title: 2006/35/ES: Sklep Sveta z dne  23. januarja 2006  o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Turčijo

text:
               26.1.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 22/34

      SKLEP SVETA

   z dne 23. januarja 2006
   o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Turčijo
   (2006/35/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 390/2001 z dne 26. februarja 2001 o pomoči Turčiji v okviru predpristopne strategije ter zlasti pri vzpostavitvi Partnerstva za pristop (1), in zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES) št. 390/2001 predvideva, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloči o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz Partnerstva za pristop, ki bo predloženo Turčiji, ter o kasnejših bistvenih prilagoditvah, ki se zanj uporabljajo.

               (2)

               Svet je na tej podlagi leta 2001 in 2003 sprejel partnerstvo za pristop s Turčijo (2).

               (3)

               Priporočilo Komisije za Turčijo iz leta 2004 je poudarilo, da mora Evropska unija še naprej podrobno spremljati napredek političnih reform in da je treba leta 2005 predlagati revidirano partnerstvo za pristop.

               (4)

               Evropski svet je decembra 2004 sklenil, da bo Evropska unija na podlagi partnerstva za pristop, ki določa prednostne naloge procesa reform, še naprej podrobno spremljala napredek političnih reform.

               (5)

               Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Turčijo za pristop k Evropski uniji. Napredek pogajanj bo odvisen od napredka Turčije pri pripravah na pristop, ki se bo med drugim meril glede na izvajanje redno revidiranega partnerstva za pristop.

               (6)

               Od Turčije se pričakuje, da bo pripravila načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bi uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na članstvo –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Načela, prednostne naloge, vmesni cilji in pogoji iz Partnerstva za pristop za Turčijo so navedeni v Prilogi, ki je sestavni del tega sklepa.
   Člen 2
   Izvajanje Partnerstva za pristop se preučuje in spremlja preko organov, vzpostavljenih v okviru Pridružitvenega sporazuma, in v Svetu na podlagi letnih poročil, ki jih predloži Komisija.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 23. januarja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. PRÖLL

      (1)  UL L 58, 28.2.2001, str. 1.

      (2)  Sklep 2001/235/ES (UL L 85, 24.3.2001, str. 13) in Sklep 2003/398/ES (UL L 145, 12.6.2003, str. 40).

      PRILOGA
      TURČIJA: PARTNERSTVO ZA PRISTOP ZA LETO 2005
      1.   UVOD
      Na zasedanju decembra 1997 v Luksemburgu je Evropski svet sklenil, da naj bo partnerstvo za pristop glavna podlaga za razširjeno predpristopno strategijo, ki v enotnem okviru mobilizira vse oblike pomoči državam kandidatkam. Na ta način Skupnost svojo pomoč usmeri glede na posebne potrebe vsake kandidatke kot podporo pri reševanju posameznih težav pri pripravah na pristop.
      Svet je prvo partnerstvo za pristop za Turčijo sprejel marca 2001. V strateškem dokumentu Komisije o širitvi iz oktobra 2002 je bilo navedeno, da bo Komisija predlagala revidirano partnerstvo za pristop za Turčijo. Komisija je nato marca 2003 predložila predlog za revidirano partnerstvo za pristop, ki ga je Svet maja istega leta tudi sprejel. Komisija je v svojem priporočilu oktobra 2004, da bi zagotovila trajnost in nespremenljivost procesa političnih reform, predlagala, da mora EU še naprej podrobno spremljati napredek političnih reform. Zlasti je Komisija leta 2005 predlagala sprejetje revidiranega partnerstva za pristop.
      Od Turčije se pričakuje, da bo pripravila načrt, vključno s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, predvidenimi za uresničitev prednostnih nalog partnerstva za pristop.
      Revidirano partnerstvo za pristop predstavlja podlago za številne ukrepe politik, ki se bodo uporabljali za pomoč državi kandidatki pri pripravah na članstvo. Revidirano partnerstvo za pristop bo podlaga za nadaljnje politične reforme in merilo pri ocenjevanju prihodnjega napredka.
      2.   NAČELA
      Glavne prednostne naloge, določene za Turčijo, se nanašajo na njeno zmožnost, da izpolni merila, določena na Evropskem svetu v Kopenhagnu leta 1993, ter zahteve pogajalskega okvira, sprejetega s strani Sveta 3. oktobra 2005.
      3.   PREDNOSTNE NALOGE
      Prednostne naloge, navedene v tem partnerstvu za pristop, so bile izbrane na podlagi pričakovanja, da jih bo država v prihodnjih nekaj letih lahko izpolnila ali glede njih bistveno napredovala. Razlikujemo med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, da bodo izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo tako zakonodajo kot tudi njeno izvajanje.
      Revidirano partnerstvo za pristop opredeljuje prednostna področja za pripravo Turčije na članstvo. Kljub temu pa bo morala Turčija na koncu obravnavati vsa vprašanja, ki so opredeljena v poročilu o napredku, vključno s krepitvijo napredka političnih reform, da se zagotovi nespremenljivost procesa reform ter enotno izvajanje po vsej državi in na vseh ravneh uprave. Prav tako je pomembno, da Turčija izpolni obveznosti glede zakonodajnega približevanja in izvajanja pravnega reda v skladu z obveznostmi v okviru Pridružitvenega sporazuma, carinske unije in zadevnih sklepov Pridružitvenega sveta ES–Turčija, na primer o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode.
      3.1   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Okrepljen politični dialog in politična merila
      Demokracija in pravna država
      Javna uprava

                  —

                  Nadaljevati reformo javne uprave in kadrovske politike, da se zagotovi večja učinkovitost, odgovornost in preglednost.

                  —

                  Zagotoviti učinkovito, pregledno in udeležbeno lokalno upravo, zlasti s pomočjo izvajanja nedavno sprejete zakonodaje.

                  —

                  Vzpostaviti popolnoma usposobljen sistem varuha človekovih pravic.

            Civilno-vojaški odnosi

                  —

                  Še naprej usklajevati civilni nadzor nad vojsko s prakso v državah članicah EU. Zagotoviti, da civilni organi dosledno izvajajo svoje nadzorne funkcije, zlasti kar zadeva oblikovanje nacionalne varnostne strategije in njenega izvajanja. Sprejeti ukrepe v smeri večje odgovornosti in preglednosti pri vodenju varnostnih zadev.

                  —

                  Oblikovati popoln parlamentarni nadzor nad vojaško in obrambno politiko in vsemi povezanimi odhodki, vključno s pomočjo zunanje revizije.

                  —

                  Odpraviti vse preostale pristojnosti vojaških sodišč za sojenje civilnim osebam.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Zagotoviti dosledno razlago pravnih določb, vključno z novim kazenskim zakonikom v povezavi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in z njo povezano sodno prakso.

                  —

                  Zagotoviti neodvisnost sodstva, zlasti kar zadeva visoki sodni svet in državno tožilstvo ter imenovanje novih sodnikov in tožilcev.

                  —

                  Zagotoviti enakost moči med tožilstvom in obrambo med kazenskimi postopki, vključno s sestavo sodišč.

                  —

                  Nadaljevati usposabljanje sodnikov in tožilcev v zvezi z uporabo Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice.

                  —

                  Povečati učinkovitost sodstva, zlasti s pomočjo krepitve njegove institucionalne usposobljenosti in sprejetjem novega zakona o pravdnem postopku.

                  —

                  Nadaljevati vzpostavljanje regionalnih pritožbenih sodišč.

            Protikorupcijska politika

                  —

                  V celoti se zavezati k boju proti korupciji na vseh ravneh, in sicer vključno s krepitvijo vseh vpletenih institucij in koordinacije med njimi.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje pravilnika o etičnih načelih za državne uradnike in razširiti njegove določbe na izvoljene uradnike, sodno, akademsko in vojaško osebje.

                  —

                  Omejiti obseg parlamentarne imunitete v skladu z evropsko prakso.

            Človekove pravice in zaščita manjšin
      Upoštevanje mednarodnega prava človekovih pravic

                  —

                  V skladu z ustreznimi načeli ZN spodbujati človekove pravice z aktivno podporo neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice, ki ima na voljo ustrezna sredstva Spremljati primere glede človekovih pravic, vključno z zanesljivimi statističnimi podatki.

                  —

                  Razširiti usposabljanje organov kazenskega pregona na vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami in preiskovalne tehnike, zlasti za okrepitev boja proti mučenju in zlorabam.

                  —

                  Ratificirati neobvezne protokole k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah. Spoštovati Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vključno s polnim izvrševanjem sodb Evropskega sodišča za človekove pravice.

                  —

                  Izvajati pravne določbe v zvezi s pravico do obnove postopka v skladu z ustreznimi sodbami Evropskega sodišča za človekove pravice.

                  —

                  Zakonsko in v praksi zagotoviti polno uživanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vsakega posameznika brez razlikovanja in ne glede na jezik, politično prepričanje, raso, spol, rasno ali etnično poreklo, veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

                  —

                  Ratificirati Protokol št. 12 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah o splošni prepovedi diskriminacije s strani javnih organov.

            Državljanske in politične pravice
      Preprečevanje mučenja in zlorab

                  —

                  Zagotoviti izvajanje ukrepov, ki so bili sprejeti v okviru politike „popolne nesprejemljivosti“ mučenja in zlorab v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in priporočili Evropskega odbora za preprečevanje mučenja.

                  —

                  Okrepiti boj proti nekaznovanju. Zagotoviti, da tožilci pravočasno in učinkovito izvajajo preiskave v domnevnih zadevah, ki sodiščem omogočijo identifikacijo in kaznovanje storilcev.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje Carigrajskega protokola v vsej državi, zlasti s spodbujanjem strokovnega znanja in izkušenj na področju zdravstva.

                  —

                  Ratificirati neobvezni protokol h Konvenciji ZN proti mučenju, ki predvideva vzpostavitev sistema za neodvisno spremljanje objektov za začasno omejitev prostosti.

            Dostop do sodišča

                  —

                  Okrepiti možnosti za učinkovito obrambo, kot je dostop do pravne pomoči in ustreznega tolmačenja.

                  —

                  Zagotoviti, da se državljani zavedajo svojih pravic in da lahko uveljavljajo svojo pravico do stika z odvetnikom na samem in da se o tem sorodnike obvesti ob pridržanju zadevne osebe.

            Svoboda izražanja, združevanja in mirnega zbiranja

                  —

                  Zagotoviti svobodo izražanja, vključno s svobodo tiska, v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice.

                  —

                  Nadaljevati izboljšanje situacije tistih oseb, ki se jih sodno preganja ali ki so obsojene zaradi nenasilnega izražanja mnenj.

                  —

                  Izvajati vse reforme v zvezi s svobodo združevanja in mirnega zbiranja v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in z njo povezano sodno prakso. Izvajati ukrepe za preprečitev prekomerne uporabe sile s strani varnostnih sil.

                  —

                  Uskladiti ustrezne določbe, ki se uporabljajo za politične stranke, z evropsko prakso.

                  —

                  Uskladiti financiranje in finančni nadzor političnih strank z evropsko prakso.

                  —

                  Omogočiti in spodbuditi domač razvoj civilne družbe in njeno udeležbo pri oblikovanju javne politike.

                  —

                  Pospeševati in spodbujati odprto komuniciranje in sodelovanje med vsemi deli turške civilne družbe in evropskimi partnerji.

            Svoboda veroizpovedi

                  —

                  Sprejeti zakon, ki bo ustrezno obravnaval vse težave, s katerimi se spopadajo nemuslimanske verske manjšine in skupnosti v skladu z ustreznimi evropskimi standardi. Ustaviti vso prodajo ali zaplembo lastnine, ki pripada ali je pripadala nemuslimanskim verskim skupnostim ali ustanovam s strani pristojnih organov, med sprejetjem zgoraj navedenega zakona.

                  —

                  Sprejeti in izvajati določbe v zvezi z uveljavljanjem svobode misli, vesti in veroizpovedi za vse posameznike in verske skupnosti v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah ter ob upoštevanju ustreznih priporočil Evropske komisije Svetu Evrope proti rasizmu in nestrpnosti.

                  —

                  Omogočiti pogoje za delovanje vseh verskih skupnosti v skladu s prakso držav članic. To vključuje pravno in sodno varstvo skupnosti (med drugim prek dostopa do pravne osebe), njihovih članov in njihovega premoženja, izobraževanje, imenovanje in usposabljanje duhovščine ter uživanje premoženjskih pravic v skladu s Protokolom št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah.

            Ekonomske in socialne pravice
      Pravice žensk

                  —

                  Izvajati zakonodajo v zvezi s pravicami žensk, zlasti civilnopravni zakonik, novi kazenski zakonik in zakon o varstvu družine.

                  —

                  Nadaljevati ukrepe proti vsem oblikam nasilja do žensk, vključno z zločini zaradi časti. Zagotoviti posebno usposabljanje za sodnike in tožilce, organe kazenskega pregona, občine in druge pristojne institucije ter v vseh večjih občinah ustanoviti zavetišča za ženske, ki so ogrožene zaradi nasilja, v skladu z veljavno zakonodajo.

                  —

                  Še naprej spodbujati vlogo žensk v družbi, vključno z njihovim izobraževanjem in udeležbo na trgu delovne sile ter v političnem in družbenem življenju, ter podpirati razvoj ženskih organizacij za uresničitev teh ciljev.

            Pravice otrok

                  —

                  Spodbujati varstvo otrokovih pravic v skladu z merili EU in mednarodnimi merili.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za rešitev problema otrok, ki živijo na ulici.

            Pravice sindikatov

                  —

                  Zagotoviti spoštovanje vseh pravic sindikatov v skladu s standardi EU in ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, zlasti kar zadeva pravico do organiziranja, pravico do stavke in pravico do kolektivnega pogajanja.

                  —

                  Okrepiti socialni dialog in omogočiti ter spodbujati sodelovanje s partnerji EU.

            Pravice manjšin, kulturne pravice in varstvo manjšin

                  —

                  Zagotoviti kulturno raznolikost in spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in načela, določena v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic EU.

                  —

                  Zagotoviti pravno varstvo manjšin, zlasti kar zadeva uživanje premoženjskih pravic v skladu s Protokolom št. 1 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah.

                  —

                  Zagotoviti učinkovit dostop do radijskih in televizijskih programov tudi v drugih jezikih, ne le v turškem. Odstraniti obstoječe ovire, zlasti kar zadeva zasebne lokalne in regionalne postaje.

                  —

                  Sprejeti ustrezne ukrepe za podporo učenja tudi drugih jezikov, ne le turškega.

            Položaj na vzhodu in jugovzhodu

                  —

                  Odpraviti sistem varovanja vasi na jugovzhodu države. Odstraniti zemeljske mine iz območja.

                  —

                  Razviti vsestranski pristop za zmanjšanje regionalnih razlik in zlasti izboljšati položaj na jugovzhodu Turčije, da bi povečali gospodarske, socialne in kulturne priložnosti za vse turške državljane, tudi za državljane kurdskega porekla.

                  —

                  Nadaljevati ukrepe za spodbujanje vračanja notranje razseljenih oseb v svoja prvotna naselja v skladu s priporočili Posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za razseljene osebe.

                  —

                  Zagotoviti pošteno in hitro odškodnino tistim, ki so utrpeli izgubo ali škodo zaradi varnostnega položaja na jugovzhodu države.

            Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti
      Ciper

                  —

                  Zagotoviti neprekinjeno podporo prizadevanjem za dosego celovite rešitve ciprskega problema v okviru ZN in v skladu z načeli, na katerih temelji Unija, in hkrati prispevati k boljšim pogojem za celovito rešitev.

                  —

                  V celoti uveljaviti protokol o prilagoditvi Sporazuma iz Ankare o pristopu desetih novih držav članic EU, vključno s Ciprom (1).

                  —

                  Čim prej sprejeti konkretne ukrepe za normalizacijo dvostranskih odnosov med Turčijo in vsemi državami članicami EU, vključno z Republiko Ciper (1).

            Mirno reševanje mejnih sporov

                  —

                  Še naprej si prizadevati za rešitev kakršnih koli nerešenih mejnih sporov v skladu z načelom mirnega reševanja sporov v skladu z Ustanovno listino ZN, vključno, če je potrebno, s pristojnostjo Meddržavnega sodišča.

                  —

                  Nedvoumno se zavezati k spodbujanju dobrih sosedskih odnosov; lotiti se reševanja vseh vzrokov za trenja s sosedi; in vzdržati se kakršnih koli ukrepov, ki bi negativno vplivali na proces mirnega reševanja mejnih sporov.

            Obveznosti v okviru Pridružitvenega sporazuma

                  —

                  Zagotoviti izvajanje obveznosti iz Pridružitvenega sporazuma, vključno s carinsko unijo.

                  —

                  Odpraviti omejitve pri trgovini z govejim mesom, živim govedom in govejimi izdelki.

            Ekonomska merila

                  —

                  Nadaljevati izvajanje sedanjega programa strukturnih reform, ki sta ga odobrila Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka, zlasti zagotoviti nadzor na področju javnih izdatkov.

                  —

                  Dokončati izvajanje reforme finančnega sektorja, zlasti uskladitev predpisov na področju bonitetnega nadzora in preglednosti ter njihove kontrole z mednarodnimi standardi.

                  —

                  Zagotoviti neodvisnost regulativnih organov za trg.

                  —

                  Pospešiti privatizacijo subjektov v državni lasti, zlasti državnih bank, ob upoštevanju socialnih elementov.

                  —

                  Nadaljevati liberalizacijo trga in reforme cen, zlasti na področju energetike in kmetijstva, s posebnim poudarkom na tobaku in sladkorju.

                  —

                  Nadaljevati gospodarski dialog z EU, zlasti v okviru postopkov za predpristopni fiskalni nadzor s poudarkom na ustreznih ukrepih za dosego makroekonomske stabilnosti in predvidljivosti ter na izvajanju strukturnih reform.

                  —

                  Izvajati ukrepe za obravnavanje problema sive ekonomije.

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za strokovno usposabljanje, zlasti za mlajše prebivalstvo.

                  —

                  Odpraviti neravnovesje na trgu delovne sile.

                  —

                  Izboljšati podjetniško okolje in zlasti delovanje gospodarskih sodišč. V ta namen izboljšati delovanje gospodarskega sodstva in posebno pozornost neodvisnosti zlasti nameniti sodstvu in ustrezni uporabi sistema zagotavljanja strokovnih prič.

                  —

                  Nadaljevati reformo kmetijskega sektorja.

                  —

                  Zagotoviti izboljšanje splošne ravni izobraževanja in zdravja, predvsem ob upoštevanju mlajše generacije in regij v neugodnem položaju.

                  —

                  Omogočiti in spodbujati pritok tujih neposrednih naložb.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva
      Prost pretok blaga

                  —

                  Dokončati odpravo tehničnih in upravnih ovir za trgovino. Zagotoviti učinkovit notranji nadzor trga in prost pretok blaga.

                  —

                  Dokončati opredelitev ukrepov, ki so v nasprotju s členi 28 do 30 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in jih odpraviti. Zlasti odpraviti vsa nezakonita neavtomatska uvozna dovoljenja in uveljaviti načelo vzajemnega priznavanja na neusklajenih področjih.

                  —

                  Odstraniti vse omejitve prostega pretoka blaga zaradi diskriminacije prevoznikov držav članic na podlagi državljanstva ali prejšnjega postanka.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje certificiranja, ugotavljanja skladnosti in označevanja ES v skladu z direktivami po novem in direktivami po globalnem pristopu. Krepiti obstoječe strukture za nadzor trga in ocenjevanje skladnosti z opremo in usposabljanjem ter vzpostaviti združljivo upravno infrastrukturo.

                  —

                  Razviti pravno učinkovito infrastrukturo meroslovja in spodbujati širšo uporabo znanstvenega in industrijskega meroslovja.

            Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Opredeliti metodologijo in načrt za pregled nacionalne zakonodaje, da se ugotovijo morebitne ovire določb Pogodbe ES v zvezi s svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev.

                  —

                  Opredeliti in začeti izvajanje načrta za usklajevanje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij s pravnim redom EU, vključno z razvojem potrebne upravne usposobljenosti.

                  —

                  Opredeliti načrt za izvajanje pravnega reda na področju poštnih storitev.

            Prosti pretok kapitala

                  —

                  Odstraniti vse ovire, ki zadevajo tuje neposredne naložbe s poreklom iz EU v vseh gospodarskih sektorjih.

            Javna naročila

                  —

                  Pospešiti usklajevanje zakonodaje o javnih naročilih s pravnim redom EU, zlasti kar zadeva koncesije v sektorju gospodarskih javnih služb in v zvezi z revizijskimi postopki.

                  —

                  Izboljšati usposobljenost Urada za javna naročila za izvajanje novega zakona o javnih naročilih.

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Izboljšati uveljavljanje zakonodaje na področju pravic intelektualne lastnine, s krepitvijo upravne usposobljenosti, vključno z organi kazenskega pregona ter sodstvom. Lotiti se problema ponarejanja blagovnih znamk, zlasti avtomobilskih rezervnih delov in luksuznega blaga, kot tudi problema piratstva, zlasti v zvezi s knjigami in drugimi nosilci.

                  —

                  Z EU se dogovoriti o obojestransko sprejemljivi rešitvi v zvezi z nerešenimi dovoljenji za uporabo generičnih zdravil v farmacevtskem sektorju.

            Konkurenčnost

                  —

                  Državne pomoči uskladiti s pravnim redom EU, vključno v občutljivih sektorjih, kot je jeklo, ustanoviti urad za spremljanje državne pomoči in zagotoviti strog nadzor državne pomoči.

                  —

                  Zagotoviti preglednost in nenehno izmenjavo informacij na področju konkurence in državne pomoči.

                  —

                  Dokončati usklajevanje sekundarne zakonodaje na področju preprečevanja monopolov.

            Finančne storitve

                  —

                  Sprejeti potrebne izvedbene ukrepe v okviru novega zakona o bankah. Zagotoviti dosleden napredek v smeri izvajanja načrta novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

                  —

                  Okrepiti standarde bonitetnega nadzora in nadzora v nebančnem finančnem sektorju, vključno z racionalizacijo nadzornih struktur, kjer je to potrebno.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Zagotoviti izvajanje zakonodaje na področju tarif in izdajanja dovoljenj.

                  —

                  Sprejeti in izvajati usklajeno zakonodajo o elektronskih komunikacijah, zlasti na zakonodajnem področju tarif in izdajanja dovoljenj, zakupljenih vodov, dostopa in medomrežnega povezovanja, prenosljivosti številk in predizbora operaterja. Okrepiti usposobljenost in neodvisnost regulativnih organov na področju radia in televizije.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje zakonodaje na področju avdiovizualne politike, zlasti kar zadeva Direktivo o televiziji brez meja.

            Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Sprejeti potrebne zakonske ukrepe in vzpostaviti primerne upravne strukture za upravljanje evropskih instrumentov na področju razvoja podeželja.

            Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Še naprej usklajevati sistem označevanja živali in registriranja goveda v skladu z zahtevami EU in začeti ukrepe za označevanja ovac in koz ter registracijo njihovega gibanja.

                  —

                  Sprejeti strategijo za izkoreninjenje glavnih živalskih bolezni.

                  —

                  Pripraviti program za posodobitev obratov za predelavo hrane, da bodo izpolnjeni higienski in zdravstveni standardi Evropske unije.

                  —

                  Izvajati programe za kontrole ostankov in preprečevanja zoonoze.

            Ribištvo

                  —

                  Uskladiti ribiško zakonodajo na področju upravljanja, nadzora, trženja in strukturnega prilagajanja s pravnim redom EU. Okrepiti upravno usposobljenost.

            Promet

                  —

                  Odpraviti vse veljavne omejitve za plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo, in plovila, ki jih Ciper uporablja pri trgovanju, ter določbe sporazumov o letalstvu, ki diskriminirajo prevoznike držav članic zaradi njihove nacionalnosti.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom EU za vse vrste prevoza.

                  —

                  Okrepiti pomorsko upravo, zlasti na področju nadzora države zastave in nujno izboljšati evidenco o pomorski varnosti turške flote s tem, da se jo umakne s prepovedanega seznama Pariškega memoranduma o soglasju.

                  —

                  Sprejeti program za prilagoditev turškega cestnega voznega parka standardom EU.

            Energetika

                  —

                  Zagotoviti neodvisnost in učinkovito delovanje regulativnega organa v zvezi z električno energijo, zemeljskim plinom in jedrsko energijo.

                  —

                  Zagotoviti vzpostavitev učinkovitega trga notranjega energetskega trga v skladu z direktivami o elektriki in plinu.

                  —

                  Podpreti oblikovanje postopno integriranega regionalnega energetskega trga v okviru širšega evropskega energetskega trga. Odpraviti omejitve za čezmejno trgovino in dostop tretjih strank.

                  —

                  Razviti energetsko strategijo, da se omogoči izvedba pravnega okvira v skladu s pravnim redom EU.

                  —

                  Začeti usklajevanje s pravnim redom EU na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih energetskih virov ter razvijati upravno usposobljenost v teh sektorjih.

            Obdavčevanje

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje trošarin in DDV, zlasti glede veljavnih stopenj, obsega oproščenih transakcij in davčne strukture ter odpraviti davčne ukrepe, ki lahko povzročijo diskriminatorno obravnavo.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom EU na področju neposrednega obdavčenja, vključno z določbami o izmenjavi informacij z državami članicami EU, da se olajša izvrševanje ukrepov proti izogibanju in utaji davkov.

                  —

                  Spoštovati načela kodeksa ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka ter zagotoviti skladnost nove zakonodaje z njegovimi načeli.

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za posodobitev in okrepitev davčne uprave, da se poveča davčno usklajenost in izboljša pobiranje neposrednih davkov, prihodkov iz naslova DDV in carin ter ostalih posrednih davkov. Vzpostaviti učinkovite instrumente za boj proti goljufijam.

                  —

                  Začeti priprave za razvoj potrebnih računalniških sistemov, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

            Statistika

                  —

                  Dokončati postopke za sprejetje in uveljavitev novega zakona o statistiki v skladu s standardi EU. Zagotoviti ustrezno usposabljanje osebja in izboljšati upravno usposobljenost.

                  —

                  Uveljaviti strategijo za razvoj statistike, zlasti na prednostnih področjih, kot so: demografska statistika, statistika trga dela, regionalna statistika, poslovna statistika (vključno z registrom podjetij) in kmetijski statistični podatki.

                  —

                  Sprejeti še nesprejete razvrstitve in v register podjetij uvesti ustrezne statistične enote.

                  —

                  Izboljšati metodologijo nacionalnih računov v skladu z ESA 95.

            Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Pripraviti letni načrt za financiranje naložb na podlagi realistične ocene stroškov usklajevanja in razpoložljivih javnih ter zasebnih virov.

                  —

                  Vzpostaviti pogoje za učinkovit socialni dialog, med drugim z odpravo restriktivnih določb glede dejavnosti sindikatov in z zagotavljanjem spoštovanja pravic sindikatov.

                  —

                  Podpirati prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, zlasti z vidika njihove prihodnje vloge pri izdelavi in izvajanju politike zaposlovanja in socialne politike, predvsem z avtonomnim socialnim dialogom.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za rešitev problema dela otrok.

                  —

                  Krepiti usposobljenost vseh institucij, ki se ukvarjajo s prenosom pravnega reda EU na tem področju.

            Podjetniška in industrijska politika

                  —

                  Sprejeti nacionalni program za prestrukturiranje jeklarske industrije za zagotovitev obstoja tega sektorja, in izpolnjevanje pravil EU glede državnih pomoči.

                  —

                  Razviti in izvajati strategijo za spodbujanje tujih naložb, vključno z reševanjem sporov.

            Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

                  —

                  Nadaljevati pripravo strateškega okvira za gospodarsko in socialno kohezijo za zmanjšanje regionalnih razlik.

                  —

                  Oblikovati potrebni pravni in upravni okvir za absorpcijo predpristopnih sredstev.

            Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Nadaljevati razvoj in krepitev vseh institucij pregona in uskladiti njihov status in delovanje z evropskimi standardi, vključno s pomočjo boljšega sodelovanja med ustanovami. Sprejeti kodeks policijske etike. Vzpostaviti neodvisni in učinkovit sistem za pritožbe, da se zagotovi večja odgovornost policije in orožništva. Razviti uporabo sodobnih preiskovalnih tehnik in strategij preprečevanja kriminala. Sprejeti ukrepe za usposabljanje in razviti zmogljivost sodne policije.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za izvedbo nacionalnega akcijskega načrta za migracije in azil za boj proti nezakonitemu priseljevanju in nujna sklenitev sporazuma z EU o ponovnem sprejemu.

                  —

                  Sprejeti in začeti izvajanje nacionalnega akcijskega načrta celostnega upravljanja meja, zlasti s sprejetjem ukrepov za vzpostavitev nevojaške poklicne službe za nadzor meja in z odstranitvijo min na mejah.

                  —

                  Sprejeti in izvajati nacionalno strategijo za boj proti organiziranemu kriminalu. Okrepiti boj proti organiziranemu kriminalu, drogam, nedovoljeni trgovini z ljudmi, goljufijam, korupciji in pranju denarja.

                  —

                  Pripraviti in začeti izvajati nacionalno strategijo o drogah v skladu s strategijo o drogah in akcijskim načrtom EU.

                  —

                  Sprejeti zakon o varovanju osebnih podatkov v skladu s pravnim redom EU in ustanoviti neodvisni organ za nadzor.

                  —

                  Določiti službo, ki bo pristojna za zaščito evra pred ponarejanjem.

            Znanost in raziskave

                  —

                  Začeti načrtovati in uporabljati celostno strategijo na področju raziskav.

            Izobraževanje in kultura

                  —

                  Omogočiti delovanje nacionalnega urada za okrepitev sodelovanja v programih Socrates, Leonardo da Vinci in Mladina. Spodbujati sodelovanje v programu Kultura 2000.

            Okolje

                  —

                  Sprejeti revidirani program za prenos in izvajanje pravnega reda EU. Pripraviti letni načrt za financiranje naložb.

                  —

                  Nadaljevati prenos in izvajanje pravnega reda EU v zvezi z okvirno zakonodajo, mednarodnimi konvencijami o okolju in zakonodajo o varstvu narave, kakovosti vode, celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja ter ravnanju z odpadki. Izvajati in uveljaviti spremenjeno Direktivo o oceni vplivov na okolje.

                  —

                  Nadaljevati vključevanje okoljskih zahtev v druge sektorske politike.

                  —

                  Pripraviti načrt za krepitev upravne usposobljenosti in izvajanje ter uveljavitev okoljske zakonodaje.

                  —

                  Nadaljevati razvoj čezmejnega sodelovanja na področju voda v skladu z okvirno direktivo o vodah in mednarodnimi konvencijami, katerih podpisnica je ES.

            Varstvo potrošnikov in zdravja

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom EU.

                  —

                  Še naprej razvijati institucionalne strukture za učinkovito izvajanje, zlasti kar zadeva nadzor trga.

                  —

                  Še naprej razvijati sisteme za prijavo nevarnih izdelkov na nacionalni ravni in izkoristiti možnost za izmenjavo takšnih prijav na mednarodni ravni preko sistema TRAPEX ali drugih ustreznih sistemov.

            Carinska unija

                  —

                  Sprejeti novi carinski zakonik za nadaljnjo uskladitev carinskih pravil z ustreznim pravnim redom EU, vključno s preferencialnimi pravili o poreklu blaga.

                  —

                  Uskladiti zakonodajo o prostih conah z ustreznim pravnim redom EU in jo uveljaviti, zlasti kar zadeva carinsko kontrolo in davčni nadzor.

                  —

                  Še naprej krepiti upravno in izvedbeno usposobljenost carinske uprave in uskladiti notranje postopke s standardi EU.

                  —

                  Začeti priprave za razvoj potrebnih računalniških sistemov, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami, od področij tranzita do tarif.

            Zunanji odnosi ter zunanja, varnostna in obrambna politika

                  —

                  Dokončati usklajevanje s skupno trgovinsko politiko ES in režimi preferencialov, vključno z novim režimom ES o splošnem sistemu preferencialov.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za sklenitev preostalih sporazumov o prosti trgovini s tretjimi državami.

                  —

                  Postopno uskladiti politike do tretjih držav in stališča v mednarodnih organizacijah s politikami in stališči EU in njenih držav članic, vključno v zvezi s članstvom vseh držav članic EU v ustreznih organizacijah in sporazumih, kot je na primer Wassenaarski sporazum.

            Finančni nadzor

                  —

                  Zagotoviti pravočasno izvajanje Zakona o upravljanju in nadzoru javnih financ.

                  —

                  Sprejeti novo zakonodajo za reformo zunanje revizije v skladu s pravili Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij in Zakonom o upravljanju in nadzoru javnih financ, da se zagotovi neodvisnost Računskega sodišča.

                  —

                  Vzpostaviti učinkovite postopke za obravnavanje nepravilnosti in primerov o sumu goljufije, ki zadevajo predpristopno pomoč, vključno z učinkovitim sporočanjem nepravilnosti Komisiji.

                  —

                  Okrepiti izvedbeni sistem za upravljanje predpristopnih sredstev Skupnosti in ga prilagoditi razvoju predpristopnih instrumentov.

                  —

                  Vzpostaviti upravne strukture, potrebne za učinkovito in enakovredno zaščito sredstev EU in za sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF).

            3.2   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Ekonomska merila

                  —

                  Dokončati izvajanje programa privatizacije.

                  —

                  Dokončati reformo kmetijskega sektorja.

                  —

                  Zagotoviti vzdržnost pokojninskega sistema in sistema socialne varnosti.

                  —

                  Nadaljevati izboljšanje splošne ravni izobraževanja in zdravja, predvsem ob upoštevanju mlajše generacije in regij v neugodnem položaju.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva
      Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Odpraviti ovire v zvezi s pravico ustanovitve in svobodo opravljanja čezmejnih storitev.

                  —

                  Začeti usklajevanje na področju poštnih storitev s pravnim redom EU. Začeti liberalizacijo poštnih storitev in ustanoviti nacionalni regulativni organ.

                  —

                  Začeti usklajevanje s pravnim redom EU, kar zadeva priznavanje poklicnih kvalifikacij.

            Javna naročila

                  —

                  Zagotoviti, da državni organi in podjetja na vseh ravneh učinkovito izvajajo pravila javnega naročanja, vključno z razvojem in uporabo izvedbenih orodij, zagotavljanjem usposabljanja in krepitvijo njihove upravne usposobljenosti.

                  —

                  Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja.

                  —

                  Sprejeti celovito nacionalno strategijo za razvoj turškega sistema javnega naročanja, vključno z uporabo elektronskih sredstev v vseh fazah postopkov javnega naročanja.

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Dokončati usklajevanje in zagotoviti uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s krepitvijo upravne strukture in mehanizmov, vključno z organi kazenskega pregona ter sodstvom.

            Finančne storitve

                  —

                  Bistveno napredovati pri izvajanju novega okvira kapitalskih zahtev v skladu s podrobnim načrtom BRSA.

                  —

                  Bistveno napredovati pri izvajanju usklajevanja zakonodaje na področju nebančnega sektorja s pravnim redom EU.

            Pravo gospodarskih družb

                  —

                  Dokončati uskladitev s pravnim redom EU.

                  —

                  Sprejeti univerzalni okvir za poročanje o finančnem položaju v skladu s standardi EU in v celoti uporabiti izjeme, predvidene v pravnem redu EU.

                  —

                  Okrepiti zahteve za razkritje. Zlasti od družb zahtevati, da predložijo revidirane sklepe in konsolidirane računovodske izkaze, ki morajo biti dostopni javnosti.

                  —

                  Krepitev usposobljenosti vseh ustreznih organov za spremljanje in uveljavljanje standardov poročanja o finančnem s položaju.

            Konkurenčnost

                  —

                  Okrepiti izvajanje na področju preprečevanja monopolov in državni pomoči, pri čemer se nameni posebna pozornost monopolom in podjetjem s posebnimi ali izključnimi pravicami.

                  —

                  Nadaljevati prestrukturiranja jeklarskega sektorja v okviru dogovorjenega celovitega sektorskega programa.

                  —

                  Povečati ozaveščenost vseh udeležencev trga in dajalcev pomoči o protimonopolnih pravilih in pravilih glede državne pomoči.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Dokončati prenos pravnega reda na področju telekomunikacij in zagotoviti pripravljenost na celovito liberalizacijo trgov.

                  —

                  Dokončati usklajevanje na področju avdiovizualne politike in okrepiti zmogljivosti neodvisnega regulativnega organa na področju radia in televizije.

            Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Nadaljevati z vzpostavitvijo integriranega upravnega in kontrolnega sistema, zlasti glede identifikacijskega sistema zemljiških parcel.

            Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Uskladiti veterinarsko in fitosanitarno zakonodajo ter zakonodajo glede varnosti živil.

                  —

                  Ustvariti potrebno upravno usposobljenost za izvajanje veterinarske in fitosanitarne zakonodaje ter zakonodaje v zvezi z varnostjo živil.

                  —

                  Vzpostaviti sistem za označevanje in registracijo živali, in sicer za ovce in koze, v skladu z zahtevami EU.

                  —

                  Posodobiti kmetijsko-prehrambene obrate, da bodo sposobni upoštevati standarde in zakonodajo EU glede varnosti živil. Posodobiti kmetije za proizvodnjo mleka.

                  —

                  Izvajati nadzorne sisteme za varnost živil.

                  —

                  Vzpostaviti sistem za zbiranje živalskih trupel in način ravnanja z živalskimi stranskimi proizvodi.

                  —

                  Izvajati načrte za izkoreninjenje pomembnejših živalskih bolezni.

                  —

                  Uskladiti sistem za označevanje sort rastlin z zahtevami EU.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje zahtev glede ostankov pesticidov z določbami EU.

            Ribištvo

                  —

                  Dokončati ustanavljanje ustreznih administrativnih struktur in opreme za zagotovitev izvajanja skupne ribiške politike na državni in regionalni ravni.

            Prometna politika

                  —

                  Dokončati usklajevanje zakonodaje in uprave za vse vrste prevoza. V okviru cestnega prevoza prizadevanja usmeriti zlasti v dostop do trga, varnost v cestnem prometu, tehnične preglede, cestne preglede tehnične brezhibnosti vozil, pa tudi v socialne, davčne in tehnične predpise. Pomorski promet mora vključevati pomorsko varnost.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje in uveljavljanje prometne zakonodaje v cestnem, pomorskem in zračnem prometu (zlasti glede varnosti v zračnem prometu in upravljanja zračnega prometa). V ta namen izboljšati zmogljivosti zadevnih institucij za izvajanje in uveljavitev zakonodaje glede civilnega letalstva, cestnega prevoza in železnic.

                  —

                  Dokončati prestrukturiranje državne železniške družbe in razširiti trg prevoznih storitev v železniškem prometu v skladu z zahtevami pravnega reda Skupnosti.

                  —

                  Izvajati program tehnične prilagoditve turškega pomorskega in cestnega voznega parka, da bo v skladu z normativi Skupnosti.

            Energetika

                  —

                  Dokončati usklajevanje državne zakonodaje s pravnim redom Skupnosti.

                  —

                  Nadalje krepiti upravne in regulativne strukture.

                  —

                  Prestrukturirati energetske službe in razširiti energetske trge v skladu s pravnim redom Skupnosti.

                  —

                  Zagotoviti visoko raven jedrske varnosti. Po zagotovitvi zmogljivosti za proizvodnjo jedrske energije zlasti okrepiti zmogljivost, neodvisnost in vire regulativnega organa dovolj zgodaj, preden se začnejo izdajati dovoljenja. Zagotoviti, da se presoja vplivov na okolje (EIA) upošteva popolnoma v skladu z direktivo EIA.

            Obdavčevanje

                  —

                  Znatno pospešiti prilagajanje zakonodaje v zvezi z DDV, trošarinami, neposrednimi davki, vključno s kodeksom ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka.

                  —

                  Še naprej krepiti in posodabljati davčno upravo, vključno s sektorjem IT, da se izboljša pobiranje davčnih prihodkov. Nadaljevati priprave za razvoj potrebnih sistemov IT, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

            Gospodarska in denarna politika

                  —

                  Dokončati usklajevanje z določbami pravnega reda Skupnosti o prepovedi privilegiranega dostopa organov pravnega sektorja do finančnih institucij ter o prepovedi neposrednega financiranja javnega sektorja.

            Statistika

                  —

                  Urediti register podjetij v skladu s standardi EU.

                  —

                  Nadalje uskladiti makroekonomsko statistiko s pravnim redom Skupnosti, zlasti v zvezi z ocenami BDP, usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin, kratkoročnimi kazalniki, plačilno bilanco in statistiko dela.

                  —

                  Krepiti vlogo koordinatorja, ki jo ima državni statistični urad, da se izboljša zbiranje in obdelovanje podatkov iz različnih državnih služb.

                  —

                  Okrepiti uporabo upravnih virov za zbiranje podatkov.

                  —

                  Dokončati usklajevanje statistike financ z zahtevami ESA 95.

            Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Dokončati prenos pravnega reda Skupnosti in okrepiti s tem povezane upravne in izvršne strukture, vključno z inšpektorati za delo.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje in uveljavitev pravnega reda na področju socialne politike in zaposlovanja.

                  —

                  Pripraviti državno strategijo zaposlovanja z namenom sodelovanja v Evropski strategiji zaposlovanja, vključno s pripravami in izvajanjem skupnega pregleda politike zaposlovanja, ter razviti zmogljivosti za nadzor trga dela in socialnega razvoja.

                  —

                  Pripraviti nacionalno strategijo o socialni vključenosti, vključno z zbiranjem podatkov, v skladu s prakso EU.

                  —

                  Dodatno razviti socialno varnost, zlasti z uskladitvijo reforme socialnega skrbstva in pokojninskega sistema z namenom zagotovitve sposobnosti za finančno preživetje, in okrepiti mrežo socialne varnosti.

            Podjetniška in industrijska politika

                  —

                  Nadalje poenostaviti poslovno okolje za MSP in se prilagoditi opredelitvi MSP, ki se uporablja v EU.

            Vseevropska omrežja

                  —

                  Izvajati prednostne projekte, opredeljene v okviru ocene potreb v prometni infrastrukturi, ki so v skladu s smernicami za vseevropska prometna omrežja Evropske skupnosti.

                  —

                  Spodbujati izvajanje projektov v Turčiji, ki so v smernicah za vseevropska prometna omrežja Evropske skupnosti navedeni kot projekti skupnega interesa.

            Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

                  —

                  Nadalje krepiti upravno usposobljenost za izvajanje regionalne politike na državni in regionalni ravni.

                  —

                  Vzpostaviti večletne proračunske postopke z določitvijo prednostnih meril za javne naložbe v regijah.

            Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Uskladiti status in delovanje orožništva z evropskimi standardi.

                  —

                  Nadalje prilagajati zakonodajo in prakse glede vizumov pravnemu redu Skupnosti.

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu Skupnosti na področju azila z odpravo geografskih omejitev v skladu z Ženevsko konvencijo; okrepiti sistem zaslišanj in odločanja glede prošenj za azil ter razvijati ukrepe socialne podpore in vključevanja v zvezi z begunci.

                  —

                  Nadalje okrepiti nacionalno kontaktno točko na področju drog.

                  —

                  Nadalje razvijati zmogljivosti carinske službe, tudi s sklenitvijo sporazumov o carinskem sodelovanju in vzpostavitvijo mobilnih enot za nadzor.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje pravnega reda Skupnosti na področju varstva podatkov z ustanovitvijo neodvisnega nadzornega organa.

                  —

                  Sprejeti in izvajati pravni red Skupnosti in najboljše prakse v zvezi s priseljevanjem, da se prepreči nezakonito priseljevanje.

                  —

                  Nadalje prilagoditev pravnemu redu Skupnosti in najboljšim praksam v skladu z akcijskim načrtom upravljanja meja za pripravo na popolno prilagoditev schengenskemu pravnem redu.

                  —

                  Sprejeti in izvajati pravni red Skupnosti na področju korupcije, boja proti drogam, boja proti organiziranemu kriminalu, pranja denarja, pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah, kazenskopravne zaščite eura ter finančnih interesov Skupnosti.

            Izobraževanje in kultura

                  —

                  Prilagajati se politikam EU glede varstva kulturne raznolikosti, tudi v okviru Konvencije UNESCA o kulturni raznolikosti.

            Okolje

                  —

                  Nadalje prilagajanje pravnemu redu Skupnosti ter krepiti institucionalno in upravno usposobljenost ter zmogljivost za nadzor, da se zagotovi varstvo okolja, vključno z zbiranjem podatkov.

                  —

                  Vključevati načela trajnostnega razvoja v opredelitev in izvajanje sektorskih politik.

                  —

                  Zagotoviti popoln prenos ter postopno izvajanje in uveljavitev strateške Direktive o presoji vplivov na okolje, kakor je bila spremenjena.

                  —

                  Sprejeti in izvajati nacionalni načrt za ravnanje z odpadki.

            Carinska unija

                  —

                  Dokončno prilagoditi carinsko zakonodajo, zlasti o upravljanju tarifne kvote, prostih conah, blagu in tehnologiji z dvojno uporabo, predhodnih sestavinah ter o ponarejenem in piratskem blagu.

                  —

                  Nadalje si prizadevati za posodobitev carinske kontrole in carinskih dejavnosti ter zagotoviti, da se vsi carinski uradi opremijo z infrastrukturo IT.

                  —

                  Nadaljevati priprave za medsebojno povezanost sistemov IT s sistemi EU.

            Finančni nadzor

                  —

                  Krepiti obstoječo upravno usposobljenost in zmogljivost kontrole vseh sodelujočih inštitutov pri upravljanju predpristopnih sredstev Skupnosti v okviru decentraliziranega sistema izvajanja.

                  —

                  Pripraviti vse ustanove, ki sodelujejo pri upravljanju predpristopnih sredstev, na akreditacijo v okviru razširjenega decentraliziranega sistema izvajanja.

                  —

                  Pripraviti se na oblikovanje delovno neodvisne službe za boj proti prevaram.

                  —

                  Povečati zmogljivost upravnih struktur, ki so bile vzpostavljene za varovanje finančnih interesov ES.

            4.   NAČRTOVANJE
      Finančna pomoč za prednostne naloge, ki so bile opredeljene v Partnerstvu za pristop, bo na razpolago po sklepih Komisije o letnem financiranju v skladu s postopkom, določenem v členu 8 Uredbe Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (2) (kar zadeva program za leto 2006) ter v Uredbi o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA), ko bo ta sprejeta (kar zadeva programe za obdobje 2007–2013). Po sklepih o financiranju bo s Turčijo podpisan finančni sporazum.
      5.   POGOJI
      Pogoj za pomoč Skupnosti pri financiranju projektov v okviru predpristopnih instrumentov je spoštovanje zavez Turčije iz sporazumov med ES in Turčijo, vključno s Sklepom št. 1/95 o carinski uniji in drugimi sklepi, nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in zlasti napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega revidiranega partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko privedlo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2500/2001 ukine finančno pomoč. Posebni pogoji so vključeni tudi v posamezne letne programe.
      6.   SPREMLJANJE
      Izvajanje Partnerstva za pristop se po potrebi prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru pridružitvenega sporazuma, in poročil Komisije o napredku.
      Pododbori pridružitvenega sporazuma navajajo možnost pregleda izvajanja prednostnih nalog Partnerstva za pristop kakor tudi napredka glede pravnega prilagajanja, izvajanja in uveljavitve zakonov. Pridružitveni odbor obravnava splošne razvojne usmeritve, napredek in težave pri izpolnjevanju prednostnih nalog Partnerstva za pristop, kakor tudi bolj specifična področja, ki jih izpostavijo pododbori.
      Spremljanje programa predpristopne finančne pomoči skupaj izvedeta Turčija in Evropska komisija v okviru Skupnega nadzornega odbora. Za zagotovitev učinkovitega spremljanja morajo projekti, financirani iz posameznega finančnega sporazuma, vključevati preverljive in izmerljive kazalnike dosežkov. Na podlagi teh kazalnikov bo spremljanje Komisiji, Odboru za upravljanje Phare (in njegovemu nasledniku v okviru IPA) ter Turčiji po potrebi v pomoč pri nadaljnji preusmeritvi programov in oblikovanju novih programov.
      Odbor za upravljanje Phare zagotavlja, da so ukrepi, financirani iz predpristopnega programa, združljivi med seboj in tudi s Partnerstvom za pristop, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 2500/2001.
      Partnerstvo za pristop bo še naprej predmet potrebnih sprememb v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam kandidatkam v okviru predpristopne strategije in zlasti o vzpostavitvi partnerstev za pristop (3).

         (1)  Glej tudi izjavo Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005.

         (2)  UL L 342, 27.12.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

         (3)  UL L 85, 20.3.1998, str. 1.


title: 2011/67/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (ECB/2010/29)

text:
               9.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 35/26

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 13. decembra 2010
   o izdajanju eurobankovcev
   (prenovitev)
   (ECB/2010/29)
   (2011/67/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 16 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 128(1) Pogodbe in členom 16 Statuta ESCB ima Svet Evropske centralne banke (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. V skladu s tema določbama lahko ECB in nacionalne centralne banke (NCB) izdajajo eurobankovce, ki so edini bankovci s statusom zakonitega plačilnega sredstva v državah članicah, katerih valuta je euro. Pravo Unije predvideva sistem pluralnosti izdajateljev bankovcev. Eurobankovce izdajajo ECB in NCB.

               (2)

               Na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (1) so ECB in NCB 1. januarja 2002 dale v obtok bankovce, denominirane v eurih. Eurobankovci so izraz iste in enotne valute in zanje velja enoten pravni režim.

               (3)

               Za izdajanje bankovcev niso potrebne količinske ali druge omejitve, saj je dajanje bankovcev v obtok proces, ki ga uravnava povpraševanje.

               (4)

               Sklep ECB/2003/4 z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (2) vsebuje skupna pravila o eurobankovcih. ECB je uvedla skupne tehnične specifikacije za eurobankovce in ukrepe za nadzor kakovosti, da bi zagotovila skladnost eurobankovcev s temi specifikacijami. Zato so vsi eurobankovci enakega izgleda in ravni kakovosti, med bankovci istega apoena pa ni nobenih razlik.

               (5)

               Za vse eurobankovce bi morale veljati enake zahteve članic Eurosistema glede sprejemanja in obdelovanja, ne glede na to, katera od njih jih je dala v obtok. Postopek repatriacije bankovcev, denominiranih v enotah nacionalnih valut, centralni banki izdajateljici za eurobankovce ne velja. Ureditev izdajanja eurobankovcev temelji na načelu ne-repatriacije eurobankovcev.

               (6)

               Na podlagi člena 29.1 Statuta ESCB se za vsako centralno banko, ki je članica Evropskega sistema centralnih bank, določi ponder v ključu za vpis kapitala ECB, kakor določa Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3); ta ponder temelji na prebivalstvu in bruto domačemu proizvodu vsake države članice ter velja za vložke v kapital ECB, prenose deviznih rezerv NCB na ECB, razporeditev denarnih prihodkov NCB ter razdeljevanje dobička in delitev izgub ECB.

               (7)

               Eurobankovci so zakonito plačilno sredstvo v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, prosto krožijo v euroobmočju, članice Eurosistema jih ponovno izdajajo in se smejo hraniti ali uporabljati tudi zunaj euroobmočja. Obveznosti glede izdajanja celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku je zato treba razdeliti med članice Eurosistema v skladu z objektivnim merilom. Ustrezno merilo je delež vsake NCB v vplačanem kapitalu ECB. Ta delež se dobi tako, da se za nacionalne centralne banke sorazmerno uporabi kapitalski ključ iz člena 29.1 Statuta ESCB. Ker za ECB tega merila ni mogoče uporabiti, Svet ECB določi odstotni delež eurobankovcev, ki jih izda ECB.

               (8)

               V skladu s členoma 9.2 in 12.1 Statuta ESCB, ki vzpostavljata načelo decentralizacije pri delovanju Eurosistema, so NCB pooblaščene za dajanje eurobankovcev v obtok in njihovo jemanje iz obtoka, vključno z bankovci, ki jih je izdala ECB. Skladno s tem načelom NCB izvajajo tudi fizično obdelavo eurobankovcev.

               (9)

               Razlika med vrednostjo eurobankovcev, dodeljeno posamezni NCB v skladu s ključem za razdelitev bankovcev, in vrednostjo eurobankovcev, ki jih ta NCB da v obtok, povzroči saldo znotraj Eurosistema. Ker ECB ne daje eurobankovcev v obtok, ima do nacionalnih centralnih bank terjatve znotraj Eurosistema v vrednosti, ki ustreza deležu eurobankovcev, ki jih izda. Obrestovanje tega salda znotraj Eurosistema vpliva na stanje prihodkov NCB in je zato predmet Sklepa ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (4), na podlagi člena 32 Statuta ESCB.

               (10)

               V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (5) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, zato se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (6), razveljavilo s 1. januarjem 2011.

               (11)

               Glede na to, da bo Estonija 1. januarja 2011 uvedla euro, je treba Sklep ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (7) spremeniti tako, da se določi ključ za razdelitev bankovcev, ki se bo uporabljal od 1. januarja 2011. Ker je bil Sklep ECB2001/15 že večkrat spremenjen, ga je treba zaradi jasnosti prenoviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

               (b)

               „eurobankovci“ pomenijo bankovce, ki izpolnjujejo zahteve Sklepa ECB/2003/4 in tehnične specifikacije, ki jih določi Svet ECB;

               (c)

               „ključ za vpis kapitala“ pomeni deleže NCB (izražene v odstotkih) v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v ustreznem poslovnem letu;

               (d)

               „ključ za razdelitev bankovcev“ pomeni odstotke, dobljene tako, da se upošteva delež ECB v celotni izdaji eurobankovcev in pomnoži delež nacionalnih centralnih bank v tej celoti s ključem za vpis kapitala (zaokroženo na najbližji mnogokratnik 0,0005 odstotne točke). Če vsota dobljenih odstotkov ne znaša 100 %, se razlika izravna: (i) če je vsota manjša od 100 %, s prištevanjem 0,0005 odstotne točke najmanjšim deležem v naraščajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %, ali (ii) če je vsota večja od 100 %, z odštevanjem 0,0005 odstotne točke od največjih deležev v padajočem zaporedju, dokler ni doseženo natančno 100 %. Priloga I k temu sklepu podrobneje določa ključ za razdelitev bankovcev, ki se uporablja od 1. januarja 2011.

         Člen 2
   Izdajanje eurobankovcev
   Eurobankovce izdajajo ECB in NCB.
   Člen 3
   Obveznosti izdajateljev
   1.   NCB dajejo eurobankovce v obtok in jih jemljejo iz obtoka ter opravljajo vso fizično obdelavo vseh eurobankovcev, vključno s tistimi, ki jih izda ECB.
   2.   NCB na zahtevo imetnika sprejmejo vse eurobankovce v zamenjavo za eurobankovce v isti vrednosti ali, v primeru imetnika računa, za knjiženje v dobro računa, ki ga ima pri NCB prejemnici.
   3.   NCB obravnavajo vse sprejete eurobankovce kot obveznosti in jih obdelujejo na enak način.
   4.   NCB ne prenesejo sprejetih eurobankovcev na druge NCB in take eurobankovce hranijo na voljo za ponovno izdajo. Veljata naslednji izjemi, v skladu s pravili, ki jih določi Svet ECB:

               (a)

               NCB prejemnica sme uničiti okrnjene, poškodovane, obrabljene ali iz obtoka vzete eurobankovce; in

               (b)

               eurobankovci, ki jih hranijo NCB, se smejo iz logističnih razlogov v večjih količinah prerazdeliti znotraj Eurosistema.

         Člen 4
   Razdelitev eurobankovcev znotraj Eurosistema
   1.   Celotna vrednost eurobankovcev v obtoku se razdeli med članice Eurosistema z uporabo ključa za razdelitev bankovcev.
   2.   Razlika med vrednostjo eurobankovcev, dodeljeno posamezni NCB v skladu s ključem za razdelitev bankovcev, in vrednostjo eurobankovcev, ki jih ta NCB da v obtok, povzroči saldo znotraj Eurosistema. ECB ima za vrednost, enako vrednosti eurobankovcev, ki jih izda, terjatve znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank v sorazmerju z njihovimi deleži v ključu za vpis kapitala.
   Člen 5
   Razveljavitev
   Sklep ECB/2001/15 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 13. decembra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

      (2)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.

      (3)  UL L 21, 24.1.2009, str. 66.

      (4)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (5)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

      (6)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (7)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52.

      PRILOGA I

         KLJUČ ZA RAZDELITEV BANKOVCEV OD 1. JANUARJA 2011

                  Evropska centralna banka

                  8,0000 %

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  3,1895 %

                  Deutsche Bundesbank

                  24,8995 %

                  Eesti Pank

                  0,2355 %

                  Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                  1,4605 %

                  Bank of Greece

                  2,5835 %

                  Banco de España

                  10,9185 %

                  Banque de France

                  18,6985 %

                  Banca d’Italia

                  16,4310 %

                  Central Bank of Cyprus

                  0,1800 %

                  Banque centrale du Luxembourg

                  0,2295 %

                  Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

                  0,0830 %

                  De Nederlandsche Bank

                  5,2440 %

                  Oesterreichische Nationalbank

                  2,5530 %

                  Banco de Portugal

                  2,3015 %

                  Banka Slovenije

                  0,4325 %

                  Národná banka Slovenska

                  0,9115 %

                  Suomen Pankki

                  1,6485 %

                  SKUPAJ

                  100,0000 %

      PRILOGA II

         RAZVELJAVLJENI SKLEP IN NJEGOVE SPREMEMBE

                  Sklep ECB/2001/15

                     UL L 337, 20.12.2001, str. 52.

                  Sklep ECB/2003/23

                     UL L 9, 15.1.2004, str. 40.

                  Sklep ECB/2004/9

                     UL L 205, 9.6.2004, str. 17.

                  Sklep ECB/2006/25

                     UL L 24, 31.1.2007, str. 13.

                  Sklep ECB/2007/19

                     UL L 1, 4.1.2008, str. 7.

                  Sklep ECB/2008/26

                     UL L 21, 24.1.2009, str. 75.


title: 2013/69/EU: Sklep Sveta z dne 28. januarja 2013 o imenovanju češkega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               1.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 32/17

         SKLEP SVETA
   z dne 28. januarja 2013
   o imenovanju češkega nadomestnega člana Odbora regij
   (2013/69/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga češke vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Davida RATHA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Václav NOVOTNÝ, radní hl. města Prahy.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 28. januarja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2010/392/: Sklep Komisije z dne 14. julija 2010 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije

text:
               15.7.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 180/26

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 14. julija 2010
   o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije
   (2010/392/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   Postopek

               (1)

               Evropska komisija („Komisija“) je 30. junija 2009 prejela pritožbo o domnevnem škodljivem dampinškem uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije („zadevni državi“.)

               (2)

               Pritožbo je v skladu s členom 4(1) in členom 5(4) osnovne uredbe vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („EIFI“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Uniji.

               (3)

               Pritožba je vsebovala prima face dokaze o dampingu in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka protidampinškega postopka.

               (4)

               Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija v obvestilu, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
                   (2), začela protidampinški postopek o uvozu v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz zadevnih držav, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

               (5)

               Komisija je istega dne začela protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav (3).

               (6)

               Komisija je poslala vprašalnike industriji Unije in vsem znanim združenjem proizvajalcev v Uniji, izvoznikom/proizvajalcem v zadevnih državah, vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

         B.   Umik pritožbe in ustavitev postopka

               (7)

               EIFI je s pismom Komisiji z dne 1. aprila 2010 uradno umaknil svojo pritožbo.

               (8)

               V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se postopek lahko ustavi, kadar je pritožba umaknjena, razen če takšna ustavitev ne bi bila v interesu Unije.

               (9)

               Komisija je menila, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Unije. Zainteresirane strani so bile o tem obveščene in so imele možnost predložiti pripombe. Prejeta ni bila nobena pripomba, da ta ustavitev ni v interesu Unije.

               (10)

               Komisija je zato sklenila, da je treba protidampinški postopek v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delih s poreklom iz zadevnih držav ustaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protidampinški postopek v zvezi z uvozom pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije in Malezije, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, se ustavi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 14. julija 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

      (2)  UL C 190, 13.8.2009, str. 27.

      (3)  UL C 190, 13.8.2009, str. 32.


title: Skupno stališče Sveta 2008/822/SZVP z dne 27. oktobra 2008 o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije

text:
               29.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 285/21

      SKUPNO STALIŠČE SVETA 2008/822/SZVP
   z dne 27. oktobra 2008
   o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 30. oktobra 2007 sprejel Skupno stališče 2005/705/SZVP o začasnem sprejemu določenih Palestincev s strani držav članic Evropske unije (1), ki je določilo podaljšanje veljavnosti nacionalnih dovoljenj za vstop na ozemlje držav članic in bivanje v njih iz Skupnega stališča 2002/400/SZVP (2) za nadaljnjih dvanajst mesecev.

               (2)

               Na podlagi ocene uporabe Skupnega stališča 2002/400/SZVP Svet meni, da je primerno podaljšati veljavnost teh dovoljenj za nadaljnje obdobje dvanajstih mesecev –

         SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:
   Člen 1
   Države članice iz člena 2 Skupnega stališča 2002/400/SZVP podaljšajo veljavnost nacionalnih dovoljenj za vstop in bivanje, izdanih na podlagi člena 3 navedenega skupnega stališča, za nadaljnje obdobje dvanajstih mesecev.
   Člen 2
   Svet oceni uporabo Skupnega stališča 2002/400/SZVP v roku šestih mesecev od sprejetja tega skupnega stališča.
   Člen 3
   To skupno stališče začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 27. oktobra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARNIER

      (1)  UL L 285, 31.10.2007, str. 54.

      (2)  UL L 138, 28.5.2002, str. 33.


title: 2011/23/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 31. decembra 2010 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Eesti Pank (ECB/2010/34)

text:
               15.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 11/58

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 31. decembra 2010
   o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv in prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Eesti Pank
   (ECB/2010/34)
   (2011/23/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti členov 30.1, 30.3, 48.1 in 48.2 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi člena 1 Sklepa Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (1) Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura, zato se bo odstopanje, ki ji je bilo odobreno v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (2), razveljavilo s 1. januarjem 2011.

               (2)

               Člen 48.1 Statuta ESCB določa, da mora nacionalna centralna banka (NCB) države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, vplačati svoj vpisani delež kapitala Evropske centralne banke (ECB) v enaki višini kakor NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. Ponder centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu ECB je 0,1790 %, v skladu s členom 2 Sklepa ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (3). Eesti Pank je že vplačala del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, v skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/28 z dne 13. decembra 2010 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank zunaj euroobmočja (4).

               (3)

               V skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/26 z dne 13. decembra 2010 o povečanju kapitala Evropske centralne banke (5) se je kapital ECB povečal za 5 000 milijonov EUR, in sicer s 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR, z učinkom od 29. decembra 2010. V skladu s členom 1 Sklepa ECB/2010/27 z dne 13. decembra 2010 o vplačilu povečanja kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (6), mora biti povečanje kapitala vplačano v treh enakih letnih obrokih.

               (4)

               Glede na navedeno bi morala Eesti Pank vplačati preostali del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, kar znaša 18 539 259,01 EUR, kot sledi: dne 3. januarja 2011 znesek 9 589 259,01 EUR, ki je enak razliki med zmnožkom vpisanega kapitala ECB na 28. december 2010 (5 760 652 402,58 EUR) in ponderja centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu (0,1790 %) ter tistim delom njenega deleža v vpisanem kapitalu ECB, ki ga je že vplačala v skladu s Sklepom ECB/2010/27, in dodatni znesek 8 950 000,00 EUR, ki je enak zmnožku povečanja vpisanega kapitala ECB (5 000 000 000 EUR) in ponderja centralne banke Eesti Pank v kapitalskem ključu. Eesti Pank bi morala slednji znesek plačati v treh enakih obrokih. Prvi obrok je treba plačati skupaj z zneskom 9 589 259,01 EUR, druga dva obroka, vsak v višini 2 983 333,33 EUR, pa dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v letu 2011 in v letu 2012.

               (5)

               Člen 48.1 v povezavi s členom 30.1 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prenesti na ECB tudi devizne rezerve. V skladu s členom 48.1 Statuta ESCB se znesek za prenos določi tako, da se vrednost v eurih po veljavnih deviznih tečajih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1 Statuta ESCB, pomnoži z razmerjem med številom delnic, ki jih je vpisala zadevna NCB, in številom delnic, ki so jih že vplačale NCB drugih držav članic, katerih valuta je euro. Pri določanju „deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB v skladu s členom 30.1,“ je treba ustrezno upoštevati predhodne uskladitve kapitalskega ključa (7) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in razširitve kapitalskega ključa ECB v skladu s členom 48.3 Statuta ESCB (8). Posledično znaša, v skladu s Sklepom ECB/2008/27 z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (9), protivrednost v eurih tistih deviznih rezerv, ki so že bile prenesene na ECB po členu 30.1 Statuta ESCB, 145 853 596,60 EUR.

               (6)

               Devizne rezerve, ki jih mora prenesti Eesti Pank, morajo biti v japonskih jenih in zlatu ali denominirane v njih.

               (7)

               Člen 30.3 Statuta ESCB določa, da mora ECB priznati vsaki NCB države članice, katere valuta je euro, terjatev v višini deviznih rezerv, ki jih je slednja prenesla na ECB. Določbe glede denominacije in obrestovanja terjatev, ki so bile že priznane nacionalnim centralnim bankam držav članic, katerih valuta je euro (10), bi se morale uporabljati tudi za denominacijo in obrestovanje terjatev centralne banke Eesti Pank.

               (8)

               Člen 48.2 Statuta ESCB določa, da mora NCB države članice, katere odstopanje je bilo odpravljeno, prispevati k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra v letu pred odpravo odstopanja. Znesek tega prispevka se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB.

               (9)

               Po analogiji s členom 3.5 Poslovnika Evropske centralne banke (11) je guverner centralne banke Eesti Pank imel priložnost podati svoja opažanja v zvezi s tem sklepom, preden je bil ta sprejet –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „devizne rezerve“ pomenijo zlato ali denar;

               (b)

               „zlato“ pomeni čiste unče zlata v obliki palic tipa London Good Delivery, kakor to določa združenje London Bullion Market Association;

               (c)

               „denar“ pomeni zakonito valuto Japonske (japonski jen).

         Člen 2
   Višina in oblika vplačanega kapitala
   1.   Eesti Pank vplača preostali del svojega deleža v vpisanem kapitalu ECB, kar znaša 18 539 259,01 EUR.
   2.   Eesti Pank plača Evropski centralni banki 3. januarja 2011 prvi obrok v višini 12 572 592,35 EUR z ločenim prenosom preko transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2). Eesti Pank plača nadaljnja obroka, vsak v višini 2 983 333,33 EUR, dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v letu 2011 in v letu 2012.
   3.   Eesti Pank plača Evropski centralni banki 3. januarja 2011, z ločenim prenosom preko sistema TARGET2, obresti, ki se natečejo 1. in 2. januarja 2011 od zneska, ki ga dolguje ECB po prvem stavku odstavka 2. Te obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 3
   Prenos deviznih rezerv
   1.   Eesti Pank prenese na ECB z učinkom od 1. januarja 2011 ter v skladu s tem členom in ureditvijo na njegovi podlagi znesek deviznih rezerv, denominiran v japonskih jenih in zlatu, v protivrednosti 145 853 596,60 EUR, kakor sledi:

               Japonski jeni v protivrednosti v eurih

               Zlato v protivrednosti v eurih

               Skupni znesek v protivrednosti v eurih

               123 975 557,11

               21 878 039,49

               145 853 596,60

         2.   Znesek deviznih rezerv v protivrednosti v eurih, ki jih Eesti Pank prenese po odstavku 1, se izračuna na podlagi menjalnega tečaja med eurom in japonskim jenom, določenega v 24-urnem pisnem posvetovalnem postopku 31. decembra 2010 med Eurosistemom in centralno banko Eesti Pank, ter, v primeru zlata, na podlagi cene v ameriških dolarjih za čisto unčo zlata, kakor je določena na londonskem trgu (London gold fixing) 31. decembra 2010 ob 10:30 po londonskem času.
   3.   ECB v najkrajšem možnem času potrdi centralni banki Eesti Pank znesek, izračunan v skladu z odstavkom 2.
   4.   Eesti Pank prenese japonske jene na ECB v denarju.
   5.   Denar se prenese na tiste račune, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos denarja na ECB je 4. januar 2011. Eesti Pank da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
   6.   Vrednost zlata, ki ga Eesti Pank prenese na ECB v skladu z odstavkom 1, je, kolikor se le da, blizu, vendar ne več kakor 21 878 039,49 EUR.
   7.   Eesti Pank prenese zlato, navedeno v odstavku 1, v neinvestirani obliki na tiste račune in kraje, ki jih določi ECB. Datum poravnave za prenos zlata na ECB je 6. januar 2011. Eesti Pank da nalog za izvršitev tega prenosa na ECB.
   8.   Če Eesti Pank na ECB prenese zlato v vrednosti, ki je manjša od zneska, določenega v odstavku 1, potem 6. januarja 2011 prenese znesek denarja v japonskih jenih kot protivrednost primanjkljaja na račun ECB, ki ga določi ECB. Tak denar v japonskih jenih ne tvori dela deviznih rezerv, denominiranih v japonskih jenih, ki ga Eesti Pank prenese na ECB v skladu z levim stolpcem tabele iz odstavka 1.
   9.   Morebitna razlika med skupnim zneskom v protivrednosti v eurih iz odstavka 1 in zneskom iz člena 4(1) se poravna v skladu s Sporazumom z dne 31. decembra 2010 med centralno banko Eesti Pank in Evropsko centralno banko v zvezi s terjatvijo, priznano centralni banki Eesti Pank s strani Evropske centralne banke po členu 30.3 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (12).
   Člen 4
   Denominacija, obrestovanje in zapadlost terjatev, enakovrednih prispevku
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2011 in v skladu z določbami člena 3 glede datumov poravnave za prenose deviznih rezerv prizna ECB centralni banki Eesti Pank terjatev, denominirano v eurih, enakovredno skupnemu eurskemu znesku prispevka centralne banke Eesti Pank v devizne rezerve. Ta terjatev znaša 103 115 678,01 EUR.
   2.   Terjatev, ki jo ECB prizna centralni banki Eesti Pank, se obrestuje od datuma poravnave naprej. Natečene obresti se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki 85 % mejne obrestne mere, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   3.   Terjatev se obrestuje ob koncu vsakega poslovnega leta. ECB vsako četrtletje obvešča centralno banko Eesti Pank o skupnem znesku.
   4.   Ni mogoče zahtevati poplačila te terjatve.
   Člen 5
   Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
   1.   Z učinkom od 1. januarja 2011 ter v skladu s členom 3(5) in (6) Eesti Pank prispeva k rezervam ECB, k rezervacijam, ki so enakovredne rezervam, in k znesku, ki ga je še treba vključiti v rezerve in rezervacije glede na saldo bilance uspeha na dan 31. decembra 2010.
   2.   Znesek prispevka centralne banke Eesti Pank se določi v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB. Sklicevanje v členu 48.2 na „število delnic, ki jih je vpisala zadevna nacionalna centralna banka,“ in na „število delnic, ki so jih že vplačale druge centralne banke,“ se nanaša na ponderje centralne banke Eesti Pank in nacionalnih centralnih bank drugih držav članic, katerih valuta je euro, v kapitalskem ključu ECB, v skladu s Sklepom ECB/2008/23.
   3.   „Rezerve ECB“ in „rezervacije, ki so enakovredne rezervam,“ po odstavku 1 vključujejo splošni rezervni sklad ECB, stanja na računih vrednotenja ter rezervacije za tveganji deviznega tečaja in obrestne mere, kreditno tveganje ter tveganji tržne cene in cene zlata.
   4.   ECB najkasneje na prvi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2010, izračuna in potrdi centralni banki Eesti Pank znesek, ki ga mora Eesti Pank prispevati po odstavku 1.
   5.   Eesti Pank na drugi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri zaključni račun ECB za leto 2010, preko sistema TARGET2 plača ECB:

               (a)

               znesek, ki ga dolguje Evropski centralni banki po odstavku 4, in

               (b)

               obresti, ki se natečejo od 1. januarja 2011 do dneva plačila od zneska, ki ga dolguje Evropski centralni banki po odstavku 4.

         6.   Natečene obresti iz odstavka 5(b) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   Člen 6
   Pristojnosti
   1.   Izvršilni odbor ECB v potrebnem obsegu izda navodila centralni banki Eesti Pank, da bi natančneje opredelil in uveljavil določbe tega sklepa ter zagotovil primerna sredstva za rešitev kakršnih koli težav, ki bi lahko nastale.
   2.   O vsakem navodilu, ki ga izda Izvršilni odbor na podlagi odstavka 1, je treba nemudoma obvestiti Svet ECB in Izvršilni odbor ECB bo ravnal v skladu z vsako odločitvijo Sveta ECB o tem.
   Člen 7
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 31. decembra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 196, 28.7.2010, str. 24.

      (2)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (3)  UL L 21, 24.1.2009, str. 66.

      (4)  Glej stran 56 tega Uradnega lista.

      (5)  Glej stran 53 tega Uradnega lista.

      (6)  Glej stran 54 tega Uradnega lista.

      (7)  Sklep ECB/2003/17 z dne 18. decembra 2003 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 9, 15.1.2004, str. 27) in Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 21, 24.1.2009, str. 66).

      (8)  Sklep ECB/2004/5 z dne 22. aprila 2004 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 205, 9.6.2004, str. 5) in Sklep ECB/2006/21 z dne 15. decembra 2006 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (UL L 24, 31.1.2007, str. 1).

      (9)  UL L 21, 24.1.2009, str. 77.

      (10)  V skladu s Smernico ECB/2000/15 z dne 3. novembra 1998, kakor je bila spremenjena s Smernico z dne 16. novembra 2000 o sestavi, vrednotenju in načinih začetnega prenosa deviznih rezerv ter denominaciji in obrestovanju ustreznih terjatev (UL L 336, 30.12.2000, str. 114).

      (11)  Sklep ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke, (UL L 80, 18.3.2004, str. 33).

      (12)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.