               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/173

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009
   (2011/584/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti njenega člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68 te uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0153/2011),

               1.

               odloži sprejetje sklepa o podelitvi razrešnice izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 28.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/174

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti njenega člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68 te uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju letnega notranjega revizijskega poročila o Evropski agenciji za zdravila za leto 2009, ki ga je pripravila služba za notranjo revizijo,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0153/2011),

               A.

               ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009 izdalo mnenje s pridržkom glede zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 5. maja 2010 izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2008 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           izrazil zaskrbljenost zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da je znesek prenesenih proračunskih sredstev dosegel 36 000 000 EUR (19,7 % proračuna), znesek razveljavljenih proračunskih sredstev pa 9 700 000 EUR (tj. 5,3 % proračuna),

                           —

                           pozval agencijo, naj izboljša kakovost svojih postopkov javnih naročil, da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče (na primer v zvezi z uporabo metod vrednotenja za cenovna merila in nujnimi utemeljitvami izbire postopkov),

               C.

               ker je proračun agencije za 2009 znašal 194 000 000 EUR, kar je za 6,28 % več kot v proračunskem letu 2008,

               D.

               ker se proračun agencije financira iz proračuna Unij, ki predstavlja 18,52 % skupnih prejemkov v letu 2009, predvsem pa s taksami, ki jih plačujejo farmacevtske družbe, in ker se je posledično splošni prispevek Unije med letom 2008 in 2009 zmanjšal za 9,2 %,

      Splošne ugotovitve

               1.

               je resno zaskrbljen zaradi odgovorov agencije na pomembna vprašanja, ki sta jih zastavila Računsko sodišče in služba za notranjo revizijo, kot so:

                           (i)

                           vodenje postopkov javnih naročil;

                           (ii)

                           pomanjkanje upoštevanja izvedbenih postopkov za ugotavljanje in upravljanje navzkrižja interesov uslužbencev in strokovnjakov agencije;

                           (iii)

                           merila za zaposlovanje uslužbencev;

               2.

               meni, da bi zlasti omenjeni vidiki lahko privedli do:

                           (i)

                           ponavljajočih se napak pri vodenju postopkov javnih naročil, kot so bile tiste, najdene v letu 2009, ki so predstavljale precejšen delež celotnega proračuna agencije in bi lahko ogrozile zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi agencije;

                           (ii)

                           morebitnih tveganj glede neodvisnosti strokovnjakov in uslužbencev, ki sodelujejo pri vrednotenju medicinskih proizvodov;

                           (iii)

                           morebitnih pomanjkljivosti pri zaposlovanju uslužbencev in strokovnjakov, kar bi lahko privedlo ne samo do izločitve sposobnih kandidatov in/ali zaposlovanja manj sposobnih kandidatov, ampak ima lahko tudi negativne vplive na kakovost znanstvenega ocenjevanja agencije;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

      Postopki javnih naročil

               3.

               je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče v postopkih javnih naročil odkrilo napake, ki predstavljajo precejšen delež skupnega proračuna agencije v proračunskem letu 2009; poudarja, da je Računsko sodišče že leta 2008 naletelo na pomanjkljivosti na tem področju, zlasti pri uporabi metod vrednotenja za merilo cene v utemeljitvah izbire postopkov;

               4.

               še posebej poudarja, da je agencija v več postopkih javnih naročil za obsežne okvirne pogodbe za informacijsko tehnologijo v ocenjeni vrednosti 30 000 000 EUR leta 2009 naredila več napak pri začetku postopkov, kot so:

                           (i)

                           aritmetične napake pri vrednotenju meril za dodelitev naročila;

                           (ii)

                           neustrezna dokumentacija o vrednotenju člana izbirne komisije;

                           (iii)

                           nezadostni dokazi, da je bila metoda vrednotenja izbirnih meril uporabljena dosledno, zato je dopuščala različne interpretacije;

                           (iv)

                           nezadostno preverjanje, s katerim naj bi zmanjšali tveganje napak pri začetku postopka s pogajanji, tako da zaradi napak pri uporabi meril za dodelitev naročila ni bil zagotovljen najboljši izkoristek sredstev;

               5.

               ugotavlja tudi, da je v drugih dveh postopkih javnih naročil s pogajanji v zneskih 5 300 000 EUR in 4 000 000 EUR z enim samim dobaviteljem prišlo do več napak pri začetku postopka, na primer:

                           (i)

                           uradno povabilo za javni razpis ni bilo objavljeno;

                           (ii)

                           podrobne tehnične specifikacije niso bile pripravljene vnaprej;

                           (iii)

                           tehnične specifikacije pred začetkom pogajanj niso jasno opredeljevale vseh proizvodov, ki so predmet naročila;

                           (iv)

                           izbirna komisija ni bila imenovana;

                           (v)

                           poročilo o vrednotenju ni bilo pripravljeno;

               6.

               zato ugotavlja, da agencija ni upoštevala različnih zahtev zadevnih predpisov o javnih naročilih;

               7.

               ni pripravljen sprejeti dejstva, da agencija ni bila sposobna vzpostaviti nadzornega sistema, ki bi preprečil ali pravočasno zaznal omenjene ponavljajoče se napake, ki ogrožajo zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi agencije; glede na to poziva agencijo, naj poveča kakovost svojih postopkov javnih naročil in tako odpravi pomanjkljivosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče;

               8.

               poziva agencijo, naj oblikuje večletni načrt oddaje javnih naročil, ki bi zagotovil strožje tehnične in postopkovne kontrole, in do 30. junija 2011 o tej zadevi poroča organu za podeljevanje razrešnice;

               9.

               poziva agencijo, naj zagotovi, da se rezultati postopkov javnih naročil preverijo pred oddajo naročil; pričakuje, da se glede na ugotovitve Računskega sodišča vedno pripravijo podrobne tehnične specifikacije;

      Prenos proračunskih sredstev

               10.

               je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče poročalo o prenosu proračunskih sredstev v znesku 19 500 000 EUR (38 % vseh obveznosti agencije) in da je bilo približno 14 800 000 EUR prenesenega zneska namenjenih dejavnostim, ki ob koncu leta še niso bile izvedene (oziroma v nekaterih primerih blagu, ki še ni bilo dobavljeno); poudarja, da je to stanje dokaz zamud pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo iz naslova II (Nepremičnine, oprema in razni odhodki iz poslovanja) proračuna agencije, in priča, da agencija ne spoštuje proračunskega načela enoletnosti; je ocenil odgovor agencije v zvezi s pripombami in pozdravlja, da si agencija prizadeva zmanjšati obseg prenesenih sredstev; spodbuja agencijo, naj nadaljuje ta proces zaradi celovite uporabe načela enoletnosti;

               11.

               opozarja, da je Računsko sodišče že v prejšnjih proračunskih letih poročalo o visokih zneskih prenesenih sredstev, in je zaskrbljen, ker je takšno stanje v nasprotju z načelom enoletnosti; ugotavlja, da je znesek prenesenih proračunskih sredstev v letu 2008 dosegel 36 milijonov EUR (19,7 % proračuna v letu 2008), znesek razveljavljenih proračunskih sredstev pa 9,7 milijona EUR (tj. 5,3 % proračuna v letu 2008);

      Prihodki od pristojbin

               12.

               poziva agencijo, naj bolje usklajuje med svojimi finančnimi in znanstvenimi storitvami, da bo odpravila nesprejemljive, dolge zamude pri nalogih za izterjavo; ugotavlja, da so bile po poročilih Računskega sodišča pri dveh nalogih za izterjavo (226 200 EUR in 110 200 EUR) izmed desetih preverjenih zamude še posebej dolge (21 in 5 mesecev), kar je kršitev internih pravil agencije;

               13.

               poudarja, da se proračun Agencije financira tako s sredstvi iz proračuna Unije kot tudi s taksami, ki jih farmacevtska industrija plačuje za pridobitev ali podaljšanje dovoljenja za promet v Uniji; vendar ugotavlja, da prispevek iz proračuna Unije znaša le 18,7 % celotnega proračuna in se je z leti zmanjšal, v letu 2005 je na primer znašal 22,7 %; poudarja, da je celotni proračun agencije znašal 194 389 000 EUR;

      Pogodbe o terminskih valutnih poslih

               14.

               pričakuje, da bo agencija preudarno vodila svojo dolgoletno politiko, da sklepa pogodbe o terminskih valutnih poslih, da bi proračunska sredstva za upravne odhodke zavarovala pred neugodnim nihanjem menjalnega tečaja britanskega funta; od agencije pričakuje, da bo upravljala takšne transakcije, da se preprečijo izgube zaradi tečajnih razlik, kot tiste iz leta 2009 v višini 900 000 EUR; poudarja, da jo je Računsko sodišče že večkrat opozorilo na ta problem; od agencije zahteva, da svojo revidirano politiko vodenja zakladnice nemudoma sporoči pristojnemu odboru Parlamenta; bo spremljal revidirano politiko vodenja zakladnice;

               15.

               od agencije ugotavlja, da je revizijski svetovalni odbor agencije revidiral politiko vodenja zakladnice, jo sprejel in uradno potrdil; poziva agencijo, da Parlamentu pred 30. junijem 2011 posreduje pregled izvajanja revidirane politike vodenja zakladnice;

      Uspešnost

               16.

               meni, da je ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti obstoječih sistemov, namenjenih zagotavljanju znanstvenih nasvetov glede zdravil za ljudi, pomembno orodje za merjenje uspešnosti agencije; ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo odkrila hude pomanjkljivosti v zvezi s tem;

      Upravljanje navzkrižij interesov

               17.

               se mu zdi nesprejemljivo, da agencija ne uporablja zadevnih pravil učinkovito, kar ima za rezultat pomanjkanje kakršnega koli zagotovila, da vrednotenje zdravil za ljudi izvajajo neodvisni strokovnjaki; poudarja, da v letu 2009 še vedno ni bilo izvedenih dvanajst „zelo pomembnih“ in eno „kritično“ priporočilo iz številnih predhodnih letnih revizijskih poročil o agenciji, ki jih je izvedla notranja služba za revizijo, večina katerih zadeva neodvisnost strokovnjakov, pri čemer najstarejše priporočilo sega v leto 2005;

               18.

               ugotavlja, da se je direktor agencije zaposlil na področju svetovanja, ki med drugim farmacevtskim družbam svetuje glede razvoja novih zdravil in zmanjševanja obdobja za njihovo trženje; poudarja, da ta premik zbuja dvome glede aktualne neodvisnosti agencije; ugotavlja, da člen 16 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (6) upravnemu odboru dodeljuje široko diskrecijsko pravico, s katero se lahko dovoli ali prepove takšna zaposlitev; ugotavlja, da se je po privolitvi prihodnje zaposlitve nekdanjega izvršnega direktorja agencije upravni odbor odločil določiti omejitve v zvezi z njegovimi novimi in prihodnjimi strokovnimi aktivnostmi; zato agencijo poziva, naj organu za podeljevanje razrešnice do 30. junija 2011 posreduje poročilo, ki bo navedlo vse primerljive primere, ki so se pripetili vse od vzpostavitve agencije, in podrobno razloži sklep upravnega odbora za vsak posamezen primer;

               19.

               ni pripravljen sprejeti dejstva, da agencija ne spoštuje natančno kodeksa o ravnanju pri določanju načel in smernic o neodvisnosti in zaupnosti, ki veljajo za člane sveta in odbora, strokovnjake in zaposlene v agenciji; od agencije pričakuje, da pred določanjem projektnih vodij za izdelke podrobno oceni, ali bi lahko interesi, ki so jih razkrili uslužbenci, vplivali na njihovo nepristranskost in neodvisnost; poleg tega poziva agencijo, naj dokumentira in oceni svoje kontrole ter vodi evidenco sklepov o dodeljevanju projektov, ki morajo biti na voljo na njeni spletni strani;

               20.

               poudarja, da bi lahko v primerih, ko bi bile ocene postavljene pod vprašaj zaradi navzkrižja interesov, trpel ugled agencije;

               21.

               nemudoma poziva agencijo, da organu za podeljevanje razrešnice posreduje elemente, ki jih je vzpostavila za zagotavljanje neodvisnosti strokovnjakov vse od svoje ustanovitve;

               22.

               se sprašuje o tem, da pomanjkljivosti glede ocenjevanja neodvisnosti strokovnjakov niso navedene v poročilih Računskega sodišča glede letnih računovodskih izkazov agencije od leta 2006 dalje;

               23.

               zahteva, da se ga obvesti, ali se je preverila neodvisnost strokovnjakov in osebja, ki so obravnavali zdravila, ki vsebujejo benfluoreks, in če je to tako, na kakšen način, in kako so bili preverjeni njihovi razkriti interesi;

      Postopki za znanstveno vrednotenje zdravil za ljudi

               24.

               od agencije ni pripravljen sprejeti dejstva, da bodo informacije v dokumentaciji glede zdravil za ljudi nepopolne; v zvezi s tem jo še poziva, naj poskrbi za to, da bo mogoče bistvene informacije preprosto poiskati in da se bodo upoštevale vse zadevne smernice o sistemu arhiviranja;

               25.

               poleg tega od agencije zahteva, naj dopolni in redno posodablja podatkovno zbirko evropskih strokovnjakov, kot zahteva Uredba (ES) št. 726/2004, in o tem obvešča organ za podeljevanje razrešnice; agencijo še poziva, naj dovoli pridobivanje informacij iz podatkovne zbirke SIAMED in podatkovne zbirke s pregledom proizvodov;

      Vloga agencije in pristojnih nacionalnih organov

               26.

               poziva agencijo, naj obvesti organ za podelitev razrešnice o pogojih sporazuma z državami članicami o vlogah in prenosu nalog na nacionalne pristojne organe pri vprašanjih, kot so neodvisnost odborov, strokovnjakov in procesa ocenjevanja, potem ko je sporazum začel veljati, ter o ravni njegovega izvajanja, vključno s podrobno evidenco njegovega nastanka; meni, da je agencija odgovorna za izvajanje obstoječih postopkov za odkrivanje in upravljanje navzkrižja interesov za svoje strokovnjake, dokler se omenjeni sporazum z državami članicami ne bo začel v celoti izvajati;

      Znanstveni nasvet

               27.

               pozdravlja prizadevanja agencije, da bi ponudila obsežnejše znanstveno svetovanje v zgodnjih fazah razvoja novih zdravil, kakor tudi ukrepe za pospešitev ocenjevanja zdravil, ki so bistvenega pomena za javno zdravje, ter za pospešitev razvoja in izvajanja telematskih programov;

      Upravljanje človeških virov

               28.

               poziva agencijo, naj zagotovi, da se naloge zaupne narave ne bodo dodeljevale začasnim uslužbencem; je seznanjen z dejstvom, da agencija zaposluje začasne uslužbence (32 v letu 2009) pod pogojem, da so kandidati opravili preizkus za pogodbene delavce, ter da nekateri začasni uslužbenci opravljajo naloge zaupne narave ali imajo dostop do zaupnih podatkov; opozarja na tveganje, da bi prišlo do varnostnih kršitev, ker imajo začasni uslužbenci dostop do zaupnih informacij ali ne poznajo postopkov, ki jih je treba izvesti;

               29.

               poziva agencijo, naj izboljša postopek zaposlovanja in poskrbi za ustrezno vodenje dokumentacije; je seznanjen z dejstvom, da je služba za notranjo revizijo odkrila pomanjkljivosti v zvezi s tem; poudarja tudi, da se agencija zaradi pomanjkljive dokumentacije v postopku zaposlovanja ne bi mogla primerno odzvati na morebitne obtožbe o neenaki obravnavi kandidatov in/ali o samovoljnih odločitvah o zaposlovanju; prav tako meni, da zaradi omejene konkurence postopki zaposlovanja morda ne ponujajo optimalne izbire, prav tako pa utegne priti do neučinkovite uporabe človeških virov in finančnih sredstev;

      Notranja revizija

               30.

               ni pripravljen sprejeti dejstva, da izjava o zanesljivosti izvršnega direktorja z dne 13. maja 2010 ne vsebuje nobenega pridržka, in posledično ne spoštuje obveze iz kodeksa o ravnanju, ki ga je sprejela agencija, glede izjav o zanesljivosti službe za notranjo revizijo in Računskega sodišča;

               31.

               opozarja, da ima izvršni direktor obvezo, da v svoje poročilo vključi povzetek vsebine poročil službe za notranjo revizijo organu za podeljevanje razrešnice, in zlasti:

                           (i)

                           število in vrsto notranjih revizij, ki jih je opravila služba za notranjo revizijo;

                           (ii)

                           vsa priporočila (tudi tista, ki bi jih agencija utegnila zavrniti) in

                           (iii)

                           vse ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil;

                     se sprašuje, če so bile te obveze izpolnjene v prejšnjih proračunskih letih in zahteva, da agencija do 30. junija 2011 organu za podeljevanje razrešnice posreduje poročila službe za notranjo revizijo od leta 2007 dalje;

               32.

               ugotavlja pobudo agencije, da organu za podeljevanje razrešnice posreduje letno poročilo o poslovanju agencije, ki ga pripravi služba za notranjo revizijo; meni, da bi to morala biti običajna praksa preglednosti in pričakuje, da bodo tej praksi sledile vse druge agencije;

               33.

               ugotavlja, da je izmed 32 priporočil službe za notranjo revizijo eno „kritično“, namreč o izvedbenih postopkih za strokovnjake, 12 pa jih je „zelo pomembnih“ ter se nanašajo predvsem na kadrovsko vodenje, upravljanje navzkrižja interesov zaposlenih in druge postopke znanstvenega vrednotenja zdravil za ljudi v agenciji; zato poziva agencijo, naj organ za podeljevanje razrešnice nemudoma obvesti o natančni vsebini teh priporočil; poziva agencijo, naj nemudoma izvede priporočila službe za notranjo revizijo in organu za podeljevanje razrešnice posreduje celovit pregled sprejetih in izvedenih ukrepov, da se do 30. junija 2011 ta priporočila obravnavajo; poleg tega od Računskega sodišča zahteva, naj spremlja učinkovitost sprejetih ukrepov in o tem obvešča organ za podeljevanje razrešnice;

      Ukrepi, ki jih mora agencija sprejeti do 30. junija 2011

               34.

               opominja izvršnega direktorja agencije, naj v sodelovanju s službo za notranjo revizijo temeljito preveri, ali se obstoječi postopki za odkrivanje in upravljanje navzkrižja interesov zaposlenih in strokovnjakov učinkovito uporabljajo, ter do 30. junija 2011 organ za podeljevanje razrešnice obvesti o svojih ugotovitvah;

               35.

               pričakuje, da bo upravni odbor hitro sprejel akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil; zlasti zahteva, da izvršni direktor agencije v sodelovanju s službo za notranjo revizijo in s svojim generalnim direktoratom pripravi ta akcijski načrt, ki bi moral vključevati posebne ukrepe in časovni razpored za izvajanje; pričakuje, da bo agencija do 30. junija 2011 te posebne ukrepe sporočila organu za podeljevanje razrešnice;

               36.

               poziva agencijo, naj do 30. junija 2011 organ za podeljevanje razrešnice obvesti o sprejetih ukrepih in izboljšavah v zvezi z vsemi temi vprašanji;

               37.

               sporoča, da so druge ugotovitve, ki spremljajo sklep o razrešnici in so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2011 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 28.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 252, 25.9.2010, str. 164.

      (6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

      (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0163 (glej stran 269 tega Uradnega lista).


title: Sklep Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP

text:
               13.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 183/16

         SKLEP SVETA 2011/411/SZVP
   z dne 12. julija 2011
   o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter o razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 42 in 45 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska obrambna agencija (v nadaljevanju: agencija) je bila ustanovljena s Skupnim ukrepom Sveta 2004/551/SZVP (1) (v nadaljevanju: Skupni ukrep 2004/551/SZVP), da bi Svet in države članice podpirala pri prizadevanjih za razvijanje obrambnih zmogljivosti Unije na področju kriznega upravljanja ter izvajanju evropske varnostne in obrambne politike.

               (2)

               Evropska varnostna strategija, ki jo je Evropski svet odobril 12. decembra 2003, opredeljuje ustanovitev obrambne agencije kot pomemben prispevek k razvoju bolj prilagodljivih in učinkovitejših evropskih vojaških virov.

               (3)

               V poročilu o izvajanju evropske varnostne strategije z dne 11. decembra 2008 je poudarjena vodilna vloga agencije pri razvoju ključnih obrambnih zmogljivosti skupne varnostne in obrambne politike (SVOP).

               (4)

               Skupni ukrep 2004/551/SZVP bi bilo treba razveljaviti in nadomestiti, da bi se upoštevale spremembe Pogodbe o Evropski uniji (PEU) uvedene z Lizbonsko pogodbo.

               (5)

               Člen 45 PEU določa, da Svet sprejme sklep o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja agencije, ki bi moral upoštevati raven dejanskega sodelovanja držav članic pri dejavnostih agencije.

               (6)

               Agencija bi morala pomagati pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), zlasti SVOP.

               (7)

               Struktura agencije bi ji morala omogočiti, da se odziva na operativne potrebe Unije in njenih držav članic v okviru SVOP ter tesno sodeluje s tretjimi državami, organizacijami in subjekti, če je to potrebno za izpolnjevanje njenih nalog.

               (8)

               Agencija bi morala biti pri svojem delu tesno povezana z obstoječimi dogovori, združenji in organizacijami, kot so tisti ustanovljeni z okvirnim sporazumom pisma o nameri (v nadaljevanju: okvirni sporazum LoI), kakor tudi z Organizacijo vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR) in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).

               (9)

               V skladu s členom 18(2) PEU bi moral imeti visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) vodilno vlogo v strukturi agencije in bi moral zagotavljati osnovno povezavo med agencijo in Svetom.

               (10)

               Svet bi moral določati smernice agenciji pri izvajanju njenih nalog političnega nadzora in oblikovanja politike.

               (11)

               Glede na njihovo naravo, mora Svet sprejetje finančnega okvira za agencijo, navedenega v členu 4(4), ter sklenitev upravnih dogovorov med agencijo in tretjimi državami, organizacijami in subjekti, odobriti soglasno.

               (12)

               Pri sprejemanju smernic in odločitev v zvezi z delom agencije bi se moral Svet sestati na ravni obrambnih ministrov.

               (13)

               Vse smernice ali odločitve, ki jih sprejme Svet v zvezi z delom agencije, bi se morale pripraviti v skladu s členom 240 PDEU.

               (14)

               Pristojnosti pripravljalnih in svetovalnih teles Sveta, zlasti Odbora stalnih predstavnikov v skladu s členom 240 PDEU, Političnega in varnostnega odbora (PVO) v skladu s členom 38 PEU in Vojaškega odbora EU (VOEU), bi morale ostati nespremenjene.

               (15)

               Direktorji za nacionalno oborožitev (DNO), direktorji za zmogljivosti, direktorji za raziskovalne in tehnološke dejavnosti ter direktorji za obrambno politiko bi morali prejemati poročila in pri pripravi sklepov Sveta, ki se nanašajo na agencijo, prispevati k zadevam, ki so v njihovi pristojnosti.

               (16)

               Agencija bi morala biti pravna oseba, da bi lahko opravljala svoje naloge in izpolnjevala svoje cilje, pri tem pa vzdrževala tesne stike s Svetom in v celoti upoštevala odgovornosti Evropske unije in njenih institucij.

               (17)

               Zagotoviti bi bilo treba tudi, da lahko proračuni, ki jih upravlja agencija, za vsak primer posebej, prejemajo prispevke za ne-upravne stroške iz splošnega proračuna Evropske unije, pri tem pa naj bi se v celoti upoštevala pravila, postopki in postopki odločanja, ki veljajo za proračun, vključno s členom 41(2) PEU.

               (18)

               Čeprav je agencija odprta za sodelovanje vseh držav članic, bi morala zagotavljati tudi možnost, da posebne skupine držav članic pripravijo ad hoc projekte ali programe.

               (19)

               Agencija bi morala ob upoštevanju sklepa Sveta o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja v skladu z členoma 42(6) in 46 PEU ter Protokolom (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, katerega vzpostavitev določa člen 42 PEU, priložen k PEU in k PDEU, podpirati izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja.

               (20)

               Agencija bi morala imeti postopke odločanja, ki bi dovoljevali učinkovito izpolnjevanje njenih nalog ob spoštovanju politike nacionalne varnosti in obrambe sodelujočih držav članic.

               (21)

               Agencija bi morala svoje naloge izvajati ob doslednem spoštovanju člena 40 PEU.

               (22)

               Agencija bi morala delovati v popolni skladnosti z varnostnimi standardi in pravili Sveta.

               (23)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Ta sklep zato za Dansko ne bo zavezujoč –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE I

      USTANOVITEV, POSLANSTVO IN NALOGE AGENCIJE

   Člen 1
   Ustanovitev
   1.   Agencija za področje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in oborožitve (v nadaljevanju: Evropska obrambna agencija ali agencija) je bila prvotno ustanovljena s Skupnim ukrepom 2004/551/SZVP in nadaljuje delovanje v skladu z naslednjimi določbami
   2.   Agencija deluje pod vodstvom Sveta, podpira SZVP in SVOP znotraj enotnega institucionalnega okvira Evropske unije ter ne posega v odgovornosti institucij EU in organov Sveta. Agencija ob opravljanju svojega poslanstva ne sme posegati v druge pristojnosti Unije in mora dosledno spoštovati člen 40 PEU.
   3.   V agenciji lahko sodelujejo vse države članice EU, ki želijo v njej sodelovati. Države članice, ki ob sprejetju tega sklepa že sodelujejo v agenciji, nadaljujejo kot sodelujoče države članice.
   4.   Vse države članice, ki želijo sodelovati v agenciji po začetku veljavnosti tega sklepa ali želijo izstopiti iz nje, morajo o tej nameri uradno obvestiti Svet in to sporočiti VP. Vse potrebne tehnične in finančne ureditve za sodelovanje ali izstop določi usmerjevalni odbor iz člena 8.
   5.   Sedež agencije je v Bruslju.
   Člen 2
   Poslanstvo
   1.   Poslanstvo agencije je podpirati Svet in države članice pri njihovem prizadevanju za razvijanje obrambnih zmogljivosti EU na področju kriznega upravljanja ter izvajanju SVOP v sedanji obliki in njenem razvoju v prihodnosti.
   2.   Agencija ugotavlja operativne potrebe, spodbuja ukrepe za njihovo izpolnjevanje, prispeva k določanju in po potrebi izvajanju vseh ukrepov, ki so potrebni za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja, sodeluje pri določanju evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja ter pomaga Svetu pri ocenjevanju izboljšanja vojaških zmogljivosti.
   3.   Agencija pri opravljanju svojega poslanstva ne posega v pristojnosti držav članic na področju obrambe.
   Člen 3
   Opredelitve
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „sodelujoče države članice“ pomeni države članice Evropske unije, ki sodelujejo v agenciji,

               (b)

               „prispevajoče države članice“ pomeni tiste sodelujoče države članice Evropske unije, ki prispevajo k določenemu projektu ali programu agencije.

         Člen 4
   Politični nadzor in način poročanja Svetu
   1.   Agencija deluje pod vodstvom in političnim nadzorom Sveta, ki mu predloži redna poročila in od katerega redno prejema smernice.
   2.   Agencija Svetu redno poroča o svojih dejavnostih, predvsem pa:

               (a)

               Svetu vsako leto v novembru predloži poročilo o dejavnostih agencije za to leto ter pripravi elemente za delovni program agencije in proračune v naslednjem letu;

               (b)

               ob upoštevanju sklepa Sveta o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja Svetu vsaj enkrat letno predloži informacije o prispevku agencije k dejavnostim ocenjevanja v okviru stalnega strukturnega sodelovanja iz člena 5(3)(f)(ii).

         Agencija Svetu pravočasno priskrbi informacije o pomembnih zadevah, ki se usmerjevalnemu odboru predložijo v odločitev.
   3.   Svet soglasno po posvetovanju s PVO ali drugimi pristojnimi organi Sveta, kar je ustrezno, vsako leto sprejme smernice za dejavnosti agencije, zlasti glede njenega delovnega programa. Delovni program agencije se določi v okviru teh smernic.
   4.   Svet vsako leto agenciji soglasno odobri finančni okvir za naslednja tri leta. Ta finančni okvir določa dogovorjene prednostne naloge triletnega delovnega načrta agencije; prvo leto ta okvir predstavlja pravno zavezujočo zgornjo mejo, obenem pa določa načrtovane zneske za drugo in tretje leto. Agencija vsako leto najpozneje do 31. marca usmerjevalnemu odboru v preučitev predloži osnutek finančnega okvira in z njim povezan delovni načrt.
   5.   Agencija lahko po potrebi Svetu in Komisiji predloži priporočila, ki so potrebni za uresničevanje njenega poslanstva.
   Člen 5
   Funkcije in naloge
   1.   Agencija pri izpolnjevanju svojih funkcij in nalog spoštuje druge pristojnosti Unije in institucij EU.
   2.   Agencija pri izpolnjevanju svojih funkcij in nalog ne posega v pristojnosti držav članic na področju obrambe.
   3.   Agencija, ki deluje pod vodstvom Sveta, ima naslednje naloge:

               (a)

               sodelovati pri ugotavljanju ciljev držav članic glede njihovih vojaških zmogljivosti in pri oceni izpolnjevanja obveznosti, ki so jih države članice prevzele v zvezi s temi zmogljivostmi, zlasti tako, da:

                           (i)

                           v povezavi s pristojnimi organi Sveta, vključno z Vojaškim odborom Evropske unije (VOEU), ter z uporabo med drugim mehanizma za razvoj zmogljivosti (CDM) in morebitnih prihodnjih mehanizmov, opredeljuje prihodnje potrebe EU glede obrambnih zmogljivosti;

                           (ii)

                           usklajuje izvajanje načrta za razvoj zmogljivosti (CDP) in morebitnih prihodnjih načrtov;

                           (iii)

                           na podlagi meril, o katerih se dogovorijo države članice, ocenjuje obveznosti držav članic glede zmogljivosti, med drugim v okviru postopka CDP ter z uporabo CDM in morebitnih prihodnjih mehanizmov;

               (b)

               spodbujati usklajevanje operativnih potreb ter sprejetje učinkovitih in usklajenih postopkov naročanja, zlasti tako, da:

                           (i)

                           spodbuja in usmerja usklajevanje vojaških potreb;

                           (ii)

                           pospešuje stroškovno učinkovit in smotrn nakup z določitvijo najboljših praks in obveščanjem o njih;

                           (iii)

                           presoja finančne prioritete za razvoj zmogljivosti in nabave;

               (c)

               predlagati večstranske projekte za izpolnjevanje ciljev glede vojaških zmogljivosti, zagotavljati usklajevanje programov, ki jih izvajajo države članice, in upravljanje posebnih programov sodelovanja, zlasti tako, da:

                           (i)

                           pospešuje in predlaga nove večstranske projekte sodelovanja;

                           (ii)

                           določa in predlaga skupne dejavnosti na operativnem področju;

                           (iii)

                           si prizadeva za usklajevanja obstoječih programov, ki jih izvajajo države članice;

                           (iv)

                           na zahtevo držav članic prevzame odgovornost za upravljanje posameznih programov;

                           (v)

                           na zahtevo držav članic pripravlja programe, ki se jih upravlja v okviru vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (OCCAR) ali na kakšen drug primeren način;

               (d)

               podpirati raziskave na področju obrambne tehnologije ter usklajevati in načrtovati skupne raziskovalne dejavnosti in preučevati tehnične rešitve za prihodnje operativne potrebe, zlasti tako, da:

                           (i)

                           v povezavi z raziskovalnimi dejavnostmi Unije, kjer je to primerno, pospešuje raziskave za izpolnjevanje prihodnjih potreb glede varnostnih in obrambnih zmogljivosti in s tem krepitev evropskega industrijskega in tehnološkega potenciala na tem področju;

                           (ii)

                           pospešuje učinkoviteje usmerjene skupne raziskovalne in tehnološke dejavnosti na področju obrambe;

                           (iii)

                           pospešuje obrambne raziskave in tehnologije s študijami in projekti;

                           (iv)

                           upravlja obrambne raziskovalne in tehnološke pogodbe;

                           (v)

                           si v povezavi s Komisijo prizadeva, da bi kar najbolje izkoristili dopolnjevanje in sinergijo med raziskovalnimi programi na področju obrambe in civilne zaščite;

               (e)

               prispevati k določanju, in po potrebi izvajanju, vsakršnih koristnih ukrepov za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja ter izboljšanju učinkovitosti vojaških izdatkov, zlasti tako, da:

                           (i)

                           prispeva k vzpostavljanju mednarodno konkurenčnega evropskega trga za obrambno opremo ne da bi posegala v pravila notranjega trga in pristojnosti Komisije na tem področju;

                           (ii)

                           v posvetovanju s Komisijo oziroma z industrijo razvija ustrezne politike in strategije;

                           (iii)

                           si v posvetovanju s Komisijo in v okviru svojih nalog prizadeva za razvoj in uskladitev ustreznih postopkov na ravni celotne EU;

               (f)

               podpirati stalno strukturno sodelovanje, vzpostavljeno na podlagi sklepa Sveta, zlasti tako, da:

                           (i)

                           spodbuja večje skupne ali evropske pobude za razvoj zmogljivosti;

                           (ii)

                           pomaga pri rednem ocenjevanju prispevkov sodelujočih držav članic, kar zadeva navedene zmogljivosti, zlasti tistih v skladu z naknadno določenimi merili, med drugim na podlagi člena 2 Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, ki je priložen PEU in PDEU, o čemer naj bi vsaj enkrat letno pripravila poročilo.

         Člen 6
   Pravna oseba
   Agencija ima status pravne osebe, da lahko opravlja svoje funkcije in dosega svoje cilje. Države članice morajo agenciji zagotoviti kar največjo možno pravno sposobnost, ki se v skladu z njihovo zakonodajo lahko podeli pravnim osebam. Agencija lahko predvsem pridobi premičnine in nepremičnine in z njimi razpolaga ter nastopa kot stranka v sodnem postopku. Agencija lahko sklepa pogodbe z zasebnimi ali javnimi subjekti ali organizacijami.
   POGLAVJE II

      ORGANI IN OSEBJE AGENCIJE

   Člen 7
   Vodja agencije
   1.   Vodja agencije je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   2.   Vodja agencije je odgovoren za splošno organiziranost in delovanje agencije in zagotavlja, da izvršni direktor izvaja smernice Sveta in odločitve usmerjevalnega odbora in poroča vodji agencije.
   3.   Vodja agencije predloži Svetu poročila agencije iz člena 4(2).
   4.   Vodja agencije je odgovoren za pogajanja o upravnih dogovorih s tretjimi državami in drugimi organizacijami, združenji ali subjekti v skladu z navodili usmerjevalnega odbora. V sklopu teh dogovorov, ki jih odobri usmerjevalni odbor, je vodja agencije odgovoren za to, da se z njimi vzpostavijo ustrezni delovni odnosi.
   Člen 8
   Usmerjevalni odbor
   1.   Usmerjevalni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz vsake sodelujoče države članice s polnomočnimi pooblastili svoje vlade in en predstavnik Komisije, je organ odločanja agencije. Usmerjevalni odbor deluje v skladu s smernicami, ki jih določi Svet.
   2.   Usmerjevalni odbor se sestaja na stopnji obrambnih ministrov sodelujočih držav članic ali njihovih predstavnikov. Na stopnji obrambnih ministrov se načeloma sestane vsaj dvakrat letno.
   3.   Vodja agencije skliče in predseduje sestankom usmerjevalnega odbora. Če tako zahteva sodelujoča država članica, vodja agencije skliče sestanek najkasneje v enem mesecu.
   4.   Vodja agencije lahko prenese pooblastilo predsedovanja sestankom usmerjevalnega odbora na stopnji predstavnikov obrambnih ministrov.
   5.   Usmerjevalni odbor lahko zaseda v posebnih sestavah (kot na primer direktorji za nacionalno oborožitev, direktorji za zmogljivosti, direktorji za raziskovalne in tehnološke dejavnosti ali direktorji za obrambno politiko).
   6.   Sestankov usmerjevalnega odbora se udeležujejo:

               (a)

               izvršni direktor agencije iz člena 10 ali njegov predstavnik,

               (b)

               predsednik Vojaškega odbora EU ali njegov predstavnik;

               (c)

               predstavniki Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).

         7.   Na sestanke o zadevah skupnega interesa lahko usmerjevalni odbor povabi:

               (a)

               generalnega sekretarja Nata ali njegovega imenovanega predstavnika;

               (b)

               vodjo/predsedujočega drugih ureditev, združenj ali organizacij, katerih dejavnosti so pomembne za agencijo (kot so tisti ustanovljeni z okvirnim sporazumom LoI, kakor tudi z OCCAR in ESA);

               (c)

               predstavnike ostalih tretjih strank, če je to primerno.

         Člen 9
   Naloge in pristojnosti usmerjevalnega odbora
   1.   V okviru smernic Sveta iz člena 4(1) usmerjevalni odbor:

               (a)

               odobri poročila, ki se predložijo Svetu;

               (b)

               odobri letni delovni program agencije za naslednje leto na osnovi osnutka, ki ga predloži vodja agencije vsako leto najkasneje do 31. decembra;

               (c)

               vsako leto najkasneje do 31. decembra sprejme splošni proračun agencije v mejah finančnega okvira agencije, ki ga določi Svet;

               (d)

               v skladu s členom 19 odobri pripravo ad hoc projektov ali programov v okviru agencije;

               (e)

               imenuje izvršnega direktorja in največ dva namestnika;

               (f)

               odloči, da ena ali več držav članic agenciji zaupa upravno in finančno poslovanje določenih dejavnosti v svoji pristojnosti v skladu s členom 17;

               (g)

               odobri vsa priporočila Svetu ali Komisiji;

               (h)

               sprejme poslovnik agencije;

               (i)

               lahko spremeni finančna pravila za izvajanje splošnega proračuna agencije;

               (j)

               lahko spremeni pravila in predpise za pogodbeno osebje in napotene nacionalne strokovnjake;

               (k)

               določa tehnične in finančne ureditve v zvezi s sodelovanjem ali izstopom držav članic iz člena 1(4);

               (l)

               sprejme navodila za pogajanja o upravnih dogovorih, ki jih vodi vodja agencije;

               (m)

               odobri ad hoc dogovore iz člena 22(1);

               (n)

               sklepa upravne dogovore iz člena 24(1) med agencijo in tretjimi strankami;

               (o)

               odobri letne računovodske izkaze in bilanco stanja;

               (p)

               sprejme vse ostale ustrezne odločitve za izpolnjevanje poslanstva agencije.

         2.   Razen če ni drugače predvideno v tem sklepu, usmerjevalni odbor sprejema odločitve s kvalificirano večino. Glasovi sodelujočih držav članic se ponderirajo v skladu z odstavkoma (4) in (5) člena 16 PEU. Glasovanja se lahko udeležijo samo predstavniki sodelujočih držav članic.
   3.   Če član sodelujoče države članice v usmerjevalnem odboru izjavi, da namerava zaradi navedenih pomembnih razlogov nacionalne politike nasprotovati sprejetju odločitve s kvalificirano večino, se glasovanje ne izvede. Ta predstavnik lahko preko vodje agencije zadevo predloži Svetu, ki usmerjevalnemu odboru izda smernice, če je to primerno. Pri sprejemanju odločitev s kvalificirano večino, pa se usmerjevalni odbor lahko tudi odloči, da zadevo predloži Svetu v odločitev. Svet odloča soglasno.
   4.   Usmerjevalni odbor se na predlog izvršnega direktorja ali sodelujoče države članice lahko odloči, da bo ustanovil:

               (a)

               odbore za pripravo upravnih in proračunskih odločitev usmerjevalnega odbora v sestavi delegatov sodelujočih držav članic in predstavnikov Komisije;

               (b)

               posebne odbore za določena vprašanja, ki so v pristojnosti agencije. Te odbore sestavljajo delegati sodelujočih držav članic in, razen če usmerjevalni odbor ne določi drugače, predstavnik Komisije.

         Odločitev o ustanovitvi takih odborov opredeljuje tudi njihova pooblastila, sestavo in trajanje.
   Člen 10
   Izvršni direktor
   1.   Izvršnega direktorja in njegovega (njegova) namestnika imenuje usmerjevalni odbor na predlog vodje agencije za triletno obdobje. Usmerjevalni odbor lahko ta mandat podaljša za dve leti. Izvršni direktor in njegov(-a) namestnik(-a) delujeta(-jo) pod vodstvom vodje agencije in v skladu z odločitvami usmerjevalnega odbora.
   2.   Izvršni direktor s pomočjo namestnika(-ov) izvaja vse potrebne ukrepe, da se zagotovi učinkovitost in smotrnost dela agencije. Izvršni direktor je odgovoren za nadzor in usklajevanje funkcionalnih enot za zagotovitev vsesplošne medsebojne povezanosti. Izvršni direktor je vodja osebja agencije.
   3.   Izvršni direktor je odgovoren za:

               (a)

               zagotavljanje izvajanja letnega delovnega programa agencije;

               (b)

               pripravo dela usmerjevalnega odbora, zlasti osnutka letnega delovnega programa agencije;

               (c)

               pripravo predloga okvirnega letnega proračuna, ki se predloži usmerjevalnemu odboru;

               (d)

               pripravo triletnega delovnega načrta, ki se predloži usmerjevalnemu odboru;

               (e)

               pripravo triletnega finančnega okvira, ki se predloži Svetu;

               (f)

               zagotavljanje tesnega sodelovanja in posredovanja informacij pripravljalnim telesom Sveta, zlasti PVO in VOEU;

               (g)

               pripravo poročila iz člena 4(2);

               (h)

               pripravo izkaza prihodkov in odhodkov in izvrševanje splošnega proračuna agencije in proračunov ad hoc projektov/programov, ki so bili zaupani agenciji;

               (i)

               vsakdanje upravljanje agencije;

               (j)

               vse vidike varnosti;

               (k)

               vse kadrovske zadeve.

         4.   V okviru programa dela in splošnega proračuna agencije je izvršni direktor pristojen za sklepanje pogodb in najemanje osebja. Izvršni direktor je odredbodajalec, odgovoren za izvajanje proračunov, ki jih upravlja agencija.
   5.   Izvršni direktor je odgovoren usmerjevalnemu odboru.
   6.   Izvršni direktor je zakoniti predstavnik agencije.
   Člen 11
   Osebje
   1.   Osebje agencije, vključno z izvršnim direktorjem, sestavljajo pogodbeni in statutarni uslužbenci, ki so izbrani izmed kandidatov iz vseh sodelujočih držav članic na najširši možni geografski osnovi in iz institucij EU. Osebje agencije izbira izvršni direktor na osnovi ustrezne usposobljenosti in izkušenj in s pomočjo poštenih in preglednih razpisnih postopkov. Izvršni direktor vnaprej objavi podatke o vseh prostih delovnih mestih in pogoje za postopek izbiranja. Sicer pa je namen zaposlovanja agenciji zagotoviti delovne storitve, ki so na najvišji stopnji sposobnosti in učinkovitosti.
   2.   Na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju z usmerjevalnim odborom vodja agencije imenuje osebje ter obnavlja pogodbe osebja agencije na višji vodstveni stopnji.
   3.   Osebje agencije sestavljajo:

               (a)

               osebje, ki ga agencija najame neposredno na podlagi pogodb za določen čas, izbrano med državljani sodelujočih držav članic. Svet soglasno odobri predpise, ki se uporabljajo za to osebje (2). Usmerjevalni odbor pregleda in po potrebi spremeni te predpise, kadar ga ti predpisi za to pooblaščajo;

               (b)

               nacionalni strokovnjaki, ki jih sodelujoče države članice napotijo na mesta v organizacijski strukturi agencije ali za določene naloge in projekte. Svet soglasno odobri predpise, ki se uporabljajo za to osebje (3). Usmerjevalni odbor pregleda in po potrebi spremeni te predpise, kadar ga ti predpisi za to pooblaščajo;

               (c)

               uradniki Unije, ki so napoteni na agencijo za določen čas in/ali za določene naloge ali projekte, kot je potrebno.

         4.   Sodišče Evropske unije je pristojno za vse spore med agencijo in katero koli osebo, za katero se uporabljajo kadrovski predpisi agencije.
   POGLAVJE III

      PRORAČUN IN FINANČNI PREDPISI

   Člen 12
   Proračunska načela
   1.   Proračuni, izraženi v eurih, so akti, s katerimi se za vsako proračunsko leto določijo in odobrijo vsi prihodki in odhodki, katere upravlja agencija.
   2.   Odobreni zneski, vpisani v proračun, so odobreni za trajanje proračunskega leta, ki se začne 1. januarja in konča 31. decembra istega leta.
   3.   V vseh proračunih morajo biti prihodki in odhodki uravnoteženi. Vsi prihodki in odhodki se v celoti vpišejo v ustrezen proračun brez kakršnega koli medsebojnega prilagajanja.
   4.   Proračun mora vsebovati diferencirana sredstva, ki so sestavljena iz odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil, in nediferencirana sredstva.
   5.   Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo skupne stroške zakonskih finančnih obvez, ki so bile prevzete v tekočem proračunskem letu. Finančne obveze se lahko tudi prevzamejo v celoti ali v letnih obrokih. Finančne obveze se vpišejo v račune na osnovi zakonskih finančnih obvez, prevzetih do 31. decembra.
   6.   Odobritve plačil zajemajo plačila, s katerimi se izpolnjujejo zakonske obveze, prevzete v tekočem proračunskem letu in/ali v predhodnih proračunskih letih. Finančne obveze se vpišejo v računovodske izkaze na osnovi zakonskih finančnih obvez, prevzetih do 31. decembra.
   7.   Prihodki proračunskega leta se vpišejo v računovodske izkaze za proračunsko leto na osnovi zneskov, ki so bili zbrani v toku proračunskega leta.
   8.   Prihodki in odhodki se lahko izvedejo samo tako, da se razporedijo v proračunske postavke in to samo v višini odobrenih proračunskih sredstev.
   9.   Odobrena proračunska sredstva se uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, tj. v skladu z načeli varčnosti, učinkovitosti in smotrnosti.
   Člen 13
   Splošni proračun
   1.   Vodja agencije usmerjevalnemu odboru vsako leto do 31. marca predloži skupno oceno predloga splošnega proračuna za naslednje leto, pri tem pa upošteva načrtovane zneske iz finančnega okvira.
   2.   Vodja agencije usmerjevalnemu odboru vsako leto do 30. junija predloži predlog splošnega proračuna. Predlog vsebuje:

               (a)

               odobrena proračunska sredstva, ki se štejejo za potrebna:

                           (i)

                           za pokrivanje delovanja agencije, stroškov osebja in sestankov;

                           (ii)

                           za pridobitev zunanjega svetovanja, predvsem operativne analize, ki so bistvene za izvajanje nalog agencije, in za konkretne raziskovalne in tehnološke dejavnosti za skupno korist vseh sodelujočih držav članic, zlasti tehnične študije primera in predhodne študije izvedljivosti;

               (b)

               napoved potrebnih prihodkov za pokrivanje odhodkov.

         3.   Cilj usmerjevalnega odbora je zagotoviti, da bodo odobrena proračunska sredstva iz odstavka 2(a)(ii) predstavljala znaten delež skupnih odobrenih proračunskih sredstev iz odstavka 2. Ta odobrena proračunska sredstva odražajo dejanske potrebe in agenciji omogočajo njeno operativno vlogo.
   4.   Predlogu splošnega proračuna je priložena podrobna kadrovska organizacijska shema in podrobne utemeljitve.
   5.   Usmerjevalni odbor lahko soglasno odloči, da predlog splošnega proračuna pokriva tudi določene projekte ali programe, če je očitno, da gre za skupno korist vseh sodelujočih držav članic.
   6.   Odobrena proračunska sredstva so uvrščena v naslove in poglavja, tako da so odhodki razvrščeni po vrsti ali namenu, in po potrebi dodatno razvrščeni v člene.
   7.   Vsak naslov lahko vključuje poglavje z naslovom „začasna odobrena proračunska sredstva“. Ta odobrena proračunska sredstva so vpisana, kadar na osnovi ustrezne utemeljitve ni jasno, kolikšen je potreben znesek odobrenih proračunskih sredstev ali obseg za izvrševanje vpisanih odobrenih proračunskih sredstev.
   8.   Prihodke sestavljajo:

               (a)

               prispevki, ki jih plačajo sodelujoče države članice na osnovi ključa bruto nacionalnega dohodka (BND);

               (b)

               drugi prihodki.

         Predlog splošnega proračuna mora vsebovati postavke za knjiženje namenskih prihodkov in mora, če je to mogoče, navajati predviden znesek.
   9.   Usmerjevalni odbor v sklopu finančnega okvira agencije vsako leto do 31. decembra sprejme predlog splošnega proračuna. Pri tem usmerjevalnemu odboru predseduje vodja agencije ali predstavnik, ki ga imenuje vodja agencije, ali član usmerjevalnega odbora, ki ga vodja agencije povabi za ta namen. Izvršni direktor razglasi, da je bil proračun potrjen in o tem obvesti sodelujoče države članice.
   10.   Če na začetku proračunskega leta predlog splošnega proračuna ni sprejet, se lahko na mesec porabi znesek v višini največ ene dvanajstine odobrenih proračunskih sredstev iz predhodnega proračunskega leta v zvezi s katerim koli poglavjem ali drugo manjšo enoto proračuna. Po tem dogovoru agencija ne sme razpolagati z odobrenimi proračunski sredstvi, ki presegajo eno dvanajstino njihovega obsega, predvidenega v predlogu splošnega proračuna v pripravi. Na predlog izvršnega direktorja lahko usmerjevalni odbor s kvalificirano večino odobri izdatke, ki presegajo eno dvanajstino, če vsa odobrena proračunska sredstva za to proračunsko leto ne presegajo tistih iz preteklega proračunskega leta. Izvršni direktor lahko zahteva prispevke, ki so potrebni za pokritje odobrenih proračunskih sredstev po tej določbi, in so plačljivi najkasneje 30 dni po izdaji zahtevka za prispevke.
   Člen 14
   Spremembe proračuna
   1.   V primeru neizogibnih, izrednih ali nepredvidenih okoliščin lahko izvršni direktor poda predlog sprememb proračuna v mejah, določenih v finančnem okviru.
   2.   Predlog sprememb proračuna se pripravi, predlaga in sprejme in o njem se izda uradno obvestilo po istem postopku kot za splošni proračun in v mejah, določenih v finančnem okviru. Usmerjevalni odbor mora glede na nujnost ustrezno ukrepati.
   3.   Če se v določenih primerih meje, določene v finančnem okviru, štejejo za nezadostne zaradi izrednih ali nepredvidenih okoliščin, pri tem pa se v celoti upoštevajo pravila iz člena 13(2) in (3), bo usmerjevalni odbor Svetu predložil spremembe proračuna, da jih ta soglasno odobri.
   Člen 15
   Namenski prihodki
   1.   Agencija lahko za svoj splošni proračun pridobi prihodke v obliki namenskih finančnih prispevkov za pokritje stroškov, ki niso tisti iz člena 13(2)(a)(i):

               (a)

               iz splošnega proračuna Evropske unije za vsak primer posebej, pri tem pa se morajo v celoti spoštovati pravila, postopki in postopki odločanja, ki veljajo za proračun;

               (b)

               od držav članic, tretjih držav ali drugih tretjih strank.

         2.   Namenski prihodki se smejo uporabiti samo za tisti namen, za katerega so bili dodeljeni.
   Člen 16
   Prispevki in povračila
   1.   Določitev prispevkov, kadar se uporablja ključ BND:

               (a)

               Kadar se uporablja ključ BND, se struktura obveznih prispevkov držav članic določi v skladu s ključem bruto nacionalnega proizvoda po členu 41(2) PEU in v skladu s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (4), ali katerega koli drugega sklepa Sveta, ki ga morda nadomešča.

               (b)

               Podatki za izračun vseh prispevkov so navedeni v rubriki „lastni viri BND“ v tabeli „Povzetek financiranja skupnega proračuna po vrsti lastnih virov in po državi članici“, priloženi najnovejšemu proračunu Evropske unije. Obvezni prispevek vsake države članice je sorazmeren z deležem BND te države članice v celotnem skupnem BND držav članic, ki so dolžne prispevek plačati.

         2.   Časovni razpored plačil prispevkov

               (a)

               Prispevke za financiranje splošnega proračuna agencije plačajo sodelujoče države članice v treh enakih obrokih, in sicer do 15. februarja, 15. junija in 15. oktobra zadevnega proračunskega leta.

               (b)

               Ko so spremembe proračuna sprejete, morajo zadevne države članice obvezne prispevke plačati najkasneje 60 dni po tem, ko je bil zahtevek za prispevke odposlan.

               (c)

               Vse države članice plačajo bančne stroške, povezane s plačilom svojih prispevkov.

               (d)

               Če letni proračun ni odobren do konca novembra, lahko agencija izda na zahtevo države članice posamezen začasni zahtevek za prispevke od te države članice.

         Člen 17
   Upravljanje izdatkov s strani agencije v imenu držav članic
   1.   Na predlog izvršnega direktorja ali države članice lahko usmerjevalni odbor odloči, da države članice pooblastijo agencijo za upravno in finančno upravljanje določenih dejavnosti v pristojnosti agencije.
   2.   Usmerjevalni odbor lahko v svoji odločitvi pooblasti agencijo, da sklepa pogodbe v imenu določenih držav članic. Agencijo lahko pooblasti za zbiranje potrebnih sredstev od držav članic vnaprej, da bi tako lahko izpolnila obveznosti iz sklenjenih pogodb.
   Člen 18
   Izvajanje proračuna
   1.   Svet soglasno sprejme finančne določbe, ki se uporabljajo za splošni proračun agencije (5). Usmerjevalni odbor soglasno pregleda in po potrebi spremeni te določbe.
   2.   Na predlog izvršnega direktorja usmerjevalni odbor po potrebi sprejme pravila za izvajanje, ki urejajo izvajanje in nadzor splošnega proračuna, zlasti glede javnih naročil, ne da bi pri tem posegal v ustrezna pravila EU. Usmerjevalni odbor mora predvsem zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo zahteve po zanesljivosti dobave ter zaščiti zaupnosti obrambnih podatkov in pravic intelektualne lastnine.
   3.   Finančne določbe in pravila iz tega člena se ne uporabljajo za ad hoc projekte in programe iz členov 19 in 20.
   POGLAVJE IV

         AD HOC PROJEKTI ALI PROGRAMI IN Z NJIMI POVEZANI PRORAČUNI

   Člen 19
   Odobritev ad hoc projektov ali programov Kategorije A („opt out“) in z njimi povezanih ad hoc proračunov
   1.   Ena ali več sodelujočih držav članic ali izvršni direktor lahko usmerjevalnemu odboru predloži ad hoc projekt ali program v sklopu pristojnosti agencije, usmerjevalni odbor pa računa na splošno sodelovanje sodelujočih držav članic. Usmerjevalni odbor se obvesti o morebitnem ad hoc proračunu, povezanem s predlaganim projektom ali programom, in o morebitnih prispevkih tretjih strank.
   2.   Načeloma prispevajo vse sodelujoče države članice. O svojih namerah v zvezi s tem obvestijo izvršnega direktorja.
   3.   Usmerjevalni odbor odobri pripravo ad hoc projekta ali programa.
   4.   Na predlog izvršnega direktorja ali sodelujoče države članice se lahko usmerjevalni odbor odloči, da bo ustanovil odbor za nadzor upravljanja in izvajanja ad hoc projekta ali programa. Odbor sestavljajo delegati iz vseh prispevajočih držav članic, če k projektu ali programu prispeva tudi Unija, pa tudi predstavnik Komisije. Usmerjevalni odbor s sklepom določi mandat in trajanje odbora.
   5.   Prispevajoče države članice, ki se sestanejo v sklopu usmerjevalnega odbora, za take ad hoc projekte ali programe odobrijo:

               (a)

               pravila za upravljanje projekta ali programa;

               (b)

               morebitni ad hoc proračun, povezan s projektom ali programom, ključ za prispevke in potrebna pravila za izvajanje;

               (c)

               sodelovanje tretjih strank v odboru iz odstavka 4. To sodelovanje ne posega v avtonomijo odločanja Unije.

         6.   Če Unija prispeva k ad hoc projektu ali programu, potem Komisija sodeluje pri odločitvah iz odstavka 5, postopki sprejemanja odločitev, ki veljajo za splošni proračun Evropske unije, pa se v celoti upoštevajo.
   Člen 20
   Odobritev ad hoc projektov ali programov Kategorije B („opt in“) in z njimi povezanih ad hoc proračunov
   1.   Ena ali več sodelujočih držav članic lahko obvesti usmerjevalni odbor, da namerava pripraviti ad hoc projekt ali program v okviru pristojnosti agencije in morebiten ad hoc proračun, povezan z njim. Usmerjevalni odbor se obvesti o morebitnem ad hoc proračunu, povezanem s predlaganim projektom ali programom, o zadevnih podrobnostih v zvezi s človeškimi viri za tak projekt ali program, in o morebitnih prispevkih tretjih strank.
   2.   Da se zagotovijo največje možne priložnosti za sodelovanje, morajo biti vse države članice pravočasno obveščene o ad hoc projektu ali programu, vključno z osnovo za širitev sodelovanja, tako da bo lahko vsaka država članica izrazila interes za sodelovanje. Poleg tega se bo pobudnik projekta ali programa potrudil, da bo njihovo članstvo čim širše. Sodelovanje bodo določili pobudniki za vsak primer posebej.
   3.   Ad hoc projekt ali program se v tem primeru šteje za projekt ali program agencije, razen če usmerjevalni odbor najkasneje v enem mesecu po prejemu informacij iz odstavka 1 ne odloči drugače.
   4.   Vse sodelujoče države članice, ki želijo naknadno sodelovati v ad hoc projektu ali programu, morajo o svoji nameri obvestiti prispevajoče države članice. Prispevajoče države članice najkasneje dva meseca po prejemu tega obvestila same odločajo o sodelovanju zadevne države članice, pri tem pa upoštevajo osnovo, ki je določena takrat, ko so bile sodelujoče zadevne države članice obveščene o projektu ali programu.
   5.   Prispevajoče države članice same odločajo o ustanovitvi in izvajanju ad hoc projekta ali programa in o morebitnem, s tem povezanim, proračunom. Če Unija prispeva k takemu projektu ali programu, potem Komisija sodeluje pri odločitvah iz tega odstavka, postopki sprejemanja odločitev, ki veljajo za splošni proračun Evropske unije, pa se v celoti upoštevajo. Prispevajoče države članice po potrebi usmerjevalni odbor obveščajo o dogodkih v zvezi s tem projektom ali programom.
   Člen 21
   Prispevki iz splošnega proračuna Evropske unije za ad hoc proračune
   Prispevki iz splošnega proračuna Evropske unije se lahko dodelijo ad hoc proračunom, ki so bili določeni za ad hoc projekte ali programe iz členov 19 in 20.
   Člen 22
   Sodelovanje tretjih strank
   1.   Tretje stranke lahko prispevajo k posameznemu ad hoc projektu ali programu, ki je bil pripravljen v skladu s členoma 19 ali 20, in k proračunu, povezanem s tem. Usmerjevalni odbor s kvalificirano večino po potrebi odobri ad hoc dogovore med agencijo in tretjimi strankami za vsak posamezen projekt ali program.
   2.   Za projekte iz člena 19 prispevajoče države članice, ki se sestajajo v sklopu usmerjevalnega odbora, skupaj z ustreznimi tretjimi strankami odobrijo vse potrebne ureditve v zvezi z njihovim prispevkom.
   3.   Za projekte iz člena 20 se prispevajoče države članice skupaj z ustreznimi tretjimi strankami odločajo o vseh potrebnih dogovorih v zvezi z njihovim prispevkom.
   4.   Če Unija prispeva k ad hoc projektu ali programu, potem Komisija sodeluje pri odločitvah iz odstavkov 2 in 3.
   POGLAVJE V

      ODNOSI S KOMISIJO

   Člen 23
   Povezava z delom agencije
   1.   Komisija je članica usmerjevalnega odbora brez pravice glasovanja in je v celoti povezana z delom agencije.
   2.   Komisija lahko sodeluje tudi v projektih in programih agencije.
   3.   Agencija sklene potrebne upravne dogovore in vzpostavi delovne odnose s Komisijo zlasti zato, da bi s Komisijo izmenjevala strokovno znanje in svetovanje na tistih področjih, na katerih dejavnosti Unije zadevajo naloge agencije in na katerih so dejavnosti agencije povezane z dejavnostmi Unije.
   4.   Potrebni dogovori za kritje prispevka iz splošnega proračuna Evropske unije po členih 15 in 21 se za vsak primer posebej sklenejo z medsebojnim sporazumom med agencijo in Komisijo ali z medsebojnim sporazumom med prispevajočimi državami članicami in Komisijo.
   POGLAVJE VI

      ODNOSI S TRETJIMI DRŽAVAMI, ORGANIZACIJAMI IN SUBJEKTI

   Člen 24
   Upravni dogovori in druge zadeve
   1.   Za opravljanje svojega poslanstva lahko agencija sklepa upravne dogovore s tretjimi državami in drugimi organizacijami in subjekti. Taki dogovori zajemajo predvsem:

               (a)

               načelo odnosov med agencijo in tretjo stranko;

               (b)

               določbe za svetovanje o zadevah, ki so povezane z delom agencije;

               (c)

               varnostne zadeve.

         Pri tem mora agencija spoštovati enotni institucionalni okvir in avtonomijo odločanja EU. Vsak tak dogovor sklene usmerjevalni odbor po soglasni odobritvi Sveta.
   2.   Agencija vzpostavi tesne delovne odnose z ustreznimi elementi OCCAR in tistimi ustanovljenimi z okvirnim sporazumom LoI, da bi vključila te elemente ali da bi, kakor je to ustrezno in na podlagi medsebojnega dogovora, ustrezno in pravočasno poenotila njihova načela in prakse.
   3.   Vzajemna preglednost in skladni razvoj na področju zmogljivosti se zagotovi z uporabo CDM postopkov. Drugi delovni odnosi med agencijo in ustreznimi NATO organi se opredelijo z upravnim dogovorom iz odstavka 1 ob polnem upoštevanju uveljavljenega okvira sodelovanja in posvetovanja med EU in NATO.
   4.   V okviru dogovorov iz odstavka 1, ima agencija pravico vzpostaviti delovne odnose z organizacijami in subjekti, drugimi kot tistimi navedenimi v odstavkih 2 in 3, da bi se olajšalo njihovo morebitno sodelovanje v projektih in programih.
   5.   V okviru dogovorov iz odstavka 1, ima agencija pravico vzpostaviti delovne odnose s tretjimi državami, da bi se olajšalo morebitno sodelovanje v določenih projektih in programih.
   6.   Nekdanje članice Zahodnoevropske skupine za oborožitev, ki niso članice EU, so deležne največje možne stopnje preglednosti glede določenih projektov in programov agencije, da lahko v njih ustrezno sodelujejo. V ta namen se ustanovi posvetovalni odbor ter da bi služil kot forum za izmenjavo stališč in podatkov o zadevah skupnega interesa, ki sodijo v okvir poslanstva agencije. Odbor vodi izvršni direktor ali njegov predstavnik. Vključuje tudi po enega predstavnika iz vsake sodelujoče države članice, predstavnika Komisije in predstavnike nekdanjih članic WEAG, ki niso članice EU, v skladu z dogovori, ki jih dosežejo z njimi.
   7.   Na zahtevo lahko druge evropske članice Nata, ki niso članice EU, sodelujejo v posvetovalnem odboru iz odstavka 6 v skladu z dogovori, ki jih dosežejo z njimi.
   8.   Posvetovalni odbor iz odstavka 6 lahko deluje kot forum za dialog s tretjimi strankami o določenih zadevah skupnega interesa, ki so v pristojnosti agencije, in zagotovi, da so v celoti obveščene o razvoju zadev skupnega interesa in o priložnostih za prihodnje sodelovanje.
   POGLAVJE VII

      RAZNE DOLOČBE

   Člen 25
   Privilegiji in imunitete
   Privilegiji in imunitete izvršnega direktorja in osebja agencije so določeni v sklepu predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o privilegijih in imunitetah, dodeljenih Evropski obrambni agenciji in njenim uslužbencem, z dne 10. novembra 2004.
   Privilegiji in imunitete agencije so določeni v Protokolu (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.
   Člen 26
   Klavzula o pregledu
   Najpozneje 14. julija 2014 vodja agencije usmerjevalnemu odboru predloži poročilo o izvajanju tega sklepa z namenom, da ga Svet po potrebi pregleda.
   Člen 27
   Pravna odgovornost
   1.   Pogodbeno odgovornost agencije ureja zakon, ki se uporablja za zadevno pogodbo.
   2.   Sodišče Evropske unije je pristojno na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene agencija.
   3.   Osebno odgovornost osebja do agencije urejajo ustrezni predpisi, ki se uporabljajo za agencijo.
   Člen 28
   Dostop do dokumentov
   Za dokumente agencije se uporabljajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (6).
   Člen 29
   Varovanje tajnosti
   1.   Agencija uporablja predpise Sveta o varovanju tajnosti, ki so bili sprejeti s Sklepom Sveta št. 2001/264/ES (7).
   2.   Agencija zagotovi ustrezno varovanje svojih zunanjih komunikacij.
   Člen 30
   Jezikovna ureditev
   Jezikovno ureditev agencije soglasno določi Svet.
   Člen 31
   Razveljavitev Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP
   Ta sklep razveljavlja in nadomešča Skupni ukrep 2004/551/SZVP o ustanovitvi Evropske obrambne agencije.
   Člen 32
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 245, 17.7.2004, str. 17.

      (2)  Sklep Sveta 2004/676/ES z dne 24. septembra 2004 o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije (UL L 310, 7.10.2004, str. 9).

      (3)  Sklep Sveta 2004/677/ES z dne 24. septembra 2004 o pravilniku, ki se uporablja za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene Evropski obrambni agenciji (UL L 310, 7.10.2004, str. 64).

      (4)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

      (5)  Sklep Sveta 2007/643/SZVP z dne 18. septembra 2007 o finančnem pravilniku Evropske obrambne agencije ter o pravilih za oddajanje javnih naročil in pravilniku o finančnih prispevkih iz operativnega proračuna Evropske obrambne agencije (UL L 269, 12.10.2007, str. 1).

      (6)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

      (7)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 28. oktobra 1996 o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o spremembi režimov za uvoz riža, s poreklom iz Egipta in ki prihaja iz Egipta, v Skupnost

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0640

Uradni list L 292 , 15/11/1996 str. 0027 - 0028

		Sklep Svetaz dne 28. oktobra 1996o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o spremembi režimov za uvoz riža, s poreklom iz Egipta in ki prihaja iz Egipta, v Skupnost(96/640/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 v zvezi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker člen 19 Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt [1] predvideva zniževanje dajatve za uvoz riža, s poreklom iz Egipta in ki prihaja iz te države, v Skupnost, v okviru letne količine 32000 ton in pod pogojem, da se obračuna izvozna dajatev; ker sporazum predvideva, da lahko Skupnost spremeni te režime, ob upoštevanju interesov Egipta, v primeru katere koli spremembe njegovih pravil;ker se je Skupnost v sporazumu o kmetijstvu urugvajskega kroga obvezala, da bo spremenljive dajatve nadomestila s carino; ker to zahteva spremembo sporazuma z Egiptom;ker se je zato Skupnost pogodila z Arabsko republiko Egipt o sporazumu v obliki izmenjave pisem, ki spreminjajo zadevne režime;ker bi bilo treba ta sporazum odobriti,SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o spremembi režimov za uvoz riža, s poreklom iz Egipta in ki prihaja iz Egipta, v Skupnost, je odobren v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti za imenovanje osebe, pristojne za podpis Sporazuma, ki bo zavezoval Skupnost. [2]Člen 3Določbe o izvajanju Sporazuma, vključno s katerimi koli nadzornimi ukrepi, se sprejme skladno s postopkom iz člena 27 Uredbe (EGS) št. 1418/76 [3].Kadar uporaba Sporazuma zahteva tesno sodelovanje z Arabsko republiko Egipt, lahko Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za zagotavljanje takega sodelovanja.V Luxembourgu, 28. oktobra 1996Za SvetPredsednikD. Spring[1] UL L 266, 27.9.1978, p. 1.[2] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil generalni sekretariat Sveta.[3] Uredba Sveta (EGS) št. 1418/76 z dne 21. junija 1976 o skupni ureditvi trga za riž (UL L 166, 25.6.1976, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 3072/95 (UL L 329, 30.12.1995, str. 18).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2014/137/EU z dne 14. marca 2014 o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani

text:
               15.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 76/1

      SKLEP SVETA 2014/137/EU
   z dne 14. marca 2014
   o odnosih med Evropsko unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 203 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske Komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Pogodbo, ki v zvezi z Grenlandijo spreminja pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o Grenlandiji), se Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) za Grenlandijo ne uporablja več. Pač pa je Grenlandija kot del ene od držav članic pridružena Uniji kot ena od čezmorskih držav in ozemelj (ČDO).

               (2)

               V preambuli Pogodbe o Grenlandiji je določeno, da je treba vzpostaviti ureditev, ki dopušča ohranjanje tesnih in trajnih vezi med Unijo in Grenlandijo ter upoštevanje vzajemnih interesov, zlasti razvojnih potreb Grenlandije, in da ureditev za ČDO, določena v četrtem delu PDEU, zagotavlja primeren okvir za te odnose.

               (3)

               V skladu s členom 198 PDEU je namen pridružitve spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja ČDO ter vzpostavitev tesnih gospodarskih odnosov med njimi in Unijo kot celoto. Na podlagi člena 204 PDEU se členi 198 do 203 PDEU uporabljajo za Grenlandijo ob upoštevanju posebnih določb iz Protokola (št. 34) o posebni ureditvi za Grenlandijo, priloženega k PDEU.

               (4)

               Določbe o uporabi načel iz členov 198 do 202 PDEU so opredeljene v Sklepu Sveta 2013/755/EU (3).

               (5)

               V sklepih z dne 24. februarja 2003 o vmesnem pregledu četrtega protokola o ribolovu med Evropsko skupnostjo, vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije in ob potrditvi geostrateškega pomena Grenlandije za Evropsko unijo in v duhu sodelovanja, ki izhaja iz odločitve Unije, da Grenlandiji podeli status čezmorskega območja, je Svet potrdil, da obstaja potreba po razširitvi in okrepitvi prihodnjih odnosov med Unijo in Grenlandijo ob upoštevanju pomembnosti ribolova ter potrebe po strukturnih in panožno usmerjenih reformah na Grenlandiji. Poleg tega se je Svet zavezal, da bo prihodnje odnose Unije z Grenlandijo po letu 2006 gradil na celostnem partnerstvu za trajnostni razvoj, ki bi vključeval poseben sporazum o ribolovu, izpogajanem na podlagi splošnih pravil in načel za take sporazume.

               (6)

               Sporazum o ribolovu med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (4), sklenjen s Sklepom Sveta (ES) št. 753/2007 (5), se sklicuje na duh sodelovanja, ki izhaja iz odločitve, da se Grenlandiji podeli status čezmorskega območja.

               (7)

               Skupna izjava Evropske skupnosti na eni strani ter lokalne vlade Grenlandije in vlade Danske na drugi stani o partnerstvu med Evropsko skupnostjo in Grenlandijo, podpisana v Luxembourgu 27. junija 2006, se sklicuje na tesne zgodovinske, politične, gospodarske in kulturne vezi med Unijo in Grenlandijo ter poudarja potrebo po nadaljnji krepitvi partnerstva in sodelovanja.

               (8)

               Odnose med Unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani med drugim ureja Sklep Sveta 2006/526/ES (6), ki je prenehal veljati 31. decembra 2013.

               (9)

               EU mora skleniti celovita partnerstva z novimi akterji na mednarodni ravni, da bi spodbujala stabilen in vključujoč mednarodni red, si prizadevala za skupne svetovne javne dobrine in branila temeljne interese Unije ter povečala poznavanje Unije v tretjih državah in ČDO.

               (10)

               Partnerstvo na podlagi tega sklepa naj bi omogočilo nadaljevanje dobrih odnosov med Unijo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi in naj bi kot odgovor na svetovne izzive omogočilo razvoj proaktivnega programa in doseganje skupnih interesov. Cilji partnerstva bi se morali navezovati na cilje iz Sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), s čimer bi zagotovili skladnost s strategijo Evropa 2020 in spodbujanje notranjih politik in ciljev, opredeljenih v sporočilih Komisije, kot je Sporočilo Komisije z dne 2. februarja 2011, z naslovom „Reševanje izzivov na blagovnih borzah in na področju surovin“, in olajšali sodelovanje v okviru politike Unije v zvezi z Arktiko.

               (11)

               Finančna pomoč Unije mora biti usmerjena na področja, kjer ima največji učinek, pri tem pa je treba upoštevati njeno zmožnost, da deluje v svetovnem merilu in se odzove na globalne izzive, kot so izkoreninjenje revščine, trajnosten in vključujoč razvoj ter spodbujanje demokracije, dobrega upravljanja, človekovih pravic in pravne države po vsem svetu, njeno dolgoročno in predvidljivo zavezanost zagotavljanju razvojne pomoči in njeno vlogo pri usklajevanju z državami članicami.

               (12)

               Partnerstvo na podlagi tega sklepa mora zagotoviti okvir za redne razprave o zadevah, ki so v interesu Unije ali Grenlandije, kot so globalna vprašanja, pri katerih bi lahko izmenjava mnenj ter morebitno približevanje zamisli in stališč koristilo obema partnericama. Vedno večji vpliv podnebnih sprememb na človekovo delovanje in okolje, pomorski promet, naravni viri, vključno s surovinami, ter raziskave in inovacije zahtevajo dialog in okrepljeno sodelovanje.

               (13)

               Finančna pomoč Unije, ki se dodeli prek tega partnerstva, bi morala dati razvoju Grenlandije evropsko perspektivo ter prispevati h krepitvi tesnih in dolgoročnih vezi z njo, hkrati pa izboljšati položaj Grenlandije kot naprednega oddaljenega ozemlja Unije na podlagi skupnih vrednot in zgodovine, ki partnerici povezujejo.

               (14)

               Finančna pomoč Unije za obdobje 2014–2020 bi morala biti usmerjena na eno ali največ dve področji sodelovanja, da bi se lahko s partnerstvom dosegel največji možni učinek, omogočile ekonomije obsega in sinergijski učinki ter dosegla večja učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Unije.

               (15)

               S sodelovanjem na podlagi tega sklepa bi bilo treba zagotoviti, da se viri dodeljujejo na predvidljiv način in redno ter da je njihov pretok prožen in prilagojen položaju na Grenlandiji. Zato bi bilo treba, kadar je to izvedljivo in primerno, uporabiti proračunsko podporo.

               (16)

               Finančna pravila, ki se uporabljajo za letni proračun Unije, so določena v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), in v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).

               (17)

               Finančne interese Unije bi bilo treba v celotnem odhodkovnem ciklusu zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med drugim s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter, po potrebi, s kaznimi. Ti ukrepi bi se morali izvajati v skladu z veljavnimi sporazumi, sklenjenimi z mednarodnimi organizacijami in tretjimi državami.

               (18)

               Programske dokumente in ukrepe financiranja, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti z izvedbenimi akti in v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9). Ob upoštevanju narave teh izvedbenih aktov, zlasti njihove naravnanosti v okviru politik in njihovih finančnih posledic, bi bilo treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, razen v primeru tehničnih izvedbenih ukrepov majhnega finančnega obsega.

               (19)

               Skupna pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja, določeni v Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi se morali uporabljati za izvajanje tega sklepa, kot je ustrezno.

               (20)

               Primerno je zagotoviti nemoten prehod brez prekinitev med Sklepom 2006/526/ES in tem sklepom ter obdobje uporabe tega sklepa prilagoditi obdobju uporabe Sklepa Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (11). Zato bi bilo treba ta sklep uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   PRVI ODDELEK

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Predmet urejanja, splošni cilj in področje uporabe
   1.   Ta sklep določa pravila v zvezi z odnosi med Unijo na eni strani ter Grenlandijo in Dansko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: partnerstvo).
   2.   Partnerstvo je namenjeno ohranitvi tesnih in trajnih vezi med partnerji ter podpiranju trajnostnega razvoja Grenlandije.
   Partnerstvo potrjuje geostrateški položaj Grenlandije v arktični regiji in problematiko iskanja in izkoriščanja naravnih virov, vključno s surovinami, ter zagotavlja okrepljeno sodelovanje in dialog o politiki glede teh vprašanj.
   Člen 2
   Splošna načela partnerstva
   1.   Partnerstvo med Unijo na eni strani ter Grenlandijo in Dansko omogoča posvetovanja in dialog o politiki glede ciljev in področij sodelovanja iz tega sklepa.
   2.   Partnerstvo opredeli zlasti okvir za dialog o politiki glede vprašanj, ki so v skupnem interesu posameznih partneric, ter tako določi podlago za širše sodelovanje in dialog na področjih, kot so:

               (a)

               globalna vprašanja tudi v zvezi z energetiko, podnebnimi spremembami in okoljem, naravnimi viri, vključno s surovinami, pomorskim prometom, raziskavami in inovacijami;

               (b)

               vprašanja v zvezi z Arktiko.

         3.   Pri izvajanju tega sklepa se zagotovi skladnost z drugimi področji zunanjega ukrepanja Unije in drugimi ustreznimi politikami Unije. Zato se ukrepi, ki se financirajo v okviru tega sklepa, načrtujejo na podlagi politik sodelovanja Unije, določenih tudi v sporazumih, izjavah in akcijskih načrtih, ter v skladu s strategijami sodelovanja, sprejetimi na podlagi člena 4.
   4.   O dejavnostih sodelovanja se posvetujejo in odločajo vlada Grenlandije, vlada Danske in Komisija. Taka posvetovanja se vodijo v popolni skladnosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pooblastili vsake partnerice. Zato vlada Grenlandije in Komisija upravljata izvajanje tega sklepa v skladu z vlogami in odgovornostmi vsake partnerice.
   Člen 3
   Posebni cilji in glavna področja sodelovanja
   1.   Posebni cilji partnerstva so:

               (a)

               podpirati Grenlandijo in sodelovati z njo, da se spopade z glavnimi izzivi, predvsem s trajnostno diverzifikacijo gospodarstva, potrebo po izboljšanju usposobljenosti svoje delovne sile, vključno z znanstveniki, in svojih informacijskih sistemov na področju informacijske in telekomunikacijske tehnologije. Doseganje teh ciljev se meri z odstotkom trgovinske bilance v BDP, odstotkom ribiškega sektorja v skupnem izvozu, rezultati statističnih kazalnikov na področju izobraževanja in drugimi ustreznimi kazalniki;

               (b)

               prispevati k zmogljivost uprave Grenlandije za oblikovanje in izvajanje nacionalnih politik, zlasti na novih področjih skupnega interesa, določenih v programskem dokumentu za trajnostni razvoj iz drugega pododstavka člena 4(1). Uresničevanje tega cilja se meri s kazalniki, kot je število zaposlenih v javni upravi, ki dokončajo usposabljanje, in odstotkom javnih uslužbencev v državnih organih, ki (dolgoročno) prebivajo na Grenlandiji.

         2.   Glavna področja sodelovanja v okviru partnerstva vključujejo:

               (a)

               izobraževanje in usposabljanje,turizem in kultura;

               (b)

               naravni viri, vključno s surovinami;

               (c)

               energija, podnebje, okolje in biotska raznovrstnost;

               (d)

               vprašanja v zvezi z Arktiko;

               (e)

               socialni sektor, mobilnost delovne sile, sistemi socialne zaščite,vprašanja v zvezi z varnostjo hrane in prehransko varnostjo; in

               (f)

               raziskave in inovacije na področjih, kot so energetika, podnebne spremembe, ustrezno odzivanje na nesreče, naravni viri, vključno s surovinami, in trajnostna uporaba živih virov.

         DRUGI ODDELEK

      NAČRTOVANJE PROGRAMOV IN IZVAJANJE

   Člen 4
   Načrtovanje programov
   1.   V okviru partnerstva vlada Grenlandije prevzame odgovornost za oblikovanje in sprejetje sektorskih politik na glavnih področjih sodelovanja iz člena 3(2) in zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje.
   Na podlagi tega vlada Grenlandije pripravi in predloži okvirni programski dokument za trajnostni razvoj Grenlandije (v nadaljnjem besedilu: PDTR). PDTR zagotavlja jasen okvir za sodelovanje med Unijo in Grenlandijo, skladen s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji, načeli in politikami Unije.
   2.   Pri pripravi in izvajanju PDTR se spoštujejo naslednja načela učinkovitosti pomoči: nacionalna odgovornost za izvajanje, partnerstvo, koordinacija, usklajevanje, približevanje nacionalnim sistemom, vzajemna odgovornost in usmerjenost k doseganju rezultatov.
   3.   PDTR črpa iz pridobljenih izkušenj in najboljših praks ter temelji na posvetovanjih in dialogu s civilno družbo, lokalnimi organi in drugimi zainteresiranimi stranmi,, da bi se zagotovila zadostna odgovornost za njegovo izvajanje.
   PDTR je prilagojen potrebam Grenlandije in upošteva tamkajšnje posebne razmere, vključno z učinki podnebnih sprememb in družbeno-gospodarskim razvojem.
   4.   O osnutku PDTR se izvede izmenjava stališč med vlado Grenlandije, vlado Danske in Komisijo.
   Vlada Grenlandije je odgovorna za dokončno oblikovanje PDTR. Komisija oceni dokončno oblikovani PDTR in preveri, ali so v njem upoštevani nameni tega sklepa in zadevne politike Unije ter ali so vključeni vsi elementi, potrebni za sprejetje letnega sklepa o financiranju. Vlada Grenlandije za to oceno zagotovi vse potrebne informacije, tudi rezultate morebitnih študij o izvedljivosti.
   5.   PDTR se odobri v skladu s postopkom pregleda iz člena 8(2). Ta postopek se uporablja tudi v primeru temeljitih pregledov, zaradi katerih bi se bistveno spremenila strategija ali načrtovanje.
   Vendar postopka pregleda ni treba uporabiti za nebistvene spremembe PDTR, kot so tehnične prilagoditve, prerazporeditve sredstev v okviru dodelitev po posameznih prednostnih področjih ali povečanje oziroma zmanjšanje obsega prvotne okvirne dodelitve za manj kot 20 %, če te spremembe ne vplivajo na prvotna prednostna področja in cilje, določene v PDTR. Komisija sporoči take nebistvene spremembe Evropskemu parlamentu in Svetu v enem mesecu po dnevu sprejetja zadevne določitve.
   6.   Vsakršno načrtovanje ali pregled programov, ki se izvede po objavi vmesnega poročila o pregledu iz člena 7, upošteva rezultate, ugotovitve in zaključke iz navedenega poročila.
   Člen 5
   Izvedbena pravila
   Razen če ni v tem sklepu določeno drugače se finančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU) št. 236/2014 in ob upoštevanju splošnega namena, področja uporabe, ciljev in splošnih načel tega sklepa..
   Člen 6
   Pravila o naročanju
   Uporabljajo se pravila o državljanstvu in poreklu za postopke javnih naročil ter postopke dodeljevanja nepovratnih sredstev in drugega dodeljevanja, ki so opredeljena v členih 8 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2014, ki se uporabljajo za instrument razvojnega sodelovanja, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
   Člen 7
   Vmesni pregled PDTR in ocena izvajanje tega sklepa
   1.   Vlada Grenlandije, vlada Danske in Komisija do 31. decembra 2017 opravijo vmesni pregled PDTR in njegovega učinka na Grenlandijo kot celoto. Komisija v ta pregled vključi vse zadevne zainteresirane strani, vključno z nedržavnimi akterji ali lokalnimi organi.
   2.   Z odstopanjem od člena 17 Uredbe (EU) št. 236/2014 Komisija do 30. junija 2018 pripravi poročilo o doseganju ciljev in evropske dodane vrednosti tega sklepa, in sicer na podlagi rezultatov in kazalnikov učinka, s katerimi se meri učinkovitost porabe virov, zato da se lahko sprejme sklep o podaljšanju, spremembi ali prekinitvi izvajanja posameznih vrst ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa. V poročilu se poleg tega obravnavajo možnosti za poenostavitev, notranja in zunanja usklajenost sodelovanja, vzpostavljenega na podlagi tega sklepa, nadaljnja ustreznost vseh njegovih ciljev ter prispevek ukrepov k izpolnjevanju prednostnih nalog Unije v smislu pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Upoštevajo se morebitne ugotovitve in sklepne ugotovitve o dolgoročnem učinku Sklepa 2006/526/ES.
   3.   Komisija zahteva od Grenlandije, da zagotovi vse podatke in informacije, ki so v skladu z načeli glede učinkovitosti porabe pomoči potrebne za spremljanje in ocenjevanje ukrepov financiranih na podlagi tega sklepa.
   Člen 8
   Postopek v odboru
   1.   Komisiji pomaga odbor za Grenlandijo (v nadaljnjem besedilu: odbor). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št 182/2011.
   3.   Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva navadna večina članov odbora.
   Člen 9
   Področje uporabe in način financiranja
   1.   V okviru sektorskih politik, ki jih določi vlada Grenlandije, se finančna pomoč Unije lahko dodeli za:

               (a)

               reforme in projekte, ki so v skladu s PDTR;

               (b)

               razvoj institucij, krepitev zmogljivosti in vključevanje okoljskih in podnebnih vidikov; in

               (c)

               programe tehničnega sodelovanja.

         2.   Finančna pomoč Unije se zagotavlja predvsem prek proračunske podpore.
   Člen 10
   Finančni referenčni znesek
   Okvirni znesek za izvajanje tega sklepa v obdobju od 2014 do 2020 znaša 217 800 000 EUR.
   ODDELEK 3

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

   Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

      V Bruslju, 14. marca 2014

            Za Svet

            Predsednik

         M. CHRISOCHOIDIS

      (1)  Mnenje z dne 5. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 29, 1.2.1985, str. 1.

      (3)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

      (4)  UL L 172, 30.6.2007, str. 4.

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 753/2007 z dne 28. junija 2007 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (UL L 172, 30.6.2007, str. 1).

      (6)  Sklep Sveta 2006/526/ES z dne 17. julija 2006 o odnosih med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Grenlandijo in Kraljevino Dansko na drugi strani (UL L 208, 29.7.2006, str. 28).

      (7)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      (8)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

      (9)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

      (10)  Uredba (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o določitvi skupnih pravil in postopkov za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja (UL L 77, 15.3.2014, str. 95).

      (11)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

      (12)  Uredba (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (UL L 77, 15.3.2014, str. 44).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/986 z dne 8. junija 2017 o podaljšanju mandata namestnika izvršnega direktorja Europola

text:
               10.6.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 148/46

         SKLEP SVETA (EU) 2017/986
   z dne 8. junija 2017
   o podaljšanju mandata namestnika izvršnega direktorja Europola
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1) ter zlasti člena 54(3) do (5) Uredbe,
   v vlogi organa s pooblastili za imenovanje izvršnega direktorja in namestnikov izvršnega direktorja Europola,
   ob upoštevanju predloga upravnega odbora Europola z dne 19. maja 2017,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Wilhelmus Martinus VAN GEMERT je bil imenovan za namestnika izvršnega direktorja Europola z aktom Sveta z dne 11. februarja 2014 (2). Mandat Wilhelmusa Martinusa VAN GEMERT se izteče 30. aprila 2018.

               (2)

               Namestniki izvršnega direktorja Europola so v skladu s členom 54(4) Uredbe (EU) 2016/794 imenovani za obdobje štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja.

               (3)

               Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 določa postopek za podaljšanje mandata namestnikov izvršnega direktorja Europola.

               (4)

               Upravni odbor je 10. maja 2017 obvestil Evropski parlament, da namerava Svetu predlagati, naj podaljša mandat Wilhelmusa Martinusa VAN GEMERT.

               (5)

               Upravni odbor je Svetu poslal mnenje, v katerem je predlagal, da se mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Wilhelmusa Martinusa VAN GEMERT podaljša in da bi se lahko prerazvrstil v razred AD 14.

               (6)

               Na podlagi predloga upravnega odbora Svet želi podaljšati mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Wilhelmusa Martinusa VAN GEMERT –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat namestnika izvršnega direktorja Europola Wilhelmusa Martinusa VAN GEMERT se podaljša od 1. maja 2018 do 30. aprila 2022 v razredu AD 14, stopnja 1.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 8. junija 2017

            Za Svet

            Predsednik

         U. REINSALU

      (1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

      (2)  UL C 44, 15.2.2014, str. 3.