title: 2014/37/EU: Sklep Evropskega sveta z dne 21. januarja 2014 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               25.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 22/41

      SKLEP EVROPSKEGA SVETA

   z dne 21. januarja 2014
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   (2014/37/EU)
   EVROPSKI SVET JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.2 Protokola,
   ob upoštevanju priporočila Sveta Evropske unije (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske centralne banke (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Predsednik Evropske centralne banke Mario DRAGHI je v pismu z dne 17. decembra 2013 sporočil odločitev Jörga ASMUSSENA, da pred koncem njegovega mandata, ki se izteče 31. decembra 2019, odstopi s položaja v Izvršilnem odboru. Njegov odstop je začel veljati 7. januarja 2014. Zato je treba imenovati novega člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke.

               (2)

               Evropski svet želi imenovati Sabine LAUTENSCHLÄGER, ki po njegovem mnenju izpolnjuje vse zahteve iz člena 283(2) Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sabine LAUTENSCHLÄGER se imenuje za članico Izvršilnega odbora Evropske centralne banke za mandat osmih let od 27. januarja 2014.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. januarja 2014

            Za Evropski svet

            Predsednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  UL C 8, 11.1.2014, str. 1.

      (2)  Mnenje z dne 16. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Mnenje z dne 8. januarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).


title: Sklep Sveta z dne 7. maja 2007 o imenovanju grških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za socialno varnost delavcev migrantov

text:
               17.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 111/4

      SKLEP SVETA

   z dne 7. maja 2007
   o imenovanju grških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za socialno varnost delavcev migrantov
   (2007/C 111/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (1), in zlasti člena 82 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu posredovale vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 22. marca 2007 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za socialno varnost delavcev migrantov za obdobje od 22. marca 2007 do 21. marca 2009, razen grških članov in nadomestnih članov.

               (2)

               Za nezasedena mesta je treba imenovati grške člane in nadomestne člane –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za socialno varnost delavcev migrantov se za obdobje do 21. marca 2009 imenujejo:
   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Člani

               Nadomestni člani

               Fotis KOLEVENTIS
               g. Apostolis KOKKINOS

               g. Dimitris TOTSIKIAS

         PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Člani

               Nadomestni člani

               g. Lambros PAPAÏOANNOU
               g. Petros GIANNOULOPOULOS

               g. Ioannis PAPAGEORGIOU

      V Bruslju, 7. maja 2007.

            Za Svet

            Predsednik

         H. SEEHOFER

      (1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1992/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 392, 30.12.2006, str. 1).

      (2)  Sklep še ni bil objavljen v UL.


title: 2004/865/ES: Sklepa Sveta z dne 6. decembra 2004 o imenovanju dveh luksemburških članov in štirih luksemburških nadomestnih članov Odbora regij

text:
               18.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 371/46

      SKLEPA SVETA

   z dne 6. decembra 2004
   o imenovanju dveh luksemburških članov in štirih luksemburških nadomestnih članov Odbora regij
   (2004/865/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga luksemburške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 (1) sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij.

               (2)

               Dve mesti članov Odbora regij sta se sprostili po odstopu g. Jeana ASSELBORNA, o katerem je bil Svet obveščen 21. septembra 2004, in ge. Lydie MUTSCH, o katerem je bil Svet obveščen 18. oktobra 2004, in štiri mesta nadomestnih članov Odbora regij so se sprostila po odstopu g. Romaina SCHNEIDERJA, g. Jean-Marie HALSDORFA, g. Johna LIBERJA in g. Luciena LUXA, o čemer je bil Svet obveščen 18. oktobra 2004 –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Imenujejo se:

               (a)

               za člane Odbora regij:

                           —

                           g. Etienne SCHNEIDER
                           svetnik občine Kayl,
                           ki nadomesti go. Lydio MUTSCH

                           —

                           g. Romain SCHNEIDER
                           župan mesta Wiltz,
                           ki nadomesti g. Jeana ASSELBORNA

               (b)

               za nadomestne člane Odbora regij:

                           —

                           g. Roby BIWER
                           župan mesta Bettembourg,
                           ki nadomesti g. Luciena LUXA

                           —

                           g. Norbert HAUPERT
                           svetnik občine Mondercange,
                           ki nadomesti g. Jean-Marie HALSDORFA

                           —

                           ga. Lydia MUTSCH
                           županja mesta Esch-sur-Alzette,
                           ki nadomesti g. Romaina SCHNEIDERJA

                           —

                           ga. Ferny NICKLAUS-FABER
                           svetnica mesta Luxembourg,
                           ki nadomesti g. Johna LIBERJA

         za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2006.

      V Bruslju, 6. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         H. HOOGERVORST

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.


title: Sklep Sveta z dne 4. septembra 2017 o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018

text:
               14.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 303/2

         SKLEP SVETA
   z dne 4. septembra 2017
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018
   (2017/C 303/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314(3) Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 29. junija 2017 predložila predlog, ki vsebuje predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (1),

               (2)

               Svet je predlog Komisije preučil, zato da bi oblikoval stališče, ki bi bilo glede prihodkov skladno s Sklepom Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (2), glede odhodkov pa z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je stališče Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 sprejel 4. septembra 2017.
   Celotno besedilo si je mogoče ogledati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 4. septembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  COM(2017) 400 final.

      (2)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

      (3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/160

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008
   (2010/526/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (3), zlasti člena 15,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0067/2010),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 148.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/161

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (3), zlasti člena 15,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0067/2010),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2008 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 23. aprila 2009 direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2007 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           ugotavlja, da je center vzpostavil postopke in instrumente za izvajanje rednega in naknadnega nadzora ter izpopolnil upravljanje človeških virov, zlasti z odprtjem notranjega spletnega portala, ki je posvečen človeškim virom,

                           —

                           pozdravlja dejstvo, da center v zvezi z vprašanjem skupne uporabe stavb, infrastrukture in storitev tesno sodeluje z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ki ima prav tako sedež v Lizboni, in ugotavlja, da je selitev v nove prostore načrtovana v prvem četrtletju leta 2009,

               1.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče pridobilo razumno zagotovilo, da so letni računovodski izkazi centra za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2008, z vseh pomembnih vidikov zanesljivi in da so z njimi povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne;

      Uspešnost

               2.

               poudarja, da je pomembno, da center določi cilje SMART in kazalnike RACER v svojih načrtih, da bi tako ocenil svoje rezultate; je seznanjen z izjavo centra, da je upošteval te pripombe v svojem delovnem programu za leto 2009;

               3.

               poleg tega poziva center, da preuči uvedbo Ganttovega diagrama v načrtovanje vsake svoje operativne dejavnosti, da se omogoči hiter prikaz časa, ki ga vsak uslužbenec porabi za projekt, in spodbudi pristop, usmerjen k doseganju rezultatov;

               4.

               ugotavlja, da bi morala v prihodnjih letih razrešnica za izvrševanje proračuna centra temeljiti tudi na uspešnosti poslovanja centra med letom;

      Notranja revizija

               5.

               priznava, da je agencija izvedla 15 od 41 priporočil, ki jih je od leta 2006 oblikovala notranja revizijska služba; ugotavlja, da jih je 26 še v izvajanju, 14 jih je bilo ocenjenih za „zelo pomembne“ in v glavnem zadevajo pripravljenost za izvajanje (glede kontrole kakovosti nove lokacije, preprečevanja škode zaradi poplav, načrta neprekinjenega poslovanja in vlaganja v opremo) in izvajanje standardov notranje kontrole (glede napredovanja in ocenjevanja osebja, obvladovanja tveganja in dokumentiranja izjem);

               6.

               je seznanjen s tem, da je center v letu 2008 vknjižil prihodke iz obresti v višini 107 591,31 EUR; glede na letne računovodske izkaze in višino obresti sklepa, da ima center vseskozi visok gotovinski saldo; je seznanjen s tem, da je gotovinski saldo centra 31. decembra 2008 znašal 1 635 537,86 EUR in da so se v začetku leta 2009 v dobro bančnega računa centra pripisala tudi sredstva v višini 354 051,31 EUR, ki so bila zaradi napačnega knjiženja banke zavedena med terjatvami; poziva Komisijo, naj preveri, s katerimi razpoložljivimi možnostmi bi bilo mogoče povsem uveljaviti na potrebah temelječe upravljanje denarnih sredstev v skladu z odstavkom 5 člena 15 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in katere spremembe zasnove so potrebne, da bi gotovinski saldo centra trajno ohranjali na kolikor mogoče nizki ravni;

               7.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 5. maja 2010 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 148.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 137.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0139 (glej stran 241 tega Uradnega lista).


title: Sklep Sveta z dne 10. aprila 1995 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997D0225

Uradni list L 091 , 05/04/1997 str. 0013 - 0013

		Sklep Svetaz dne 10. aprila 1995o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku(97/225/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 v povezavi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker člen 15(2) Konvencije med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Kraljevino Švedsko in Švicarsko konfederacijo o skupnem tranzitnem postopku [1] pooblašča Skupni odbor, ustanovljen s to konvencijo, da priporoči spremembe Konvencije;ker je Skupni odbor priporočil spremembo Konvencije, da bi omogočil izterjavo terjatev z medsebojno pomočjo med pogodbenicami;ker so zadevne spremembe določene v Priporočilu št. 1/94 Skupnega odbora; ker je treba odobriti Sporazum v obliki izmenjave pisem v zvezi z navedenim priporočilom,SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Švicarsko konfederacijo o spremembi Konvencije z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku je odobren v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.V Luxembourgu, 10. aprila 1995Za SvetPredsednikA. Juppé[1] UL L 226, 13.8.1987, str. 2.--------------------------------------------------


title: Sklep (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic

text:
               18.7.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/1

         SKLEP (EU) 2017/1324 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 4. julija 2017
   o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 185 in drugega odstavka člena 188 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v sporočilu z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ poudarila potrebo po vzpostavitvi ugodnih pogojev za naložbe v znanje in inovacije, da bi se v Uniji dosegla pametna, trajnostna in vključujoča rast. Evropski parlament in Svet sta navedeno strategijo odobrila.

               (2)

               Generalna skupščina Združenih narodov je z resolucijama z dne 28. julija 2010 in 18. decembra 2013 priznala pravico do varne in čiste pitne vode in sanitarne oskrbe kot človekovo pravico, ki je bistvena za polno uživanje življenja. Prav tako je pozvala k postopnemu uresničevanju človekove pravice do varne pitne vode, pri čemer je izpostavila pomembno vlogo mednarodnega sodelovanja na tem področju.

               (3)

               Z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen okvirni program za raziskave in inovacije (2014–2020) (v nadaljnjem besedilu: Obzorje 2020). Namen Obzorja 2020 je povečati učinek na raziskave in inovacije s prispevanjem h krepitvi javno-javnih partnerstev, vključno z udeležbo Unije v programih, ki jih izvaja več držav članic, z namenom doseganja trajnostnega razvoja.

               (4)

               Cilji javno-javnih partnerstev bi morali biti razvoj tesnejših sinergij, izboljšanje usklajevanja in preprečevanje nepotrebnega podvajanja programov za raziskave in inovacije Unije ter mednarodnih, nacionalnih in regionalnih programov za raziskave in inovacije, hkrati pa bi morala ta partnerstva zaradi krepitve raziskav in inovacij ter s tem prispevka k trajnostnemu razvoju v celoti spoštovati splošna načela Obzorja 2020, zlasti načeli odprtosti in preglednosti.

               (5)

               V skladu s členom 19(2) Uredbe (EU) št. 1291/2013 morajo biti dejavnosti na področju raziskav in inovacij, ki se izvajajo v okviru partnerstva na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), osredotočene izključno na uporabo v civilne namene.

               (6)

               V Uredbi (EU) št. 1291/2013 sta opredeljena dva od prednostnih družbenih izzivov, ki jih je treba obravnavati s podpiranjem naložb v raziskave in inovacije, in sicer „prehranska varnost, trajnostno kmetijstvo in gozdarstvo, morske in pomorske raziskave ter raziskave celinskih voda in biogospodarstvo“ ter „podnebni ukrepi, okolje, učinkovita raba virov in surovin“. Poleg tega je v Uredbi (EU) št. 1291/2013 priznano, da je glede na nadnacionalno in globalno naravo podnebja in okolja, njuno razsežnost in zapletenost ter mednarodno razsežnost verige preskrbe s hrano in kmetijskimi proizvodi treba dejavnosti na področju raziskav in inovacij v zvezi s temi izzivi izvajati na ravni Unije in v še širšem okviru.

               (7)

               V Uredbi (EU) št. 1291/2013 je priznano tudi, da je mednarodno sodelovanje s tretjimi državami nujno za učinkovito obravnavanje skupnih izzivov. Mednarodno sodelovanje na področju raziskav in inovacij je ključni vidik globalnih zavez Unije ter ima pomembno vlogo v partnerstvu Unije z državami evropskega sosedstva. V tem smislu je Sredozemlje za Unijo strateško pomembno s političnega, gospodarskega, kulturnega, znanstvenega in okoljskega vidika.

               (8)

               Da bi zagotovili skladnost z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4), bi bilo treba pri ukrepih, ki spadajo v področje uporabe tega sklepa, spoštovati temeljne pravice in načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Takšni ukrepi bi morali biti skladni z vsemi pravnimi obveznostmi, ki izhajajo iz mednarodnega prava in prava Unije, med drugim z vsemi zadevnimi odločitvami Komisije, kot je obvestilo Komisije z dne 28. junija 2013 (5), ter z etičnimi načeli, vključno s preprečevanjem vsakršnih kršitev raziskovalne integritete.

               (9)

               Komisija je v svojem sporočilu z dne 7. junija 2016 o vzpostavitvi novega partnerskega okvira s tretjimi državami v okviru evropske agende o migracijah poudarila, da je treba v vseh politikah, tudi na področju raziskav in inovacij, obravnavati temeljne vzroke migracij z novim modelom sodelovanja, ki vključuje zasebne vlagatelje, ter, da je treba dopolniti omejena proračunska sredstva ter se osredotočiti na mala in srednja podjetja in trajnostno infrastrukturo.

               (10)

               Cilj programa PRIMA je izvajanje skupnega programa za krepitev raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti ter razvoj znanja in skupnih inovativnih rešitev za izboljšanje učinkovitosti, varnosti, zaščite in trajnosti agroživilskih sistemov ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo v Sredozemlju. Program PRIMA bi moral prispevati k doseganju nedavno dogovorjenih ciljev trajnostnega razvoja, k prihodnji evropski strategiji trajnostnega razvoja in k ciljem Pariškega sporazuma.

               (11)

               Celostna oskrba in gospodarjenje z vodo, vključno s ponovno uporabo in čiščenjem vode, pomeni, da se upoštevajo vsi različni načini uporabe vodnih virov.

               (12)

               Cilj trajnostnega agroživilskega sistema bi moral izpolnjevati zahteve državljanov in okolja po varni, zdravi in cenovno dostopni hrani ter doseči bolj trajnostno predelavo, distribucijo in porabo hrane in krme, da bi se čim bolj zmanjšali izguba hrane in agroživilski odpadki.

               (13)

               V zvezi z vodnimi viri in agroživilskimi sistemi je bistvenega pomena odprto, demokratično in participativno upravljanje, da bi zagotovili izvajanje najbolj stroškovno učinkovitih rešitev v korist celotne družbe.

               (14)

               Da bi v programu PRIMA zagotovili sodelovanje tretjih držav, ki niso pridružene Obzorju 2020, in sicer Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon in Maroko, so potrebni mednarodni sporazumi o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Unijo in temi tretjimi državami, da bi jih vključili v pravno ureditev, vzpostavljeno s tem sklepom.

               (15)

               V skladu s cilji Obzorja 2020 bi morala biti do sodelovanja v programu PRIMA upravičena katera koli druga država članica in tretja država, pridružena Obzorju 2020, če se zaveže, da bo prispevala k financiranju programa PRIMA ter sprejela zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije.

               (16)

               Za zagotovitev skupnega izvajanja programa PRIMA bi bilo treba vzpostaviti izvedbeno strukturo (v nadaljnjem besedilu: struktura PRIMA-IS). Struktura PRIMA-IS bi morala prejemati finančne prispevke Unije ter zagotavljati učinkovito in pregledno izvajanje programa PRIMA.

               (17)

               Za dosego ciljev programa PRIMA bi bilo treba omogočiti sodelovanje katere koli druge tretje države, ki ni pridružena Obzorju 2020, zlasti držav južnega Sredozemlja, če se zaveže, da bo prispevala k financiranju programa PRIMA, in če njeno sodelovanje odobri struktura PRIMA-IS. Sodelovanje take tretje države bi bilo treba določiti tudi z ustreznim mednarodnim sporazumom o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, ki ga sklene z Unijo.

               (18)

               Finančni prispevek Unije bi moral biti pogojen z uradnimi zavezami sodelujočih držav, da bodo prispevale k financiranju programa PRIMA ter spoštovale in izvajale te zaveze v skladu s tem sklepom. Sodelujočim državam bi bilo treba zagotoviti prožnost, da na prostovoljni podlagi finančno prispevajo k strukturi PRIMA-IS za financiranje posrednih ukrepov, s čimer bi dosegli visoko raven finančnega povezovanja. Poleg tega bi morale sodelujoče države v denarju ali v naravi prispevati k dejavnostim, ki se izvajajo brez finančnega prispevka Unije, in k upravnemu proračunu strukture PRIMA-IS, ki se ne krije s finančnim prispevkom Unije. Obdobje, v katerem morajo sodelujoče države zagotoviti svoj prispevek, bi moralo biti jasno določeno.

               (19)

               Za finančni prispevek Unije k programu PRIMA iz sredstev Obzorja 2020 bi bilo treba določiti zgornjo mejo. Na podlagi te zgornje meje bi moral biti finančni prispevek Unije enak prispevku sodelujočih držav k programu PRIMA, da se doseže visok učinek vzvoda in zagotovi močnejše povezovanje programov sodelujočih držav. Omogočiti bi bilo treba, da se omejen del finančnega prispevka Unije uporabi za kritje upravnih stroškov strukture PRIMA-IS. Zagotoviti bi bilo treba učinkovito upravljanje programa PRIMA, upravni stroški pa bi morali biti čim manjši.

               (20)

               Da bi preprečili predolgo izvajanje programa PRIMA, bi bilo treba določiti rok za začetek izvajanja zadnjih dejavnosti, ki se financirajo, vključno z zadnjimi razpisi za zbiranje projektnih predlogov.

               (21)

               Dejavnosti programa PRIMA bi morale biti skladne s cilji in prednostnimi nalogami na področju raziskav in inovacij iz Obzorja 2020 ter splošnimi načeli in pogoji iz člena 26 Uredbe (EU) št. 1291/2013. Program PRIMA bi moral pri klasifikaciji tehnoloških raziskav, razvoja izdelkov in predstavitvenih dejavnosti upoštevati opredelitve Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj v zvezi s stopnjo tehnološke pripravljenosti.

               (22)

               Program PRIMA bi moral podpirati vse vrste raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, vključno s projekti na področju raziskav, razvoja in inovacij, inovacijskimi predstavitvenimi projekti in pilotnimi obrati, krepitvijo zmogljivosti, usposabljanjem, ukrepi ozaveščanja in razširjanja informacij ter mobilnostjo raziskovalcev, da bi obravnavali širok razpon stopnje tehnološke pripravljenosti ter zagotovili ustrezno ravnovesje med majhnimi in velikimi projekti.

               (23)

               Da bi dosegli večji učinek, bi si bilo treba prizadevati za usklajenost med programom PRIMA ter drugimi raziskovalnimi in inovacijskimi projekti v okviru Obzorja 2020, kot je skupnost znanja in inovacij za hrano Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (Food KIC), ali drugimi instrumenti Unije, kot je Evropski instrument sosedstva in partnerstva, pri čemer bi se bilo treba izogibati morebitnim prekrivanjem.

               (24)

               Program PRIMA bi bilo treba izvajati na podlagi letnih delovnih načrtov, v katerih bi določili dejavnosti, ki naj se izvajajo v zadevnem letu. Struktura PRIMA-IS bi morala redno spremljati rezultate razpisov za zbiranje projektnih predlogov in ukrepe, ki jih financira, ter preverjati, v kolikšnem obsegu se ustrezno obravnavajo znanstvene teme, pričakovani vplivi in število predlogov nad pragom, ki jih ni bilo mogoče financirati. Struktura PRIMA-IS bi morala v upravičenih primerih sprejeti popravne ukrepe s spremembo letnega delovnega načrta ali jih upoštevati v prihodnjih letnih delovnih načrtih.

               (25)

               Struktura PRIMA-IS bi morala zagotoviti finančno podporo za doseganje ciljev programa PRIMA, predvsem v obliki nepovratnih sredstev za udeležence v ukrepih, ki jih financira struktura PRIMA-IS. Te ukrepe bi bilo treba izbrati na podlagi odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov pod okriljem strukture PRIMA-IS.

               (26)

               Spremljati in odpraviti bi bilo treba ovire, ki preprečujejo sodelovanje novih udeležencev v dejavnostih programa PRIMA.

               (27)

               Struktura PRIMA-IS bi si morala pri doseganju ciljev programa PRIMA ter skladno z veljavnimi pravili in načeli, kot je načelo znanstvene odličnosti, v okviru letnega delovnega načrta prizadevati, da se ustrezen delež njenih sredstev – približno 25 % finančnega prispevka Unije, kar odraža zaveze sredozemskih partnerskih držav v programu PRIMA –, zagotovi pravnim subjektom s sedežem v ciljnih tretjih državah, ki se obravnavajo kot sodelujoče države.

               (28)

               Razpisi za zbiranje projektnih predlogov, ki jih upravlja struktura PRIMA-IS, bi morali biti objavljeni tudi na enotnem portalu za udeležence ter preko drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

               (29)

               Struktura PRIMA-IS bi morala javno objaviti informacije o izvajanju financiranih ukrepov.

               (30)

               Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

               (31)

               Za zaščito finančnih interesov Unije bi morala Komisija imeti pravico ukiniti, zmanjšati ali začasno ustaviti finančni prispevek Unije, če se program PRIMA izvaja neustrezno, delno ali z zamudo ali če sodelujoče države k financiranju programa PRIMA ne prispevajo oziroma prispevajo delno ali z zamudo.

               (32)

               V skladu s splošnim ciljem Obzorja 2020, in sicer doseči večjo poenostavitev, bi se bilo treba izogibati sklopom pravil, ki se razlikujejo od pravil iz Obzorja 2020. Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira struktura PRIMA-IS, zato ureja Uredba (EU) št. 1290/2013. Vendar je zaradi enkratnih ciljev in posebnih operativnih potreb programa PRIMA treba omogočiti omejeno število odstopanj v skladu s členom 1(3) navedene uredbe.

               (33)

               Da bi lahko upoštevali posebnosti, ki izhajajo iz geografskega področja uporabe programa PRIMA so prilagoditev minimalnih pogojev za upravičenost do sodelovanja pri posrednih ukrepih potrebna odstopanja od točke (b) člena 9(1) in od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013. Da bi se zlasti prilagodili posebnostim programa PRIMA, bi moralo z odstopanjem od točke (b) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 minimalno število udeležencev vključevati tri pravne subjekte s sedežem v treh različnih sodelujočih državah, s čimer se spodbuja uravnoteženo evro-sredozemsko sodelovanje. Odstopanje od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 je potrebno tudi za zagotovitev, da minimalni pogoji za upravičenost do sodelovanja pri posrednih ukrepih ne diskriminirajo subjektov s sedežem v tretjih državah, ki so sodelujoče države.

               (34)

               Odstopanja od člena 10(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so potrebna za zagotovitev, da so do financiranja praviloma upravičeni le pravni subjekti, ki imajo sedež v sodelujoči državi ali so ustanovljeni v skladu s pravom Unije, ali pa mednarodne evropske interesne organizacije. Vendar bi bilo financiranje iz strukture PRIMA-IS treba omogočiti tudi za upravičence s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, če navedena struktura meni, da je takšno sodelovanje bistveno, ali če se financiranje zagotavlja v skladu z mednarodnim sporazumom ali ureditvijo. Struktura PRIMA-IS bi morala nadzorovati sodelovanje takšnih subjektov.

               (35)

               Zaradi poenostavitve bi moralo biti upravno breme za vse strani strogo sorazmerno s predvidenimi učinki. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju ali poročanju. Pri izvajanju revizij bi bilo treba, če je to primerno, upoštevati posebnosti nacionalnih programov.

               (36)

               Revizije prejemnikov sredstev Unije, zagotovljenih v skladu s tem sklepom, bi morale zagotoviti zmanjšanje upravnega bremena v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.

               (37)

               Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, ki bi med drugim obsegali preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, izterjavo izginulih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev in po potrebi upravne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.

               (38)

               Komisija bi morala ob upoštevanju stališč sodelujočih držav in tudi stališč različnih deležnikov, pripraviti vmesno oceno, da bi ocenila zlasti kakovost in učinkovitost programa PRIMA ter napredek, dosežen pri izpolnjevanju zastavljenih ciljev, in končno oceno ter pripraviti poročila o teh ocenah.

               (39)

               Na zahtevo Komisije bi morale struktura PRIMA-IS in sodelujoče države posredovati vse informacije, ki jih mora Komisija vključiti v poročila o oceni programa PRIMA, pri tem pa bi jih bilo treba spodbujati, naj te informacije zagotovijo v harmonizirani obliki.

               (40)

               Cilj tega sklepa je okrepiti povezovanje in usklajevanje raziskovalnih in inovacijskih sistemov in dejavnosti v sredozemskih državah na področju agroživilskih sistemov, da bi dosegli njihovo trajnost, ter celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo. Zaradi sistemskega značaja glavnih ozkih grl je obseg raziskav in inovacij, ki so potrebne za obvladovanje izzivov na območju Sredozemlja, ogromen. Področje raziskav in inovacij je zapleteno in večdisciplinarno ter zahteva čezmejni pristop, ki vključuje več akterjev. Pristop sodelovanja s širokim naborom sodelujočih držav lahko pomaga povečati potreben obseg in doseg z združevanjem finančnih in intelektualnih virov. Ker cilja tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se s povezovanjem nacionalnih prizadevanj v dosleden pristop Unije, z združevanjem razdrobljenih nacionalnih programov raziskav in inovacij, s pomočjo pri zasnovi skupnih čezmejnih strategij raziskovanja in financiranja ter z doseganjem kritične mase potrebnih akterjev in naložb, lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

               (41)

               Zato bi morala Unija sodelovati v programu PRIMA –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sodelovanje v programu PRIMA
   1.   Unija sodeluje v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (v nadaljnjem besedilu: program PRIMA), ki ga v skladu s pogoji iz tega sklepa skupaj izvajajo Ciper, Francija, Grčija, Hrvaška, Italija, Izrael, Luksemburg, Malta, Nemčija, Portugalska, Slovenija, Španija, Tunizija in Turčija (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države).
   2.   Alžirija, Egipt, Jordanija, Libanon in Maroko postanejo sodelujoče države s sklenitvijo mednarodnih sporazumov o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Unijo, v katerih so določeni pogoji za njihovo sodelovanje v programu PRIMA.
   3.   V programu PRIMA lahko poleg držav iz odstavka 1 tega člena sodeluje katera koli država članica in katera koli tretja država, pridružena Obzorju 2020, če izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(1) in zlasti upošteva člen 11(5).
   Države članice in tretje države, pridružene Obzorju 2020, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka, se za namene tega sklepa štejejo za sodelujoče države.
   4.   V programu PRIMA lahko sodeluje tudi katera koli tretja država, ki ni pridružena Obzorju 2020 in ni našteta v odstavku 2 tega člena, če:

               (a)

               izpolnjuje pogoj iz točke (c) člena 4(1) in zlasti ravna v skladu s členom 11(5);

               (b)

               izvedbena struktura za PRIMA (v nadaljnjem besedilu: struktura PRIMA-IS) odobri njeno sodelovanje v programu PRIMA po pregledu ustreznosti njenega sodelovanja za dosego ciljev navedenega partnerstva ter

               (c)

               z Unijo sklene mednarodni sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju, v katerem so določeni pogoji za njeno sodelovanje v programu PRIMA.

         Tretje države, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka, se za namene tega sklepa štejejo za sodelujoče države.
   Člen 2
   Cilji programa PRIMA
   1.   V skladu s prednostnimi nalogami Obzorja 2020 so splošni cilji programa PRIMA okrepiti raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razviti znanje in skupne inovativne rešitve za agroživilske sisteme, da bi dosegli njihovo trajnost, ter za celostno oskrbo in gospodarjenje z vodo v Sredozemlju, da bi ti sistemi ter ta oskrba in gospodarjenje postali odpornejši na podnebne spremembe, učinkovitejši, stroškovno učinkovitejši ter bolj okoljsko in socialno trajnostni ter bi prispevali k odpravljanju težav, povezanih s pomanjkanjem vode, prehransko varnostjo, prehrano, zdravjem, dobrim počutjem in migracijami, vse od njihovega izvora.
   2.   Kot prispevek k splošnim ciljem iz odstavka 1 se s programom PRIMA dosežejo naslednji posebni cilji:

               (a)

               oblikovanje dolgoročnega skupnega strateškega programa na področju agroživilskih sistemov, da bi dosegli njihovo trajnost, in na področju celostne oskrbe in gospodarjenja z vodo;

               (b)

               usmeritev ustreznih nacionalnih programov za raziskave in inovacije v izvajanje strateškega programa;

               (c)

               vključevanje vseh zadevnih akterjev iz javnega in zasebnega sektorja v izvajanje strateškega programa z združevanjem znanja in finančnih sredstev za doseganje potrebne kritične mase;

               (d)

               okrepitev zmogljivosti financiranja raziskav in inovacij in zmogljivosti izvajanja za vse udeležene akterje, vključno z malimi in srednjimi podjetji, akademskimi krogi, nevladnimi organizacijami ter lokalnimi raziskovalnimi centri.

         Člen 3
   Finančni prispevek Unije k programu PRIMA
   1.   Finančni prispevek Unije, vključno s proračunskimi sredstvi Efte, je enak prispevkom sodelujočih držav k programu PRIMA. Finančni prispevek Unije ne presega 220 000 000 EUR.
   2.   Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 tega člena se izplača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih za ustrezne dele posebnega programa za izvajanje Obzorja 2020, vzpostavljenega s Sklepom Sveta 2013/743/EU (8), zlasti iz dela II „Vodilni položaj v industriji“ in dela III „Družbeni izzivi“ v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
   3.   Finančni prispevek Unije iz odstavka 1 tega člena uporabi struktura PRIMA-IS za:

               (a)

               financiranje dejavnosti iz točke (a) člena 6(1);

               (b)

               kritje upravnih stroškov strukture PRIMA-IS v višini največ 6 % finančnega prispevka Unije iz odstavka 1 tega člena.

         Člen 4
   Pogoji za finančni prispevek Unije k programu PRIMA
   1.   Finančni prispevek Unije iz člena 3(1) je pogojen z naslednjim:

               (a)

               sodelujoče države dokažejo, da je program PRIMA vzpostavljen v skladu s tem sklepom;

               (b)

               sodelujoče države ali organizacije, ki so jih imenovale sodelujoče države, za strukturo PRIMA-IS imenujejo subjekt s pravno osebnostjo iz točke (c)(vi) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki je struktura PRIMA-IS, odgovorna za učinkovito izvajanje partnerstva PRIMA, prejemanje, dodeljevanje in spremljanje finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) tega sklepa in po potrebi prispevka sodelujočih držav ter za zagotavljanje izvedbe vseh potrebnih ukrepov za dosego ciljev programa PRIMA;

               (c)

               vsaka sodelujoča država se zaveže, da bo z ustreznim deležem iz nacionalnih sredstev, namenjenih ciljem programa PRIMA, prispevala k financiranju programa PRIMA;

               (d)

               struktura PRIMA-IS dokaže svojo zmožnost izvajanja programa PRIMA, vključno s prejemanjem, dodeljevanjem in spremljanjem finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) tega sklepa v okviru posrednega upravljanja proračuna Unije v skladu s členi 58, 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

               (e)

               se oblikuje učinkovit model upravljanja programa PRIMA v skladu s členom 12;

               (f)

               struktura PRIMA-IS po pridobitvi odobritve Komisije sprejme skupna načela iz člena 6(9).

         2.   Med izvajanjem programa PRIMA je finančni prispevek Unije iz člena 3(1) pogojen tudi z naslednjim:

               (a)

               struktura PRIMA-IS uresničuje cilje iz člena 2 in izvaja dejavnosti iz člena 6;

               (b)

               vzdržuje se ustrezen in učinkovit model upravljanja v skladu s členom 12;

               (c)

               struktura PRIMA-IS izpolnjuje zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;

               (d)

               sodelujoče države izpolnijo zaveze iz točke (c) odstavka 1 tega člena.

         3.   Komisija oceni izpolnjevanje zavez, ki so jih dale sodelujoče države, zlasti v okviru prvih dveh letnih delovnih načrtov. Po tej oceni se največji možni finančni prispevek Unije iz člena 3(1) lahko pregleda v skladu s členom 9.
   Člen 5
   Prispevki sodelujočih držav k programu PRIMA
   1.   Sodelujoče države v obdobju od 7. avgusta 2017 do 31. decembra 2028 zagotovijo prispevke, ki so finančni ali v naravi, v višini najmanj 220 000 000 EUR ali pa za to zadolžijo svoje nacionalne organe za financiranje.
   2.   Prispevki sodelujočih držav so sestavljeni iz:

               (a)

               kadar je ustrezno, finančnih prispevkov za strukturo PRIMA-IS za financiranje posrednih ukrepov iz točke (a) člena 6(1);

               (b)

               finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi za izvajanje dejavnosti iz točke (b) člena 6(1) ter

               (c)

               finančnih prispevkov ali prispevkov v naravi v upravni proračun strukture PRIMA-IS, kolikor ni krit s finančnim prispevkom Unije iz točke (b) člena 3(3).

         3.   Prispevki v naravi iz točke (b) odstavka 2 tega člena so sestavljeni iz stroškov, ki so jih imele sodelujoče države pri izvajanju dejavnosti iz točke (b) člena 6(1), zmanjšanih za morebitni neposredni ali posredni finančni prispevek Unije k tem stroškom.
   4.   Prispevki v naravi iz točke (c) odstavka 2 so sestavljeni iz stroškov, ki so jih imele sodelujoče države v povezavi z upravnim proračunom strukture PRIMA-IS, zmanjšanih za morebitni neposredni ali posredni finančni prispevek Unije k tem stroškom.
   5.   Za namene vrednotenja prispevkov v naravi iz točk (b) in (c) odstavka 2 se stroški določijo v skladu z običajnimi računovodskimi praksami sodelujočih držav ali zadevnih nacionalnih organov za financiranje, veljavnimi računovodskimi standardi sodelujoče države, v kateri imajo sedež zadevni nacionalni organi za financiranje, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni revizor, ki ga imenujejo sodelujoče države ali zadevni nacionalni organi za financiranje. V primeru negotovosti v zvezi s to potrditvijo lahko metodo vrednotenja preveri struktura PRIMA-IS. Če negotovost še vedno ni bila odpravljena, lahko struktura PRIMA-IS metodo vrednotenja revidira.
   6.   Prispevki iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, se zagotovijo po sprejetju letnega delovnega načrta. Če se letni delovni načrt sprejme med referenčnim letom iz člena 6(2), lahko prispevki iz točke (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, vključeni v letni delovni načrt, zajemajo prispevke, zagotovljene od 1. januarja zadevnega leta. Vendar pa lahko prispevki iz točke (c) odstavka 2 tega člena, ki se upoštevajo kot prispevki sodelujočih držav, vključeni v prvi letni delovni načrt, zajemajo prispevke, zagotovljene po 7. avgustu 2017.
   Člen 6
   Dejavnosti in izvajanje programa PRIMA
   1.   S programom PRIMA se podpira širok nabor raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, kot so opisane v njegovem letnem delovnem načrtu, in sicer s:

               (a)

               posrednimi ukrepi v smislu uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013, ki jih financira struktura PRIMA-IS v skladu s členom 7 tega sklepa, predvsem v obliki nepovratnih sredstev na podlagi nadnacionalnih odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov, ki jih organizira struktura PRIMA-IS, vključno z:

                           (i)

                           ukrepi na področju raziskav in inovacij ter inovacijskimi ukrepi;

                           (ii)

                           usklajevalnimi in podpornimi ukrepi, ki se osredotočajo na razširjanje in ozaveščanje, da bi spodbujali program PRIMA in čim bolj povečali njegove učinke;

               (b)

               dejavnostmi, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) in zajemajo:

                           (i)

                           dejavnosti, ki so bile izbrane na podlagi nadnacionalnih odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov, ki jih je organizirala struktura PRIMA-IS, in ki jih upravljajo nacionalni organi za financiranje v okviru nacionalnih programov sodelujočih držav, predvsem z zagotavljanjem finančne podpore v obliki nepovratnih sredstev;

                           (ii)

                           dejavnosti v okviru nacionalnih programov sodelujočih držav, vključno z nadnacionalnimi projekti.

         2.   Program PRIMA se izvaja na podlagi letnih delovnih načrtov, ki vključujejo dejavnosti, ki jih je treba izvajati v obdobju od 1. januarja do 31. decembra v zadevnem letu (v nadaljnjem besedilu: referenčno leto). Struktura PRIMA-IS po pridobitvi odobritve Komisije sprejme letne delovne načrte do 31. marca v referenčnem letu. Pri sprejemanju letnih delovnih načrtov struktura PRIMA-IS in Komisija delujeta brez nepotrebnega odlašanja. Struktura PRIMA-IS letni delovni načrt javno objavi.
   3.   Dejavnosti iz točk (a) in (b) odstavka 1 se lahko v referenčnem letu začnejo šele po sprejetju letnega delovnega načrta za navedeno leto.
   4.   Če se letni delovni načrt sprejme med referenčnim letom, se lahko iz finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) povrnejo upravni stroški, ki jih je imela struktura PRIMA-IS od 1. januarja v zadevnem referenčnem letu v skladu z letnim delovnim načrtom. Vendar pa se lahko iz finančnega prispevka Unije iz člena 3(1) povrnejo upravni stroški, ki jih je imela struktura PRIMA-IS od 7. avgusta 2017 v skladu s prvim letnim delovnim načrtom.
   5.   Dejavnosti se lahko v okviru programa PRIMA financirajo le, če so navedene v letnem delovnem načrtu. V letnem delovnem načrtu se razlikuje med dejavnostmi iz točke (a) odstavka 1 tega člena, dejavnostmi iz točke (b) odstavka 1 tega člena in upravnimi stroški strukture PRIMA-IS. Načrt vsebuje ustrezne ocene odhodkov ter dodelitve proračunskih sredstev za dejavnosti, financirane s finančnim prispevkom Unije iz člena 3(1), in dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1). Letni delovni načrt vključuje tudi ocenjeno vrednost prispevkov sodelujočih držav v naravi iz točke (b) člena 5(2).
   6.   V spremenjenih letnih delovnih načrtih za referenčno leto in letnih delovnih načrtih za naslednja referenčna leta se upoštevajo rezultati prejšnjih razpisov za zbiranje predlogov. V njihovem okviru se poskuša izboljšati nezadostno pokrivanje znanstvenih tem, zlasti tistih, ki so bile prvotno obravnavane v dejavnostih iz točke (b) odstavka 1, ki jih ni bilo mogoče ustrezno financirati.
   7.   Zadnje dejavnosti, ki se bodo financirale, vključno z zadnjimi razpisi za zbiranje projektnih predlogov v okviru ustreznih letnih delovnih načrtov, se začnejo izvajati do 31. decembra 2024. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko začnejo izvajati do 31. decembra 2025.
   8.   Dejavnosti, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1), se lahko vključijo v letni delovni načrt šele po pozitivni zunanji neodvisni oceni na podlagi medsebojnega strokovnega pregleda na mednarodni ravni v zvezi s cilji programa PRIMA, ki ga organizira struktura PRIMA-IS.
   9.   Dejavnosti, vključene v letni delovni načrt, ki jih financirajo sodelujoče države brez finančnega prispevka Unije iz člena 3(1), se izvajajo v skladu s skupnimi načeli, ki jih po pridobitvi odobritve Komisije sprejme struktura PRIMA-IS. Skupna načela upoštevajo načela iz tega sklepa, naslova VI Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in iz Uredbe (EU) št. 1290/2013, zlasti načela enakega obravnavanja, preglednosti, ocenjevanja z neodvisnimi medsebojnimi strokovnimi pregledi in neodvisne izbire. Struktura PRIMA-IS sprejme po pridobitvi odobritve Komisije tudi zahteve za sodelujoče države v zvezi s poročanjem strukturi PRIMA-IS, tudi v zvezi s kazalniki, vključenimi v vsako od teh dejavnosti.
   10.   Dejavnosti iz točke (b)(i) odstavka 1 poleg skupnih načel iz odstavka 9 izpolnjujejo naslednje pogoje:

               (a)

               projektni predlogi se oblikujejo za nadnacionalne projekte, pri katerih sodelujejo vsaj trije neodvisni pravni subjekti s sedežem v treh različnih državah, ki se v skladu s tem sklepom do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov, štejejo za sodelujoče države, pri čemer:

                           (i)

                           ima vsaj eden sedež v državi članici ali tretji državi, pridruženi Obzorju 2020 in ni zajeta v točki (ii), in

                           (ii)

                           ima vsaj eden sedež v tretji državi s seznama iz člena 1(2) ali tretji državi, ki meji na Sredozemsko morje;

               (b)

               projektni predlogi se izberejo na podlagi nadnacionalnih razpisov za zbiranje projektnih predlogov in se ocenijo s pomočjo vsaj treh neodvisnih strokovnjakov na podlagi naslednjih meril za oddajo: odličnost, vpliv ter kakovost in učinkovitost izvajanja.

               (c)

               projektni predlogi se razvrstijo glede na rezultate ocenjevanja. Izbor se opravi v okviru strukture PRIMA_IS in bi moral slediti navedeni razvrstitvi. Sodelujoče države se dogovorijo o ustreznem načinu financiranja, ki omogoča, da se na podlagi navedene razvrstitve financira čim večje število predlogov nad pragom, zlasti z zagotovitvijo rezervnih zneskov za nacionalne prispevke k razpisom za zbiranje projektnih predlogov. Če enega ali več projektov ni mogoče financirati, se lahko izberejo projekti, ki v razvrstitvi neposredno sledijo.

         11.   Struktura PRIMA-IS spremlja izvajanje vseh dejavnosti, vključenih v letni delovni načrt, in o tem poroča Komisiji.
   12.   Vsako sporočilo ali objava v zvezi z dejavnostmi programa PRIMA, ki jih v sodelovanju s programom PRIMA izvajajo struktura PRIMA-IS, sodelujoča država ali njeni nacionalni organi za financiranje ali udeleženci v dejavnosti, se označi ali dodatno označi na naslednji način: „[ime dejavnosti] je del programa PRIMA, ki ga podpira Evropska unija“.
   Člen 7
   Pravila o sodelovanju in razširjanju
   1.   Struktura PRIMA-IS se šteje za organ za financiranje v smislu Uredbe (EU) št. 1290/2013 in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom iz točke (a) člena 6(1) tega sklepa v skladu s pravili iz navedene uredbe in ob upoštevanju odstopanj, določenih v tem členu.
   2.   Z odstopanjem od točke (b) člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 minimalno število udeležencev vključuje tri pravne subjekte s sedežem v treh različnih državah, ki se do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov, štejejo za sodelujoče države v skladu s tem sklepom, pri čemer:

               (a)

               ima vsaj eden sedež v državi članici ali tretji državi, pridruženi Obzorju 2020, in ni zajeta v točki (b) ter

               (b)

               ima vsaj eden sedež v tretji državi s seznama iz člena 1(2) ali tretji državi, ki meji na Sredozemsko morje.

         3.   Z odstopanjem od člena 9(3) Uredbe (EU) št. 1290/2013 je v ustrezno utemeljenih primerih, opredeljenih v letnem delovnem načrtu, minimalni pogoj sodelovanje enega pravnega subjekta s sedežem v sodelujoči državi v skladu s tem sklepom do roka za predložitev, ki velja za zadevni razpis za zbiranje predlogov.
   4.   Z odstopanjem od člena 10(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1290/2013 so do financiranja iz strukture PRIMA-IS upravičeni naslednji udeleženci:

               (a)

               vsak pravni subjekt, ki ima sedež v sodelujoči državi ali je ustanovljen v skladu s pravom Unije;

               (b)

               vsaka mednarodna evropska interesna organizacija, kot je opredeljena v točki 12 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013.

         5.   Finančna sredstva strukture PRIMA-IS se lahko dodelijo sodelujoči mednarodni organizaciji ali sodelujočemu pravnemu subjektu s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, ki nista upravičena do financiranja v skladu z odstavkom 4, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

               (a)

               struktura PRIMA-IS meni, da je sodelovanje bistveno za izvajanje ukrepa;

               (b)

               takšno financiranje se zagotovi v skladu z dvostranskim sporazumom o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ali kakršnim koli drugim dogovorom med Unijo in mednarodno organizacijo, za subjekte s sedežem v državi, ki ni sodelujoča država, pa z državo, v kateri je sedež pravnega subjekta.

         6.   Brez poseganja v Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012 in Uredbo (EU) št. 1290/2013 je v veljavnem vzorčnem sporazumu o dodelitvi nepovratnih sredstev lahko določeno, da tudi pravni subjekti s sedežem v državah, ki niso sodelujoče države in ki prejemajo sredstva iz strukture PRIMA-IS, zagotovijo ustrezna finančna jamstva.
   7.   Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1290/2013 in ob upoštevanju posebnosti programa PRIMA lahko struktura PRIMA-IS v svoje letne delovne načrte uvede dodaten pogoj za sodelovanje, da bi upoštevala vrsto subjektov, ki so lahko koordinatorji pri posrednih ukrepih.
   Člen 8
   Sporazumi med Unijo in strukturo PRIMA-IS
   1.   Pod pogojem, da je rezultat predhodnega preverjanja strukture PRIMA-IS v skladu s členom 61(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 pozitiven in da so zagotovljena ustrezna finančna jamstva v skladu s točko (c)(vi) člena 58(1) navedene uredbe, Komisija v imenu Unije s strukturo PRIMA-IS sklene sporazum o prenosu pooblastil in letne sporazume o prenosu sredstev.
   2.   Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 1 tega člena se sklene v skladu s členom 58(3) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členom 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. V njem je med drugim določeno naslednje:

               (a)

               zahteve za prispevek strukture PRIMA-IS v zvezi s kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;

               (b)

               zahteve za prispevek strukture PRIMA-IS k spremljanju iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;

               (c)

               posebni kazalniki uspešnosti za delovanje strukture PRIMA-IS;

               (d)

               zahteve za strukturo PRIMA-IS glede zagotavljanja podatkov o upravnih stroških in podrobnih zneskih v zvezi z izvajanjem programa PRIMA;

               (e)

               ureditev glede posredovanja potrebnih podatkov, da lahko Komisija izpolni svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja;

               (f)

               ureditev, v skladu s katero Komisija odobri ali zavrne osnutek letnega delovnega načrta, skupna načela iz člena 6(9) in zahteve v zvezi s poročanjem sodelujočih držav, preden jih sprejme struktura PRIMA-IS, ter

               (g)

               določbe o objavi razpisov za zbiranje projektnih predlogov s strani strukture PRIMA-IS, zlasti na enotnem portalu za udeležence, pa tudi preko drugih sredstev elektronskega razširjanja iz Obzorja 2020, ki jih upravlja Komisija.

         Člen 9
   Ukinitev, zmanjšanje ali začasna ustavitev finančnega prispevka Unije
   1.   Če se program PRIMA ne izvaja ali se izvaja neustrezno, delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3(1) glede na dejansko izvajanje programa PRIMA.
   2.   Če sodelujoče države ne prispevajo k financiranju programa PRIMA ali prispevajo delno ali z zamudo, lahko Komisija ukine, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije iz člena 3(1), pri čemer upošteva znesek financiranja, ki so ga sodelujoče države namenile za izvajanje programa PRIMA.
   Člen 10
   Naknadne revizije
   1.   Naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe iz točke (a) člena 6(1) tega sklepa opravi struktura PRIMA-IS v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013.
   2.   Komisija se lahko odloči, da revizije iz odstavka 1 opravi sama. V teh primerih to stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti določbami uredb (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.
   Člen 11
   Zaščita finančnih interesov Unije
   1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in, kadar se ugotovijo nepravilnosti, z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi kaznimi.
   2.   Struktura PRIMA-IS omogoči osebju Komisije in drugim osebam, ki jih je le-ta pooblastila, ter Računskemu sodišču dostop do svojih objektov in prostorov ter do vseh informacij, tudi tistih v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo revizij.
   3.   Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (9) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10) opravlja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, posredno ali neposredno financirano v skladu s tem sklepom, prišlo do goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodi finančnim interesom Unije.
   4.   Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 vsebujejo pogodbe ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih, ki so posledica izvajanja tega sklepa, določbe, ki izrecno pooblaščajo Komisijo, strukturo PRIMA-IS, Računsko sodišče in OLAF, da izvedejo take revizije ter preglede v skladu z njihovimi pristojnostmi. Kadar se izvajanje ukrepa v celoti ali delno odda v zunanje izvajanje ali opravlja na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil ali kadar izvajanje ukrepa zahteva oddajo javnega naročila ali finančno podporo tretji strani, vključuje pogodba oziroma sporazum ali sklep o nepovratnih sredstvih obveznost izvajalca ali upravičenca, da od vsake udeležene tretje strani zahteva izrecno sprejetje teh pooblastil Komisije, strukture PRIMA-IS, Računskega sodišča in OLAF.
   5.   Pri izvajanju programa PRIMA sprejmejo sodelujoče države zakonodajne, regulativne, upravne in druge ukrepe, potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, zlasti da zagotovijo popolno izterjavo vseh zneskov, ki pripadajo Uniji v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirano uredbo (EU) št. 1268/2012.
   Člen 12
   Upravljanje programa PRIMA
   1.   Organi strukture PRIMA-IS so:

               (a)

               upravni odbor, ki ima predsednika in sopredsednika;

               (b)

               usmerjevalni odbor;

               (c)

               sekretariat, ki ga vodi direktor;

               (d)

               znanstveno-svetovalni odbor.

         2.   Strukturo PRIMA-IS upravlja upravni odbor, v katerem so zastopane vse sodelujoče države. Upravni odbor je organ odločanja strukture PRIMA-IS.
   Upravni odbor po pridobitvi odobritve Komisije sprejme:

               (a)

               letni delovni načrt;

               (b)

               skupna načela iz člena 6(9) in

               (c)

               zahteve glede poročanja sodelujočih držav strukturi PRIMA-IS.

         Upravni odbor preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz člena 1(3) in točke (c) člena 4(1) ter o tem obvesti Komisijo.
   Upravni odbor odobri sodelovanje katere koli tretje države, ki ni pridružena Obzorju 2020, poleg držav iz člena 1(2), v programu PRIMA po preučitvi ustreznosti njenega sodelovanja za dosego ciljev tega programa.
   Vsaka sodelujoča država ima v upravnem odboru en glas. Upravni odbor odloča s soglasjem. Kadar soglasja ne doseže, sprejme odločitve z vsaj 75-odstotno večino veljavnih glasov.
   Unija, ki jo zastopa Komisija, je kot opazovalka vabljena na vsa zasedanja upravnega odbora in lahko sodeluje v razpravah. Prejme vso potrebno dokumentacijo.
   3.   Upravni odbor določi število članov usmerjevalnega odbora, ki ne sme biti manjše od pet, in imenuje njegove člane. Usmerjevalni odbor nadzoruje delo direktorja in upravnemu odboru svetuje o izvajanju programa PRIMA s strani sekretariata. Zlasti zagotavlja smernice o izvrševanju letnega proračuna in o letnem delovnem načrtu.
   4.   Upravni odbor ustanovi sekretariat strukture PRIMA-IS kot izvršilni organ programa PRIMA.
   Sekretariat:

               (a)

               izvaja letni delovni načrt;

               (b)

               zagotavlja podporo drugim organom strukture PRIMA-IS;

               (c)

               spremlja izvajanje programa PRIMA in poroča o njem;

               (d)

               upravlja finančni prispevek Unije iz člena 3(1) in finančne prispevke sodelujočih držav ter poroča o njihovi uporabi;

               (e)

               povečuje prepoznavnost programa PRIMA z zavzemanjem zanj in obveščanjem;

               (f)

               se povezuje s Komisijo v skladu s sporazumom o prenosu pooblastil iz člena 8;

               (g)

               zagotavlja preglednost dejavnosti programa PRIMA.

         5.   Upravni odbor imenuje znanstveno-svetovalni odbor, ki ga sestavljajo priznani neodvisni strokovnjaki, posebej usposobljeni na področjih, relevantnih za program PRIMA. Upravni odbor določi število članov znanstveno-svetovalnega odbora in ureditev za njihovo imenovanje v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 1290/2013.
   Znanstveno-svetovalni odbor:

               (a)

               svetuje upravnemu odboru o strateških prednostnih nalogah in potrebah;

               (b)

               svetuje upravnemu odboru o vsebini in področju uporabe osnutka letnega delovnega načrta z znanstvenega in tehničnega vidika;

               (c)

               preuči znanstvene in tehnične vidike izvajanja programa PRIMA ter izda mnenje o njegovem letnem poročilu.

         Člen 13
   Posredovanje informacij
   1.   Struktura PRIMA-IS na zahtevo Komisije slednji pošlje vse potrebne informacije za pripravo poročil iz člena 14.
   2.   Sodelujoče države Komisiji prek strukture PRIMA-IS predložijo vse podatke o finančnem upravljanju programa PRIMA, ki jih zahteva Evropski parlament, Svet ali Računsko sodišče.
   3.   Komisija podatke iz odstavka 2 tega člena vključi v poročila iz člena 14.
   Člen 14
   Ocena
   1.   Komisija do 30. junija 2022 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov pripravi vmesno oceno programa PRIMA. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve na podlagi ocene in njene pripombe. Komisija to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2022.
   2.   Komisija do 31. decembra 2028 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov pripravi končno oceno programa PRIMA. Komisija o tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje rezultate navedene ocene in to poročilo predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. junija 2029.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 16
   Naslovniki
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Strasbourgu, 4. julija 2017

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         A. TAJANI

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  UL C 125, 21.4.2017, str. 80.

      (2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 26. junija 2017.

      (3)  Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 104).

      (4)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o pravilih za sodelovanje v okvirnem programu za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter za razširjanje njegovih rezultatov in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1906/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 81).

      (5)  UL C 205, 19.7.2013, str. 9.

      (6)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      (7)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

      (8)  Sklep Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 965).

      (9)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

      (10)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

      Izjava Komisije o finančnih jamstvih za izvedbeno strukturo pobude PRIMA

                  1.

                  V zvezi s pobudo PRIMA člen 58(1)(c)(vi) finančne uredbe EU določa, da lahko Komisija izvrševanje proračuna Unije poveri subjektu zasebnega prava, ki opravlja javne storitve (izvedbena struktura – IS). Takšen organ mora zagotavljati ustrezna finančna jamstva.

                  2.

                  Zaradi spoštovanja načela dobrega finančnega poslovodenja s sredstvi EU bi morala ta jamstva, brez omejitve glede obsega ali zneskov, kriti kakršen koli dolg IS do Unije, ki je povezan z vsemi izvedbenimi nalogami, predvidenimi v sporazumu o prenosu pooblastil. Komisija od izdajateljev jamstva običajno pričakuje, da sprejmejo solidarno odgovornost za dolgove IS.

                  3.

                  Vendar bo odredbodajalec Komisije, odgovoren za pobudo PRIMA, na podlagi podrobne ocene tveganja, zlasti če izid predhodnega (stebrnega) preverjanja, ki se pri IS opravi v skladu s členom 61 finančne uredbe, velja za ustreznega, predvidel naslednje:

                              —

                              Ob upoštevanju načela sorazmernosti se lahko finančna jamstva, ki se zahtevajo od IS, omejijo na najvišji znesek prispevka Unije.

                              —

                              V skladu s tem je lahko odgovornost vsakega izdajatelja jamstva sorazmerna z deležem njegovega prispevka za pobudo PRIMA.

                        Izdajatelji jamstva se lahko v svojih dopisih o izjavi o odgovornosti dogovorijo glede načinov kritja te odgovornosti.


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/164

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008
   (2010/528/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0078/2010),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 27.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/165

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0078/2010),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti končnih letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2008 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 23. aprila 2009 izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2007 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim ugotovil:

                           —

                           pomanjkljivosti v proračunskem upravljanju v zvezi s telematskim programom,

                           —

                           pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil,

                           —

                           napredek pri zagotavljanju skladnosti z uredbo o pristojbinah;

               1.

               ugotavlja, da je proračun agencije v letu 2008 znašal 182 900 000 EUR, v letu prej pa 163 100 000 EUR; nadalje ugotavlja, da je bil prispevek Skupnosti za agencijo v letu 2008 za 2,4 % manjši kakor v letu 2007, in sicer je leta 2008 znašal 34 000 000 EUR;

      Uspešnost

               2.

               čestita agenciji za vzpostavitev sofisticiranega oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti ter spremljanja zadovoljstva uporabnikov; ugotavlja tudi, da agencija trenutno preučuje delovanje svoje strukture odborov za okrepitev sodelovanja v luči povečanja števila znanstvenih odborov in s tem povezanega znanstvenega dela;

      Prenos odobrenih proračunskih sredstev

               3.

               je zaskrbljen zaradi dejstva, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je preneseni znesek odobrenih proračunskih sredstev dosegel 36 000 000 EUR (19,7 % proračuna), razveljavljeni znesek odobrenih proračunskih sredstev pa 9 700 000 EUR (tj. 5,3 % proračuna); poudarja, kakor je bilo ugotovljeno v preteklih proračunskih letih, da je vzrok visoke stopnje prenesenih odobrenih sredstev za odhodke iz poslovanja – 21 400 000 EUR – predvsem v stroških na področju informatike zaradi vzpostavljanja telematskega programa za ureditev zdravil; zato je zaskrbljen, saj je takšno stanje, ki traja že nekaj let, v nasprotju z načelom enoletnosti;

      Postopki oddaje javnih naročil

               4.

               zahteva, da agencija izboljša kakovost svojih postopkov javnih naročil, da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče (na primer v zvezi z uporabo metod vrednotenja za cenovna merila in nujnimi utemeljitvami izbire postopkov);

               5.

               je seznanjen z dolgoletno politiko agencije, da sklepa pogodbe o terminskih valutnih poslih, da bi proračunska sredstva za upravne odhodke zavarovala pred neugodnim nihanjem menjalnega tečaja britanskega funta; pričakuje, da bo agencija takšne posle sklepala preudarno; priporoča, da se ustanovi delovna skupina, ki bi pozorno spremljala strategijo varovanja pred tveganjem;

      Prihodki iz pristojbin

               6.

               poudarja, da so pristojbine, prejete za storitve ocenjevanja, glavni vir prihodkov agencije, to je 70,2 % skupnih prihodkov v letu 2008; s tem v zvezi opozarja na pomen instrumenta v zvezi z namenskimi prejemki, ki je bil oblikovan za agencije, ki prejemajo prihodke iz pristojbin, za ravnanje v primeru nepredvidljivega razvoja trgov;

               7.

               je seznanjen s tem, da je agencija v letu 2008 vknjižila prihodke iz obresti v višini 2 046 000 EUR; glede na letne računovodske izkaze in višino obresti sklepa, da ima agencija vseskozi izjemno visok gotovinski saldo; je seznanjen s tem, da je gotovinski saldo agencije 31. decembra 2008 znašal 41 887 000 EUR; poziva Komisijo, naj preveri, s katerimi razpoložljivimi možnostmi bi bilo mogoče povsem uveljaviti na potrebah temelječe upravljanje denarnih sredstev v skladu s členom 15(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in katere spremembe pristopa so potrebne, da bi gotovinski saldo agencije trajno ohranjali na kolikor mogoče nizki ravni;

      Človeški viri

               8.

               ugotavlja, da je bilo v odobrenem kadrovskem načrtu za leto 2008 predvidenih 481 delovnih mest, od katerih jih je bilo konec leta zasedenih 469; ugotavlja, da je bilo v letu 2008 zaposlenih dodatnih 41 uslužbencev za podporo (pomožni in pogodbeni uslužbenci ter napoteni nacionalni strokovnjaki), tako da je skupno število zaposlenih znašalo 587;

      Notranja revizija

               9.

               priznava, da je notranja revizijska služba Komisije v svojem revizijskem poročilu oblikovala eno „kritično“ priporočilo v zvezi z nasprotjem interesov strokovnjakov ter osem „zelo pomembnih“ priporočil v zvezi z dokumentacijo o nasprotju interesov uslužbencev agencije ter podatkovnimi zbirkami, ki se uporabljajo za podporo upravnim postopkom za vrednotenje in razvoj smernic za vložitev in celovito izvajanje takšnih smernic;

               10.

               čestita agenciji za sprejem kodeksa o ravnanju, ki določa načela in smernice o neodvisnosti ter zaupnosti, ki veljajo za člane sveta in odbora, strokovnjake in osebje agencije;

               11.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 5. maja 2010 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 27.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 117.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0139 (glej stran 241 tega Uradnega lista).