka 26A.5(4), bo Nadzorni organ odločil, ali in koliko je treba sektor motornih vozil, kakor je opredeljen v Prilogi C, in sektor sintetičnih vlaken, kakor je opredeljen v Prilogi D, vključiti v seznam sektorjev.

                     (3)

                     Kar zadeva ladjedelniški sektor, bodo obstoječa pravila na podlagi Sklepa Skupnega odbora EGP št. 12/99 veljala do 31. decembra 2003. Pred tem datumom bo Nadzorni organ proučil, ali mora pomoč za ladjedelniški sektor obravnavati ta okvir in ali jo je treba vključiti v seznam sektorjev.

               26A.9   USTREZNI UKREPI

                     (1)

                     Da bi Nadzorni organ zagotovil izvajanje pravil, določenih v tem okviru, bo predlagal ustrezne ukrepe v smislu člena 1(1) Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Ti ustrezni ukrepi bodo vključevali naslednje:

                                 (a)

                                 spremembo obstoječih kart regionalnih pomoči s prilagoditvijo:

                                             —

                                             s 1. januarjem 2003, sedanjih zgornjih meja regionalne pomoči intenzivnostim pomoči, ki izhajajo iz pravil, določenih v oddelku 26A.4 tega okvira,

                                             —

                                             s 1. januarjem 2003, sedanjih zgornjih meja regionalne pomoči intenzivnostim pomoči, ki izhajajo iz pravil, določenih v oddelku 26A.8,

                                             —

                                             s 1. januarjem 2004, sedanjih zgornjih meja regionalne pomoči intenzivnostim pomoči, ki izhajajo iz pravil, določenih v oddelku 26A.3,

                                 (b)

                                 prilagoditev vseh obstoječih programov regionalne pomoči, kakor jih opredeljujejo Smernice o državni regionalni pomoči, vključno s tistimi, ki so oproščeni priglasitve v skladu z uredbo o skupinskih izjemah, da bi zagotovili, da za dodeljeno regionalno pomoč za naložbe:

                                             (i)

                                             upoštevajo zgornje meje regionalne pomoči, določene v kartah regionalnih pomoči, kakor so bile spremenjene v skladu z zgornjo točko (a) od 1. januarja 2004, kar zadeva druge sektorje, kot so navedeni v točki 26.A.7(2);

                                             (ii)

                                             določajo individualno priglasitev regionalne pomoči za naložbe, kjer je pomoč večja od največje dovoljene pomoči, ki jo lahko naložba v višini 100 milijonov EUR dobi na podlagi lestvice, prikazane v točki 26A.3(1) tega okvira, od 1. januarja 2004;

                                             (iii)

                                             izključujejo s svojega področja uporabe pomoč za jeklarsko industrijo od 1. januarja 2003;

                                             (iv)

                                             izključujejo s svojega področja uporabe pomoč za industrijo sintetičnih vlaken od 1. januarja 2003 in dokler se ne začne uporabljati seznam sektorjev;

                                             (v)

                                             omejujejo regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil, kakor je opredeljen v Prilogi C, za projekte, ki vključujejo bodisi upravičene izdatke nad 50 milijonov EUR bodisi znesek pomoči nad 5 milijonov EUR, izraženo v bruto ekvivalentu dotacije, na 30 % ustrezne zgornje meje regionalne pomoči od 1. januarja 2003 in dokler se ne začne uporabljati seznam sektorjev;

                                 (c)

                                 zagotovitev, da se obrazci, navedeni v točki 26A.6(2), Nadzornemu organu pošiljajo od datuma začetka uporabe tega okvira;

                                 (d)

                                 zagotovitev, da se evidence, navedene v točki 26A.6(3) v oddelku 26A.10, hranijo od datuma začetka uporabe tega okvira;

                                 (e)

                                 skladnost do 31. decembra 2003 s pravili predhodnega Večsektorskega okvira za regionalno pomoč, namenjeno večjim naložbenim projektom, in zlasti z zahtevami priglasitev, določenimi v navedenem okviru.

                     (2)

                     Države Efte morajo potrebne spremembe izvesti v obdobju, ki se konča 31. decembra 2003, razen ukrepov v zvezi z jeklarskim sektorjem, za katerega je treba spremembe izvesti z učinkom od 1. januarja 2003, ter v zvezi s sektorjem sintetičnih vlaken in sektorjem motornih vozil, za katera je treba spremembe izvesti z učinkom od 1. januarja 2003. Države Efte se poziva, da sporočijo svoje izrecno strinjanje s predlaganimi ustreznimi ukrepi v 20 delovnih dneh od datuma, ko so obveščene o dopisu. V odsotnosti kakršnega koli odgovora bo Nadzorni organ domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.

               26A.10   ZAHTEVA ZA PRIGLASITEV

                     (1)

                     Države Efte se poziva, da za priglasitev predlogov pomoči v skladu s tem okvirom uporabijo obrazec za priglasitev, priložen k temu okviru (Priloga E).

               26A.11   OPREDELITEV UPORABLJENIH IZRAZOV

                     (1)

                     Uporabljale se bodo naslednje opredelitve izrazov, uporabljenih v tem okviru:

               Naložbeni projekt

                     (2)

                     ‚Naložbeni projekt’ pomeni začetno naložbo v smislu oddelka 25.4 Smernic o državni regionalni pomoči. Naložbenega projekta se ne sme umetno razdeliti na podprojekte, da bi se izognili določbam tega okvira. Za namen tega okvira naložbeni projekt vključuje vse naložbe v osnovna sredstva na lokaciji, ki jih opravi eno ali več podjetij v obdobju 3 let. Za namen tega okvira je proizvodna lokacija ekonomsko nedeljiva serija osnovnih sredstev, ki izpolnjujejo natančno tehnično funkcijo, so fizično ali funkcionalna povezana in imajo jasno opredeljene cilje, kot je proizvodnja določenega proizvoda. Kadar se iz iste surovine proizvajata dva ali več proizvodov, se bo za proizvodne enote takih proizvodov štelo, da predstavljajo eno proizvodno lokacijo.

               Upravičeni izdatki

                     (3)

                     ‚Upravičeni izdatki’ se določijo v skladu s pravili, določenimi v Smernicah o državni regionalni pomoči za ta namen.

               Zgornja meja regionalne pomoči

                     (4)

                     ‚Zgornja meja regionalne pomoči’ se nanaša na največjo intenzivnost pomoči, odobreno za velika podjetja na zadevnem območju, ki prejema pomoč, ob dodelitvi pomoči.
                     Največje intenzivnosti pomoči se določijo v skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči, na podlagi karte regionalnih pomoči, ki jo odobri Nadzorni organ.

               Zadevni proizvod

                     (5)

                     ‚Zadevni proizvod’ pomeni proizvod, ki ga predvideva naložbeni projekt, in, kjer je to ustrezno, njegove nadomestke, ki jih za take šteje bodisi potrošnik (zaradi lastnosti proizvoda, cen in predvidene uporabe) bodisi proizvajalec (zaradi prilagodljivosti proizvodnih obratov). Kadar se proizvod nanaša na vmesni proizvod in velik del proizvodnje ni prodan na trgu, se za zadevni proizvod šteje, da vključuje proizvode v nadaljnjem proizvodnem procesu.

               Očitna poraba

                     (6)

                     ‚Očitna poraba’ zadevnega proizvoda je proizvodnja plus uvoz minus izvoz.

                     (7)

                     Kjer bo Nadzorni organ v skladu s tem okvirom določal povprečno letno rast očitne porabe zadevnega proizvoda, bo upošteval, kjer je to ustrezno, vsako pomembno spremembo v tem trendu.

                     (8)

                     Kadar se bo naložbeni projekt nanašal na storitveni sektor, bo Nadzorni organ, zato in da bi določil velikost in razvoj trga, namesto očitne porabe uporabil promet zadevnih storitev na podlagi segmentacije trga, ki je splošno sprejeta za zadevne storitve in za katero so statistični podatki takoj na voljo.

            PRILOGA A K VEČSEKTORSKEMU OKVIRU
            [OBRAZEC ZA NAKNADNO SPREMLJANJE]

                        —

                        Naslov programa (ali navedite, da gre za pomoč ‚ad hoc’)

                        —

                        Oseba javnega prava, ki zagotavlja pomoč

                        —

                        Če je pravna podlaga shema pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ, navedite datum odobritve in referenčno številko državne pomoči

                        —

                        Navedite regijo in občino

                        —

                        Navedite ime podjetja, ali je MSP ali veliko podjetje, in, kjer ustrezno, ime matičnih podjetij

                        —

                        Navedite vrsto projekta in ali gre za nov obrat ali razširitev zmogljivosti ali drugo

                        —

                        Navedite skupne stroške in upravičene stroške naložbenih izdatkov, ki bodo vloženi v življenjski dobi projekta

                        —

                        Nominalni znesek pomoči ter njen bruto in neto ekvivalent dotacije

                        —

                        Navedite pogoje, povezane s plačilom predlagane pomoči, če obstajajo

                        —

                        Zadevni proizvodi ali storitve in njihova nomenklatura PRODCOM ali nomenklatura CPA za projekte v storitvenih sektorjih

            PRILOGA B K VEČSEKTORSKEMU OKVIRU
            OPREDELITEV JEKLARSKE INDUSTRIJE ZA NAMEN VEČSEKTORSKEGA OKVIRA
            Za namen tega večsektorskega okvira jeklarsko industrijo sestavljajo podjetja, vključena v proizvodnjo spodaj naštetih jeklarskih proizvodov:

                        Proizvod

                        Oznaka kombinirane nomenklature (19)

                        Grodelj

                        7201

                        Fero-zlitine

                        7202 11 20; 7202 11 80; 7202 99 11

                        Železo, dobljeno z direktno redukcijo železove rude, in gobasti izdelki iz železa

                        7203

                        Železo in nelegirano jeklo

                        7206

                        Polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Žica, toplo valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa ali nelegiranega jekla

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Palice iz železa ali nelegiranega jekla

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Kotni profili in drugi profili iz železa ali nelegiranega jekla

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Nerjavno jeklo

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Žica iz nerjavnega jekla

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Ploščato valjani izdelki iz drugih legiranih jekel

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Palice iz drugih legiranih jekel

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Piloti

                        7301 10 00

                        Tirnice in pragovi

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Brezšivne cevi in votli profili

                        7303; 7304

                        Varjene cevi iz železa ali jekla, katerih zunanji premer presega 406,4 mm

                        7305

            PRILOGA C K VEČSEKTORSKEMU OKVIRU
            OPREDELITEV INDUSTRIJE MOTORNIH VOZIL ZA NAMENE VEČSEKTORSKEGA OKVIRA
            ‚Industrija motornih vozil’ pomeni razvoj, proizvodnjo in sestavo ‚motornih vozil’, ‚motorjev’ za motorna vozila in ‚modulov ali podsistemov’ za taka vozila ali motorje bodisi s strani proizvajalca ali ‚prvorazrednega dobavitelja sestavni delov’, in v zadnjem primeru samo v okviru ‚skupnega projekta’.

                        (a)

                           Motorna vozila

                        Izraz ‚motorna vozila’ pomeni osebna vozila, dostavna vozila, tovornjake, cestne vlačilce, avtobuse in druga gospodarska vozila. Ne vključuje pa dirkalnih avtomobilov, vozil za terensko uporabo (na primer vozila, namenjena za uporabo na snegu ali za prevoz oseb na igrišču za golf), motorjev, prikolic, kmetijskih in gozdarskih traktorjev, počitniških prikolic, specialnih vozil (na primer gasilska vozila, mobilne delavnice), prekucnikov, delovnih vozičkov, (na primer viličarji, luška dvigala in vozila, ki se uporabljajo na peronih) in vojaških vozil, namenjenih za vojsko.

                        (b)

                           Motorji za motorna vozila

                        Izraz ‚motorji za motorna vozila’ pomeni motorje na kompresijski vžig in motorje na prisilni vžig ter električne, turbinske, plinske, hibridne ali druge motorje za motorna vozila.

                        (c)

                           Moduli in podsistemi

                        ‚Modul’ ali ‚podsistem’ pomeni skupek primarnih sestavnih delov, namenjenih za vozilo ali motor, ki ga proizvede, sestavi ali namesti prvorazredni dobavitelj sestavnih delov in se dobavi prek računalniškega sistema naročanja ali na sprotni podlagi. Med te module in podsisteme je treba uvrstiti tudi logistično dobavo in sisteme skladiščenja ter podizvajalske celovite dejavnosti, ki so del proizvodne verige, kot je barvanje podsestavov.

                        (d)

                           Prvorazredni dobavitelji sestavnih delov

                        ‚Prvorazredni dobavitelj sestavnih delov’ pomeni dobavitelja, neodvisnega ali ne, ki oskrbuje proizvajalca, ki prevzema svoj del odgovornosti za oblikovanje in razvoj (12) ter proizvaja, sestavlja ali oskrbuje proizvajalca vozil med proizvodnjo ali sestavo s podsestavi ali moduli. Kot industrijski partnerji so taki dobavitelji pogosto vezani na proizvajalce s pogodbo približno enakega trajanja kot je življenjska doba modela (na primer do nove oblike modela). Prvorazredni dobavitelj sestavnih delov lahko opravlja tudi storitve, zlasti logistične, kot je vodenje dobavnega centra.

                        (e)

                           Skupni projekt

                        Proizvajalec lahko na samem kraju naložbe ali v enem ali več industrijskih parkih v geografski bližini (13) združi enega ali več projektov prvorazrednih dobaviteljev sestavnih delov za dobavo modulov ali podsistemov za vozila ali motorje, ki se proizvajajo. ‚Skupni projekt’ pomeni projekt, ki združuje take projekte. Skupni projekt traja, kolikor traja življenjska doba naložbenega projekta proizvajalca. Naložba enega prvorazrednega dobavitelja sestavnih delov je vključena v opredelitev skupnega projekta, če je vsaj polovica proizvodnje, ki izhaja iz te naložbe, dobavljena zadevnemu proizvajalcu v zadevnem obratu.

            PRILOGA D K VEČSEKTORSKEMU OKVIRU
            OPREDELITEV INDUSTRIJE SINTETIČNIH VLAKEN ZA NAMENE VEČSEKTORSKEGA OKVIRA
            Industrija sintetičnih vlaken je za namene tega okvira opredeljena kot:

                        —

                        iztiskanje/tkanje vseh generičnih vrst vlaken in preje na podlagi poliestra, poliamida, akrila ali polipropilena, ne glede na njihovo končno uporabo,
                        ali

                        —

                        polimerizacija (vključno s polikondenzacijo), kadar je ta vključena v iztiskanje v smislu uporabljenih strojev,
                        ali

                        —

                        kakršen koli pomožen proces, povezan s hkratno namestitvijo zmogljivosti za iztiskanje/tkanje, ki jo opravi prihodnji upravičenec ali drugo podjetje v skupini, ki ji pripada, in ki je v določeni zadevni poslovni dejavnosti običajno vključen v tako zmogljivost v smislu uporabljenih strojev.

            PRILOGA E K VEČSEKTORSKEMU OKVIRU
            OBRAZEC ZA PRIGLASITEV (20)

            ODDELEK 1 – DRŽAVA EFTE
            Podatki o javnem organu, ki izvaja priglasitve:
            1.1.2   Naziv in naslov organa, ki izvaja priglasitve:
            1.1.3   Ime, telefon, telefaks in naslov elektronske pošte ter položaj kontaktne(-ih) osebe(oseb) v primeru naknadnih vprašanj:
            Podatki o kontaktnih osebah v stalnem predstavništvu:
            1.2.1   Ime, telefon, telefaks in naslov elektronske pošte ter položaj kontaktne osebe v primeru naknadnih vprašanj:
            ODDELEK 2 – PREJEMNIK POMOČI
            Struktura podjetja ali podjetij, ki vlagajo v projekt:
            2.1.1   Identiteta prejemnika pomoči:
            2.1.2   Če se pravna identiteta prejemnika pomoči razlikuje od podjetja(-ij), ki financira(-jo) projekt ali prejema(-jo) pomoč, opišite tudi te razlike:
            2.1.3   Navedite matično skupino prejemnika pomoči, opišite strukturo skupine in lastniško strukturo vsakega matičnega podjetja:
            Za podjetje ali podjetja, ki vlagajo v projekt, navedite naslednje podatke za zadnja tri finančna leta:
            2.2.1   Svetovni promet, promet EGP, promet v zadevni državi Efte:
            2.2.2   Dobiček po obdavčitvi in denarni tok (na konsolidirani osnovi):
            2.2.3   Svetovna zaposlenost, zaposlenost na ravni EGP in v zadevni državi Efte:
            2.2.4   Tržna razčlenitev prodaje v zadevni državi članici, v preostalem delu EGP in zunaj EGP:
            2.2.5   Revidirani finančni izkazi in letno poročilo za zadnja 3 leta:
            Če naložba poteka na obstoječi industrijski lokaciji, navedite naslednje podatke za zadnja tri finančna leta navedenega subjekta:
            2.3.1   Skupni promet:
            2.3.2   Dobiček po obdavčitvi in denarni tok:
            2.3.3   Zaposlenost:
            2.3.4   Tržna razčlenitev prodaje: v zadevni državi Efte, v preostalem delu EGP in zunaj EGP.
            ODDELEK 3 – ZAGOTOVITEV DRŽAVNE PODPORE
            Za vsak ukrep predlagane državne podpore navedite naslednje:
            Podrobnosti:
            3.1.1   Naslov programa (ali navedite, ali gre za pomoč ‚ad hoc’):
            3.1.2   Pravna podlaga (zakon, odlok itd.):
            3.1.3   Oseba javnega prava, ki zagotavlja pomoč:
            3.1.4   Če je pravna podlaga shema pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ, navedite datum odobritve in referenčno številko državne pomoči:
            Oblika predlagane podpore:
            3.2.1   Je predlagana podpora subvencija, subvencioniranje obresti, znižanje prispevkov za socialno varnost, davčna olajšava, kapitalska udeležba, sprememba ali odpis dolga, ugodno posojilo, odlog davčnih obveznosti, znesek, ki ga krije jamstvena shema, itd.?
            3.2.2   Navedite pogoje, povezane s plačilom predlagane podpore:
            Znesek predlagane podpore:
            3.3.1   Nominalni znesek podpore ter njen bruto in neto ekvivalent dotacije:
            3.3.2   Ali je ukrep podpore podvržen davku na pravne osebe (ali drugi neposredni obdavčitvi)? Če samo delno, koliko?
            3.3.3   Navedite popoln razpored izplačila predlagane podpore. Za sveženj predlagane državne podpore navedite naslednje:
            Značilnosti ukrepov podpore:
            3.4.1   Ali še kateri od ukrepov podpore v skupnem projektu še niso opredeljeni? Če niso, jih natančno navedite:
            3.4.2   Navedite, kateri od zgoraj navedenih ukrepov ne pomeni državne podpore in iz katerega(-ih) razloga(-ov):
            3.5   Ali bo zaprošeno za določeno dodatno podporo za isti projekt iz katerih koli drugih evropskih ali mednarodnih finančnih ustanov? Če bo, za kolikšne zneske?
            Kumulacija ukrepov javne podpore:
            3.6.1   Ocenjeni bruto ekvivalent dotacije (pred obdavčenjem) združenih ukrepov pomoči:
            3.6.2   Ocenjeni bruto ekvivalent dotacije (po obdavčenju) združenih ukrepov pomoči:
            ODDELEK 4 – PROJEKT, KI PREJEMA POMOČ
            Lokacija projekta:
            4.1.1   Navedite regijo in občino ter naslov:
            Trajanje projekta:
            4.2.1   Navedite datum začetka naložbenega projekta in datum zaključka naložbe:
            4.2.2   Navedite načrtovani datum začetka nove proizvodnje in leto, do katerega je mogoče doseči polno proizvodnjo:
            Opis projekta:
            4.3.1   Navedite vrsto projekta in ali je nov obrat ali razširitev zmogljivosti ali drugo:
            4.3.2   Na kratko na splošno opišite projekt:
            Razčlenitev stroškov projekta:
            4.4.1   Navedite skupne stroške naložbenih izdatkov, ki bodo vloženi in amortizirani v življenjski dobi projekta:
            4.4.2   Zagotovite podrobno razčlenitev naložbenih in nenaložbenih (2) izdatkov, povezanih z naložbenim projektom:
            Financiranje skupnih stroškov projekta:
            4.5.1   Navedite financiranje skupnih stroškov naložbenega projekta:
            ODDELEK 5 – ZNAČILNOSTI PROIZVODA IN TRGA
            Opredelitev proizvoda(-ov), predvidenega(-ih) s projektom:
            5.1.1   Navedite proizvod(-e), ki se bodo proizvajali v obratu, ki prejema pomoč, po zaključku naložbe, in ustrezen(-ne) (pod)sektor(-je), v katerega(katere) sodi(-jo) proizvod(-i) (navedite oznako PRODCOM ali nomenklaturo CPA za projekte v storitvenih sektorjih):
            5.1.2   Kateri(-e) proizvod(-e) bo nadomestil? Če se ti nadomeščeni proizvodi ne proizvajajo na isti lokaciji, navedite, kje se trenutno proizvajajo:
            5.1.3   Kateri drug(-i) proizvod(-i) se lahko proizvaja(-jo) v istem obratu z malo ali nič dodatnimi stroški?
            Zmogljivosti:
            5.2.1   Opredelite vpliv projekta na skupno zmogljivost prejemnika pomoči, ki je sposobna preživeti, v EGP (vključno na ravni skupine) za vsakega od zadevnih proizvodov (v enotah na leto v letu pred letom začetka in ob zaključku projekta):
            5.2.2   Za vsakega od zadevnih proizvodov ocenite skupno zmogljivost vseh proizvajalcev v EGP:
            Tržni podatki:
            5.3.1   Za vsako od zadnjih šestih finančnih let navedite podatke o očitni porabi zadevnega(-ih) proizvoda(-ov). Če so na voljo, vključite statistike iz drugih virov za ponazoritev odgovora:
            5.3.2   Za naslednja tri finančna leta navedite napoved razvoja očitne porabe zadevnega(-ih) proizvoda(-ov). Če so na voljo, vključite statistike iz neodvisnih virov za ponazoritev odgovora:
            5.3.3   Ali ustrezni trg upada in zakaj?
            5.3.4   Ocena tržnih deležev (v vrednosti) prejemnika pomoči ali skupine, ki ji pripada, v letu pred letom začetka in ob zaključku projekta:
         “

         (1)  UL L 111, 29.4.1999, in v Dopolnilu EGP št. 18, istega dne.

         (2)  Glej poglavje 25 teh smernic.

         (3)  Glej poglavje 16 teh smernic.

         (4)  Glej poglavje 14 teh smernic.

         (5)  Glej poglavje 15 teh smernic.

         (6)  V skladu s Smernicami o državni regionalni pomoči so upravičeni izdatki za regionalno pomoč za naložbe opredeljeni bodisi s pravili, določenimi v odstavkih smernic (8) – (12) v oddelku 25.4 (možnost 1), ali s pravili, določenimi v odstavku smernic (24) v oddelku 25.4 (možnost 2). V skladu z odstavkom (30) v oddelku 25.4 Smernic o državni regionalni pomoči je mogoče pomoč, izračunano na podlagi možnosti 1 (‚pomoč za naložbe’), združiti s pomočjo, izračunano na podlagi možnosti 2 (‚pomoč za ustvarjanje delovnih mest’), če združeni znesek pomoči ne presega zgornje meje regionalne pomoči, pomnožene z višjim od dveh možnih upravičenih izdatkov. V skladu s tem pravilom in za namene tega okvira so upravičeni izdatki določenega naložbenega projekta opredeljeni na podlagi možnosti, ki privede do višjega zneska. Znesek upravičenih izdatkov bo določen tako, da ne bo presegal višjega naložbenega zneska, ki izhaja iz višjega zneska, pridobljenega z metodo za ustvarjanje delovnih mest in metodo za začetne naložbe, ob upoštevanju zgornje meje intenzivnosti, določene za regijo.

         (7)  Spodnja tabela prikazuje za določene velikosti upravičenih izdatkov in za določene regionalne zgornje meje intenzivnosti pomoči, ki se lahko dovolijo na podlagi lestvice znižanja.

                  Upravičen izdatek

                  Zgornja meja regionalne pomoči

                  15 %

                  20 %

                  25 %

                  30 %

                  35 %

                  40 %

                  50 milijonov EUR

                  15,00 %

                  20,00 %

                  25,00 %

                  30,00 %

                  35,00 %

                  40,00 %

                  100 milijonov EUR

                  11,25 %

                  15,00 %

                  18,75 %

                  22,50 %

                  26,25 %

                  30,00 %

                  200 milijonov EUR

                  8,18 %

                  10,90 %

                  13,63 %

                  16,35 %

                  19,08 %

                  21,80 %

                  500 milijonov EUR

                  6,33 %

                  8,44 %

                  10,55 %

                  12,66 %

                  14,77 %

                  16,88 %

         (8)  Predloge za dodelitev ad hoc pomoči je treba v vsakem primeru priglasiti in bodo presojeni na podlagi pravil, določenih v oddelku 26.3 okvira, in v skladu s splošnimi merili presoje, določenimi v Smernicah o državni regionalni pomoči.

         (9)  Če država Efte dokaže, da upravičenec do pomoči s pristnimi inovacijami ustvarja nov proizvodni trg, preskusov, določenih v točkah (a) in (b), ni treba opraviti, pomoč pa bo odobrena na podlagi lestvice iz odstavka (1) v oddelku 26A.3.

         (10)  Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (UL L 374, 31.12.1991, str. 1). Uredba je bila vključena v Sporazum EGP (Priloga XXI) s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94.

         (11)  Ta vključuje jeklarske sektorje, ki jih je prej zajemala Pogodba ESPJ, ter tudi podsektorje brezšivnih cevi in velikih varjenih cevi, ki niso bili zajeti v Pogodbi ESPJ, toda ki so del integriranega proizvodnega procesa in ki imajo podobne lastnosti kot jeklarski sektor, ki ga je zajemala Pogodba ESPJ.

         (12)  Pomoč za ladjedelništvo obravnava Uredba Sveta (ES) št. 1540/98 o uvedbi novih pravil o pomoči za ladjedelništvo, kakor je bila prilagojena za namen Sporazuma EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 12/99, v nadaljnjem besedilu Uredba o ladjedelništvu (glej tudi poglavje 31 smernic o državni pomoči).

         (13)  Uredba Sveta (EGS) št. 3696/93 z dne 29. oktobra 1993 o statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) v Evropski gospodarski skupnosti (UL L 342, 31.12.1993, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 204/2002 (UL L 36, 6.2.2002, str. 1). Uredba Sveta (EGS) št. 3924/91 z dne 19. decembra 1991 o uvedbi analize industrijske proizvodnje na ravni Skupnosti (UL L 374, 31.12.1991, str. 1). Uredba (EGS) št. 3696/93 je bila vključena v Sporazum EGP (Priloga XXI) s Sklepom Skupnega odbora št. 7/94.

         (14)  Močna domneva o sektorskem upadu lahko izhaja iz negativne povprečne letne stopnje rasti očitne porabe v EGP v zadnjih petih letih.

         (15)  Ta znesek se lahko načeloma določi na 25 milijonov EUR, vendar se lahko od sektorja do sektorja razlikuje.

         (16)  Trg za zadevni proizvod velja za hitro rastočega, če očitna poraba v zadnjih 5 letih na ustrezni ravni klasifikacije PRODCOM v EGP ali, če ti podatki niso na voljo, na podlagi druge segmentacije trga, ki je splošno sprejeta za zadevne proizvode in za katero so statistični podatki takoj na voljo, po vrednosti raste za povprečno stopnjo, enako ali višjo od povprečne rasti BDP EGP.

         (17)  Glej poglavje 24 teh smernic.

         (18)  Predloge za dodelitev ad hoc pomoči je treba v vsakem primeru priglasiti in o njih bodo presodili na podlagi tega pravila in v skladu s splošnimi merili presoje, določenimi v smernicah (‚regionalna pomoč’).

         (19)  UL L 279, 23.10.2001, str. 1.

         (20)  V zvezi s pomočjo zunaj odobrenih shem mora država Efte zagotoviti informacije, ki podrobno navajajo koristne učinke pomoči na zadevnem območju, ki prejema pomoč.


title: 2005/909/ES: Sklep Komisije z dne  14. decembra 2005  o ustanovitvi skupine strokovnjakov, ki bo svetovala Komisiji ter olajšala sodelovanje med sistemi javnega nadzora nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami

text:
               16.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 329/38

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 14. decembra 2005
   o ustanovitvi skupine strokovnjakov, ki bo svetovala Komisiji ter olajšala sodelovanje med sistemi javnega nadzora nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami
   (2005/909/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Krepitev obvezne revizije je bistvenega pomena za pridobitev ponovnega zaupanja vlagateljev v finančne trge. Posodobljena Osma direktiva o obvezni reviziji letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (1) (v nadaljevanju „posodobljena Osma direktiva“) med drugim uvaja zahtevo, da države članice vzpostavijo sistem javnega nadzora nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami. Cilj posodobljene Osme direktive je tudi usklajevanje sistemov javnega nadzora na ravni Skupnosti, poleg tega pa ta direktiva vključuje možnost, da Komisija sprejme izvedbene ukrepe.

               (2)

               Za doseganje ciljev posodobljene Osme direktive se mora Komisija posvetovati s strokovno skupino, ki bi prispevala k usklajevanju in razvoju sistemov javnega nadzora v Evropski uniji. Skupina bi lahko prispevala tudi k tehnični pripravi izvedbenih ukrepov za posodobljeno Osmo direktivo.

               (3)

               Strokovno skupino bi morali sestavljati predstavniki na visoki ravni iz sistemov javnega nadzora nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami v državah članicah. Če taki sistemi še niso vzpostavljeni, bi se morali skupini pridružiti predstavniki iz nacionalnih ministrstev, odgovornih za njihovo vzpostavitev. Samo osebe, ki niso dejavne kot revizorji, kakor je opredeljeno v členu 2(11.b) posodobljene Osme direktive, so lahko imenovane za predstavnike ali namestnike predstavnikov zaradi morebitnih navzkrižij interesov med revizorji in zasebnim sektorjem na eni strani ter javnim interesom na drugi strani. Vendar mora delo Komisije in skupine kljub temu graditi na znanju in izkušnjah oseb, ki so dejavne kot revizorji. Posledično bi se morala Komisija po razpravi s strokovno skupino izčrpno in dovolj zgodaj ter na odprt in pregleden način posvetovati o delu skupine z udeleženci na trgu, potrošniki, revizorji in končnimi uporabniki.

               (4)

               Zato je treba ustanoviti strokovno skupino, imenovano „Evropska skupina organov za nadzor revizorjev“, ter natančneje določiti njene naloge in sestavo –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Komisija ustanavlja strokovno skupino, imenovano „Evropska skupina organov za nadzor revizorjev“, v nadaljevanju „skupina“.
   Člen 2
   Naloga
   Komisija se lahko posvetuje s skupino o vseh vprašanjih v zvezi s pripravo izvedbenih ukrepov za posodobljeno Osmo direktivo. Skupina lahko razpravlja tudi o vseh zadevah, povezanih s sodelovanjem med sistemi javnega nadzora nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami.
   Glavne naloge skupine so:

               —

               olajševati sodelovanje med sistemi javnega nadzora držav članic ter omogočati izmenjavo dobrih praks v zvezi z vzpostavitvijo takih sistemov in rednim sodelovanjem med njimi,

               —

               prispevati k tehnični oceni sistemov javnega nadzora tretjih držav ter k mednarodnemu sodelovanju med državami članicami in tretjimi državami na tem področju,

               —

               prispevati k tehničnemu pregledu mednarodnih revizijskih standardov, vključno s procesi za njihovo pripravo, da bi se ti standardi sprejeli na ravni Skupnosti.

         Člen 3
   Sestava – imenovanje
   1.   Skupino sestavljajo predstavniki na visoki ravni iz organov, odgovornih za javni nadzor nad zakonsko določenimi revizorji in revizijskimi družbami v državah članicah, če takih organov ni, pa predstavniki iz pristojnih nacionalnih ministrstev.
   2.   Vsaka država članica imenuje predstavnika na visoki ravni iz enega od organov iz odstavka 1, da sodeluje na sestankih skupine. Komisija lahko zavrne predstavnika, ki ga je imenovala država članica, kadar meni, da predstavnik ni primeren, zlasti če obstaja navzkrižje interesov. V takem primeru Komisija hitro obvesti zadevno državo članico, ki lahko potem imenuje drugega predstavnika.
   3.   Samo osebe, ki niso dejavne kot revizorji, so lahko imenovane za predstavnike.
   4.   Vsaka država članica imenuje enega predstavnika. Vsaka država članica lahko imenuje enega namestnika predstavnika pod pogoji iz odstavkov 1, 2, 3 in 5.
   5.   Uporabljajo se naslednje določbe:

               —

               v primeru, da državo članico predstavlja ministrstvo, ta država članica, ko je vzpostavljen sistem javnega nadzora nad revizorji in revizijskimi družbami, nadomesti svojega predstavnika s predstavnikom iz tega sistema javnega nadzora,

               —

               predstavniki, ki ne morejo več učinkovito prispevati k razpravam skupine, ki odstopijo ali ki ne spoštujejo pogojev iz točk 1 ali 3 tega člena ali člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so nadomeščeni,

               —

               člani podskupin iz člena 4 spodaj, ki so dejavni kot revizorji, na začetku svojega mandata in vsakič, ko to zahteva predsednik, podpišejo zavezo, da bodo delovali v javnem interesu, ter izjavo o obstoju ali neobstoju kakršnih koli interesov, ki bi lahko zmanjševali njihovo objektivnost.

         Člen 4
   Delovanje
   1.   Skupini predseduje Komisija.
   2.   Praviloma bi se morala Komisija po razpravi s skupino izčrpno in dovolj zgodaj ter na odprt in pregleden način posvetovati o delu skupine z udeleženci na trgu, potrošniki, revizorji in končnimi uporabniki.
   3.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina; podskupine se razpustijo takoj, ko so te naloge opravljene. Podskupine lahko vključujejo tudi osebe, ki so dejavne kot revizorji.
   4.   Predsednik lahko prosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   5.   Razprave skupine niso javne.
   6.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Tajniške storitve zagotavlja Komisija. Teh sestankov se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   7.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija.
   8.   Komisija lahko objavi v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta kakršen koli povzetek, sklepno ugotovitev, delno sklepno ugotovitev ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Stroški sestankov
   Komisija povrne potne stroške ter, kadar je to primerno, dnevnice predstavnikov, članov podskupin, strokovnjakov in opazovalcev v okviru dejavnosti skupine v skladu z veljavnimi določbami Komisije. Predstavniki za opravljanje svojih nalog niso plačani.
   Stroški sestankov se povrnejo v mejah odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih zadevnemu oddelku v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 14. decembra 2005

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.


title: 2006/821/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/64

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 27. aprila 2006
   o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004
   (2006/821/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004, skupaj z odgovori Centra (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (4) in zlasti člena 12a Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0094/2006),

               1.

               se seznani z naslednjimi podatki iz računovodskih izkazov Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunski leti 2004 in 2003:
               Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2003

                           (v 1000 EUR)

                           2004

                           2003

                           Prihodki

                           Subvencije Komisije

                           13 700

                           14 500

                           Prihodki iz prejšnjih proračunskih let

                           0

                           0

                           Razni prihodki

                           42

                           3

                           Dodeljen prihodek (Phare in tretje države)

                           724

                           792

                           Finančni prihodki

                           0

                           0

                              Skupaj prihodki (a)

                              14 466

                              15 295

                           Proračunski odhodki za proračunsko leto

                           Osebje – Naslov I proračuna

                           Plačila

                           8 579

                           7 554

                           Prenesena sredstva

                           466

                           443

                           Administracija –– naslov II proračuna

                           Plačila

                           768

                           778

                           Prenesena sredstva

                           542

                           358

                           Poslovno delovanje – Naslov III proračuna (razen za dodeljeni prihodek)

                           Plačila

                           2 508

                           2 381

                           Plačila glede na neporavnane obveznosti na dan 31.12.2003

                           2 702

                           Prenesena sredstva

                           0

                           3 138

                           Dodeljen prihodek (Phare in tretje države)

                           Plačila

                           416

                           546

                           Prenesena sredstva

                           309

                           246

                              Skupaj odhodki (b)

                              16 290

                              15 444

                              Izid proračunskega leta (a – b)

                              - 1 824

                              - 149

                           Preneseni saldo iz prejšnjega proračunskega leta

                           - 993

                           - 545

                           Prenesena in preklicana sredstva

                           56

                           399

                           Nevtralizacija prenosa N-1 za naslov 3 povezanega s prehodom na diferencirana sredstva

                           3 138

                           Neporabljene vsote za ponovno uporabo iz prejšnjega proračunskega leta

                           1

                           10

                           Povračila Komisiji

                           - 716

                           Tečajne razlike

                           - 4

                           8

                              Saldo proračunskega leta

                              374

                              - 993

               2.

               potrdi zaključni račun Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter ga objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L);

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 269, 28.10.2005, str. 29.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 60.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/66

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2004, skupaj z odgovori Centra (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (4) in zlasti člena 12a Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0094/2006),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je pridobilo zadostno zagotovilo, da so letni računovodski izkazi za proračunsko leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2004, zanesljivi, in da so bile, razen nekaterih nepravilnosti pri oddaji javnih naročil, z njimi povezane transakcije kakor celota zakonite in pravilne,

               B.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je s strani vseh agencij prejelo zadostna zagotovila, z izjemo pridržkov, izraženih za proračunsko leto 2004 glede Evropske agencije za obnovo, Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Evropske fundacije za usposabljanje, Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije ter Evropske agencije za varnost hrane,

               C.

               ker je 12. aprila 2005 Parlament podelil direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2003 (6) in je med drugim v svoji resoluciji, priloženi sklepu o razrešnici (7), pozval Center, naj v letu 2005 dokonča spremembe svojega finančnega sistema,

               1.

               opozarja, da Parlament v skladu s členom 185 Finančne uredbe podeli razrešnico glede izvrševanja proračunov organov, ki jih ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki dejansko prejemajo donacije v breme proračuna; vendar opozarja, da se vsi ti organi ne financirajo v celoti ali delno z donacijami v breme proračuna; poudarja, da odločitev o razrešnici zato vključuje tako proračunska kakor tudi neproračunska sredstva teh organov; meni, da je nesprejemljivo, da so nekateri organi, ki jih je ustanovila Unija, odgovorni za porabo dohodka iz drugih virov (ne iz proračuna), medtem ko drugi organi, ki ne prejemajo subvencij iz proračuna, za to niso odgovorni; potrjuje načelo, da morajo vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, pridobiti razrešnico Parlamenta, tudi če drug organ, pristojen za podelitev razrešnice, ukrepa na podlagi svojega ustanovnega besedila; meni, da je treba pregledati vsa besedila, ki niso v skladu s tem načelom;

               2.

               meni, da je tabela 1 iz poročila Računskega sodišča, ki je bilo prvič uvedeno med postopkom razrešnice za leto 2003 in ki povzema pooblastila in odgovornosti, upravljanje, vire, dejavnosti in storitve Centra, zelo pomembno; ugotavlja, da je informacije iz tabele 1 zagotovil Center; poziva Računsko sodišče, da preveri vsebino tabele 1;

               3.

               vztraja, da bi si morale agencije poleg ustrezne porabe denarja prizadevati tudi za čim bolj uspešno in učinkovito porabo denarja; poziva Računsko sodišče, da razmisli o možnosti razširitve svojih posebnih letnih poročil o agencijah tako, da bi vključevala preverjanja rezultatov in doseganja ciljev; v tem smislu in v skladu s svojimi resolucijami o razrešnici za leto 2003 vztraja, da je treba upoštevati naslednje elemente, in sicer, da se različne agencije, kolikor je mogoče, izogibajo podvajanju dela ter da se podrobno opredelijo ukrepi, namenjeni izboljšanju preglednosti in obveščanja javnosti, skupaj z ukrepi Skupnosti za zagotavljanje enakosti med spoloma na vseh ravneh zaposlovanja, usposabljanja in delitve odgovornosti;

               4.

               ugotavlja, da agencije Skupnosti nimajo vedno dobrega ugleda ter da si številne od njih te negativne podobe ne zaslužijo; poudarja, da bi bilo treba državljane EU o tem primerno osveščati ter po potrebi in s primernimi sredstvi upravičiti obstoj teh agencij in njihove; rezultate; poziva Komisijo, da s sredstvi, ki se ji zdijo potrebna, ustrezno ukrepa;

               5.

               ugotavlja, da je širitev Evropske unije leta 2004 pomembno vplivala na strukture in načine delovanja agencij Skupnosti ter da je več agencij v poročilih o dejavnostih opozorilo zlasti na povečanje števila upravnih delavcev; poziva Komisijo, da oceni resnične ali domnevne težave agencij in priporoči potrebne spremembe predpisov;

               6.

               ugotavlja, da se je Komisija obvezala uskladiti predstavitve poročil o dejavnosti svojih generalnih direktoratov; poziva k upoštevanju podobnega pristopa za poročila o dejavnosti agencij Skupnosti, ki se glede na vsebino zelo razlikujejo; poziva Komisijo, naj opozori agencije Skupnosti na to, katere informacije in kazalnike dejavnosti morajo zagotoviti;

               7.

               poziva Center, naj prilagodi prihodnje proračune, da se zagotovi ustrezna predstavitev diferenciranih sredstev;

               8.

               z zadovoljstvom ugotavlja znatno zmanjšanje prenosov sredstev, ki ga je Center v primerjavi s prejšnjimi leti dosegel v letu 2004, tako da proračun, ki ga izvršuje Center, bolje odraža proračun, ki ga je odobril proračunski organ;

               9.

               poudarja, da mora Center zagotoviti popolnost računovodskih izkazov in da so vse dejavnosti, vključno z nakupi in prodajo, ki jih opravlja menza za zaposlene, podvržene primerni kontroli;

               10.

               je zaskrbljen zaradi nepravilnosti, ki jih je pri postopku podeljevanja pogodb ugotovilo Računsko sodišče; se seznani z ukrepi, ki jih je sprejel Center za zagotovitev, da se take nepravilnosti ne bodo ponovile; poziva Center, naj zagotovi, da se dosledno upoštevajo razpisni pogoji in pravila konkurence;

               11.

               se seznani s pripombami Računskega sodišča glede nedoslednosti v postopku zaposlovanja; poudarja potrebo po pravičnosti, odprtosti in preglednosti pri zaposlovanju; pozdravlja namero Centra, da v letu 2005 pripravi navodila za postopek zaposlovanja;

               12.

               se seznani s pripombo Centra glede pojasnil, priloženih letnim računovodskim izkazom za leto 2004, da „niso bile zaključene vse faze postopka modernizacije“; pričakuje popolnejše poročilo v zvezi z računovodskimi izkazi za leto 2005, v katerem bo navedeno, ali so spremembe finančnega sistema zaključene in v nasprotnem primeru, razloge, zakaj še niso, kaj je še treba narediti in kdaj je predvidena zaključitev;

               13.

               pozdravlja informacije, predložene glede notranje revizije; se seznani s priporočilom upravnega odbora iz njegovega mnenja o računovodskih izkazih za leto 2004, da Center zagotavlja popolno izvajanje standardov notranje kontrole; poziva Center, naj v svojem poročilu o računovodskih izkazih za leto 2005 poroča o napredku na tem področju in napredku glede vzpostavitve specifične funkcije notranje revizije ter zaposlovanja svojih notranjih revizorjev;

               14.

               poziva Komisijo, naj pomaga agencijam, da bodo čim bolje sledile dogovorjenemu delovnemu načrtu za prihodnje leto, da bi omogočile primerno načrtovanje in izvajanje dejavnosti ter se zlasti izognile večjim spremembam količine dela v zadnjem trenutku;

               15.

               poziva Komisijo k izboljšanju sinergij med agencijami z učinkovitejšim sodelovanjem, izogibanjem podvajanju nalog in odpravljanjem pomanjkljivosti, zlasti na skupnih področjih, kakor so področja usposabljanja, povezovanja politik Skupnosti, uporabe najnovejših sistemov upravljanja in reševanja težav, povezanih z dobrim upravljanjem proračuna.

      (1)  UL C 269, 28.10.2005, str. 29.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 60.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

      (6)  UL L 196, 27.7.2005, str. 68.

      (7)  UL L 196, 27.7.2005, str. 69.