title: 2012/554/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek IV – Sodišče Evropske unije

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/100

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
   (2012/554/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0259/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Sodišča Evropske unije organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0088/2012),

               1.

               sodnemu tajniku Sodišča Evropske unije podeli razrešnico glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/101

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek IV – Sodišče Evropske unije
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0259/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Sodišča Evropske unije organu za podelitev razrešnice o opravljenih notranjih revizijah v letu 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2010 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0088/2012),

               1.

               poudarja, da je Računsko sodišče v svojem letnem poročilu za 2010 ugotovilo: da „nima nobenih opažanj v zvezi s Sodiščem Evropske unije“ (točka 7.23);

               2.

               pozdravlja, da je Računsko sodišče na podlagi svojega revizijskega dela menilo, da v plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2010, ni bilo pomembnih napak; najverjetnejša stopnja napak je na področju upravnih odhodkov na splošno ocenjena na 0,4 % (točki 7.9 in 7.10);

               3.

               ugotavlja, da je Sodišče leta 2010 razpolagalo z odobritvami za prevzem obveznosti v skupnem znesku 331 000 000 EUR (318 000 000 EUR leta 2009) in da je bila stopnja izvrševanja teh odobritev 97,9 % (98,5 % leta 2009); poudarja, da je proračun Sodišča zgolj upravni, saj porabi 75 % sredstev za zaposlene v instituciji in 25 % za nepremičnine, pohištvo, opremo in razne odhodke iz poslovanja;

               4.

               opozarja, da so bili leta 2009 nadzorni in kontrolni sistemi Sodišča natančno ocenjeni; poudarja, da je Računsko sodišče ugotovilo, da so obstoječi nadzorni in kontrolni sistemi delovali učinkovito, da bi lahko odkrili napake in morebitne izjeme;

               5.

               opozarja tudi, da je Računsko sodišče leta 2009 ugotovilo, da Sodišče ni predvidelo poteka okvirne pogodbe; je seznanjen s pojasnili, ki jih je Sodišče navedlo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010 (6) v zvezi z zakonitostjo izbranega postopka; ugotavlja, da bi moralo izboljšanje upravljanja podatkov v zvezi s pogodbami v integriranem sistemu upravljanja SAP (orodje za proračunsko in finančno upravljanje) v prihodnosti omogočiti izogibanje takšnim razmeram;

               6.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je direktorat za tolmačenje upošteval priporočila notranjega revizorja glede upravljanja tolmačenja in stroškov, povezanih z zunanjimi tolmači, in da bo dobro delovanje v prihodnje še preverjeno;

               7.

               je seznanjen s tem, da je generalni direktorat za infrastrukturo leta 2009 pripravil akcijski načrt za izpolnitev glavnih priporočil notranjega revizorja v zvezi z upravljanjem in shranjevanjem umetniških del; želi biti v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2011 obveščen o doseženem napredku;

               8.

               ugotavlja, da je pristojna služba izvedla dve notranji reviziji glede upravljanja denarnih sredstev, bančnih računov, izvrševanja plačil in tudi dnevnic; želi biti obveščen o izvajanju priporočil v okviru letnega poročila o dejavnostih;

               9.

               se veseli dejstva, da je razvoj aplikacije „e-Curia“, ki omogoča elektronsko vložitev in obveščanje o postopkovnih dokumentih, leta 2010 prešel v testno fazo, pri čemer sodelujeta dve državi članici; aplikacija e-Curia naj bi v končni fazi omogočila odstranitev večjega dela izmenjave pošte, digitalizacijo vhodnih in izhodnih postopkovnih dokumentov in optimizacijo notranjih delovnih procesov;

               10.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sodišče v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010 preučilo vprašanje tolmačenja, kot je to zahteval Parlament v svoji resoluciji z dne 10. maja 2011 (7) o razrešnici za proračunsko leto 2009 (odstavek 14); ugotavlja, da je prišlo do občutnega povišanja števila zasedanj (za 27 %) v glavnem zaradi širitve in začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe:

                  Število zasedanj
                   (8)

                           s tolmačenjem

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           obravnave

                           350

                           411

                           366

                           369

                           517

                           454

                           520

                           druge seje

                           63

                           51

                           78

                           54

                           30

                           37

                           102

                           skupno število sej

                           413

                           462

                           444

                           423

                           547

                           491

                           622

               11.

               poudarja pomen medinstitucionalnega sodelovanja v zvezi z upravljanjem in zaposlovanjem tolmačev;

               12.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sodišče aprila 2011 proračunskim organom predložilo posodobljen načrt naložb v nepremičnine za obdobje 2011–2013, ki ima dva glavna cilja: po eni strani združiti vse službe Sodišča na enem mestu, po drugi strani pa postati lastnik stavb; ugotavlja, da so stroški gradnje ocenjeni na približno 355 300 000 EUR, pri čemer je konec leta 2010 neporavnani znesek znašal 40 000 000 EUR;

               13.

               je zadovoljen, da so sodne statistike Sodišča za leto 2010 v splošnem pokazale visoko produktivnost in izboljšanje učinkovitosti glede trajanja postopkov: 16,1 meseca za predhodne odločbe, 16,7 meseca za neposredne tožbe (leta 2009 pa 17,1 meseca), 14,3 meseca za pritožbe (leta 2009 pa 15,4 meseca);

               14.

               pričakuje, da se bo pot skrajševanja trajanja postopkov nadaljevala tudi v prihodnje; v zvezi s tem meni, da bi utegnila k uresničitvi cilja pripomoči notranja prerazporeditev in napotitev strokovnega osebja na področja, ki so v njihovi pristojnosti;

               15.

               je zaskrbljen zaradi velikega povečanja zadev (631 leta 2010), vloženih na Sodišče, medtem ko se število rešenih zadev ne spreminja; poleg tega ugotavlja, da se je v zadevnem letu število zadev v obravnavi pred Sodiščem povzpelo na 799 in to kljub temu, da se je povprečno trajanje postopka skrajšalo, in sicer na 16,1 meseca za postopek:

                  Splošne dejavnosti Sodišča
                   (9)

                           zadeve

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           vložene

                           537

                           581

                           593

                           562

                           631

                           rešene

                           546

                           570

                           567

                           588

                           574

                           v obravnavi

                           731

                           742

                           768

                           742

                           799

               16.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja visok porast števila vloženih zadev (636 leta 2010) pred Splošno sodišče; ugotavlja, da se število rešenih zadev rahlo znižuje; vendar je število zadev v obravnavi pred Splošnim sodiščem doseglo številko 1 300 in to kljub skrajšanju povprečnega trajanja postopka (27,2 meseca leta 2009; 24,7 meseca leta 2010):

                  Splošne dejavnosti Splošnega sodišča
                   (10)

                           zadeve

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           vložene

                           432

                           522

                           629

                           568

                           636

                           rešene

                           436

                           397

                           605

                           555

                           527

                           v obravnavi

                           1 029

                           1 154

                           1 178

                           1 191

                           1 300

               17.

               zato podpira pobudo Sodišča, s katero je konec marca 2011 obema vejama zakonodajnega organa predlagalo reformo svojega statuta (reforma, ki predvideva predvsem imenovanje 12 novih sodnikov na Splošnem sodišču); pobudo je treba uresničiti na z vidika stroškov čim bolj učinkovit način; upa, da bodo strukturni ukrepi lahko potrjeni v začetku leta 2012, da bi jih lahko začeli še istega leta čim prej izvajati;

               18.

               želi, da bi bila v letnem poročilu o dejavnostih na voljo tudi podrobna razpredelnica o vseh človeških virih, s katerimi razpolaga Sodišče, razporejenih po kategoriji, stopnji, spolu, sodelovanju pri poklicnem usposabljanju in po narodnosti; vendar se veseli izčrpnih informacij o upravljanju osebja, navedenih v letnem poročilu Sodišča o dejavnostih, kot tudi njegovega odgovora na dodatna vprašanja Parlamenta o tej zadevi; prosi, naj bo odslej ta informacija uradno vključena v poročilo Sodišča in naj vključuje tudi podatke o rezultatih uporabe dela na daljavo in prilagodljivega delovnega časa s strani delavcev.

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 326, 10.11.2011, str. 1.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 91.

      (7)  UL L 250, 27.9.2011, str. 90.

      (8)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 54.

      (9)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 6.

      (10)  Letno poročilo o dejavnostih za leto 2010, str. 8.


title: Sklep Sveta z dne 20. maja 1975 o ustanovitvi Odbora za farmacijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31975D0320

Uradni list L 147 , 09/06/1975 str. 0023 - 0023 finska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 4 str. 0108  španska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 4 str. 0102  švedska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 4 str. 0108  portugalska posebna izdaja poglavje 13 zvezek 4 str. 0102

		Sklep Svetaz dne 20. maja 1975o ustanovitvi Odbora za farmacijo(75/320/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju predloga Komisije,ker se lahko zaradi izvajanja ukrepov, ki jih je sprejel Svet glede približevanja zakonodaje v zvezi z lastniškimi zdravili za humano uporabo, pojavijo težave, ki jih je treba preučiti skupaj;ker se mora zaradi tega ustanoviti odbor, ki mu predseduje predstavnik Komisije in ga sestavljajo predstavniki držav članic, ki pripadajo njihovim državnim organom,SKLENIL:člen 1Pri Komisiji se ustanovi odbor, ki se imenuje "Odbor za farmacijo".Člen 2Brez poseganja v naloge Odbora za lastniška zdravila, navedene v členu 8 Druge direktive Sveta 75/319/EGS [1] z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z lastniškimi zdravili, je naloga odbora preučiti:- vsa vprašanja v zvezi z uporabo direktiv o lastniških zdravilih, ki jih je dal na dnevni red njegov predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice;- katero koli drugo vprašanje s področja lastniških zdravil, ki ga je dal na dnevni red njegov predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo predstavnika države članice.Komisija se posvetuje z odborom med pripravo predlogov za direktive s področja lastniških zdravil in še zlasti, kadar pripravlja kakršne koli spremembe in dopolnitve Direktive Sveta 65/65/EGS [2] z dne 26. januarja 1965 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z lastniškimi zdravili, ki jih utegne predlagati.Člen 31. Odbor je sestavljen iz priznanih strokovnjakov s področja javnega zdravja, ki pripadajo organom držav članic, in sicer iz po enega predstavnika na državo članico.2. Vsak predstavnik ima svojega namestnika, ki ima pravico sodelovati na sestankih odbora.3. Odboru predseduje predstavnik Komisije.Člen 4Odbor sprejme svoj poslovnik.V Bruslju, 20. maja 1975Za SvetPredsednikR. Ryan[1] UL L 147, 9.6.1975, str. 13.[2] UL 22, 9.2.1965, str. 369/65.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/1359 z dne 18. maja 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/948 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2017/13)

text:
                  21.7.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 190/20

            SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/1359
      z dne 18. maja 2017
      o spremembi Sklepa (EU) 2016/948 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2017/13)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  S Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) (1) se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja je poleg tretjega programa nakupa kritih obveznic, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

                  (2)

                  Enotna denarna politika, tudi kadar se izvaja prek programa nakupa vrednostnih papirjev, zahteva opredelitev orodij, instrumentov in postopkov, ki jih uporablja Eurosistem, da bi se ta politika izvajala na enoten način v vseh državah članicah, katerih valuta je euro.

                  (3)

                  Svet ECB je 22. marca 2017 odločil, da podrobneje določi pravila, ki veljajo za dolžniške instrumente, ki jih izdajo subjekti za prenehanje, da zagotovi njihovo dosledno obravnavo v okviru denarne politike Eurosistema prek programa nakupa vrednostnih papirjev.

                  (4)

                  Zato je treba Sklep (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) ustrezno spremeniti –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sprememba
      1.   V členu 2 Sklepa (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) se podtočka (j) točke 1 nadomesti z naslednjim:

                     „(j)

                     ni subjekt v javni ali zasebni lasti: (i) katerega glavni namen je, da se postopno prodajo njegova sredstva in da preneha poslovati, ali (ii) ki je subjekt za upravljanje ali prodajo sredstev, ustanovljen za podporo prestrukturiranja in/ali reševanja v finančnem sektorju (*1), vključno z nosilci upravljanja sredstev, ki so nastali zaradi ukrepa reševanja v obliki uporabe instrumenta izločitve sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja člen 42 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*3);

      2.   V členu 2 Sklepa (EU) 2016/948 (ECB/2016/16) se podtočka (k) točke 1 črta.
      Člen 2
      Začetek veljavnosti
      Ta sklep začne veljati 21. julija 2017.

         V Frankfurtu na Majni, 18. maja 2017

               Za Svet ECB

               Predsednik ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/948 z dne 1. junija 2016 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2016/16) (UL L 157, 15.6.2016, str. 28).


title: Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 5/2010/SC z dne 9. decembra 2010 o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem

text:
               24.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 78/57

         SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE
   št. 5/2010/SC
   z dne 9. decembra 2010
   o spremembi Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem
   STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP),
   ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,
   ob upoštevanju Protokola 38b o finančnem mehanizmu EGP, ki je bil vključen v Sporazum EGP z zgoraj navedenim sporazumom med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014,
   ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014,
   ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2004/SC z dne 3. junija 2004 o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem (1),
   ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 1/2010/SO z dne 28. januarja 2010 o ustanovitvi Začasnega odbora za finančni mehanizem EGP 2009–2014 (2) –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Drugi stavek prvega odstavka člena 1 Sklepa št. 4/2004/SC se nadomesti z naslednjim:
   „Odbor bo upravljal s finančnim mehanizmom EGP za obdobje 2004–2009 in finančnim mehanizmom EGP za obdobje 2009–2014“.
   Člen 2
   Ta Sklep začne veljati na dan začetka veljavnosti ali začasne uporabe pravnega akta o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2009–2014.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

      V Bruslju, 9. decembra 2010

            Za Stalni odbor

         Predsednik
         Stefán Haukur JÓHANNESSON
         Generalni sekretar
         Kåre BRYN

      (1)  UL L 52, 23.2.2006, str. 54.

      (2)  UL L 53, 4.3.2010, str. 19.


title: 2014/179/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 22. januarja 2014 o spremembah Sklepa ECB/2004/2 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (ECB/2014/1)

text:
               29.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 95/56

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 22. januarja 2014
   o spremembah Sklepa ECB/2004/2 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke
   (ECB/2014/1)
   (2014/179/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.3 Statuta,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti členov 25(2) in 26(12) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Notranjo organiziranost Evropske centralne banke in njene organe odločanja je treba prilagoditi novim zahtevam, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1024/2013, da se pojasnijo razmerja med organi, ki so vključeni v postopek priprave in sprejemanja nadzorniških odločitev.

               (2)

               Treba je oblikovati kodeks ravnanja, ki določa etične standarde kot usmeritev za člane Sveta ECB in njihovih imenovanih namestnikov pri opravljanju njihovih funkcij.

               (3)

               Treba je ustanoviti revizijsko komisijo na visoki ravni, da se okrepijo notranje in zunanje ravni nadzora ter prispeva k dodatnemu izboljšanju korporativnega upravljanja ECB in Eurosistema.

               (4)

               Člen 21 Poslovnika določa, da Pogoji za zaposlitev in Pravila za zaposlene določajo delovna razmerja med ECB in njenimi zaposlenimi. Pogoji za zaposlitev in Pravila za zaposlene so bila spremenjena zaradi vključitve pravil, ki urejajo izbiro in imenovanje kandidatov. Člen 20 Poslovnika o izbiri, imenovanju in napredovanju zaposlenih je zdaj nepotreben in bi ga bilo treba črtati.

               (5)

               Treba je upoštevati tudi nekatere manjše tehnične in redakcijske spremembe, kot je novo številčenje členov Pogodbe ter Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

               (6)

               Postopek z neugovarjanjem Sveta ECB po členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 se ne bi smel uporabiti za odločitve, ki se nanašajo na splošni okvir, po katerem se bodo sprejemale nadzorniške odločitve, kot je organizacijski okvir, naveden v členu 6(7) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

               (7)

               Sklep ECB/2004/2 (2) bi bilo treba spremeniti, da bi se lahko upoštevale te okoliščine –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe Poslovnika Evropske centralne banke
   Sklep ECB/2004/2 se spremeni:

               1.

               člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1

                  Opredelitev pojmov

                           1.1

                           Ta poslovnik dopolnjuje Pogodbo o delovanju Evropske unije ter Statut Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. Brez poseganja v določbe člena 1.2 imajo izrazi v tem poslovniku enak pomen kot v Pogodbi in Statutu.

                           1.2

                           Izrazi ‚sodelujoča država članica‘‚ ‚pristojni nacionalni organ‘ in ‚imenovani nacionalni organ‘ imajo enak pomen, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (3).

               2.

               vstavi se novi člen 5a:
               „Člen 5a

                  Kodeks ravnanja za člane Sveta ECB

                           5a.1

                           Svet ECB sprejme in posodablja kodeks ravnanja kot usmeritev za svoje člane, ki se objavi na spletni strani ECB.

                           5a.2

                           Vsak guverner zagotovi, da osebe, ki ga spremljajo v smislu člena 3.2, in njegovi namestniki v smislu člena 3.3 podpišejo izjavo o upoštevanju kodeksa ravnanja pred vsako udeležbo na sejah Sveta ECB.“;

               3.

               člen 9 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 9

                  Odbori Eurosistema/ESCB

                           9.1

                           Svet ECB ustanovi in razpusti odbore. Odbori pomagajo pri delu organov odločanja ECB in poročajo Svetu ECB prek Izvršilnega odbora.

                           9.2

                           V zvezi s vprašanji politike, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij, odbori, ki pomagajo pri delu ECB glede nalog, prenesenih na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, poročajo Nadzornemu odboru in, kjer je primerno, Svetu ECB. Nadzorni odbor v skladu s svojimi postopki pooblasti svojega podpredsednika, da prek Izvršilnega odbora poroča Svetu ECB o vseh takih dejavnostih.

                           9.3

                           Odbori so sestavljeni iz največ dveh članov iz vsake NCB Eurosistema in iz ECB, ki jih imenujejo guvernerji oziroma Izvršilni odbor.

                           9.4

                           Kadar odbori pomagajo pri delu organov odločanja ECB z nalogami, prenesenimi na ECB z Uredbo (EU) št. 1024/2013, vključujejo po enega člana iz centralne banke in po enega člana iz pristojnega nacionalnega organa iz vsake sodelujoče države članice, ki jih imenujejo guvernerji po posvetovanju z zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi, kadar pristojni nacionalni organ ni centralna banka.

                           9.5

                           Svet ECB določi naloge in pristojnosti odborov ter imenuje njihove predsednike. Predsednik je praviloma zaposleni v ECB. Tako Svet ECB kot Izvršilni odbor imata pravico, da od odborov zahtevata preučitev določenih tem. ECB zagotovi odborom pisarniško pomoč.

                           9.6

                           Tudi vsaka nacionalna centralna banka zunaj Eurosistema lahko imenuje največ dva zaposlena, da se udeležita sej posameznega odbora, kadar se ta ukvarja z zadevami, ki spadajo na področje pristojnosti Razširjenega sveta, in kadar koli je to po mnenju predsednika posameznega odbora in Izvršilnega odbora primerno.

                           9.7

                           Tudi predstavniki drugih institucij in organov Unije ter katera koli tretja oseba so lahko vabljeni, da se udeležijo sej posameznega odbora, kadar koli je to po mnenju predsednika posameznega odbora in Izvršilnega odbora primerno.“;

               4.

               vstavi se novi člen 9b:
               „Člen 9b

                  Revizijska komisija

               Za okrepitev že vzpostavljenih notranjih in zunanjih ravni nadzora ter dodatno izboljšanje korporativnega upravljanja ECB in Eurosistema Svet ECB ustanovi revizijsko komisijo in določi njene naloge in pristojnosti ter sestavo.“;

               5.

               člen 11.3 se nadomesti z naslednjim:

                           „11.3

                           Izvršilni odbor sprejme in posodablja kodeks ravnanja kot usmeritev za svoje člane in zaposlene v ECB, ki se objavi na spletni strani ECB.“;

               6.

               vstavijo se naslednji členi:
               „POGLAVJE IVa

                  NADZORNIŠKE NALOGE

                  Člen 13a

                  Nadzorni odbor

               Po členu 26(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 Nadzorni odbor, ustanovljen kot notranji organ ECB, v celoti izvaja načrtovanje in izvajanje nalog, ki se prenesejo na ECB v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij (v nadaljnjem besedilu: nadzorniške naloge). Nobena naloga Nadzornega odbora ne posega v pristojnosti organov odločanja ECB.

                  Člen 13b

                  Sestava Nadzornega odbora

                           13b.1

                           Nadzorni odbor sestavljajo predsednik, podpredsednik, štirje predstavniki ECB in po en predstavnik pristojnega nacionalnega organa iz vsake sodelujoče države članice. Vsi člani Nadzornega odbora delujejo v interesu Unije kot celote.

                           13b.2

                           Kadar pristojni nacionalni organ sodelujoče države članice ni centralna banka, lahko člana Nadzornega odbora spremlja predstavnik centralne banke njegove države članice. Za namene glasovanja se predstavniki ene države članice štejejo kot en član.

                           13b.3

                           Svet ECB po predstavitvi stališča Nadzornega odbora sprejme predlog za imenovanje predsednika in podpredsednika Nadzornega odbora in ga predloži v odobritev Evropskemu parlamentu.

                           13b.4

                           Pogoji za zaposlitev predsednika Nadzornega odbora, zlasti njegova plača, pokojnina in drugi prejemki socialne varnosti, se uredijo s pogodbo z ECB in jih določi Svet ECB.

                           13b.5

                           Mandat podpredsednika Nadzornega odbora traja pet let, podpredsednik pa ne more biti ponovno imenovan. Mandat podpredsednika ne more trajati dlje kot njegov mandat člana Izvršilnega odbora.

                           13b.6

                           Svet ECB imenuje v Nadzorni odbor štiri predstavnike ECB, ki ne opravljajo nalog, neposredno povezanih z nalogami denarne politike, na predlog Izvršilnega odbora.

                  Člen 13c

                  Glasovanje po členu 26(7) Uredbe (EU) št. 1024/2013

               Za namen sprejemanja osnutkov odločitev po členu 26(7) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ter na podlagi člena 16 Pogodbe o Evropski uniji, člena 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije in Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi se uporabljajo naslednja pravila:

                           (i)

                           Do 31. oktobra 2014 se odločitve štejejo za sprejete, kadar zanje glasuje najmanj 50 % članov Nadzornega odbora, ki predstavljajo najmanj 74 % skupnega števila ponderiranih glasov in 62 % celotnega prebivalstva.

                           (ii)

                           Od 1. novembra 2014 se odločitve štejejo za sprejete, kadar zanje glasuje najmanj 55 % članov Nadzornega odbora, ki predstavljajo najmanj 65 % celotnega prebivalstva. Manjšina, ki lahko prepreči sprejetje odločitev, mora vključevati najmanj minimalno število članov Nadzornega odbora, ki predstavljajo 35 % celotnega prebivalstva, in dodatnega člana, sicer se šteje, da je dosežena kvalificirana večina.

                           (iii)

                           Med 1. novembrom 2014 in 31. marcem 2017 se na zahtevo predstavnika pristojnega nacionalnega organa ali na zahtevo predstavnika ECB v Nadzornem odboru odločitve štejejo za sprejete, če zanje glasuje najmanj 50 % članov Nadzornega odbora, ki predstavljajo najmanj 74 % skupnega števila ponderiranih glasov in 62 % celotnega prebivalstva.

                           (iv)

                           Vsak od štirih predstavnikov ECB, ki jih imenuje Svet ECB, ima ponder, ki je enak mediani ponderjev predstavnikov pristojnih nacionalnih organov sodelujočih držav članic, kot se izračuna na podlagi metode, določene v Prilogi.

                           (v)

                           Glasova predsednika in podpredsednika imata ponder nič in štejeta samo pri ugotavljanju večine, kar zadeva število članov Nadzornega odbora.

                  Člen 13d

                  Poslovnik Nadzornega odbora

               Nadzorni odbor sprejme svoj poslovnik po posvetovanju s Svetom ECB. Poslovnik zagotavlja enako obravnavanje vseh sodelujočih držav članic.

                  Člen 13e

                  Kodeks ravnanja za člane Nadzornega odbora

                           13e.1

                           Nadzorni odbor sprejme in posodablja kodeks ravnanja kot usmeritev za svoje člane, ki se objavi na spletni strani ECB.

                           13e.2

                           Vsak član zagotovi, da osebe, ki ga spremljajo, namestniki in predstavniki njegove nacionalne centralne banke, če pristojni nacionalni organ ni centralna banka, podpišejo izjavo o upoštevanju kodeksa ravnanja pred vsako udeležbo na sejah Nadzornega odbora.

                  Člen 13f

                  Seje Nadzornega odbora

               Nadzorni odbor ima svoje seje običajno v prostorih ECB. Zapisniki sej Nadzornega odbora se takoj po sprejetju pošljejo Svetu ECB v seznanitev.

                  Člen 13g

                  Sprejetje odločitev za namen opravljanja nalog, navedenih v členu 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013

                           13g.1

                           Nadzorni odbor predlaga Svetu ECB dokončne osnutke odločitev za namen opravljanja nalog, navedenih v členu 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013, skupaj s pojasnili, ki osvetljujejo ozadje in glavne razloge za osnutek odločitve. Ti osnutki odločitev se istočasno pošljejo pristojnim nacionalnim organom zadevnih sodelujočih držav članic, skupaj z informacijo o roku, ki ga ima Svet ECB v skladu s členon 13g.2.

                           13g.2

                           Šteje se, da je osnutek odločitve v smislu člena 13g.1 sprejet, če mu Svet ECB ne ugovarja v desetih delovnih dneh. V izrednih razmerah določi Nadzorni odbor razumno časovno obdobje, ki pa ne sme preseči 48 ur. Svet ECB vse ugovore pisno obrazloži. Odločitev se pošlje Nadzornemu odboru in pristojnim nacionalnim organom zadevnih držav članic.

                           13g.3

                           Sodelujoča država članica zunaj euroobmočja uradno sporoči ECB kakršno koli obrazloženo nestrinjanje z osnutkom odločitve Nadzornega odbora v petih delovnih dneh od prejema osnutka odločitve po členu 13g.1. Predsednik ECB nemudoma pošlje obrazloženo nestrinjanje Svetu ECB in Nadzornemu odboru. Svet ECB v celoti upošteva razloge, vsebovane v oceni, ki jo pripravi Nadzorni odbor, kadar odloča o zadevi v petih delovnih dneh od prejema informacije o obrazloženem nestrinjanju. Ta odločitev, skupaj s pisnim pojasnilom, se pošlje Nadzornemu odboru in pristojnemu nacionalnemu organu zadevne države članice.

                           13g.4

                           Sodelujoča država članica zunaj euroobmočja uradno sporoči ECB kakršno koli obrazloženo nestrinjanje z ugovorom Sveta ECB zoper osnutek odločitve Nadzornega odbora v petih delovnih dneh od prejema takega ugovora po členu 13g.2. Predsednik ECB nemudoma pošlje obrazloženo nestrinjanje Svetu ECB in Nadzornemu odboru. Svet ECB v tridesetih dneh predloži mnenje o obrazloženem nestrinjanju, ki ga je izrazila država članica, in potrdi ali umakne svoj ugovor, pri čemer to utemelji. Ta odločitev o potrditvi ali umiku ugovora se pošlje pristojnemu nacionalnemu organu zadevne države članice. Če Svet ECB ugovor umakne, se osnutek odločitve Nadzornega odbora šteje za sprejetega z dnem umika ugovora.

                  Člen 13h

                  Sprejetje odločitev za namen opravljanja nalog, navedenih v členu 5 Uredbe (EU) št. 1024/2013

                           13h.1

                           Če pristojni ali imenovani nacionalni organ Evropski centralni banki uradno sporoči, da namerava uporabiti zahteve za kapitalske blažilnike ali katere koli druge ukrepe, katerih namen je odpravljanje sistemskih ali makrobonitetnih tveganj, po členu 5(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013, se uradno sporočilo, potem ko ga prejme sekretar Nadzornega odbora, nemudoma pošlje Svetu ECB in Nadzornemu odboru. Na predlog Nadzornega odbora, ki temelji na pobudi in upošteva prispevek ustreznega odbora in ustrezne notranje strukture, Svet ECB odloči o zadevi v treh delovnih dneh. Kadar Svet ECB ugovarja uradno sporočenemu ukrepu, svoje razloge pisno pojasni zadevnemu pristojnemu ali imenovanemu nacionalnemu organu v petih delovnih dneh po tem, ko je ECB prejela uradno obvestilo.

                           13h.2

                           Če Svet ECB na predlog Nadzornega odbora, ki temelji na pobudi in upošteva prispevek ustreznega odbora in ustrezne notranje strukture, namerava uporabiti strožje zahteve za kapitalske blažilnike ali uporabiti strožje ukrepe, katerih namen je odpravljanje sistemskih ali makrobonitetnih tveganj, po členu 5(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013, se taka namera uradno sporoči zadevnemu pristojnemu ali imenovanemu nacionalnemu organu najmanj deset delovnih dni pred sprejetjem take odločitve. Če zadevni pristojni ali imenovani nacionalni organ uradno pisno sporoči ECB svoj obrazloženi ugovor v petih delovnih dneh od prejema uradnega obvestila, se ta ugovor, potem ko ga prejme sekretar Nadzornega odbora, nemudoma pošlje Svetu ECB in Nadzornemu odboru. Svet ECB odloči o zadevi na podlagi predloga Nadzornega odbora, ki temelji na pobudi in upošteva prispevek ustreznega odbora in ustrezne notranje strukture. Ta odločitev se pošlje zadevnemu pristojnemu ali imenovanemu nacionalnemu organu.

                           13h.3

                           Svet ECB ima pravico, da predloge Nadzornega odbora v smislu člena 13h.1 in člena 13h.2 potrdi, jim ugovarja ali jih spremeni. Svet ECB ima tudi pravico, da od Nadzornega odbora zahteva predložitev predloga v smislu člena 13h.1 in člena 13h.2 ter izvede določeno preučitev. Če Nadzorni odbor ne predloži predloga v odgovor na te zahteve, lahko Svet ECB ob upoštevanju prispevka ustreznega odbora in ustrezne notranje strukture sprejme odločitev brez predloga Nadzornega odbora.

                  Člen 13i

                  Sprejetje odločitev po členu 14(2) do (4) Uredbe (EU) št. 1024/2013

               Če pristojni nacionalni organ uradno sporoči ECB svoj osnutek odločitve po členu 14(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013, Nadzorni odbor pošlje osnutek odločitve, skupaj s svojo oceno, Svetu ECB v petih delovnih dneh. Šteje se, da je osnutek odločitve sprejet, če mu Svet ECB ne ugovarja v desetih delovnih dneh po tem, ko ECB prejme uradno obvestilo, pri čemer se lahko ta rok v ustrezno utemeljenih primerih enkrat podaljša za enako obdobje.

                  Člen 13j

                  Splošni okvir, naveden v členu 6(7) Uredbe (EU) št. 1024/2013

               Svet ECB sprejme odločitve, s katerimi vzpostavi splošni okvir za določitev praktičnih ureditev za izvajanje člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013, po posvetovanju s pristojnimi nacionalnimi organi in na podlagi predloga Nadzornega odbora, in sicer zunaj postopka z neugovarjanjem Sveta ECB.

                  Člen 13k

                  Ločenost nalog denarne politike in nadzorniških nalog

                           13k.1

                           ECB opravlja naloge, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013, brez poseganja v naloge, ki se nanašajo na denarno politiko, in v katere koli druge naloge ter ločeno od njih.

                           13k.2

                           ECB sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da so naloge denarne politike ločene od nadzorniških nalog.

                           13k.3

                           Ločenost nalog denarne politike in nadzorniških nalog ne izključuje izmenjave informacij med tema dvema področjema delovanja, ki so potrebne za izpolnjevanje nalog ECB in ESCB.

                  Člen 13l

                  Organizacija sej Sveta ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami

                           13l.1

                           Seje Sveta ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami se vodijo ločeno od rednih sej Sveta ECB in imajo ločen dnevni red.

                           13l.2

                           Na predlog Nadzornega odbora Izvršilni odbor sestavi začasni dnevni red in ga skupaj z ustreznimi dokumenti, ki jih pripravi Nadzorni odbor, pošlje članom Sveta ECB in drugim pooblaščenim udeležencem najmanj osem dni pred zadevno sejo. To ne velja za izredne primere, ko Izvršilni odbor ravna okoliščinam primerno.

                           13l.3

                           Svet ECB se posvetuje z guvernerji NCB sodelujočih držav članic zunaj Eurosistema, preden ugovarja kateremu koli osnutku odločitve, ki ga pripravi Nadzorni odbor in je naslovljen na pristojne nacionalne organe v zvezi s kreditnimi institucijami s sedežem v sodelujočih državah članicah zunaj euroobmočja. Enako velja v primeru, kadar zadevni pristojni nacionalni organi obvestijo Svet ECB o svojem obrazloženem nestrinjanju s takim osnutkom odločitve Nadzornega odbora.

                           13l.4

                           Razen če je v tem poglavju določeno drugače, se splošne določbe o sejah Sveta ECB, ki so določene v poglavju 1, uporabljajo tudi za seje Sveta ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami.

                  Člen 13m

                  Notranja struktura v zvezi z nadzorniškimi nalogami

                           13m.1

                           Pristojnost Izvršilnega odbora v zvezi z notranjo strukturo ECB in zaposlenimi v ECB vključuje nadzorniške naloge. Izvršilni odbor se o tej notranji strukturi posvetuje s predsednikom in podpredsednikom Nadzornega odbora. Ustrezno se uporabljata člena 10 in 11.

                           13m.2

                           Nadzorni odbor lahko v dogovoru z Izvršilnim odborom ustanovi in razpusti podstrukture začasne narave, kot so delovne ali projektne skupine. Te pomagajo pri delu v zvezi z nadzorniškimi nalogami in poročajo Nadzornemu odboru.

                           13m.3

                           Predsednik ECB po posvetovanju s predsednikom Nadzornega odbora imenuje enega zaposlenega v ECB za sekretarja Nadzornega odbora in usmerjevalnega odbora. Sekretar pomaga predsedniku ali v njegovi odsotnosti podpredsedniku pri pripravi sej Nadzornega odbora in je odgovoren za sestavo zapisnikov sej.

                           13m.4

                           Sekretar sodeluje s sekretarjem Sveta ECB pri pripravi sej Sveta ECB v zvezi z nadzorniškimi nalogami in je odgovoren za sestavo zapisnikov teh sej.

                  Člen 13n

                  Poročilo po členu 20(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013

               Na predlog Nadzornega odbora, ki ga predloži Izvršilni odbor, Svet ECB sprejme letna poročila, ki se naslovijo na Evropski parlament, Svet, Komisijo in Euroskupino, kot to zahteva člen 20(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013.

                  Člen 13o

                  Predstavniki ECB v Evropskem bančnem organu

                           13o.1

                           Predsednik ECB na predlog Nadzornega odbora imenuje ali odpokliče predstavnika ECB v odboru nadzornikov Evropskega bančnega organa, kot je predviden v členu 40(1)(d) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (4).

                           13o.2

                           Predsednik imenuje v odbor nadzornikov Evropskega bančnega organa drugega predstavnika spremljevalca, ki ima strokovno znanje o nalogah s področja centralnega bančništva.

               7.

               člen 15.1 se nadomesti z naslednjim:

                           „15.1

                           Pred potekom vsakega poslovnega leta Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora in v skladu z načeli, ki jih določi Svet ECB, sprejme proračun ECB za naslednje poslovno leto. Izdatki za nadzorniške naloge se v proračunu izkazujejo ločeno ter so predmet posvetovanja s predsednikom in podpredsednikom Nadzornega odbora.“;

               8.

               člen 17.5 se nadomesti z naslednjim:

                           „17.5

                           Brez poseganja v drugi odstavek člena 43 in prvo alineo člena 46.1 Statuta sprejme mnenja ECB Svet ECB. Vendar pa lahko v izjemnih okoliščinah in če vsaj trije guvernerji izrazijo željo, da se obdrži pristojnost Sveta ECB za sprejemanje določenih mnenj, mnenja ECB sprejme Izvršilni odbor v skladu s pripombami Sveta ECB in ob upoštevanju sodelovanja Razširjenega sveta. Izvršilni odbor je pristojen za dokončanje mnenj ECB o zelo tehničnih zadevah in za vključitev dejanskih sprememb ali popravkov. Mnenja ECB podpiše predsednik. Pri mnenjih ECB, ki se sprejmejo v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij, se lahko Svet ECB posvetuje z Nadzornim odborom.“;

               9.

               člen 17.8 se nadomesti z naslednjim:

                           „17.8

                           Za pravne akte, določene v členu 34 Statuta, se uporablja Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (5).

               10.

               vstavi se naslednji člen:
               „Člen 17a

                  Pravni instrumenti ECB, ki se nanašajo na nadzorniške naloge

                           17a.1

                           Razen če je v uredbah, ki jih ECB sprejme na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013 in tega člena, določeno drugače, se za pravne instrumente ECB, ki se nanašajo na nadzorniške naloge, uporablja člen 17.

                           17a.2

                           Smernice ECB, ki se nanašajo na nadzorniške naloge po členu 4(3) in členu 6(5)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, sprejme Svet ECB, v imenu Sveta ECB pa jih nato uradno sporoči in podpiše predsednik. Te smernice se lahko pristojnim nacionalnim organom uradno sporočijo po telefaksu, elektronski pošti ali teleksu ali v papirnati obliki.

                           17a.3

                           Navodila ECB, ki se nanašajo na nadzorniške naloge po členu 6(3), členu 6(5)(a) ter členih 7(1), 7(4), 9(1) in 30(5) Uredbe (EU) št. 1024/2013, sprejme Svet ECB, v imenu Sveta ECB pa jih nato uradno sporoči in podpiše predsednik. V teh navodilih se navedejo razlogi, na katerih temeljijo. Ta navodila se lahko nacionalnim organom, pristojnim za nadzor kreditnih institucij, uradno sporočijo po telefaksu, elektronski pošti ali teleksu ali v papirnati obliki.

                           17a.4

                           Odločitve ECB v zvezi z nadzorovanimi subjekti in subjekti, ki so vložili prošnjo za pridobitev dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij, sprejme Svet ECB, v imenu Sveta ECB pa jih podpiše predsednik. Te odločitve se nato uradno sporočijo osebam, na katere so naslovljene.“;

               11.

               člen 18 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 18

                  Postopek po členu 128(2) Pogodbe

               Odobritev, določeno v členu 128(2) Pogodbe, izda Svet ECB za naslednje leto v enotnem sklepu za vse države članice, katerih valuta je euro, v zadnjem četrtletju vsakega leta.“;

               12.

               člen 20 se črta;

               13.

               člen 23.1 se nadomesti z naslednjim:

                           „23.1

                           Razprave organov odločanja ECB oziroma odborov ali skupin, ki jih ti ustanovijo, Nadzornega odbora, njegovega usmerjevalnega odbora in vseh njegovih podstruktur začasne narave so zaupne, razen če Svet ECB pooblasti predsednika, da objavi rezultate njihovih posvetovanj. Predsednik se posvetuje s predsednikom Nadzornega odbora pred sprejetjem katere koli take odločitve v zvezi z razpravami Nadzornega odbora, njegovega usmerjevalnega odbora in vseh njegovih podstruktur začasne narave.“;

               14.

               v členu 23.3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
               „Dokumenti, ki jih sestavi ali hrani ECB, se opredelijo za zaupne in se z njimi ravna v skladu z organizacijskimi pravili o poslovni skrivnosti ter upravljanju in zaupnosti informacij.“;

               15.

               vstavi se naslednji člen:
               „Člen 23a

                  Zaupnost in poslovna skrivnost v zvezi z nadzorniškimi nalogami

                           23a.1

                           Za člane Nadzornega odbora, usmerjevalnega odbora in vseh podstruktur, ki jih ustanovi Nadzorni odbor, velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, določena v členu 37 Statuta, tudi po izteku njihovega mandata.

                           23a.2

                           Opazovalci nimajo dostopa do zaupnih informacij, ki se nanašajo na posamezne institucije.

                           23a.3

                           Dokumenti, ki jih sestavijo Nadzorni odbor, usmerjevalni odbor in vse podstrukture začasne narave, ki jih ustanovi Nadzorni odbor, so dokumenti ECB ter se zato opredelijo za zaupne in se z njimi ravna v skladu s členom 23.3.“;

               16.

               besedilo, ki je določeno v Prilogi, se doda kot Priloga.

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 24. januarja 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

      (2)  Sklep ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (UL L 80, 18.3.2004, str. 33).

      (3)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.“;

      (4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.“;

      (5)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.“;

      PRILOGA

            „PRILOGA
            (navedena v členu 13c(iv))

                        1.

                        Za namene glasovanja po členu 13c je treba štirim predstavnikom ECB v skladu z naslednjima odstavkoma dodeliti mediano ponderiranih glasov sodelujočih držav članic na podlagi merila ponderiranih glasov, mediano prebivalstva sodelujočih držav članic na podlagi merila prebivalstva in, zaradi njihovega članstva v Nadzornem odboru, glas na podlagi merila števila članov.

                        2.

                        Pri razvrstitvi ponderiranih glasov, dodeljenih sodelujočim državam članicam s členom 3 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v naraščajočem zaporedju, se mediana ponderiranih glasov članov, ki predstavljajo sodelujoče države članice, opredeli kot srednja vrednost ponderiranih glasov, če je število sodelujočih držav članic liho, in kot povprečje dveh srednjih števil, zaokroženo na najbližje celo število, če je število sodelujočih držav članic sodo. Skupnemu številu ponderiranih glasov sodelujočih držav članic se doda štirikratnik mediane ponderiranih glasov. Dobljeno število ponderiranih glasov pomeni ‚skupno število ponderiranih glasov‘.

                        3.

                        Mediana prebivalstva se opredeli v skladu z enakim načelom. V ta namen se bodo uporabile številke, ki jih je Svet Evropske unije objavil v členu 1 in 2 Priloge III k Sklepu Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (1). Skupnemu številu prebivalcev vseh sodelujočih držav članic se doda štirikratnik mediane prebivalstva sodelujočih držav članic. Dobljeno število prebivalcev pomeni ‚celotno prebivalstvo‘.

         (1)  UL L 325, 11.12.2009, str. 35.“


title: Izvedbeni sklep Komisije z dne 15. junija 2012 o sprejetju uvoznih odločitev Unije za nekatere kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
               20.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 177/22

         IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
   z dne 15. junija 2012
   o sprejetju uvoznih odločitev Unije za nekatere kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta
   2012/C 177/05
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij (1) in zlasti drugega pododstavka člena 12(1) Uredbe,
   po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija se v skladu z Uredbo (ES) št. 689/2008 v imenu Unije odloči, ali bo dovolila uvoz v Unijo vsake posamezne kemikalije, za katero velja postopek soglasja po predhodnem obveščanju (PIC), ali ne.

               (2)

               Program Združenih narodov za okolje (UNEP) in Organizacija za prehrano in kmetijstvo (FAO) sta bila imenovana za opravljanje storitev sekretariata za vodenje postopka PIC, vzpostavljenega z Rotterdamsko konvencijo o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (v nadaljnjem besedilu: Rotterdamska konvencija), ki jo je Skupnost odobrila s Sklepom Sveta 2006/730/ES (3).

               (3)

               Komisija, ki deluje kot skupni imenovani organ, mora odločitve glede uvoza kemikalij, za katere velja postopek PIC, v imenu Unije in njenih držav članic posredovati sekretariatu Rotterdamske konvencije.

               (4)

               Kemikaliji alaklor in aldikarb sta bili z odločitvama RC 5/3 in RC 5/4, sprejetima na petem zasedanju konference pogodbenic, vključeni v postopek PIC kot pesticida, Komisija pa je informacije o njiju prejela od sekretariata Rotterdamske konvencije v obliki navodila za odločanje. Alaklor in aldikarb spadata v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (4) in ju ni dovoljeno dajati v promet kot sestavini pripravkov, ki delujejo kot fitofarmacevtska sredstva.

               (5)

               Kemikalija endosulfan je bila z odločitvijo RC 5/5, sprejeto na petem zasedanju konference pogodbenic, vključena v postopek PIC kot pesticid, Komisija pa je informacije o njej prejela od sekretariata Rotterdamske konvencije v obliki navodila za odločanje. Endosulfan spada v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (5) in ga ni dovoljeno dajati v promet kot sestavino pripravkov, ki delujejo kot fitofarmacevtska sredstva ali biocidi.

               (6)

               Zato je treba sprejeti dokončno odločitev o uvozu alaklora, aldikarba in endosulfana –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Sprejme se dokončna odločitev o uvozu alaklora, aldikarba in endosulfana, kot je določena v obrazcu za uvozni odgovor.

      V Bruslju, 15. junija 2012

            Za Komisijo

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  UL L 204, 31.7.2008, str. 1.

      (2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

      (3)  UL L 299, 28.10.2006, str. 23.

      (4)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

      (5)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

      PRILOGA


title: 2004/860/ES: Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2004 o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti

text:
               17.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 370/78

      SKLEP SVETA

   z dne 25. oktobra 2004
   o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti
   (2004/860/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in še zlasti člena 62, točke 3 prvega pododstavka člena 63, členov 66 in 95, v zvezi s členom 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Potem ko je 17. junija 2002 predsedstvo, ki mu je pomagala Komisija, dobilo ustrezna pooblastila, so bila pogajanja s švicarskimi oblastmi glede pridružitve Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda zaključena.

               (2)

               S pridržkom njegove kasnejše sklenitve, je zaželeno, da se ta sporazum, ki je bil parafiran 25. junija 2004, podpiše.

               (3)

               Sporazum predvideva začasno uporabo nekaterih določb. Dokler Sporazum ne začne veljati, bi bilo primerno, da se te določbe uporabljajo začasno.

               (4)

               Kar zadeva razvoj schengenskega pravnega reda iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, je primerno, da se od podpisa Sporazuma dalje, v odnosih s Švico smiselno uporabljajo določbe Sklepa Sveta 1999/437/ES o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (1).

               (5)

               Ta sklep ne vpliva na položaj Združenega kraljestva, v skladu s Protokolom o vključitvi schengenskega pravnega reda v okviru Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2).

               (6)

               Ta sklep ne vpliva na položaj Irske, v skladu s Protokolom o vključitvi schengenskega pravnega reda v okviru Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3).

               (7)

               Ta sklep ne vpliva na položaj Danske, v skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   S pridržkom kasnejše sklenitve se v imenu Evropske skupnosti odobri podpis Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, in z njim povezanih dokumentov, ki so Sklepna listina, Sporazum v obliki izmenjave pisem glede odborov, ki pomagajo Evropski komisiji pri izvajanju njenih izvedbenih pooblastil, in Skupna izjava o skupnih zasedanjih mešanih odborov.
   Besedila Sporazuma in z njim povezanih dokumentov so priložena temu sklepu (4).
   Člen 2
   S pridržkom sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščen(-e) za podpis Sporazuma in z njim povezanih dokumentov v imenu Evropske skupnosti.
   Člen 3
   Ta sklep se uporablja za področja, ki jih urejajo določbe iz prilog A in B Sporazuma, ter za razvoj teh področij, kolikor imajo te določbe pravno podlago v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ali kolikor je Sklep 1999/436/ES (5) določil, da imajo tako podlago.
   Člen 4
   1.   Določbe členov 1 do 4 Sklepa 1999/437/ES se na enak način uporabljajo za pridružitev Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
   2.   Preden delegacije, ki predstavljajo člane Sveta, sodelujejo pri sprejetju odločitev mešanega odbora, ki je ustanovljen s tem sporazumom, v skladu s členom 7(4) in (5) in členom 10 Sporazuma, se z namenom ugotoviti, ali je možno sprejeti skupno stališče, sestanejo v okviru Sveta.
   Člen 5
   Do začetka veljavnosti Sporazuma se, v skladu s členom 14(2) Sporazuma, njegovi členi 1, 3, 4, 5, 6 in prvi stavek točke (a) člena 7(2) začasno uporabljajo.

      V Luxembourgu, 25. oktobra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         R. VERDONK

      (1)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (4)  Dok. Sveta 13054/04, dostopen na http://register.consilium.eu.int

      (5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 17.