title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/1837 z dne 12. oktobra 2015 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               13.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/83

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1837
   z dne 12. oktobra 2015
   o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija). Poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti tako v Uniji kot tudi v tretjih državah za boj proti širjenju tovrstnega orožja.

               (2)

               Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je to začasni tehnični sekretariat Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBTO).

               (3)

               Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. Navedeno skupno stališče med drugim poziva k spodbujanju držav k podpisu in ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (v nadaljnjem besedilu: CTBT).

               (4)

               Države podpisnice CTBT so se odločile, da ustanovijo Pripravljalno komisijo, ki bo do ustanovitve CTBTO imela pravno sposobnost z namenom učinkovitega izvajanja CTBT.

               (5)

               Čimprejšnji začetek veljavnosti in vsesplošna uporaba CTBT ter krepitev ureditve opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO so pomembni cilji Strategije. V tej zvezi so jedrski poskusi, ki jih je izvedla Demokratična ljudska republika Koreja oktobra 2006, maja 2009 in februarja 2013, še dodatno potrdili, da bi morala CTBT začeti veljati čim prej ter da bi bilo treba pospešeno nadgraditi in okrepiti sistem opazovanja in preverjanja v okviru CTBT.

               (6)

               Pripravljalna komisija CTBTO preučuje, kako bi lahko kar najbolj okrepila svoj sistem preverjanja, vključno z razvojem zmogljivosti za opazovanje prisotnosti žlahtnih plinov in prizadevanji za polno vključitev držav podpisnic CTBT v izvajanje sistem preverjanja.

               (7)

               V okviru izvajanja Strategije je Svet sprejel tri skupne ukrepe in dva sklepa o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO, in sicer Skupni ukrep 2006/243/SZVP (2) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti, Skupni ukrep 2007/468/SZVP (3) in Skupni ukrep 2008/588/SZVP (4) ter Sklep 2010/461/SZVP (5) in Sklep 2012/699/SZVP (6) za okrepitev zmogljivosti Pripravljalne komisije CTBTO za opazovanje in preverjanje.

               (8)

               Unija bi morala navedeno podporo zagotavljati še naprej.

               (9)

               Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba poveriti Pripravljalni komisiji CTBTO, ki je – s svojim edinstvenim strokovnim znanjem in zmogljivostmi prek omrežja mednarodnega opazovalnega sistema (v nadaljnjem besedilu: IMS), ki ga sestavlja prek 280 objektov v okrog 85 državah, in Mednarodnega podatkovnega središča – edina mednarodna organizacija, ki je zmožna in ima ustrezno legitimnost za izvajanja tega sklepa. Projekti, kot jih podpira Unija, se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji CTBTO –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Da bi zagotovila nepretrgano in praktično izvajanje nekaterih elementov strategije, Unija podpira dejavnosti Pripravljalne komisije CTBTO zaradi spodbujanja naslednjih ciljev:

               (a)

               krepitev zmogljivosti sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT, vključno na področju odkrivanja radionuklidov;

               (b)

               krepitev zmogljivosti držav podpisnic CTBT, da izpolnijo svoje dolžnosti iz CTBT v zvezi s preverjanjem in da se jim omogoči, da v celoti izkoristijo sodelovanje v ureditvi CTBT.

         2.   Projekti, ki jih podpre Unija, imajo naslednje konkretne cilje:

               (a)

               podpreti vzdrževanje opazovalnega sistem za boljše odkrivanje morebitnih jedrskih eksplozij, zlasti s podpiranjem izbranih pomožnih seizmoloških postaj (v nadaljnjem besedilu: AS) ter karakterizacijo globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona in zmanjšanjem emisij ksenona; izboljšave upravljanja virtualnega središče za izkoriščanje podatkov (v nadaljnjem besedilu: vDEC) in s tem povezanih dejavnosti; izvedba faze 2 programa reinženiringa obdelave seizmoloških, hidroakustičnih in infrazvočnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: SHI) pod okriljem Mednarodnega podatkovnega središča (v nadaljnjem besedilu: IDC); in povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC);

               (b)

               okrepiti zmogljivosti preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO na področju inšpekcijskih pregledov na kraju samem, še posebej s podporo razvoju operativnih zmogljivosti za inšpekcijske preglede na kraju samem (v nadaljnjem besedilu: OSI) z razširitvijo in dopolnitvijo tehničnih zmogljivosti multispektralno-infrardečega sistema za OSI (v nadaljnjem besedilu: MSIR);

               (c)

               podpreti prizadevanja za univerzalizacijo in začetek veljavnosti CTBT ter dolgoročno vzdržnost sistema preverjanja v njenem okviru z ozaveščanjem in razvojem zmogljivosti, tudi z zagotavljanjem podpore pri izobraževanju in delavnicah v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji v skrbi za učinkovito sodelovanje pri CTBT; pri vzdrževanju sistema razvoja zmogljivosti; pri navezovanju stikov z znanstvenimi krogi, oblikovalci politik in diplomati, da bi se ti bolje seznanili s CTBT in jo bolje razumeli; in za pregled in razširitev razširjene ponudbe/svežnja nacionalnega podatkovnega središča v škatli (v nadaljnjem besedilu: NDC-in-a-box);

         Projekti so usmerjeni tudi v zagotavljanje prepoznavnosti Unije in podpore za navedene dejavnosti ter ustrezno upravljanje programov v okviru izvajanja tega Sklepa.
   Navedeni projekti se izvajajo v korist vseh držav podpisnic CTBT.
   Projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoki predstavnik).
   2.   Za tehnično izvajanje projekta iz člena 1(2) je pristojna Pripravljalna komisija CTBTO. To nalogo opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen se visoki predstavnik po potrebi dogovarja s Pripravljalno komisijo CTBTO.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 3 024 756 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.
   3.   Evropska komisija nadzira pravilnost upravljanja finančnega referenčnega zneska iz odstavka 1. V ta namen s Pripravljalno komisijo CTBTO sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju je določeno, da Pripravljalna komisija CTBTO poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije primerno njegovi višini.
   4.   Evropska komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Svet obvesti o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   1.   Visoki predstavnik Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi Pripravljalna komisija CTBTO. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.
   2.   Evropska komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti, če do tedaj ni sklenjen sporazum o financiranju.

      V Luxembourgu, 12. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

      (2)  Skupni ukrep Sveta 2006/243/SZVP z dne 20. marca 2006 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) na področju usposabljanja in povečanja zmogljivosti za preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 88, 25.3.2006, str. 68).

      (3)  Skupni ukrep Sveta 2007/468/SZVP z dne 28. junija 2007 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 176, 6.7.2007, str. 31).

      (4)  Skupni ukrep Sveta 2008/588/SZVP z dne 15. julija 2008 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije iz Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 189, 17.7.2008, str. 28).

      (5)  Sklep Sveta 2010/461/SZVP z dne 26. julija 2010 o podpori dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 219, 20.8.2010, str. 7).

      (6)  Sklep Sveta 2012/699/SZVP z dne 13. novembra 2012 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 314, 14.11.2012, str. 27).

      PRILOGA

         Podpora Unije dejavnostim Pripravljalne komisije CTBTO za povečanje zmogljivosti za opazovanje in preverjanje zboljšanje možnosti za hiter začetek veljavnosti in podporo univerzalizaciji CTBT ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

      I.   UVOD
      1.   Vzpostavitev dobro delujočega sistema opazovanja in preverjanja Pripravljalne komisije CTBTO (v nadaljnjem besedilu: Pripravljalna komisija) je ključni element priprave na izvajanje CTBT po začetku njene veljavnosti. Razvoj zmogljivosti Pripravljalne komisije na področju opazovanja prisotnosti žlahtnih plinov je pomemben instrument za presojo, ali je bila zaznana eksplozija jedrski poskus ali ne. Poleg tega sta delovanje in učinkovitost sistema opazovanja in preverjanja v okviru CTBT odvisna od prispevka vseh držav podpisnic CTBT. Zato je pomembno državam podpisnicam CTBT omogočiti, da polno sodelujejo v sistemu opazovanja in preverjanja v okviru CTBT in k njemu prispevajo. Delo v okviru izvajanja tega sklepa bo pomembno tudi za izboljšanje možnosti za čimprejšnji začetek veljavnosti in univerzalizacijo CTBT.
      Projekti opisani v tem sklepu bodo pomembno prispevali k doseganju ciljev strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.
      2.   Unija bo zato podprla naslednjih devet projektov:

                  (a)

                  vzdrževanje AS v okviru IMS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči;

                  (b)

                  projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona;

                  (c)

                  upravljanje virtualnega središča za izkoriščanje podatkov in s tem povezane dejavnosti;

                  (d)

                  podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC;

                  (e)

                  zmanjšanje emisij ksenona;

                  (f)

                  povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC;

                  (g)

                  izboljšave strojne opreme za sistem multispektralnega slikanja, vključno z OSI MSIR;

                  (h)

                  usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstvenimi krogi, oblikovalci politik in diplomati ter

                  (i)

                  razširjeni sveženj NDC-in-a-box.

            Z ugodnejšimi političnimi razmerami so bolj obetavni tudi izgledi za začetek veljavnosti CTBT, kar se je izkazalo tudi z nedavnimi novimi podpisi in ratifikacijami CTBT, vključno z Indonezijo kot eno od držav iz Priloge 2 k CTBT. Zaradi teh pozitivnih gibanj je v prihodnjih letih nujno nameniti še več pozornosti dokončanju vzpostavitve sistema preverjanja v okviru CTBT, zagotavljanju pripravljenosti in operativne zmogljivost tega sistema ter nadaljevanju dela za začetek veljavnosti in univerzalizacijo CTBT. Jedrska poskusa, ki ju je Demokratična ljudska republika Koreja izvedla oktobra 2006, maja 2009 in februarja 2013, sta ne le pokazala, kako pomembna je splošna prepoved jedrskih poskusov, temveč tudi dodatno izpostavila potrebo po učinkovitem sistemu preverjanja, ali se ta prepoved spoštuje. Verodostojen in v celoti operativen sistem preverjanja v okviru CTBT bo mednarodni skupnosti na zanesljiv in neodvisen način omogočal zagotavljanje spoštovanja tega standarda. Podatki iz CTBTO imajo ključno vlogo tudi pri pravočasnem opozarjanju na cunamije in oceni širjenja radioaktivnih emisij po jedrski nesreči v Fukušimi marca 2011.
      S podpiranjem teh projektov se krepi uresničevanje ciljev skupne zunanje in varnostne politike. Izvajanje teh zahtevnih projektov bo pomembno prispevalo k izboljšanju učinkovitih večstranskih rešitev za sedanje varnostne izzive. Pri teh projektih gre zlasti za uveljavljanje ciljev strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, vključno z nadaljnjo univerzalizacijo in krepitvijo pravil iz CTBT in sistema preverjanja v njenem okviru. Pripravljalna komisija vzpostavlja IMS, ki bo zagotovil, da nobena jedrska eksplozija ne bo ostala neopažena. Pripravljalna komisija je na temelju svojega edinstvenega strokovnega znanja s svetovno mrežo IMS AS z več kot 280 objekti v 85 državah in IDC edina organizacija, zmožna izvesti te projekte, ki se lahko financirajo edino prek izvenproračunskih prispevkov Pripravljalni komisiji.
      Unija je s Skupnim ukrepom 2006/243/SZVP, Skupnim ukrepom 2007/468/SZVP in Skupnim ukrepom 2008/588/SZVP ter sklepoma 2010/461/SZVP in 2012/699/SZVP podprla vzpostavitev programa usposabljanja z e-učenjem, integrirano terensko vajo 2008 za OSI in integrirano terensko vajo 2014 (v nadaljnjem besedilu: IFE14), ocenjevanje in merjenje prisotnosti radioaktivnega ksenona, karakterizacijo in zmanjševanje emisij, tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti, razvoj zmogljivosti za prihodnje generacije strokovnjakov CTBT, izpopolnitev modela atmosferskega prenosa (v nadaljnjem besedilu: ATM), AS, krepitev sodelovanja z znanstvenimi krogi, krepitev zmogljivosti za OSI z razvojem sistema za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov ter pilotni projekt podpore udeležbi strokovnjakov iz držav v razvoju na strokovnih sestankih Pripravljalne komisije in njenih sestankih, namenjenih oblikovanju politike. Projekti na podlagi tega sklepa temeljijo na projektih iz predhodnih skupnih ukrepov in napredku, doseženem z njihovim izvajanjem. Projekti iz tega sklepa so bili pripravljeni tako, da bi bilo izključeno vsakršno morebitno prekrivanje s Sklepom 2012/699/SZVP. Nekateri od projektov iz tega sklepa vsebujejo elemente, podobne dejavnostim iz prejšnjih skupnih ukrepov, a se razlikujejo po področju uporabe ratione materiae oziroma po državah ali regijah prejemnicah, ki so jim namenjeni.
      Poleg drugih prostovoljnih prispevkov in stvarnih vložkov, ki jih je od donatorjev, kot na primer od EU in držav, ki niso članice EU, institucij itd., prejela CTBTO v podporo svojim dejavnostim, bo tudi vseh devet projektov omenjenih zgoraj v podporo omenjenim dejavnostim Pripravljalne komisije izvajal in vodil njen začasni tehnični sekretariat.
      II.   OPIS PROJEKTOV

         Sklop 1: Vzdrževanje sistema spremljanja

      Ta sklop ima naslednjih šest delov:

                  —

                  :

                  Del 1

                  :

                  Vzdrževanje postaj IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči

                  —

                  :

                  Del 2

                  :

                  Projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona

                  —

                  :

                  Del 3

                  :

                  Upravljanje vDEC in s tem povezane dejavnosti

                  —

                  :

                  Del 4

                  :

                  podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC

                  —

                  :

                  Del 5

                  :

                  Zmanjšanje emisij ksenona

                  —

                  :

                  Del 6

                  :

                  povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC

         Del 1: Vzdrževanje postaj IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči

      1.   Ozadje

      V okviru tega projekta naj bi še naprej zagotavljali pomoč lokalnim organom za izboljšanje obratovanja in vzdržnosti potrjenih postaj v mreži IMS AS, ki se nahajajo v državah, potrebnih pomoči.
      2.   Obseg projekta

      Nekatere države imajo precejšnje težave pri doseganju visoke ravni kakovosti in razpoložljivosti podatkov, ki se zahteva za postaje IMS AS. Podrobne ocene posebnih lokalnih pogojev, ciljno usmerjene izboljšave infrastrukture na postajah (glede na pretekle operativne izkušnje), reševanje problema skorajšnje zastarelosti in pomoč pri sprejemanju ustreznih internih dogovorov in sporazumov v podporo delovanju in vzdrževanju bodo pripomogli k večji splošni vzdržnosti postaj in lokalnim upravljavcem postaj pomagali doseči zahtevano uspešnost postaje v prihodnje.
      Naloge v okviru tega projekta bi zato med drugim obsegale nadaljnje ugotavljanje dejstev in pregled pogojev za vzdržnost zadevnih objektov v mreži AS, v katere je usmerjen ta projekt, obiske postaj, vključno s preverjanjem sistema, manjša popravila, usposabljanje upravljavcev, dodatno usposabljanje lokalnih upravljavcev postaj, nadgradnje infrastrukture in varovanja, nadgradnje rezervnih električnih sistemov in nadgradnje ali zamenjave zastarele opreme.
      Poleg tega se bo v okviru tega projekta nadaljevala tudi serija namenskih obiskov pri lokalnih oblasteh v državah, ki gostijo AS, v prizadevanjih, da bi se še temeljiteje zavedali svoje odgovornosti za obratovanje in vzdrževanje objektov IMS po CTBT ter jo sprejemali, da se oceni sedanja ureditev obratovanja in vzdrževanja postaj ter da se po potrebi spodbudi vzpostavitev ali izboljšanje nacionalne podporne strukture in virov.
      3.   Koristi in rezultati

      Ohranitev in izboljšave razpoložljivosti podatkov za AS.

         Del 2: Projekt karakterizacije globalnih koncentracij radioaktivnega ksenona

      1.   Ozadje

      Pripravljalna komisija meri radioaktivni ksenon v okolju z zelo občutljivimi sistemi, kar je pomemben del sistema preverjanja CTBT. CTBTO je s prispevkom, ki ga je prejela od Unije v kontekstu Skupnega ukrepa 2008/588/SZVP, kupila dva prenosna sistema za merjenje radioizotopov žlahtnega plina 133Xe, 135Xe, 133mXe in 131mXe. Sistema sta že bila uporabljena za merjenje koncentracij radioaktivnega ksenona v Indoneziji, na Japonskem in v Kuvajtu. V ta namen so bili sklenjeni sporazumi o sodelovanju s partnerskimi inštituti.
      2.   Obseg projekta

      Da bi se ta merjenja nadaljevala, so potrebna sredstva za pošiljanje mobilnih sistemov za merjenje prisotnosti žlahtnih plinov na nove lokacije, ti sistemi pa morajo na posamezni lokaciji obratovati vsaj 12 mesecev, da se zajamejo sezonska nihanja.
      Lokacija v Kuvajtu se nahaja sredi vrzeli v sistemih za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov v okviru IMS. Prenosna postaja v Kuvajtu je zelo pomembna z vidika pokrivanja območja Perzijskega zaliva. Ker je na tej lokaciji mogoče pridobiti veliko podatkov o karakterizaciji globalnih koncentracij ksenona, je namen tega predloga najprej podaljšati obdobje merjenja v Kuvajtu prek obdobja izvajanja tega projekta.
      Meritve v okviru drugega sistema bodo stekle v Manadu v Indoneziji na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP. Podaljšanje tega merjenja bi omogočilo karakterizacijo te lokacije v celotnem 12-mesečnem ciklu in s tem v vseh sezonskih razmerah. CTBTO namerava po zaključku te naloge opraviti dodatna merjenja na območjih, kjer globalne koncentracije radioaktivnega ksenona niso povsem znane in o njih še ni pravega razumevanja. Tu so v prvi vrsti mišljene ekvatorialne lokacije v Latinski Ameriki, Aziji in Afriki.
      3.   Koristi in rezultati

      O koristih je mogoče govoriti v smislu boljšega razumevanja nihanj pri globalnih koncentracijah žlahtnih plinov ter boljše razširjenosti mreže za spremljanje prisotnosti žlahtnih plinov. Po zaključku teh merjenj bo sistem lahko uporabljala CTBTO za nadaljnje študije koncentracij žlahtnih plinov v različnih geografskih okvirih in za rezervne sisteme in/ali sisteme usposabljanja.

         Del 3: Upravljanje vDEC in s tem povezane dejavnosti

      1.   Ozadje

      IDC ima vDEC, ki zunanjim raziskovalcem, NDC in podizvajalcem začasnega tehničnega sekretariata omogoča dostop do podatkov IMS ter produktov in programske opreme IDC. vDEC je bilo ustanovljeno s Sklepom 2010/461/SZVP.
      2.   Obseg projekta

      Cilj je še naprej podpirati vDEC kot platformo za kolaborativne raziskave z uporabo podatkov IMS ter produktov in programske opreme IDC.
      3.   Koristi in rezultati

      vDEC podpira raziskave in razvoj na področju napredne tehnologije za namene spremljanja na podlagi CTBT. Pri tem ponuja priložnosti za raziskave mladim znanstvenikov in inženirjem ter raziskovalcem iz manj razvitih držav, kjer je na voljo manj sredstev.

         Del 4: Podpora za fazo 2 reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC

      1.   Ozadje

      Začasni tehnični sekretariat je na podlagi začetne faze, pri kateri je šlo za reinženiring določenih delov sistema obdelave SHI, in ob stvarnem vložku ZDA začel t. i. fazo 2 programa reinženiringa obdelave SHI pod okriljem IDC. Cilj tega programa je razviti celovito arhitekturo programske opreme kot usmeritev projektov v zvezi z novostmi in posodobitvami pri obstoječi programski opremi v naslednjih petih do sedmih letih. Faza 2 programa reinženiringa se dalje deli na več krajših faz v skladu s procesnim ogrodjem Rational Unified Process (v nadaljnjem besedilu: RUP) za razvoj programske opreme. Začetna faza RUP, znana tudi kot idejna faza, bi se morala končati leta 2014, ko bi bile morale biti pripravljene sistemske zahteve in dokumentacija s specifikacijami sistema. Naslednja faza RUP, izdelava, bo potekala v letu 2016 in segla še v leto 2017; zajemala bo razvoj arhitekturne zasnove programske opreme in razvoj prototipa v zadostni meri, da se zmanjšajo največja tveganja, opredeljena v zasnovi. Ključni cilj je opredelitev osnovne arhitekture programske opreme, da bi začasni tehnični sekretariat lahko dal prednost dejavnostim, povezanim z vzdrževanjem. Čeprav ima velik delež pri tem projektu stvarni vložek iz ZDA, morajo biti v ta proces nujno vključene vse države članice CTBTO. To bodo zagotavljali redni informativni sestanki za delovne skupine in strokovni sestanki.
      2.   Obseg projekta

      Cilj je: (1) podpreti dva strokovna sestanka o inženiringu programske opreme in (2) zagotoviti pogodbene storitve/za krajši čas zaposliti za razvoj prototipa.
      3.   Koristi in rezultati

      Cilj, ki prežema celoten projekt, je zagotoviti bolj sodoben in prilagodljiv okvir za razvoj in vzdrževanje programske opreme v naslednjih 20 letih. Iz tega bi moral iziti takšna organizacija sistema in podpore, ki se bo laže soočala s spremembami in je ne bo tako drago upravljati in vzdrževati.

         Del 5: Zmanjšanje emisij ksenona

      1.   Ozadje

      Pripravljalna komisija meri radioaktivni ksenon v okolju z zelo občutljivimi sistemi za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov, kar je pomemben del sistema preverjanja CTBT. Sedanje emisije radioaktivnega ksenona iz radiofarmacevtskih proizvodnih obratov (v nadaljnjem besedilu RPFs) pomembno vplivajo na koncentracije, izmerjene na postajah, namenjenih žlahtnim plinom v okviru IMS pod okriljem CTBTO.
      CTBTO je s prispevkom, ki ga je prejela od Unije v kontekstu Sklepa 2012/699/ SZVP, naročila študijo za pripravo tehnične rešitve, ki bi jo bilo mogoče uporabiti za zmanjšanje emisij radioaktivnega ksenona iz RPFs. Študijo je izvedel belgijski SCKߦCEN, ki je predvidel razvoj prototipa zajemalnega sistema, temelječega na materialu iz srebrnega zeolita, kar se je izkazalo za obetavno.
      2.   Obseg projekta

      Zaradi podpore potekajočim prizadevanjem za zmanjšanje emisij ksenona in v smislu nadaljnjega ukrepanja na podlagi rezultatov dela, ki se navezuje na Sklep 2012/699/ SZVP, so potrebna sredstva za nadaljnji razvoj sistem zajemanja ksenona, in sicer z naslednjimi ključnimi cilji:

                  (a)

                  razširitev študije na srebrnem zeolitu temelječega zajemalnega prototipa, ki jo je izdelal belgijski SCKߦCEN v kontekstu Sklepa 2012/699/ SZVP, na širši spekter delovnih pogojev, da se natančneje oceni učinkovitost sistema.

                  (b)

                  Razširitev preskušanja na še druge RPFs s posebnimi študijami zasnove in demonstracijami v različnih delovnih okoljih. Nastajajoči RPF KAERI v Busanu v Koreji je primeren kandidat, ki bi lahko gostil tovrstne študije v sodelovanju z belgijskim SCKߦCEN.

                  (c)

                  Oceno dolgoročnega obnašanja izbranih surovin kar zadeva odpornost proti močnemu sevanju v stvarnem okolju obratovanja. To bo izvedeno v sklopu preskušanja pod delovnimi pogoji.

                  (d)

                  Z vgradnjo visoko učinkovitih sistemov za spremljanje odvodnikov v RPFs bo mogoče pridobiti visokokakovostne podatke o odvodniških izpustih ter jih posredovati CTBTO in državam podpisnicam CTBT. Sistemi za odkrivanje bodo temeljili na detektorju, ki deluje na podlagi germanija visoke čistosti, z visoko analitično zmogljivostjo za radioaktivni ksenon na različnih ravneh aktivnosti.

                  (e)

                  Razvoj boljših orodij za atm za zanesljivo oceno emisij radioaktivnega ksenona iz RPFs na postajah IMS. Ta orodja bo uporabljala CTBTO, na voljo pa bodo tudi državam podpisnicam CTBT za neodvisno oceno na podlagi podatkov, pridobljenih s spremljanjem odvodnikov. To orodje bo podpiralo tudi nastavljivo konfiguracijo mreže IMS za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov.

            3.   Koristi in rezultati

      Celovit preskus sistema za zmanjšanje emisij ksenona v različnih delovnih pogojih bo podlaga za končno zasnovo konkretne tehnične rešitve za zmanjševanje emisij ksenona iz RPFs. Z izboljšano učinkovitostjo mreže IMS za zaznavanje prisotnosti žlahtnih plinov bodo države podpisnice CTBT dobile podatke, pridobljene s spremljanjem, ki bodo s stališča preverjanja v okviru CTBT vrednejši.

         Del 6: Povečanje poskusne pokritosti za aplikacije IDC

      1.   Ozadje

      Preskušanje združljivosti modulov in regresivno testiranje predstavljata ponavljajočo se, močno specializirano in zamudno nalogo v sklopu vzdrževanja aplikacij, oprtih na podatke o lastnostih valovanja in radionuklidih pod okriljem IDC. Namestitev nove različice operacijskega sistema, izdaja nove različice neke aplikacije oziroma sprememba konfiguracije obstoječe programske opreme terja obsežno preskušanje.
      Ker je programska oprema precej zapletena in lahko deluje v tisočerih različnih konfiguracijah ter pogosto ne more delovati brez dostopa tako do diska kot do podatkovnih zbirk, je zapletena tudi izdelava preskusov. Večina preskušanja doslej je bila opravljena tako, da je strokovnjak s tega področja poganjal programsko opremo v običajnih konfiguracijah, pregledal rezultate in jih primerjal s prejšnjimi in pričakovanimi rezultati. Ta ročni postopek je redko mogoče ponoviti in je močno odvisen od razpoložljivosti človeških virov, pa tudi od poznavanja področja.
      Da bi odpravila ta problem, je Pripravljalna komisija novembra 2013 začela projekt, s katerim naj bi opredelili in vzpostavili okvir za odprtokodno preskušanje, ki bi omogočil neprekinjeno samodejno izvajanje preskusov. Ta triletna pogodba se je začela izvajati novembra 2013, končala pa naj bi se novembra 2016. Pripravljalna komisija je za to nalogo že naročila storitve razvoja programske opreme. Sredstva Unije naj bi se uporabila za zadnjo neobvezno podaljšanje te veljavne pogodbe, in sicer v obdobju od januarja do novembra 2016. Okvir za neprekinjeno samodejno preskušanje (v nadaljnjem besedilu: CATS) naj bi tudi olajšal ustvarjanje in vzdrževanje serije preskusov ter pripomogel k razvoju začetnega sklopa integracijskih preskusov komponent za samodejno obdelavo valovnih oblik.
      Projekt trenutno napreduje po načrtih. Dokument o potrebah sistema je bil dokončan in določena sta bila odprtokodna programska paketa (Jenkins in FitNesse), ki skupaj izpolnjujeta zahteve Pripravljalne komisije.
      2.   Obseg projekta

      S tem projektom naj bi kot nadgradnjo izvajanja CATS povečali kodno pokritost ter v ta namen razvili preskuse modulov ter regresijske in integracijske preskuse zlasti na področju omrežne obdelave valovnih oblik, programske opreme za preverjanje radionuklidov ter razširjanja proizvodov in podatkov.
      3.   Koristi in rezultati

      To delo bo pripomoglo k uvedbi ponovljivih postopkov za nadzor nad kakovostjo in k večji učinkovitosti operacij nameščanja programske opreme IDC, s čimer bo prispevalo h kakovostnejši programski opremi za samodejno preverjanje valovnih oblik in radionuklidov ter posledično boljšim storitvam za države članice CTBTO, zlasti pri razširjanju podatkov, proizvodov in programske opreme.

         Sklop 2: Izboljšave strojne in programske opreme za sistem OSI MSIR

      1.   Ozadje

      MSIR, ki ga je razvil začasni tehnični sekretariat s finančno podporo na podlagi Sklepa 2012/699/SZVP, dopolnjen pa je bil tudi s stvarnim vložkom za IFE14, je zmožen pridobivanja spektralnih informacij z zračne platforme v razponu od vidnega do termično infrardečega območja. Sistem je sestavljen iz senzorjev na stabilizirani podlagi, podpornih instrumentov ter procesnih orodij za pridobivanje informacij, ki so pomembne za OSI.
      Nadalje, elementi sistema, vključno s programsko opremo za načrtovanje misij, inercialno merilno enoto, sistemskim nadzornikom, pomožnim pilotnim in operaterskim navigacijskim sistemom in videokamero, so bili integrirani in preskušeni v okviru sistema začasnega tehničnega sekretariata z gama spektrometrijo v zraku, ki omogoča pridobivanje podatkov vzdolž vnaprej določenih zračnih linij. Ti elementi so na voljo tudi za druge letalske operacije v okviru OSI, vključno z začetnimi preleti in magnetnimi raziskavami iz zraka.
      2.   Obseg projekta

      Namen projekta je povečanje zmogljivosti sistema MSIR ter posledično izboljšanje sposobnosti inšpekcijske ekipe za odkrivanje lastnosti, ki so pomembne za OSI. Sistem MSIR je po zasnovi modularen, zato mu je mogoče dodajati dodatne elemente, če so za to na voljo sredstva. S preskušanjem, ki ga je opravil začasni tehnični sekretariat, se je pokazala vrednost drugih MSIR senzorjev, ki bi dopolnili nabor senzorjev v obstoječem sistemu. Cilj tega predloga je dopolnitev sistema z dodatnimi posebnimi senzorji.
      (a)   Multispektralni senzorski instrument.
      S preskušanjem sistema– stvarnega vložka, ki ga je opravil začasni tehnični sekretariat, se je pokazala vrednost pridobivanja podatkov po razločenih spektralnih pasovih tako v bližnjem infrardečem kot tudi v kratkovalovnem infrardečem območju. Poleg tega so udeleženci dveh strokovnih sestankov leta 2011 in 2012 o OSI poudarili, da je zmožnost odkrivanja v tem delu spektra ključna zahteva za sistem MSIR v zraku. Zato je ta element bistven element predloga.
      Strojne opreme, pridobljene kot stvarni vložek, ki je bila uporabljena med IFE14, si začasni tehnični sekretariat ne more izposoditi za daljši čas, saj se takšne naprave uporabljajo skoraj nepretrgoma vse leto in je zato kaj malo verjetno, da bi mu podobno napravo lahko na podlagi ustrezne pogodbe posodila kaka država podpisnica CTBT. Del predloga je zato nakup nespecializiranega multispektralnega instrumenta, ki bo popolnoma integriran z obstoječimi komponentami, s katerim bo mogoče odkrivati lastnosti, pomembne za OSI, v bližnjem infrardečem ter v kratkovalovnem infrardečem spektru.
      (b)   Instrument za merjenje razdalje.
      Kot se je izkazalo med različnimi preskusi na terenu, je instrument za lasersko merjenje razdalje s funkcijo skeniranja, ki je nameščen na zračni platformi, zelo koristen za inšpekcijsko ekipo. Sistem MSIR trenutno nima zmogljivosti za pridobivanje podatkov o terenu, vendar bi take podatke z lahkoto pridobival, če bi mu dodali instrument za lasersko merjenje razdalje s skenerjem. Takšen instrument bi:

                  —

                  omogočil hitro generiranje podatkov o površini in nadmorski višini terena, ki lahko razkrijejo lastnosti, pomembne za OSI, a jih zakriva rastlinje,

                  —

                  olajšal popravljanje drugih podatkov, pridobljenih z MSIR, ter poenostavil generiranje ortorektificiranih podob,

                  —

                  omogočil generiranje tridimenzionalnih modelov, ki bodo nadalje olajšali odločanje inšpekcijske ekipe med OSI, hkrati pa bodo v podporo pri načrtovanju misij.

            S takim sistemom bi lahko tako podprli sistem MSIR, poleg tega pa bi ga lahko uporabili tudi kot pomožni element radionavigacijskega sistema, ki bi zagotavljal natančne podatke o terenu, s katerimi bi lahko popravili podatke gama, pridobljene med preleti. Tak instrument bi bil še posebej koristen na goratem območju (na kakršnem je bila opravljena IFE14).
      3.   Koristi in rezultati

      Učinkovitejši in uporabnejši sistem MSIR bo izboljšal delo inšpektorjev med inšpekcijo na kraju samem, s čimer bodo posledično podprte tudi politike Unije ter njena odločenost, da je treba poskrbeti, da bo CTBT začela veljati. Poleg tega bi bilo s tem projektom mogoče dopolniti in še okrepiti industrijo zračnih senzorjev v Evropi. V Uniji je več podjetij s proizvodnjo na tem področju.

         Sklop 3: Ozaveščanje in razvoj dejavnosti na ravni posameznih držav

      Projekt je sestavljen iz naslednjih dveh delov:

                  Del 1

                  :

                  usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstveniki, oblikovalci politik in diplomati

                  Del 2

                  :

                  razširjeni sveženj NDC-in-a-box

         Del 1: usposabljanje in delavnice v Jugovzhodni Aziji, na Pacifiku in Daljnem vzhodu ter na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji, vzdrževanje sistema razvoja zmogljivosti ter navezovanje stikov z znanstveniki, oblikovalci politik in diplomati

      1.   Ozadje

      Začasni tehnični sekretariat si uspešno prizadeva za razvoj zmogljivosti, saj sistematično zagotavlja podporo NDC in uporabnikom z dovoljenjem v afriški, latinskoameriški in karibski ter vzhodnoevropski regiji, pa tudi v delih Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljnega vzhoda. Pozitivne rezultate, ki so bili doseženi, je znatno okrepila podpora Unije. Logično bi bilo, da bi to izgradnjo zmogljivosti na državni ravni razširili na več držav iz Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljnega vzhoda ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije. Poleg tega so sistemi za krepitev zmogljivosti, ki so bili nameščeni v več državah (40 sistemov, za 20 pa se instalacije pripravljajo) ključni za vzdrževanje zmogljivosti, vendar pa se velikokrat srečujejo s tehničnim težavami, ki so pogosto posledica neugodnih lokalnih podnebnih razmer ali slabe lokalne infrastrukture. Te sisteme je treba do določene mere vzdrževati, če želimo, da bi se pokazale vse koristi krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav. Izmenjave s Pripravljalno komisijo na strokovni ravni so ključne za ohranjanje politične podpore in tehničnega strokovnega znanja za vse vidike CTBT. Vrsta rednih konferenc ter dogodkov za ozaveščanje akademskih, diplomatskih in znanstvenih krogov (kot so na primer znanstveno-tehnološka konferenca v okviru CTBT na vsaki dve leti, regionalne delavnice in konference v okviru CTBT, tečaji s področja javnega reda v okviru CTBT ter delavnice, namenjene sodelovanju med znanstveniki) je pripomogla h krepitvi in ohranjanju zaupanja v sistem preverjanja, in osvetlitvi pomena CTBT kot enega od temeljev svetovne ureditve neširjenja orožja in razoroževanja. S temi dejavnostmi je mogoče k delovanju pritegniti tudi države, naštete v Prilogi 2, ki CTBT niso ratificirale, ter tako prispevati k začetku veljavnosti CTBT.
      2.   Obseg projekta

      Ta podprojekt je nadgradnja prejšnjih prizadevanj, da bi s podpiranjem usposabljanj in delavnic v državah iz Jugovzhodne Azije, Pacifika in Daljne Azije ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije izboljšali tehnične zmogljivosti na ravni posameznih držav ter države iz teh regij spodbudili k dejavni udeležbi pri CTBT. Posebna pozornost je posvečena usposabljanju analitikov radionuklidov na podlagi programske opreme, ki je bila svežnju NDC-in-a-box dodana leta 2013. Ti dve regiji bosta deležni ustrezne pozornosti, ko se bodo izbirali prejemniki dejavnosti v okviru devetega projekta v zvezi z razširjenim svežnjem programske opreme NDC-in-a-box in SeisComp3 kot njegovim ključnim elementom. Eden glavnih ciljev pri tem je podpreti države podpisnice CTBT pri vključevanju obdelave podatkov v okviru mreže IMS v nacionalne in regionalne seizmične mreže ter združevanju običajnih rutinskih operacij, kot je spremljanje lokalne in regionalne potresne nevarnosti, s spremljanjem jedrskih eksplozij, ki ga opravljajo ustanove, v katerih delujejo NDC. Ta podprojekt bomo skušali povezati z drugima podprojektoma iz tega predloga, na primer z uporabo ustreznega skupnega gradiva za usposabljanje in delavnice ter zbiranjem spoznanj, pridobljenih na ravni posamezne države.
      Izboljšali bomo tehnično pomoč za sisteme za izgradnjo zmogljivosti, ki se dejansko uporabljajo na ravni posamezne države, vendar niso uspešni zaradi manjših tehničnih ovir, pri čemer bomo med drugim zagotovili ustrezno dostopnost interneta.
      Ta podprojekt bo tudi izboljšal poznavanje in razumevanje CTBT v akademski skupnosti ter med oblikovalci politik in nosilci odločanja, zlasti v državah, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, ki pa niso ratificirale CTBT, ter v ta namen organizirati tečaje in programe usposabljanja o vprašanjih CTBT, zlasti o znanstvenih in tehničnih vidikih CTBT. Posebna pozornost bo v skladu s strategijami začasnega tehničnega sekretariata za zagotovitev začetka veljavnosti in splošno veljavnost CTBT namenjena državam v razvoju in državam, ki so naštete v Prilogi 2 k CTBT, ki pa niso ratificirale CTBT.
      3.   Koristi in rezultati

      Dejavnosti so v skladu s cilji Unije za spodbujanje večje svetovne varnosti prek povečanja poznavanja in razumevanja CTBT ter krepitve Skupnega stališča 2003/805/SZVP ter okrepljenega ozaveščanja držav, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav, vključno z dejavnostmi v državah iz Jugovzhodne Azije, Pacifika, Daljnega vzhoda ter Bližnjega vzhoda in Južne Azije.

         Del 2: Razširjeni sveženj NDC-in-a-box

      1.   Ozadje

      V letu 2013 je začela Pripravljalna komisija sveženj NDC-in-a-box, ki je trenutno na voljo, nadgrajevati z dodatno programsko opremo, ki uporabnikom omogoča, da podatke iz mreže IMS lažje združijo s podatki lokalnih in nacionalnih postaj ter znatno izboljšajo zmogljivosti NDC za obdelavo podatkov. V okviru teh prizadevanj je bil decembra 2013 podpisan licenčni sporazum z nemškim raziskovalnim centrom Helmholtz-Centre Potsdam GFZ, tako da je Pripravljalna komisija med uporabnike z dovoljenjem v okviru ponudbe NDC-in-a-Box lahko razdelila programsko opremo SeisComp3, ki jo lahko uporabljajo za obdelavo in analiziranje podatkov iz IMS. Razvita je bila programska oprema za prvo izdajo razširjenega svežnja NDC-in-a-Box za alfa poskusne uporabnike in že se preskušajo svežnji NDC. Predstavniki NDC so razširjeni sveženj NDC-in-a-Box obravnavali na sejah o DPSS, ki so bile del delavnice o NDC med 12. in 16. majem 2014 na Dunaju, in takrat so tudi določili podrobnejše zahteve ter ugotovili, da je sveženj sprejemljiv. Ti predstavniki NDC bodo imeli ob koncu projekta priložnost, da kot alfa poskusni uporabniki preskusijo novo programsko opremo v svojih središčih. Države članice CTBTO so pokazale izjemno zanimanje za opredelitev zahtev in preskušanje, in sicer kljub temu, da predstavniki NDC, ki sodelujejo v projektu, zanj porabijo precej časa in zadevno opremo.
      2.   Obseg projekta

      V okviru tega podprojekta bo usklajen tudi novi razširjeni sveženj NDC-in-a-box, da bi ga NDC laže prevzela ter da bi bila zagotovljena skladnost z reinženiringom programske opreme IDC. Projekt je sestavljen iz naslednjih delov: (a) uporaba povratnih informacij, prejetih med alfa preskušanjem, za odpravljanje ugotovljenih težav in manjše izboljšave programske opreme, v skladu z željami alfa poskusnih uporabnikov. Rezultat tega dela naj bi bila prva uradna izdaja razširjenega svežnja NDC-in-a-Box ter (b) odziv na potrebe po usposabljanju med NDC, zlasti o novo razvitih orodjih, ki bodo vključena v razširjeni sveženj NDC-in-a-Box, in o svežnju SeisComp3. V ta namen bosta organizirani usposabljanji za analitike valovnih oblik NDC in usposabljanji za SeisComp3, v NDC, ki bodo potrebovala podporo na svoji lokaciji, pa bodo odposlane misije strokovnjakov na terenu.
      3.   Koristi in rezultati

      Dejavnosti so v skladu s cilji Unije za spodbujanje večje svetovne varnosti prek povečanja poznavanja in razumevanje CTBT ter krepitve Skupnega stališča 2003/805/SZVP ter okrepljenega ozaveščanja držav, naštetih v Prilogi 2 k CTBT, krepitve zmogljivosti na ravni posameznih držav, vključno z vzdrževanjem sistemov za izgradnjo zmogljivosti, ter širšega sprejemanja programske opreme NDC-in-a-Box.
      III.   TRAJANJE
      Projekti se skupno predvidoma izvajajo 24 mesecev.
      IV.   UPRAVIČENKE
      Upravičenke do projektov, ki bodo podprti na podlagi tega sklepa, so vse države podpisnice CTBT in Pripravljalna komisija.
      V.   IZVAJALEC
      Strokovno izvajanje projektov bo zaupano Pripravljalni komisiji. Projekte bodo neposredno izvajali osebje Pripravljalne komisije, strokovnjaki iz držav podpisnic CTBT in zunanji izvajalci. Načrtuje se poraba sredstev za sklenitev pogodbe s svetovalcem za vodenje projektov, ki bo Pripravljalni komisiji pomagal pri izvajanju tega sklepa, izpolnjevanju obveznosti poročanja v celotnem obdobju izvajanja, vključno s pripravo končnega opisnega poročila in končnega finančnega poročila, vodil arhiv vse dokumentacije, povezane s tem sklepom, zlasti zaradi morebitnih misij preverjanja, zagotavljal prepoznavnost Unije z vseh vidikov ter skladnost vseh dejavnosti v zvezi s financami, pravnimi zadevami in javnimi naročili s sporazumom o financiranju iz člena 3(3) tega sklepa ter skrbel, da bodo vse informacije, tudi tiste o proračunu, popolne, točne in pravočasno posredovane.
      Izvajanje projektov bo skladno z okvirnim finančnim in upravnim sporazumom ter sporazumom o financiranju iz člena 3(3) tega sklepa, ki ga bosta sklenili Evropska komisija in Pripravljalna komisija.
      VI.   UDELEŽENE TRETJE OSEBE
      Strokovnjaki iz Pripravljalne komisije in držav podpisnic CTBT se lahko štejejo za udeležene tretje osebe. Ravnali bodo v skladu s standardnimi pravili delovanja za strokovnjake Pripravljalne komisije.


title: 2013/399/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUTM Mali/1/2013 z dne 19. julija 2013 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)

text:
               27.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 202/22

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUTM MALI/1/2013
   z dne 19. julija 2013
   o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)
   (2013/399/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   Ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (1) in zlasti člena 5, Sklepa
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je na podlagi člena 5(1) Sklepa 2013/34/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejema ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM Mali, vključno s sklepom o imenovanju poveljnika misije EU.

               (2)

               Brigadir general François LECOINTRE je bil na podlagi člena 2 Sklepa 2013/34/SZVP imenovan za poveljnika misije EU za EUTM Mali.

               (3)

               Francijaje 19. junija 2013 za novega poveljnika misije EU za EUTM Mali predlagala brigadirja generala Bruna GUIBERTA, ki bo zamenjal brigadirja generala Françoisa LECOINTRA.

               (4)

               Vojaški odbor EU je 28. junija 2013 priporočil, da PVO imenuje brigadirja generala Bruna GUIBERTA za poveljnika misije EU za EUTM Mali.

               (5)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Brigadir general Bruno GUIBERT je s 1. avgustom 2013 imenovan za poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali).
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati 1. avgusta 2013.

      V Bruslju, 19. julija 2013

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 14, 18.1.2013, str. 19.


title: 2005/319/: Odločba Nadzornega organa EFTE št. 319/05/COL z dne  14. decembra 2005  o spremembah k Odločbi Kolegija št. 195/04/COL o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča

text:
               27.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 113/24

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 319/05/COL
   z dne 14. decembra 2005
   o spremembah k Odločbi Kolegija št. 195/04/COL o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2) ter zlasti členov 5(2)(a) in 24 Sporazuma ter člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,
   KER je nadzorni organ Efte 14. julija 2004 sprejel Odločbo št. 195/04/COL o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,
   KER nadzorni organ Efte, kakor to zahteva člen 3(1) Odločbe št. 195/04/COL, od 1. januarja 2006 uporablja sistem za elektronsko priglasitev,
   KER so države Efte za namene elektronskih priglasitev in z njimi povezanega dopisovanja imenovale eno kontaktno točko,
   PO POSVETOVANJU s Svetovalnim odborom za državno pomoč z dopisom, datiranim 30. novembra 2005, v skladu s postopkom, določenim v členu 29 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1a.

               Člen 3(1) Odločbe št. 195/04/COL se nadomesti z naslednjim besedilom:

                  „Priglasitev nadzornemu organu pošlje misija zadevne države Efte pri Evropski uniji ali katera koli druga kontaktna točka, ki jo določi država Efte. Priglasitev se naslovi na Direktorat za konkurenco in državno pomoč nadzornega organa. Direktorat za konkurenco in državno pomoč nadzornega organa lahko določi kontaktne točke za prejem priglasitev.“

               1b.

               Člen 3(6) Odločbe št. 195/04/COL se nadomesti z naslednjim besedilom:

                  „Nadzorni organ po posvetovanju z državami Efte v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije objavi podrobnosti o ureditvi za elektronsko pošiljanje priglasitev, vključno z naslovi ter katero koli potrebno ureditvijo za varovanje zaupnih podatkov“.

               1c.

               Drugi stavek četrtega odstavka Priloge I k Odločbi št. 195/04/COL se nadomesti z naslednjim besedilom:

                  „Izpolnjen obrazec nadzornemu organu pošlje misija zadevne države Efte pri Evropski uniji ali katera koli druga kontaktna točka, ki jo določi država Efte.“

               1d.

               V prilogah k Odločbi št. 195/04/COL sklicevanje na misijo zadevne države Efte pri Evropski uniji ali koordinacijsko enoto EGP države Efte pomeni sklicevanje na misijo zadevne države Efte pri Evropski uniji ali katere koli druge kontaktne točke, ki jo je določila država Efte.

               2.

               Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško.

               3.

               Ta odločba začne veljati dan po tem, ko jo sprejme nadzorni organ.

               4.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 14. decembra 2005

            Za nadzorni organ EFTE

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Kurt JÄGER

            Član Kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzornem organu in sodišču.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/344 z dne 17. februarja 2015 o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino

text:
               4.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 60/37

         SKLEP SVETA (EU) 2015/344
   z dne 17. februarja 2015
   o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 v povezavi s točko (v) člena 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2003/96/ES (1) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               V točki (b) člena 12 Sporazuma je določeno, da se Sporazum sklene za začetno obdobje, ki poteče 31. decembra 2002, pogodbenici pa ga lahko sporazumno podaljšujeta za nadaljnja obdobja petih let.

               (3)

               Na podlagi Sklepa Sveta 2011/182/EU (3) je bil Sporazum podaljšan za nadaljnje obdobje petih let z retroaktivnim učinkom od 8. novembra 2009 in preneha veljati 7. novembra 2014.

               (4)

               Pogodbenici Sporazuma menita, da bi bilo hitro podaljšanje Sporazuma v njunem skupnem interesu.

               (5)

               Vsebina podaljšanega sporazuma bi morala biti enaka vsebini Sporazuma.

               (6)

               Podaljšanje Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino se odobri v imenu Unije za nadaljnje obdobje petih let.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije in v skladu s točko (a) člena 12 Sporazuma uradno obvestijo Ukrajino o tem, da je Unija zaključila svoje notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti podaljšanega sporazuma.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  Sklep Sveta 2003/96/ES z dne 6. februarja 2003 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (UL L 36, 12.2.2003, str. 31).

      (2)  Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (UL L 36, 12.2.2003, str. 32).

      (3)  Sklep Sveta 2011/182/EU z dne 9. marca 2011 o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (UL L 79, 25.3.2011, str. 3).


title: Sklep Sveta z dne 22. julija 2003 o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0578

Uradni list L 197 , 05/08/2003 str. 0013 - 0021

		Sklep Svetaz dne 22. julija 2003o smernicah za politiko zaposlovanja držav članic(2003/578/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 128(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora [3],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [4],ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 2 Pogodbe o Evropski uniji si Unija zastavlja cilj spodbujati gospodarski in socialni napredek in visoko stopnjo zaposlovanja. V členu 125 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je navedeno, da si države članice in Skupnost prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificirane, usposobljene in prilagodljive delovne sile in trgov dela, ki so se sposobni odzvati na gospodarske spremembe.(2) Po izrednem zasedanju Evropskega sveta o zaposlovanju 20. in 21. novembra 1997 v Luxembourgu, je bil z resolucijo Sveta 15. decembra 1997 o smernicah za zaposlovanje za leto 1998 [5] sprožen proces, ki ga odlikujejo velika razvidnost, močna politična zavezanost in široko odobravanje pri vseh zainteresiranih strankah.(3) Na zasedanju Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 je bil Evropski uniji postavljen nov cilj. Postala naj bi najbolj konkurenčno in najbolj dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. V ta namen se je Svet sporazumel glede skupnih ciljev zaposlovanja in ciljev zaposlovanja žensk do leta 2010, ki so bili na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2001 v Stockholmu dopolnjeni z vmesnimi cilji za obdobje do januarja 2005 in z novim ciljem za obdobje do leta 2010, ki se, ob upoštevanju demografskega izziva, nanaša na povišanje stopnje zaposlenosti starejših žensk in moških.(4) Evropski svet je na zasedanju v Nici 7., 8. in 9. decembra 2000 odobril Evropsko socialno agendo, v kateri je navedeno, da je za povratek k polni zaposlenosti potrebna ambiciozna politika v smislu povišanja stopenj zaposlenosti, zmanjšanja regionalnih razlik, odpravljanja neenakosti in izboljšanja kakovosti delovnih mest.(5) Na svojem zasedanju 15. in 16. marca 2002 v Barceloni je Evropski svet pozval k okrepitvi Evropske strategije zaposlovanja prek uveljavljenega, poenostavljenega in bolj usklajenega procesa, katerega časovni okvir sega do leta 2010, vključuje pa cilje in namere Lizbonske strategije. Evropski svet je v Barceloni prav tako zahteval racionalizacijo političnega usklajevalnega procesa in sinhronizacijo časovnih načrtov za sprejem širših smernic gospodarske politike in smernic zaposlovanja.(6) Na svojem zasedanju 20. in 21. marca 2003 v Bruslju je Evropski svet potrdil, da ima strategija zaposlovanja vodilno vlogo pri doseganju ciljev zaposlovanja in trgov dela Lizbonske strategije ter da bi bilo treba strategijo zaposlovanja in širše smernice gospodarske politike, ki zagotavljajo okvir gospodarsko-političnega usklajevanja v Skupnosti, uresničevati dosledno. Na istem zasedanju je Evropski svet pozval k omejenem številu smernic, ki naj bodo usmerjene k doseganju rezultatov in ki vsebujejo ustrezne cilje, kar bo državam članicam omogočalo načrtovanje primernega nabora aktivnosti. Leto 2003 ponuja posebno priložnost za uporabo racionaliziranih ključnih politično-usklajevalnih instrumentov – širše smernice gospodarske politike, smernice za zaposlovanje in strategija notranjega trga – in podelitev nove triletne perspektive tem instrumentom.(7) Strategija zaposlovanja je bila podvržena izčrpni oceni, vključno s temeljito srednjeročno proučitvijo iz leta 2000 in celovito oceno v prvih petih letih pridobljenih izkušenj, ki je bila dokončana leta 2002. V oceni je bila izpostavljena potreba po zagotavljanju kontinuitete strategije zaradi odpravljanja preostalih strukturnih slabosti, kot tudi potreba po novih izzivih, s katerimi se bo soočila razširjena Evropska unija.(8) Uspešno izvajanje Lizbonske agende terja uravnoteženo krepitev treh komplementarnih in vzajemno pogojujočih se ciljev polne zaposlenosti, kakovosti delovnih mest in delovne produktivnosti ter socialne kohezije in vključenosti s pomočjo zaposlitvenih politik držav članic. Za doseganje teh ciljev so potrebne nadaljnje strukturne reforme, ki so osredotočene na 10 ključnih in medsebojno odvisnih prednostnih nalog, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti usklajenemu vodenju procesa. Pri vseh ukrepih, izvedenih v okviru političnih reform, je treba upoštevati integracijo načela enakosti spolov.(9) Svet je 6. decembra 2001 sprejel celo vrsto indikatorjev, s pomočjo katerih se lahko izmeri deset dimenzij vlaganj v kakovost delovnega mesta in pozval, da se ti indikatorji uporabljajo pri spremljanju evropskih smernic in priporočil za zaposlovanje.(10) Aktivne in preventivne politike bi morale biti učinkovite in prispevati k ciljem polne zaposlenosti in socialne vključenosti ter s tem zagotoviti brezposelnim in neaktivnim osebam konkurenčnost na trgu dela in možnost njihovega vključevanja v omenjeni trg. Te politike bi bilo treba podpreti s sodobnimi institucijami trga dela.(11) Države članice bi morale spodbujati ustvarjanje več in boljših delovnih mest s pospeševanjem podjetništva in inovacij v ugodnem podjetniškem okolju. Države članice so zavezane izvajanju Evropske listine za mala podjetja in vključene v proces storilnostne primerjave politike podjetništva.(12) Zagotavljanje pravilnega ravnotežja med prožnostjo in varnostjo bo prispevalo h konkurenčnosti podjetij, povečalo kakovost in produktivnost na delovnem mestu ter olajšalo prilagajanje podjetij in delavcev gospodarskim spremembam. V tej zvezi je Evropski svet na svojih zasedanjih v Barceloni in Bruslju zlasti pozval k proučitvi zakonodaje na področju zaposlovanja, ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev. Ravni zdravstvenih in varnostnih standardov pri delu je treba dvigniti v skladu z novo strategijo Skupnosti za obdobje od leta 2002 do 2006. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti sektorjem z visokim tveganjem nezgod pri delu. Dostop delavcev do usposabljanja je bistvena sestavina ravnotežja med prožnostjo in varnostjo, podpirati je treba udeležbo vseh zaposlenih in pri tem upoštevati donos na vlaganja za delavce, delodajalce in družbo kot celoto. Gospodarsko prestrukturiranje predstavlja izziv za zaposlovanje tako v sedanjih kot tudi v prihodnjih državah članicah ter zahteva pozitivno ravnanje ob vključitvi vseh zadevnih udeležencev, vključno s socialnimi partnerji.(13) Evropski svet je na zasedanju v Barceloni pozdravil akcijski načrt Komisije glede kvalifikacij in mobilnosti, nadalje pa je Svet v Resoluciji o kvalifikacijah in mobilnosti z dne 3. junija 2002 pozval Komisijo, države članice in socialne partnerje, da sprejmejo vse potrebne ukrepe. Boljša poklicna in geografska mobilnost in ujemanje poklicev s potrebami trga dela bosta, ob upoštevanju zaposlovanja kot vzroka priseljevanja pomagala povečati zaposlitveno in socialno kohezijo.(14) Izvajane strategij skladnega in celovitega vseživljenskega učenja je bistvenega pomena za zagotavljanje polne zaposlenosti, izboljšanje kakovosti delovnih mest in produktivnosti pri delu in socialno kohezijo. Evropski svet je v Barceloni pozdravil sporočilo pod naslovom "Ustvarjanje evropskega prostora za vseživljenjsko učenje", v katerem so bile izražene najpomembnejše sestavine strategij vseživljenjskega učenja kot so partnerstvo, vpogled v potrebe po izobraževanju, ustrezni viri, zagotavljanje lažjega dostopa do izobraževanja in usposabljanja, ustvarjanje izobraževalne kulture in prizadevanje za odličnost. Nenehen proces glede konkretnih prihodnjih ciljev izobraževalnih sistemov, ki ga je vpeljal Evropski svet na zasedanju v Lizboni, ima pomembno vlogo pri razvoju človeških virov, v celoti pa bi bilo treba izkoristiti tudi sinergije s Strategijo zaposlovanja. Na svojem zasedanju 5. in 6. maja 2003 je Svet sprejel celo vrsto primerjalnih analiz evropskega povprečnega učinka pri izobraževanju in usposabljanju, od katerih jih je kar nekaj, ki so še posebej zanimive z vidika politik zaposlovanja. Evropski svet je v Lizboni pozval k znatnemu povečanju vlaganj na prebivalca v človeške vire. To predvideva primerne spodbude za delodajalce in posameznike ter preusmeritev javnih financ v učinkovitejša vlaganja v človeške vire na vseh področjih izobraževanja in usposabljanja.(15) Potrebna je ustrezna ponudba delovne sile zaradi soočanja z demografskim izzivom, podpore gospodarski rasti, spodbujanja polne zaposlenosti in podpore trajnosti sistemov socialne zaščite. V skupnem poročilu z naslovom "Povečanje udeleženosti delovne sile in spodbujanje aktivnega staranja", ki ga je Svet sprejel 7. marca 2002, sta Komisija in Svet prišla do zaključka, da je za to potreben razvoj celovitih nacionalnih strategij, ki temeljijo na usmeritvi k življenjskemu ciklusu. Z ukrepi bi bilo treba izkoristiti zaposlitveno zmogljivost vseh kategorij oseb. Na zasedanju v Barceloni je Evropski svet soglašal, da bi si morala Evropska unija prizadevati za postopno povečanje dejanske povprečne starosti upokojitve do leta 2010 za približno 5 let. Leta 2001 je bila ta starost ocenjena na 59,9 let.(16) Neskladja med spoloma na trgu dela bi bilo treba postopno odpraviti, če naj bi Evropska unija zagotovila polno zaposlenost, povečala kakovost delovnih mest ter spodbujala socialno vključenost in kohezijo. To zahteva po eni strani pristop na podlagi integracije načela enakosti spolov, po drugi pa specifične politične ukrepe za ustvarjanje pogojev, ki ženskam in moškim omogočajo vstopanje, ponovno vstopanje in obstanek na trgu dela. Evropski svet je v Barceloni soglašal, da bi morale države članice do leta 2010 zagotoviti otroško varstvo za najmanj 90 % predšolskih otrok , starih 3 ali več let in šoloobveznimi otroki ter najmanj za 33 % otrok, mlajših od treh let. Odpraviti bi bilo treba temeljne dejavnike neskladja med spoloma pri brezposelnosti in plačilu za delo ter izpolniti določene cilje za odpravljanje takšnega neskladja, ne da bi se postavljalo pod vprašaj načelo plačnega razlikovanja glede na produktivnost in stanje na trgu delovne sile.(17) Učinkovito integriranje težje zaposljivih oseb na trg dela bo prispevalo k povečani socialni vključenosti, višjim stopnjam zaposlenosti in k večji trajnosti sistemov socialne zaščite. Politika se mora odzvati na diskriminacijo, zagotoviti individualiziran pristop do potreb posameznikov in ustvariti ustrezne zaposlitvene možnosti na način, ki delodajalce spodbuja k zaposlovanju. S Sklepom Sveta 2001/903/ES [6] z 3. decembra 2001 je bilo leto 2003 proglašeno za "Evropsko leto invalidov". Dostop do trga dela je ena od osrednjih prednostnih nalog ukrepov v korist invalidov, katerih število v Evropski uniji je ocenjeno na približno 37 milijonov in od katerih so mnogi sposobni za delo in tudi želijo delati.(18) Zaradi boljših možnosti doseganja polne zaposlenosti in socialne kohezije, bi moralo biti ravnotežje med dohodki iz dela in dohodki iz brezposelnosti ali neaktivnosti takšno, da bi spodbujalo ljudi k vstopu, ponovnemu vstopu in prisotnosti na trgu dela in podpiralo ustvarjanje delovnih mest.(19) Neprijavljeno delo pomeni "vsako plačano dejavnost, ki je po svojem bistvu zakonita, vendar ni prijavljena javnim oblastem". V raziskavah je obseg neformalne ekonomije ocenjen na približno 7 % do 16 % BDP Evropske unije. Takšno delo bi bilo treba pretvoriti v redne oblike zaposlitev in na ta način izboljšati splošno podjetniško okolje, kakovost delovnih mest, socialno kohezijo ter trajnost javnih financ in sistemov socialne zaščite. Spodbujati bi bilo treba poznavanje obsega neprijavljenega dela v posameznih državah članicah in v Evropski uniji.(20) Regijska neskladja v zaposlenosti in brezposelnosti so v Evropski uniji velika, po razširitvi pa se bodo še povečala. Zoperstaviti bi se jim bilo treba s celovitim pristopom, ki bi vključeval vse udeležence na vseh ravneh in s tem podpiral gospodarsko in socialno kohezijo, ob uporabi strukturnih skladov Skupnosti.(21) Ocena prvih petih let izvajanja strategije zaposlovanja je pokazala, da je ključ do njene prihodnje učinkovitosti boljše vodenje. Uspešno izvajanje ukrepov za zaposlovanje je odvisno od partnerstva na vseh ravneh, vključitve različnih operativnih služb ter ustreznih finančnih virov za podporo izvajanju smernic za zaposlovanje. Države članice so odgovorne za učinkovito izvajanje smernic za zaposlovanje, vključno z zagotavljanjem uravnotežene porazdelitve na regionalni in lokalni ravni.(22) Učinkovito izvajanje smernic za zaposlovanje zahteva tvorno udeležbo socialnih partnerjev na vseh stopnjah, od načrtovanja pa do izvajanja politik. Na srečanju Socialnega vrha 13. decembra 2001 so socialni partnerji izrazili potrebo po razvijanju in izboljšanju usklajevanja tristranskega posvetovanja. Sklenjen je bil tudi dogovor, naj Tristranski Socialni vrh za rast in zaposlovanje poteka pred vsakim spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta.(23) Poleg smernic za zaposlovanje bi morale države članice v celoti izvajati širše smernice gospodarske politike in zagotoviti njihovo celovito skladnost z ohranjanjem zdravih javnih financ in makroekonomske stabilnosti –SKLENIL:Edini členSprejmejo se smernice za politike zaposlovanja držav članic ("smernice za zaposlovanje"), ki so priložene temu Sklepu. Države članice jih upoštevajo v svojih politikah zaposlovanja.V Bruslju, 22. julija 2003Za SvetPredsednikG. Alemanno[1] Predlog z 8. aprila 2003 (še neobjavljen v Uradnem listu).[2] Mnenje z 3. junija 2003 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[3] Mnenje z 14. maja 2003 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[4] Mnenje z 3. julija 2003 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[5] UL C 30, 28.1.1998, str. 1.[6] UL L 335, 19.12.2001, str. 15.--------------------------------------------------PRILOGASMERNICE ZA ZAPOSLOVANJEEvropska strategija za polno zaposlenost in boljša delovna mesta za vseDržave članice vodijo svoje politike zaposlovanja z namenom izvajati cilje in prednostne naloge ukrepanja ter postopno izpolnjevati spodaj opredeljene cilje. Posebna pozornost bo namenjena kakovostnemu vodenju politik zaposlovanja.Poleg smernic za zaposlovanje in z njimi povezanih priporočil za zaposlovanje, bi morale države članice v celoti izvajati širše smernice gospodarske politike in zagotoviti dosledno delovanje obeh instrumentov.V skladu z Lizbonsko agendo spodbujajo politike zaposlovanja držav članic tri komplementarne in vzajemno pogojujoče se cilje polne zaposlenosti, kakovosti delovnih mest in produktivnosti dela ter socialne kohezije in vključenosti.Te cilje naj bi se dosegalo na uravnotežen način, ki odraža njihov enakovreden pomen pri uresničevanju ambicij Unije. Uresničevati bi jih bilo treba ob vključitvi vseh udeležencev. V celoti bi bilo treba izkoristiti sinergije, ki nastajajo iz pozitivnega medsebojnega učinkovanja med tremi cilji. Enake možnosti in enakost spolov so bistvenega pomena za napredek na poti do teh ciljev.Takšen pristop bi prispeval tudi k zmanjšanju brezposelnosti in neaktivnosti.Polna zaposlenostDržave članice skušajo doseči polno zaposlenost z izvajanjem pristopa celovite politike, ki vključuje ukrepe na strani povpraševanja in na strani ponudbe, s katerimi naj bi se stopnje zaposlenosti dvignile na raven ciljev, predvidenih v Lizboni in Stockholmu.Ukrepi prispevajo k doseganju naslednjih povprečnih vrednosti za Evropsko unijo:- skupna stopnja zaposlenosti v višini 67 % leta 2005 in 70 % leta 2010,- stopnja zaposlenosti za ženske v višini 57 % leta 2005 in 60 % leta 2010,- stopnja zaposlenosti v višini 50 % za starejše delavce (55 do 64) leta 2010.Vsi nacionalni cilji morajo biti skladni s pričakovanim rezultatom na ravni Evropske unije in upoštevati posebne nacionalne okoliščine.Izboljšanje kakovosti delovnih mest in produktivnosti delaIzboljšana kakovost delovnih mest je zelo tesno povezana s prehodom na konkurenčno in na znanju temelječe gospodarstvo in jo je treba uresničevati z združenimi prizadevanji vseh udeležencev, zlasti s socialnim dialogom. Kakovost je večdimenzionalni koncept, pri katerem gre tako za značilnosti dela kot tudi za širši trg dela. Koncept zajema vidike, kot so dejanska kakovost delovnega mesta, kvalifikacije, vseživljenjsko učenje in poklicni razvoj, enakost spolov, zdravje in varnost pri delu, prožnost in varnost, vključenost in dostop do trga dela, organizacija dela in ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem, socialni dialog in udeležba delojemalcev, raznolikost in nediskriminacija in skupni delovni učinek.Povečanje stopnje zaposlenosti mora potekati sočasno z dvigom splošne produktivnosti dela. Kakovost delovnega mesta lahko pomaga povečati produktivnost dela, sinergije med obema pa je treba v celoti izkoristiti. To predstavlja poseben izziv za socialni dialog.Krepitev socialne kohezije in vključenostiZaposlovanje je ključni dejavnik socialne vključenosti. V sinergiji z odprto metodo koordinacije na področju socialne vključenosti, bi morale politike zaposlovanja olajšati vključenost v zaposlitev s spodbujanjem dostopa do kakovostne zaposlitve za vse dela sposobne ženske in moške, z bojem proti diskriminaciji na trgu delovne sile in s preprečevanjem izključenosti ljudi iz sveta dela.Gospodarsko in socialno kohezijo je treba spodbujati z zmanjševanjem regionalnih neskladij v zaposlenosti in brezposelnosti z odpravljanjem problemov pri zaposlovanju na območjih z manjšim razvojnim potencialom v Evropski uniji in s pozitivno podporo gospodarskemu in socialnemu prestrukturiranju.SMERNICEV prizadevanjih za uresničitev treh komplementarnih ciljev izvajajo države članice politike, ki kot prednostne naloge za ukrepanje upoštevajo naslednje smernice. Pri tem sprejmejo v okviru vseh prednostnih nalog pristop integracije načela enakosti spolov.1. AKTIVNI IN PREVENTIVNI UKREPI ZA BREZPOSELNE IN NEAKTIVNEDržave članice bodo razvile in izvajale aktivne in preventivne ukrepe za brezposelne in neaktivne, namenjene preprečevanju povečanja dolgotrajne brezposelnosti in spodbujanju trajnostnega vključevanja brezposelnih in neaktivnih ljudi na trg dela. Države članice bodo:(a) zagotovile prepoznavanje potreb vseh iskalcev zaposlitve v zgodnji fazi njihove brezposelnosti in nudenje storitev, kot so svetovanje in usmerjanje, pomoč pri iskanju zaposlitve in izdelava zaposlitvenega načrta;(b) na podlagi zgoraj omenjenega prepoznavanja potreb ponudile iskalcem zaposlitve dostop do razpoložljivih in učinkovitih ukrepov za izboljšanje njihove zaposljivosti in možnosti vključevanja, pri čemer naj bi bila posebna pozornost namenjena tistim ljudem, ki se soočajo z največjimi težavami na trgu dela.Države članice zagotovijo:- da se vsaki brezposelni osebi omogoči nov začetek, in sicer za mlade v roku šestih mesecev po nastopu brezposelnosti in v roku dvanajstih mesecev za odrasle, kar se uresničuje v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse, delovnega mesta ali drugega zaposlitvenega ukrepa, po potrebi v povezavi s stalno pomočjo pri iskanju zaposlitve,- da bo do leta 2010 25 % dolgotrajno brezposelnih vključenih v aktivne ukrepe v obliki usposabljanja, preusposabljanja, delovne prakse ali drugih zaposlitvenih ukrepov s ciljem doseči povprečje treh vodilnih držav članic;(c) posodobile in okrepile institucije trga dela, zlasti službe za zaposlovanje;(d) redno ocenjevale smotrnost in učinkovitost programov zaposlovanja in jih ustrezno preverjale.2. USTVARJANJE DELOVNIH MEST IN PODJETNIŠTVODržave članice bodo spodbujale ustvarjanje več in boljših delovnih mest s podpiranjem podjetništva, inovacij, investicijskih zmožnosti in ugodnega podjetniškega okolja za vsa podjetja. Posebna pozornost bo namenjena izkoriščanju zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest v novih podjetjih, storitvenih dejavnostih ter možnostih na področju raziskav in razvoja. Ob podpori procesa primerjalne analize podjetniške politike in izvajanja Evropske listine za mala podjetja, se bodo usmeritvene pobude osredotočile na:- poenostavitev ter zmanjšanje upravnih in regulativnih obremenitev za podjetja v začetni fazi poslovanja in MSP, kot tudi za zaposlitev osebja, lažji dostop do kapitala za podjetja v začetni fazi poslovanja, za nova in obstoječa MSP in podjetja z visoko rastjo in zmožnostjo ustvarjanja delovnih mest (glej tudi Širše smernice gospodarske politike – ŠSGP, smernica 11).- spodbujanje izobraževanja in usposabljanja na področju podjetniških in poslovodnih znanj in zagotavljanje podpore, vključno prek usposabljanja za samostojnega podjetnika kot poklicno opcijo za vse.3. ODZIVANJE NA SPREMEMBE IN SPODBUJANJE PRILAGODLJIVOSTI IN MOBILNOSTI NA TRGU DELADržave članice bodo podpirale sposobnost prilagajanja delavcev in podjetij na spremembe, ob upoštevanju potrebe po prožnosti in varnosti in poudarjanju ključne vloge socialnih partnerjev pri tem vprašanju.Države članice bodo proučile in po potrebi spremenile pretirano omejevalne vsebine predpisov s področja delovnih razmerij in zaposlovanja, ki vplivajo na dinamiko trga dela in zaposlovanje tistih skupin, ki se soočajo s težavami pri dostopu na trg dela, razvijale socialni dialog, pospeševale socialno odgovornost podjetij in sprejemale druge primerne ukrepe, da bi spodbujale:- raznolikost pogodbenih in delovnih razmerij, vključno z določbami o delovnem času, poklicnem napredovanju, boljšem ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem ter med prožnostjo in varnostjo,- dostop delavcev, zlasti nizko kvalificiranih delavcev, do usposabljanja,- boljše delovne pogoje, vključno z zagotavljanjem zdravja in varnosti pri delu; ukrepi bodo zlasti usmerjeni k znatnemu zmanjšanju števila nezgod pri delu in pojavljanja poklicnih bolezni,- pripravi in razširjanju inovativnih in trajnostnih oblik organizacije dela, ki podpirajo produktivnost dela in kakovost delovnega mesta,- predvidevanju in pozitivnem obvladovanju gospodarskih sprememb in prestrukturiranja.Države članice se bodo zoperstavile pomanjkanju delovne sile in ozkim grlom s celo vrsto ukrepov, kot so spodbujanje poklicne mobilnosti in odstranjevanje ovir geografski mobilnosti, zlasti z izvajanjem akcijskega načrta o kvalifikacijah in mobilnosti, izboljšanje priznavanja in preglednosti kvalifikacij in pristojnosti, prenosljivost pravic do socialnega zavarovanja in pokojnine, zagotavljanje ustreznih spodbud v davčnih sistemih in sistemih dajatev ter upoštevanje vidikov priseljevanja, ki se nanašajo na trg dela.Na nacionalni in evropski ravni bi bilo treba spodbujati preglednost možnosti zaposlitve in usposabljanja in s tem podpirati učinkovito usklajenost med ponudbo in povpraševanjem na trgu dela. Do leta 2005 bi bilo zlasti treba zagotoviti iskalcem dela na celotnem ozemlju EU dostop do vseh zaposlitvenih ponudb, ki jih objavljajo službe za zaposlovanje držav članic.4. SPODBUJANJE RAZVOJA ČLOVEŠKIH VIROV IN VSEŽIVLJENJSKEGA UČENJADržave članice bodo izvajale strategije vseživljenjskega učenja, vključno s spodbujanjem boljše kakovosti in učinkovitosti sistemov izobraževanja in usposabljanj, da bi s tem vsem posameznikom posredovale znanja, ki jih potrebuje sodobna delovna sila v družbi, ki temelji na znanju, z omogočanjem njihovega poklicnega razvoja, z zmanjševanjem nesorazmerja med ponudbo in povpraševanjem glede znanj ter z odpravljanjem ozkih grl na trgu dela.V skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami, bo namen ukrepov do leta 2010 doseči naslednje rezultate:- v Evropski uniji bi moralo imeti srednješolsko izobrazbo najmanj 85 % dvaindvajsetletnikov,- povprečni delež udeležencev vseživljenjskega učenja bi moral v Evropski uniji znašati najmanj 12,5 % odraslega, za delo sposobnega prebivalstva (starostna skupina od 25 do 64 let).Ukrepi bodo zlasti usmerjeni k povečanju vlaganj v človeške vire. V tej zvezi je pomembno, da podjetja znatno povečajo vlaganja v usposabljanje odraslih in na ta način spodbujajo produktivnost, konkurenčnost in aktivno staranje. Pospeševala se bodo učinkovita vlaganja v človeške vire s strani delodajalcev in posameznikov.5. POVEČANJE PONUDBE ČLOVEŠKIH VIROV IN PROMOCIJA AKTIVNEGA STARANJADržave članice bodo skrbele za ustrezno razpoložljivost delovnih in zaposlitvenih možnosti in na ta način podpirale gospodarsko rast in zaposlovanje, pri čemer bodo upoštevale mobilnost delavcev, kar je konkretno navedeno v smernici 3. Zlasti bodo:- povečale udeležbo na trgu dela z uporabo potencialov vseh skupin prebivalstva s pomočjo vsestranskega pristopa, ki zlasti zajema razpoložljivost in privlačnost delovnih mest, načelo, da se delo izplača, izboljšanje znanj in pripravo ustreznih podpornih ukrepov,- spodbujale aktivno staranje, zlasti z ustvarjanjem primernih delovnih pogojev, zaradi katerih ljudje dlje ostajajo v poklicnem življenju – na primer dostop do nadaljnjega usposabljanja, posebno upoštevanje zdravja in varnosti pri delu, inovativne in prilagodljive oblike organizacije dela – in z odpravljanjem spodbud za predčasen odhod s trga delovne sile, zlasti s spremembo programov predčasne upokojitve in z zagotovilom, da se izplača ostati aktiven na trgu delovne sile, kot tudi s spodbujanjem delodajalcev k zaposlovanju starejših delavcev.Cilj ukrepov do leta 2010 bo zlasti povišanje dejanskega povprečja starosti na ravni Evropske unije (za leto 2001 se ocenjuje na 59,9 let) ob odhodu s trga dela za pet let. V tem pogledu imajo socialni partnerji pomembno vlogo. Vsi nacionalni cilji morajo biti skladni s pričakovanim rezultatom na ravni EU in upoštevati posebne nacionalne okoliščine,- in po potrebi v celoti upoštevati dodaten priliv delovne sile kot rezultat priseljevanja.6. ENAKOST MED SPOLOMAZ integriranim pristopom, ki povezuje splošno veljavno upoštevanje enakosti med ženskami in moškimi in posebne strateške ukrepe, bodo države članice spodbujale udeležbo žensk na trgu dela in do leta 2010 dosegle znatno zmanjšanje razlik med spoloma v stopnjah zaposlenosti, brezposelnosti in plačilu za opravljeno delo. V tem pogledu je vloga socialnih partnerjev bistvenega pomena. Ukrepi bodo do leta 2010 zlasti usmerjeni k znatnemu zmanjšanju razlik v plačah med spoloma v vsaki državi članici; kar naj bi dosegli prek večdimenzionalnega pristopa do odpravljanja temeljnih povzročiteljev razlik v plačah med spoloma, vključno s sektorsko in poklicno segregacijo, z izobraževanjem in usposabljanjem, z razvrščanjem delovnih mest in s plačnimi sistemi ter z ozaveščanjem in preglednostjo.Posebna pozornost bo namenjena usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti z zagotavljanjem storitev otroškega varstva in druge nepreskrbljene osebe, s spodbujanjem delitve družinskih in poklicnih odgovornosti in z omogočanjem vrnitve na trg dela po poklicnem premoru. Države članice bi morale odpraviti tiste ovire, ki ženske odvračajo od udeležbe na trgu dela in si ob upoštevanju povpraševanja po otroških varstvenih ustanovah in v skladu z nacionalnimi vzorci zagotavljanja otroškega varstva prizadevati, da bi do leta 2010 zagotovile otroško varstvo najmanj za 90 % predšolskih otrok, starih 3 ali več let in šoloobveznih otrok ter najmanj za 33 % otrok, starih manj kot tri leta.7. INTEGRACIJA IN BOJ PROTI DISKRIMINACIJI NA TRGU DELADržave članice bodo spodbujale integriranje ljudi, ki se na trgu dela soočajo s posebnimi težavami, kot so mladi osipniki, ki prezgodaj prekinejo šolanje, nizko kvalificirani delavci, invalidne osebe, priseljenci in etnične manjšine, z izboljšanjem njihove zaposljivosti, s povečevanjem zaposlitvenih možnosti in s preprečevanjem vseh oblik diskriminacije.Namen ukrepov je do leta 2010 zlasti doseči:- znižanje povprečne stopnje osipa mladih, ki prezgodaj prekinejo šolanje, na največ 10 % na ravni EU,- znatno zmanjšanje razlik med stopnjo brezposelnosti težje zaposljivih oseb v skladu z vsemi nacionalnimi cilji in opredelitvami – in skupno stopnjo brezposelnosti v vsaki državi članici,- v skladu z nacionalnimi cilji držav članic znatno zmanjševanje razlik med stopnjo brezposelnosti oseb, ki niso državljani EU, in stopnjo brezposelnosti državljanov EU.8. NAREDITI DELO DONOSNO PREK SPODBUD ZA VEČJO PRIVLAČNOST DELADržave članice bodo reformirale finančne spodbude, da bi naredile delo bolj privlačno in spodbudile moške in ženske k iskanju dela, sprejetju dela in ostajanju v poklicnem življenju. V tem smislu bi morale države članice razviti ustrezne politike za zmanjšanje števila zaposlenih, ki živijo pod pragom revščine. Preverile in po potrebi spremenile bodo sisteme obdavčenja in socialnih dajatev ter njihovo vzajemno vplivanje, da bi na ta način odpravile brezposelnost, revščino in pasti neaktivnosti in pri zaposlovanju spodbujale udeležbo žensk, nizko kvalificiranih delavcev, starejših delavcev, invalidov in skupin, ki se nahajajo na obrobju trga dela.Ob ohranjanju ustrezne ravni socialne zaščite, bodo države članice zlasti proučile stopnje nadomestil in trajanje prejemanja dajatev; ob upoštevanju posameznih okoliščin bodo zagotovile učinkovito upravljanje dajatev, zlasti glede povezave z učinkovitim iskanjem dela, vključno z dostopom do ukrepov aktiviranja za boljšo zaposljivost; kjer je to primerno, bodo proučile zagotavljanje pomoči za zaposlene; in si prizadevale za odpravljanje pasti neaktivnosti.Cilj ukrepov bo do leta 2010 doseči znatno znižanje visokih dejanskih mejnih davčnih stopenj in po potrebi davčnih obremenitev za slabo plačane delavce, ob upoštevanju nacionalnih okoliščin.9. PREOBLIKOVANJE NEPRIJAVLJENEGA DELA V REDNE ZAPOSLITVEDržave članice bi morale razviti in izvajati obsežne akcije in ukrepe za odpravljanje neprijavljenega dela, ki združujejo poenostavitev podjetniškega okolja, odstranitev ovir in zagotavljanje primernih spodbud v sistemih obdavčenja in dajatev, izboljšavo kazenskega pregona in uporabo sankcij. Na nacionalni ravni in na ravni EU bi si morale ustrezno prizadevati za evidentiranje obsega problemov in napredka, doseženega na nacionalni ravni.10. ODPRAVA REGIJSKIH RAZLIK V ZAPOSLENOSTI IN BREZPOSELNOSTIDržave članice bi morale biti dejavne v okviru širokega pristopa do zmanjševanja regijskih razlik v zaposlenosti in brezposelnosti. Podpirati bi bilo treba zmogljivosti za ustvarjanje delovnih mest na lokalni ravni, vključno s socialnim sektorjem, in spodbujati partnerstvo med vsemi zadevnimi udeleženci. Države članice bodo:- podpirale ugodne pogoje za dejavnosti v zasebnem sektorju in vlaganja v regije v razvojnem zaostanku,- zagotovile, da bo javna podpora v regijah v razvojnem zaostanku osredotočena na vlaganja v človeški in intelektualni kapital, kot tudi v ustrezno infrastrukturo (glej tudi ŠSGP, smernici 18 in 19).V celoti bi bilo treba izkoristiti zmogljivosti Kohezijskega sklada in strukturnih skladov in Evropske investicijske banke.ODGOVORNO UPRAVLJANJE IN PARTNERSTVO PRI IZVAJANJU SMERNIC ZA ZAPOSLOVANJEDržave članice bodo zagotovile učinkovito izvajanje smernic za zaposlovanje, vključno z izvajanjem na regionalni in lokalni ravni.Vključitev parlamentarnih organov, socialnih partnerjev in drugih zadevnih udeležencevOdgovorno upravljanje in partnerstvo sta pomembna dejavnika izvajanja Evropske politike zaposlovanja ob celovitem upoštevanju nacionalnih tradicij in običajev. V tem pogledu bo imel Evropski parlament pomembno vlogo. Za izvajanje Evropske strategije zaposlovanja so odgovorne države članice. V skladu z nacionalnimi tradicijami, morajo zadevni parlamentarni organi in tudi zadevni udeleženci na področju zaposlovanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni zagotoviti pomemben prispevek.V skladu z njihovimi nacionalnimi tradicijami in običaji, bi bilo treba socialne partnerje na nacionalni ravni pozvati, da zagotovijo učinkovito izvajanje smernic za zaposlovanje in poročajo o svojih najpomembnejših prispevkih na vseh področjih, za katera so pristojni, kar se predvsem nanaša na obvladovanje sprememb in prilagodljivosti, sinergijo med prožnostjo in varnostjo, razvoj človeških virov, enakost spolov, uveljavitev načela, da se delo izplača, aktivno staranje in na zdravje in varnost pri delu.Evropske socialne partnerje na medstrokovni in sektorski ravni se poziva, da prispevajo k izvajanju smernic za zaposlovanje in da v njihovih prizadevanjih podpirajo nacionalne socialne partnerje na vseh ravneh, na primer na medstrokovni, sektorski in lokalni ravni. V skladu z najavo iz njihovega skupnega delovnega programa, bodo evropski socialni partnerji na medstrokovni ravni vsako leto poročali o svojem prispevku k izvajanju smernic za zaposlovanje. Evropske socialne partnerje na sektorski ravni se poziva, da poročajo o ukrepih, ki so jih sprejeli.Poleg tega bi morale operativne službe uresničevati zaposlitvene politike na učinkovit in smotrn način.Ustrezna porazdelitev finančnih virovDržave članice bodo zagotovile preglednost in stroškovno učinkovitost pri porazdelitvi finančnih virov za izvajanje smernic za zaposlovanje in pri tem upoštevale potrebo po uravnoteženih javnih financah v skladu s Širšimi smernicami gospodarske politike.Države članice bodo v celoti izkoristile morebiten prispevek strukturnih skladov Skupnosti, zlasti Evropskega socialnega sklada, da bi s tem podprle uresničevanje ukrepov in okrepile institucionalno usposobljenost na področju zaposlovanja.--------------------------------------------------