title: Sklep št. S2 z dne 12. junija 2009 o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

text:
               24.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 106/26

         SKLEP št. S2
   z dne 12. junija 2009
   o tehničnih specifikacijah evropske kartice zdravstvenega zavarovanja
   (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)
   2010/C 106/09
   UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –
   ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),
   ob upoštevanju Sklepa Upravne komisije št. S1 z dne 12. junija 2009 o evropski kartici zdravstvenega zavarovanja (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Zaradi lažjega priznanja in povračila stroškov storitev, ki se zagotavljajo na podlagi evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, je nujno, da tri glavne strani, in sicer zavarovana oseba, ponudniki zdravstvenih storitev in nosilci, enostavno prepoznajo in sprejmejo evropsko kartico zdravstvenega zavarovanja v skladu z enotnim vzorcem in enotnimi specifikacijami.

               (2)

               Podatki, ki morajo biti vidni na evropski kartici zdravstvenega zavarovanja, so opredeljeni v točki 7 Sklepa št. S1. Uvedba evropske kartice zdravstvenega zavarovanja z vidnimi podatki je prva faza postopka za uporabo elektronskega nosilca, ki dokazuje upravičenost do storitev med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni pristojna država ali država stalnega prebivališča. Zato lahko pristojni nosilci držav članic od začetne faze naprej na elektronski nosilec, kot je mikročip ali magnetni trak, vključijo podatke iz te uvodne izjave.

               (3)

               Kadar zaradi izjemnih okoliščin ni mogoče izdati evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, se v skladu z enotnim vzorcem izda začasno nadomestno potrdilo.
               V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

         SKLENILA:

               1.

               Zasnova in specifikacije evropske kartice zdravstvenega zavarovanja se določijo v skladu s Prilogo 1 k temu sklepu.

               2.

               Vzorec začasnega nadomestnega potrdila se določi v skladu s Prilogo II k temu sklepu.

               3.

               Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) 987/2009.

            Predsednica Upravne komisije

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

      (3)  Glej stran 23 tega Uradnega lista.

      PRILOGA 1

         Tehnični predpisi glede zasnove evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

      1.   UVOD
      V skladu s povezanimi sklepi Upravne komisije za koordinacijo sistemov socialne varnosti zagotavlja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja najmanjši niz „očem vidnih“ podatkov, ki se uporabljajo v državi članici, ki ni država članica zavarovanja ali stalnega prebivališča, za:

                  —

                  identifikacijo zavarovane osebe, pristojnega nosilca in kartice,

                  —

                  navedbo upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v drugi državi članici.

            Vzorci, prikazani spodaj, temeljijo na tehničnih specifikacijah, opredeljenih v tem dokumentu, vendar so namenjeni le za ponazoritev.

      Medtem, ko je razporeditev očem vidnih podatkov enaka pri obeh vzorcih, tj. ne glede na stran, ki jo uporablja evropska kartica zdravstvenega zavarovanja, je za sprednjo in zadnjo stran določena drugačna struktura. To je rezultat uskladitve med zahtevanim enotnim vzorcem evropske kartice in strukturnimi razlikami na obeh straneh, pri čemer se v celoti ohrani slog sprednje in zadnje strani kartice.
      2.   NORMATIVNI SKLIC

                  Sklic

                  Naslov/opis dokumenta

                  Datum izdaje

                  ISO 3166-1

                  Oznake za predstavitev imen držav in njihovih ozemelj – Del 1: Oznake držav

                  1997

                  ISO/IEC 7810

                  Identifikacijske kartice – Fizične značilnosti

                  1995

                  ISO/IEC 7816

                  Identifikacijske kartice – Kartice z integriranim vezjem in kontakti

                              Del 1:

                              Fizične značilnosti

                  1998

                              Del 2:

                              Mere in položaj kontaktov

                  1999

                  Serija ISO 8859

                  Nabori 8-bitnih enobajtnih grafičnih znakov
                  Del 1–4: Nabor Latin 1–4

                  1998

                  EN 1867

                  Strojno berljive kartice – Uporaba v zdravstvu – Sistem številčenja in postopek registracije za identifikatorje izdajatelja

                  1997

            3.   SPECIFIKACIJE
      3.1   Opredelitve

      Sprednja stran je stran, v katero je vdelan mikroprocesor (če se uporablja). Zadnja stran je stran, na kateri je magnetni trak (če se uporablja). Če na kartici ni niti mikroprocesorja niti magnetnega traku, je sprednja stran kartice tista, na kateri so podatki, navedeni v tem dokumentu.
      3.2   Celotna struktura

      Format evropske kartice zdravstvenega zavarovanja je v skladu s formatom ID-1 (višina 53,98 mm, širina 85,60 mm in debelina 0,76 mm). Če pa je evropska kartica zdravstvenega zavarovanja v obliki nalepke, ki se nalepi na zadnjo stran nacionalne kartice, merilo ID-1 o debelini ne velja.
      3.2.1   Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja: sprednja stran kartice

      Ozadje kartice je z navpično osjo razdeljeno na dva dela, in sicer na del 1 na levi (širina 53 mm) in del 2 na desni.
      Zaradi niza vodilnih črt nastanejo 4 prostori za besedilo:

                  —

                  3 navpične vodilne črte:

                              a)

                              5 mm od levega roba kartice,

                              b)

                              21,5 mm od levega roba kartice,

                              c)

                              1 mm od desnega roba kartice;

                  —

                  3 vodoravne vodilne črte:

                              d)

                              2 mm od zgornjega roba kartice,

                              e)

                              17 mm od zgornjega roba kartice,

                              f)

                              5 mm od spodnjega roba kartice.

            (a)   Kartica brez čipa

      (b)   Čipna kartica

      3.2.2   Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja: zadnja stran kartice

      Ozadje kartice je z vodoravno osjo razdeljeno na dva enako velika dela. Del 1 je zgornji del, del 2 je spodnji del.
      Zaradi niza vodilnih črt nastane 5 prostorov za besedilo:

                  —

                  simetrično:

                              g)

                              9 mm od levega roba kartice,

                              h)

                              na sredini kartice,

                              i)

                              9 mm od desnega roba kartice,

                  —

                  navpično:

                              j)

                              3 mm od levega roba kartice,

                              k)

                              3 mm od desnega roba kartice,

                  —

                  vodoravno:

                              l)

                              na sredini kartice,

                              m)

                              2 mm od spodnjega roba kartice.

            (c)   Kartica z magnetnim trakom

      (d)   Kartica brez magnetnega traku

      3.3   Ozadje in grafični elementi

      3.3.1   Barve ozadja

      Barvna shema ozadja je naslednja (1):

                  —

                  del 1 je temno moder, mešan z vijolično (2),

                  —

                  del 2 je v sivomodrem odtenku (3), ki je od sredine proti robovom kartice nekoliko temnejši,

                  —

                  polje s podatki oblikujejo beli trakovi, ki se uporabijo za ozadje vsake posamezne vrstice s podatki (glej spodaj).

            V delu 2 in polju s podatki je uporabljen učinek senčenja, da se ustvari videz reliefa, pri čemer osvetlitev izhaja iz zgornjega levega kota kartice.
      Prosto polje je enake barve kot del 2 (brez učinka senčenja) ali polje s podatki.
      3.3.2   Evropska oznaka

      Evropsko oznako sestavljajo evropske zvezde bele barve:

                  —

                  na sprednji strani kartice ima oznaka premer 15 mm, je navpično pod vodilno črto „d“ in vodoravno postavljena na sredini v delu 2 ozadja,

                  —

                  na zadnji strani kartice ima oznaka premer 10 mm, je simetrično ob navpični osi „i“ in sredinsko poravnana s prostim poljem.

            Nadomestna oznaka se bo uporabljala za države, v katerih se bo evropska kartica izdajala, vendar niso članice Evropske unije.
      3.3.3   Polje s podatki

      Območje polj s podatki sestavljajo beli trakovi (5 na sprednji strani in 4 na zadnji strani), ki so široki 4 mm z razmikom 2 mm:

                  —

                  na sprednji strani kartice je polje s podatki na sredini med navpičnima vodilnima črtama „b“ in „c“ ter vodoravnima črtama „e“ in „f“,

                  —

                  na zadnji strani kartice je polje s podatki simetrično ob navpični osi „h“ in med navpičnima vodilnima črtama „j“ in „k“ ter nad vodoravno črto „m“.

            3.3.4   Prosto polje

      Prosto polje je prostor na zadnji strani evropske kartice in je na voljo za nacionalne namene. Uporabi se lahko na primer kot prostor za podpisni trak ali besedilo, logotip ali druge oznake. Vsebina tega polja kljub temu nima nobene pravne vrednosti, ampak je le informativne narave.
      To polje je umeščeno, kot sledi:

                  —

                  če je evropska kartica nameščena na sprednji strani, je prosto polje na zadnjem delu brez navedbe specifikacij,

                  —

                  če je evropska kartica nameščena na zadnji strani druge kartice, je prosto polje na voljo na zadnji strani kartice brez navedbe specifikacij razen mere (višina 10 mm, dolžina 52 mm). Simetrično je umeščeno ob navpični osi „h“ in na sredini v prostoru med magnetnim trakom in polji s podatki. Izdajatelj kartice ga lahko uporabi za namestitev podpisnega traku ali besedilo,

                  —

                  če magnetnega traku ni, je prosto polje visoko 20 mm in ne 10 mm.

            3.4   Vnaprej določeni podatkovni elementi

      3.4.1   Naziv kartice

                  Ime polja

                  Naziv kartice

                  Opis

                  Splošen naziv kartice je določen s Sklepom Upravne komisije št. 190

                  Položaj

                  Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in desno od navpične vodilne črte „a“.
                  Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „h“ in na sredini prostora med magnetnim trakom in zgornjim robom kartice.

                  Vrednosti

                  Vrednost „Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja“ je napisana v uradnem jeziku Evropske unije.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, če je na sprednji strani, in velikost 6 točk, če je na zadnji strani, bela barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

                  Dolžina

                  40 znakov.

                  Opomba

                  Natančno besedilo naziva v jeziku države članice izdajateljice je izključna odgovornost države članice.

            3.4.2   Pripis

                  Ime polja

                  Pripis

                  Opis

                  Pripis opredeljuje pomen polja s podatki.

                  Položaj

                  Na vrhu vsakega polja z osebnimi podatki.
                  Leva poravnava za pripise na levi strani kartice in desna poravnava za pripise na desni strani kartice.

                  Vrednosti

                  Vrednosti so izpisane v uradnem jeziku Evropske unije in so določene, kot sledi (angleščina se uporablja kot osnovno besedilo):

                              1.

                              (brez pripisa za identifikator obrazca),

                              2.

                              (brez pripisa za številko oznake države članice izdajateljice),

                              3.

                              priimek,

                              4.

                              ime,

                              5.

                              datum rojstva,

                              6.

                              identifikacijska številka osebe,

                              7.

                              identifikacijska številka nosilca,

                              8.

                              identifikacijska številka kartice,

                              9.

                              veljavnost.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 5 točk, bela barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Razmik med vrsticami 2 točki plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Po potrebi za vsako zgornjo določeno vrednost.

                  Opomba

                  Vsak pripis je nedvoumno označen s številko, tako da omogoča superpozicijo kartice v različnih jezikih.
                  Natančno besedilo vrednosti pripisa v jeziku države članice izdajateljice je izključna odgovornost države članice.

            3.4.3   Država izdajateljica

                  Ime polja

                  Identifikacijska številka države izdajateljice

                  Opis

                  Identifikacijska oznaka države izdajateljice kartice.

                  Položaj

                  Polje 2: Na sredini evropske oznake, v belem kvadratu, višina 4 mm in širina 4 mm.

                  Vrednosti

                  2-mestna oznaka države ISO (ISO 3166-1).

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.

                  Dolžina

                  2 znaka.

                  Opomba

                  Namesto oznake „GB“ se uporabi oznaka „UK“, ki je standardna oznaka ISO za Združeno kraljestvo.
                  Za vsako državo članico se uporablja le ena oznaka.

            3.5   Elementi osebnih podatkov

      Elementi osebnih podatkov imajo naslednje skupne lastnosti:

                  —

                  skladnost z EN 1387 glede nabora znakov: nabor Latin 1–4 (ISO 8859-1 do 4)),

                  —

                  če je treba elemente skrajšati zaradi omejenega števila mest, je treba to označiti s piko.

            Podatki bodo lasersko ali toplotno natisnjeni ali vgravirani in ne bodo reliefno natisnjeni.
      Vsak podatkovni element bo vstavljen v polje s podatki v skladu s spodnjima shemama.

      3.5.1   Prazen prostor (prejšnji identifikator obrazca)

                  Ime polja

                  Prazen prostor

                  Opis

                  Položaj

                  Polje 1:

                              —

                              Na sprednji strani: pod vodoravno vodilno črto „d“ in levo od navpične vodilne črte „c“.

                              —

                              Na zadnji strani: simetrično ob navpični osi „g“ in sredinska poravnava s prostim poljem.

                        V obeh primerih je prostor znotraj belega pravokotnika višine 4 mm in širine 10 mm.

            3.5.2   Podatkovni elementi o imetniku kartice

      Upoštevajte, da imetnik kartice morda ni zavarovana oseba, ampak upravičenec, ker gre za kartico posameznika.

                  Ime polja

                  Ime imetnika kartice

                  Opis

                  Priimek imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

                  Položaj

                  Polje 3.

                  Vrednosti

                  —

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Poravnava na levi rob.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Do 40 znakov.

                  Opomba

                  Polje s priimkom lahko vključuje nazive, predpone ali kakršno koli drugo dopolnilo ali predpono.

                  Ime polja

                  Imena ali druga imena imetnika kartice

                  Opis

                  Ime (in drugo ime) imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

                  Položaj

                  Polje 4.

                  Vrednosti

                  —

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Poravnava na levo stran.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Do 35 znakov.

                  Opomba

                  Polje z imenom lahko vključuje začetnice.

                  Ime polja

                  Datum rojstva

                  Opis

                  Datum rojstva imetnika kartice, kot se uporablja v državi članici izdajateljici.

                  Položaj

                  Polje 5.

                  Vrednosti

                  DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Na sprednji strani: poravnava na levo stran; na zadnji strani: poravnava na desno stran.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino.

                  Opomba

                  —

                  Ime polja

                  Osebna identifikacijska številka imetnika kartice

                  Opis

                  Identifikacijska številka osebe, ki jo uporablja država članica izdajateljica.

                  Položaj

                  Polje 6.

                  Vrednosti

                  Glej veljavno identifikacijsko številko osebe.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Na sprednji strani: poravnava na desni rob; na zadnji strani: poravnava na levi rob.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Do 20 znakov za identifikacijsko oznako.

                  Opomba

                  Osebna identifikacijska številka imetnika kartice ali, če taka številka ne obstaja, številka zavarovane osebe, na podlagi katere ima imetnik kartice pravice.
                  Osebne lastnosti, kot so spol, status družinskega člana, nimajo namenskega polja na kartici. Vseeno se lahko vključijo v okviru identifikacijske številke osebe.

            3.5.3   Podatkovni elementi o pristojnem nosilcu

                  Ime polja

                  Naziv nosilca

                  Opis

                  „Nosilec“ je pristojni nosilec zavarovanja.

                  Položaj

                  Polje 7, del 1.

                  Vrednosti

                  Namesto celotnega naziva se navede kratica nosilca.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, velike črke, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 1 pa je desno od dela 2.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Do 15 znakov.
                  Del 1 in del 2 sta ločena z dvema presledkoma in vezajem.
                  Dolžina tega dela se lahko podaljša, če se lahko dolžina dela 2 skrajša.

                  Opomba

                  Kratica se navede z namenom odkrivanja morebitnih težav z zbiranjem podatkov pri identifikacijski oznaki nosilca (Polje 7, del 2), da se tako zagotovi nadzor kakovosti identifikacijske številke nosilca.
                  Celoten naziv institucije se navede na podlagi kratice ali identifikacijske oznake nosilca, npr. prek spletnega orodja na internetu.
                  V kratici se pike ne uporabljajo.

                  Ime polja

                  Identifikacijska številka nosilca

                  Opis

                  Identifikacijska oznaka, ki jo država dodeli „nosilcu“, tj. pristojnemu nosilcu zavarovanja.

                  Položaj

                  Polje 7, del 2.

                  Vrednosti

                  Glej nacionalni seznam oznak pristojnih nosilcev.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Polje 7 je poravnano z desnim robom, del 2 pa je levo od dela 1.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  Med 4 in 10 znakov.

                  Opomba

                  Dodatne posodobljene in predhodne informacije, ki so lahko potrebne za komunikacijo z nosilcem, bi lahko bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja.
                  Pristojni nosilec se lahko razlikuje od organa za zvezo ali organizacije, ki je odgovorna za čezmejno povračilo stroškov, in tudi organizacije, ki je odgovorna za tehnično izdajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja. Te informacije bi lahko prav tako bile na voljo na internetu s pomočjo orodja centra znanja.

            3.5.4   Podatkovni elementi o kartici

                  Ime polja

                  Logična identifikacijska številka kartice

                  Opis

                  Logična posamezna številka, ki je namenjena zgolj identifikaciji kartice in jo izdajatelj kartice dodeli vsaki kartici. Sestavljena je iz dveh delov: številke identifikatorja izdajatelja in serijske številke kartice.

                  Položaj

                  Polje 8.

                  Vrednosti

                  Prvih 10 znakov označuje izdajatelja kartice v skladu s standardom EN 1867 iz leta 1997.
                  Zadnjih 10 številk predstavlja edinstveno serijsko številko.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  20 znakov (z začetno 0, kot je potrebna pri 10 številkah za edinstveno serijsko številko kartice).

                  Opomba

                  Pri dodelitvi številke identifikatorja izdajatelja se lahko v državah članicah, ki izdajajo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja brez elektronske komponente, uporabi postopek začasne registracije namesto uradne, kot je določeno v standardu EN 1867.
                  S to logično identifikacijsko številko kartice je treba omogočiti, da se podatki na kartici preverijo na podlagi podatkov, ki jih ima organizacija za izdajo za isto logično številko, da se na primer zmanjša tveganje goljufije ali odkrijejo napake pri vnosu podatkov pri obdelavi podatkov s kartice za namene zahtevkov za povračilo.

                  Ime polja

                  Veljavnost

                  Opis

                  Datum izteka upravičenosti do zdravljenja med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država članica zavarovanja.

                  Položaj

                  Polje 9.

                  Vrednosti

                  DD/MM/LLLL, pri čemer je D dan, M mesec in L leto.

                  Oblika zapisa

                  Pisava „Verdana True Type“ ali podobna, navaden slog, velikost 7 točk, črna barva, širina znakov stisnjena na 90 % običajne velikosti, običajen položaj in razmik med znaki.
                  Poravnava na desni rob.
                  Razmik med vrsticami 3 točke plus velikost znaka.

                  Dolžina

                  10 znakov, vključno s poševnico med vsako skupino.

                  Opomba

                  Država članica bo upravičena do zahtevka za povračilo stroškov zdravljenja v času veljavnosti kartice, čeprav se obdobje upravičenosti lahko razlikuje od obdobja veljavnosti kartice.

            3.6   Zahteve glede varnosti

      Za vse varnostne ukrepe je v celoti odgovoren izdajatelj kartice, ki je najbolj primeren za ocenjevanje groženj in izvajanje ustreznih protiukrepov.
      Če bo evropska kartica nameščena na zadnjo stran nacionalne kartice, bodo zanjo veljali vsi varnostni ukrepi, ki se uporabljajo za nacionalno kartico. Kot dodatni varnostni ukrep se kljub temu predlaga, da so vrednosti za nekatere podatke na obeh straneh enake.
      Če se drugi elementi, ki niso navedeni zgoraj, obravnavajo kot potrebni varnostni ukrepi (npr. slika obraza imetnika kartice), bodo uporabljeni na drugi strani kartice.

         (1)  Tehnične podrobnosti barvne sheme so dostopne na zahtevo pri Sekretariatu Upravne komisije. Predložene bodo v ustreznem formatu v skladu z najboljšo prakso strokovnega tiskarskega sektorja (tj. kot datoteka Quark Xpress. Barvna shema je 4-barvni prostor CMYK, vse slike pa so v formatu TIFF).

         (2)  Sklici CMYK za to barvo so C78 M65 Y21 K7.

         (3)  Sklici CMYK za sivo barvo so C33 M21 Y13 K1, za modro barvo pa C64 M46 Y16 K2.

      PRILOGA II

         Vzorec začasnega nadomestnega potrdila evropske kartice zdravstvenega zavarovanja

      1.   UVOD
      Začasno nadomestno potrdilo (v nadaljnjem besedilu: potrdilo) se lahko zavarovani osebi izda le na zahtevo in kot začasni nadomestek za evropsko kartico.
      Potrdilo je po obliki enako v vseh državah članicah in vsebuje enake podatke v enakem vrstnem redu kot evropska kartica (polja 1–9) ter tudi podatke za potrditev izvora in veljavnosti potrdila (polja a–d).
      2.   VZOREC POTRDILA
      Glej naslednjo stran.


title: Sklep Sveta z dne 2. junija 2003 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi Sporazuma med Evropsko Skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili ter drugih ukrepih za odpiranje trga v imenu Evropske skupnosti in o odobritvi njegove začasne uporabe

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0453

Uradni list L 152 , 20/06/2003 str. 0041 - 0041

		Sklep Svetaz dne 2. junija 2003o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi Sporazuma med Evropsko Skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili ter drugih ukrepih za odpiranje trga v imenu Evropske skupnosti in o odobritvi njegove začasne uporabe(2003/453/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE —ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v zvezi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila Sporazum v obliki izmenjave pisem o trgovini s tekstilnimi izdelki z Vietnamom (v nadaljnjem besedilu Sporazum).(2) Sporazum je bil parafiran 15. februarja 2003.(3) Da bi omogočili obema pogodbenicama koristiti ugodnosti iz tega sporazuma takoj po ustreznih uradnih obvestilih, je primerno ta sporazum na podlagi vzajemnosti uporabiti začasno, od 15. aprila 2003, do dokončanja postopkov za njegovo uradno sklenitev.(4) Sporazum je treba podpisati v imenu Skupnosti —SKLENIL:Člen 1Podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi Sporazuma med Evropsko Skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili [1] ter drugih ukrepih za odpiranje trga in o odobritvi njegove začasne uporabe, se v imenu Skupnosti potrdi, ob upoštevanju Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Ta sklep pooblašča predsednika Sveta, da imenuje osebo(-e), pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti pod pogojem njegove sklenitve.Člen 3Na podlagi vzajemnosti se Sporazum začasno uporablja od 15. aprila 2003 do dokončanja postopkov, potrebnih za njegovo uradno sklenitev.Člen 41. Kvote se bodo vsako leto povečale na raven, navedeno v Prilogi 2 Sporazuma, potem ko bo Vietnam izpolnil svoje obveznosti iz odstavkov 3, 4, 8 in 10 člena 3 Sporazuma med Evropsko Skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili.2. Če Vietnam ne bo izpolnil svojih obveznosti iz odstavkov 3, 4, 8, 9 in 10 člena 3 navedenega sporazuma v letu 2003, se bodo kvote za 2003 zmanjšale na ravni, navedene v Prilogi 2, stolpec 3. Če Vietnam ne bo izpolnil svojih obveznosti v letih 2004 ali 2005, se bodo te ravni povečale s 3 % stopnjo rasti na leto. V takih primerih se bodo vse že odpremljene količine, ki bodo presegale na novo določeno raven kvote, odštele od kvot, določenih za naslednja leta.3. Sklep o izvajanju odstavka 2 se sprejme po postopkih iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterega tekstila po poreklu iz tretjih držav [2].V Luxembourgu, 2. junija 2003Za SvetPredsednikK. Stefanis[1] UL L 410, 31.12.1992, str. 279.[2] UL L 275, 8.11.1993, str. 1. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 138/2003 (UL L 23, 28.1.2003, str. 1).--------------------------------------------------


title: 2011/772/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska)

text:
               30.11.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 317/30

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 16. novembra 2011
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/019 IE/Gradbeništvo 41, Irska)
   (2011/772/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) te uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, vložene po 1. maju 2009, razširjeno, da bi vključili pomoč za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

               (4)

               Irska je 9. junija 2010 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 1 482 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE Revizija 2 („Gradnja stavb“), v regijah po ravni NUTS II Border, Midland and Western (IE01) in Southern and Eastern (IE02) na Irskem, do 17. junija 2011 pa jo je dopolnila z dodatnimi informacijami. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo sredstev v višini 12 689 838 EUR.

               (5)

               Zato je treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Irska –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek 12 689 838 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 16. novembra 2011

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         W. SZCZUKA

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: Sklep Komisije (EU) 2017/97 z dne 4. julija 2016 o državni pomoči SA.40168 – (2015/C) (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ki jo je Nizozemska odobrila profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061) (Besedilo velja za EGP. )

text:
               20.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/28

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/97
   z dne 4. julija 2016
   o državni pomoči SA.40168 – (2015/C) (ex SA.33584 – 2013/C (ex 2011/NN)), ki jo je Nizozemska odobrila profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4061)

   (Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je leta 2010 prejela obvestilo državljana, da naj bi Nizozemska odobrila pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu Willem II v Tilburgu. Ta pritožba je bila evidentirana pod številko zadeve SA.31122. Komisija je v letih 2010 in 2011 prejela tudi pritožbe glede ukrepov v korist drugih profesionalnih nogometnih klubov na Nizozemskem, in sicer MVV v Maastrichtu, FC Den Bosch v 's-ertogenboschu, PSV v Eindhovnu in NEC v Nijmegenu. Z dopisom z dne 2. septembra 2011 je Nizozemska Komisiji predložila dodatne informacije o ukrepu za klub Willem II.

               (2)

               Z dopisom z dne 6. marca 2013 je Komisija obvestila Nizozemsko, da se je odločila sprožiti postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z ukrepi v korist profesionalnih nogometnih klubov Willem II, NEC, MVV, PSV in FC Den Bosch.

               (3)

               Odločitev Komisije, da sproži postopek (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
                   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

               (4)

               Nizozemska je predložila pripombe v okviru postopka o ukrepu v korist Willema II v dopisih z dne 31. maja 2013 in 12. novembra 2013. Nizozemska je prav tako odgovorila na zahtevo za dodatne informacije z dopisom z dne 11. februarja 2014.

               (5)

               Komisija je prejela pripombe občine Tilburg (v nadaljnjem besedilu: občina) kot zainteresirane strani o ukrepu za Willem II. Posredovala jih je Nizozemski, ki je dobila priložnost za odziv; njene pripombe so bile predložene z dopisom z dne 12. novembra 2013 in na sestanku, ki je potekal 20. marca 2014.

               (6)

               Po objavi odločitve o sprožitvi postopka in v soglasju z Nizozemsko so preiskave v zvezi z različnimi klubi potekale ločeno. Preiskava v zvezi s klubom Willem II je bila evidentirana pod številko zadeve SA.40168.

         2.   PODROBEN OPIS UKREPA

   2.1   Ukrep in njegov upravičenec

               (7)

               Nacionalna nogometna zveza Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (v nadaljnjem besedilu: KNVB) je krovna organizacija profesionalnega in ljubiteljskega tekmovanja v nogometu. Na Nizozemskem je profesionalni nogomet organiziran po dvotirnem sistemu. V sezoni 2014/2015 je sodelovalo 38 klubov, od teh jih 18 igra v najvišji ligi (eredivisie) in 20 v nižji ligi (eerste divisie).

               (8)

               Willem II je bil ustanovljen leta 1898 in je profesionalni nogometni klub od uvedbe profesionalnega nogometa na Nizozemskem leta 1954. Willem II igra domače tekme na stadionu Koning Willem II (v nadaljnjem besedilu: stadion) v Tilburgu. Klub je v sezoni 2010/2011 iz najvišje lige nazadoval v nižjo ligo. Ponovno je napredoval v letu 2012 in ponovno nazadoval v letu 2013. V letu 2014 je ponovno napredoval v najvišjo ligo. V sezoni 2005/2006 je Willem II zadnjič sodeloval v evropskem klubskem tekmovanju (pokal UEFA).

               (9)

               Sedanja pravna oblika kluba je Willem II Tilburg B.V. Subjekt Willem II Tilburg B.V. (v nadaljnjem besedilu: Willem II) je upravičenec do ukrepa. Klub je v lasti fundacije Stichting Beheer betaald voetbalorganisatie Willem II Tilburg. Obstaja ločena zveza (Vereniging) Willem II. Willem II je srednje veliko podjetje, ki je leta 2012 zaposlovalo 53 oseb. Njegov letni promet je v knjigovodskem letu 2008/2009 znašal 11,4 milijona EUR, v knjigovodskem letu 2009/2010 pa 9,9 milijona EUR.

               (10)

               Občina in Willem II sta leta 2004 sklenila pogodbo, s katero je občina postala edini lastnik (3) stadiona, Willem II pa je z njo pridobil zakup za uporabo stadiona. V zakupni pogodbi je bilo določeno, da občina klubu Willem II odda v najem stadion, za katerega naj bi ta plačeval letno najemnino v višini 1 001 731 EUR, povečano za DDV in spremenljive stroške. Najemnina je bila določena na podlagi stroškov naložbe, amortizacijske dobe 30 let in obrestne mere 5,5 %, ki jo je občina uporabljala ob sklenitvi pogodbe. Pogoji za 30-letni zakup so bili oblikovani za zagotovitev uporabe stadiona, ki ne bo vplivala na proračun občine. Komisija je v točki 51 odločitve o sprožitvi postopka, da takrat dogovorjena merila zagotavljajo, da je Willem II plačal najemnino za kritje vseh stroškov, s čimer se je preprečila vsakršna pomoč za tekoče poslovanje nogometnega kluba. Najemnina za uporabo zemljišča je bila v razponu najemnin, ki jih plačujejo drugi, vendar nad povprečjem. Willem II je bil med letoma 2004 in 2008 zmožen plačevati najemnino.

               (11)

               V nogometni sezoni 2009/2010 se je Willem II spopadal s finančnimi težavami, maja 2010 pa je oznanil, da je na robu stečaja. Občina, ki je že prej odložila plačilo najemnine za leto 2009, se je 31. maja 2010 odločila za znižanje najemnine in drugih stroškov z učinkom za nazaj do leta 2004. Učinek te odločitve je bilo zmanjšanje v višini 0,4 milijona EUR letnega zneska, ki ga je dolgoval nogometni klub v šestih letih, kar je privedlo do plačila – v dveh tranšah – 2,4 milijona EUR za Willem II, to je znesek, od katerega se je odbila neplačana najemnina za leto 2009. Nov zakup, ki je nadomestil zakup iz leta 2004, je bil sklenjen 31. oktobra 2011.

               (12)

               Odločitev občine z dne 31. maja 2010 je temeljila na pogoju, da Willem II izpolnjuje obveznosti iz načrta za prestrukturiranje, katerega cilj je ponovna vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja kluba Willem II. Pogoji tega načrta so vključevali obveznost četrtletnega finančnega poročanja, uravnotežen proračun za naslednjo nogometno sezono, poiskati način za sanacijo bilance stanja, zahtevo za spoštovanje norm nacionalne nogometne zveze za plače igralcev ter vzpostavitev nove strukture upravljanja in nadzora. Ukrepe, ki jih je sprejel Willem II za izpolnjevanje teh pogojev, je občina pozneje štela za zadovoljive, zato je sprostila drugo tranšo v višini 2,4 milijona EUR.

               (13)

               Nizozemska načrta dodelitve 2,4 milijona EUR za Willem II ni priglasila Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe. Komisija prav tako ni bila obveščena o odločitvi, sprejeti v letu 2009, da se odloži plačilo letne najemnine za sezono 2009/2010.

         2.2   Možni učinki pomoči

               (14)

               Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Vendar se profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek (4).

               (15)

               Profesionalni nogometni klubi so vključeni v gospodarske dejavnosti na več trgih poleg sodelovanja na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, kot na primer trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Če se torej državna sredstva uporabljajo za selektivno prednost profesionalnemu nogometnemu klubu, ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč verjetno izkrivlja konkurenco, kar vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe (5).

         2.3   Razlogi za sprožitev postopka

               (16)

               V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija prišla do predhodne ugotovitve, da je občina zagotovila selektivno prednost klubu Willem II z uporabo državnih sredstev in zato zagotovila pomoč temu nogometnemu klubu. Komisija je tudi sprejela stališče, da ukrepi pomoči profesionalnim nogometnim klubom verjetno izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe.

               (17)

               V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da je Willem II v času, ko je bila pomoč dodeljena, že bil v finančnih težavah. Da bi Komisija ocenila združljivost pomoči s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (6) (v nadaljnjem besedilu: smernice), je zahtevala informacije o skladnosti z vsemi zahtevami, določenimi v smernicah.

               (18)

               Komisija zlasti ni mogla preveriti, ali so bili upoštevani pogoji iz točk od 34 od 37 smernic o naravi in uresničevanju načrta prestrukturiranja. Komisija tudi ni mogla preveriti, ali so bili sprejeti ustrezni izravnalni ukrepi v smislu točk od 38 do 42. Poleg tega je treba dokazati, da je bila pomoč omejena na najmanjši znesek, ki je potreben, da upravičenec sam plača ustrezen prispevek k prestrukturiranju, in da bo spoštovano načelo „enkrat in zadnjič“.

         3.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

               (19)

               Nizozemska se ni strinjala, da ukrep za prestrukturiranje zakupne pogodbe za stadion, pomeni državno pomoč. Po mnenju Nizozemske je občina kot lastnica stadiona uporabila tržne pogoje in ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika, ko je v letu 2009 odložila najemnino za stadion za glavnega uporabnika ter v letu 2010 znižala najemnino in druge pogodbene pogoje z retroaktivnim učinkom. V primeru stečaja bi Willem II izgubil licenco za profesionalni nogomet. Občini bi ostal nogometni stadion, ki bi lahko bil koristen za druge dejavnosti le s precejšnjimi naložbenimi stroški. Nizozemska je trdila, da je bila nižja najemnina v skladu z najemninami, ki so se plačevale drugje za druge stadione, zato naj bi bila v skladu s tržnimi pogoji.

               (20)

               Podredno je Nizozemska trdila, da tudi če bi bil ukrep državna pomoč, bi bil združljiv z notranjim trgom. Ti argumenti temeljijo, prvič, na dopisu v zvezi s športno infrastrukturo, ki ga je Komisija Nizozemski poslala 11. julija 2002. V njem je Komisija opisala nekatere pogoje, pod katerimi financiranja športne infrastrukture ne bi štela za državno pomoč. Drugič, trditve temeljijo na smernicah in členu 107(3)(c) Pogodbe.

               (21)

               V zvezi s prestrukturiranjem kluba Willem II je Nizozemska opisala finančni položaj tega kluba. V knjigovodskem letu 2008/2009 (7) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (8) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR.

               (22)

               Vsak nizozemski profesionalni nogometni klub potrebuje dovoljenje KNVB, in to prejme le, če izpolnjuje različne obveznosti. Ena od obveznosti, ki so določene v sistemu, se nanaša na finančno trdnost kluba. Vsako sezono mora klub do 1. novembra, 1. marca in 15. junija predložiti finančno poročilo, v katerem med drugim prikaže svoj trenutni finančni položaj in proračun za naslednjo sezono. Na podlagi teh poročil so klubi razvrščeni v tri kategorije (1 – nezadostno, 2 – zadostno, 3 – dobro). Od klubov v kategoriji 1 se lahko zahteva, da predložijo načrt za izboljšave, da bi dosegli kategorijo 2 ali 3. Če klub ne ravna v skladu z načrtom, lahko KNVB proti njemu uvede sankcije, vključno z uradnim opozorilom, zmanjšanjem točk iz tekmovanj in – kot skrajna kazen – preklicem licence. Nizozemski profesionalni nogometni klub, ki razglasi stečaj, izgubi licenco. Če se ustanovi naslednik kluba, ta v profesionalno nogometno ligo ne more vstopiti neposredno, temveč začne v drugi najvišji amaterski ligi. Willem II je s težavami tvegal izgubo licence za udeležbo na profesionalnih nogometnih tekmovanjih. Leta 2010 je bil uvrščen v kategorijo 1.

               (23)

               Nizozemska je navedla, da je bila zaradi teh težav odločitev občine, da Willemu II dodeli 2,4 milijona EUR, podrejena več pogojem, določenim v načrtu za prestrukturiranje, ki ga je pripravil Willem II (9). Načrt je bil oblikovan tako, da se zdrav finančni položaj doseže v treh letih. Cilj načrta je bil tudi, da se izpolnijo zahteve KNVB za pridobitev statusa kategorije 2 (zadostno) do konca poslovnega leta 2012/2013. Že decembra 2011 je klub dobil status kategorije 2 s strani KNVB.

               (24)

               Načrt prestrukturiranja je dovoljeval novemu vodstvu, da zmanjša število zaposlenih in igralcev. V njem je bilo predvideno, da se bo število pogodbenih igralcev zmanjšalo. Več igralcev bi prestopilo, obstoječe pogodbe bi se podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe bi bile sklenjene brez plačila za prestop ali pa bi bili igralci najeti pri drugih klubih. Cilj načrta je bil zmanjšati stroške zaposlenih in igralcev s 77 % na manj kot 55 %.

               (25)

               Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da podaljšajo trajanje posojil, da ne vložijo zahtevkov do vzpostavitve zadostne likvidnosti kluba Willem II in da sprejmejo nižje obresti na te terjatve; šest od njih je šlo še dalj in odpisalo 10 % svojih terjatev. Cilj načrta prestrukturiranja je bil omogočiti klubu Willem II, da v treh letih doseže zmerne dobičke iz poslovanja. Načrt se je izkazal za realnega. Willem II je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 ustvaril dobiček približno 0,3 milijona EUR ter manjše zneske v letu 2012/2013; do 30. junija 2012 je izboljšal položaj lastniškega kapitala na –1,4 milijona EUR, do 30. junija 2013 pa na –1,3 milijona EUR in dosegel pozitivno poslovanje v knjigovodskem letu 2013/2014.

         4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

               (26)

               Občina je predložila pripombe v postopku, ki so pretežno enake kot pripombe, ki jih je predložila Nizozemska. Občina je predložila tudi posebne informacije o finančnem položaju kluba Willem II v letu 2009 in študijo, ki jo je novembra 2013 opravila revizijska hiša Deloitte Financial Advisory Services o stroških različnih možnosti, ki jih je imela občina v letu 2010, da bi utemeljila svoje stališče, da so bili ukrepi, sprejeti leta 2009 in 2010, razumni.

         5.   OCENA UKREPA

   5.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

               (27)

               V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, tako da daje gospodarsko prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Pogoji, določeni v členu 107(1) Pogodbe, so kumulativni in za to, da se ukrep opredeli kot državna pomoč, morajo biti izpolnjeni vsi pogoji.

               (28)

               Na podlagi odločitve o sprožitvi postopka Komisija ocenjuje obstoj državne pomoči v odločitvi občine iz leta 2009, da prekine plačilo najemnine za uporabo stadiona kluba Willem II, in odločitvi občine iz maja 2010, da z retroaktivnim učinkom zniža najemnino in druge stroške uporabe stadiona. Komisija ugotavlja, da sta ukrepa tesno povezana glede njunega časovnega razporeda, namena in položaja kluba Willem II, zato jih je treba obravnavati skupaj.

         5.1.1   Financiranje iz državnih sredstev

               (29)

               O obeh ukrepih je odločala občina, in imata neposredne finančne posledice za njen proračun, zato vključujeta uporabo državnih sredstev. Prenos državnih sredstev lahko obstaja v različnih oblikah, kot so neposredna nepovratna sredstva, posojila, jamstva, neposredne naložbe v kapital podjetij in prejemki v naravi. Odpoved prihodkom, ki bi se sicer plačali državi, se prav tako šteje za prenos državnih sredstev.

         5.1.2   Gospodarska prednost

               (30)

               Ukrepi morajo zagotavljati gospodarsko prednost klubu Willem II, ki te ne bi imel pod običajnimi tržnimi pogoji. Nizozemska in občina trdita, da je občina ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in načelom upnika v tržnem gospodarstvu, zato ni omogočila nikakršne prednosti klubu Willem II. Komisija se s to analizo ne strinja iz naslednjih razlogov.

               (31)

               Kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države, je mogoče predvidevati, da obstaja prednost. To se oceni tako, da se finančni položaj podjetja po ukrepu primerja z njegovim finančnim položajem, če ukrep ne bi bil uveden. Brez posredovanja bi klub ostal v finančnih težavah, obstajala bi nevarnost, da gre v stečaj in je nazadoval v nižjo ligo. Ni sporno, da se je finančni položaj kluba Willem II vidno izboljšal z ukrepi, ki so predmet preiskave.

               (32)

               To ne bi pomenilo neupravičene prednosti, če bi občina lahko dokazala, da je ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Komisija ugotavlja, da je občina leta 2004 pridobila polno lastništvo stadiona. Za to pridobitev je plačala ekonomsko vrednost stadiona, ki je bila določena na podlagi zunanje strokovne ocene. Občina je leta 2004 sklenila zakup s klubom Willem II ob polnem vedenju, da stadion ni večnamenska arena, temveč nogometni stadion, katerega glavni uporabnik je Willem II, in da so možnosti njegove uporabe za druge dejavnosti razen nogometa zelo omejene. Občina je torej vedela, da je uporaba stadiona odvisna od nadaljnje zmožnosti, da Willem II plačuje najemnino in druge stroške, določene v pogodbi. Vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi prevzel takega tveganja ali pa bi ga prevzel le v zameno za ustrezno stopnjo dobička in zavarovanje pred kakršno koli možnostjo plačilne nesposobnosti glavnega uporabnika.

               (33)

               Ko je občina leta 2010 obvestila občinski svet, da je Willem II na robu stečaja, je ugotovila tudi, da je bila uporaba stadiona od leta 2004 nevtralna za proračun. Če najem iz leta 2004 ni ustvaril razumnega dobička, so bile spremembe zakupnih pogojev leta 2010 z retroaktivnim učinkom izvedene ob zavedanju, da bo to za uporabo od leta 2004 pomenilo izgubo. To izključuje oceno, da sklep iz leta 2010 o znižanju višine najemnine ustreza načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Noben komercialni akter ne bi pristal na retroaktivno spremembo najemnine, za katero ni mogoče zagotoviti donosnosti naložbe.

               (34)

               Nizozemska in občina kljub temu trdita, da je občina z odločitvijo, da ublaži breme dolga, ravnala v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem se sklicujeta na dejstvo, da je več velikih upnikov odpisalo del svojih terjatev zoper klub Willem II. Sklicujejo se tudi na del v odločitvi o sprožitvi postopka, v katerem je Komisija sklenila, da ukrepi občine Arnhem v korist nogometnega kluba Vitesse ne pomenijo državne pomoči.

               (35)

               Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da odločitve, sprejete leta 2009, da se začasno ustavi plačilo najemnine, in leta 2010, da se z retroaktivnim učinkom zmanjšajo najemnina in druge obveznosti plačila za uporabo stadiona, niso bile sprejete hkrati z ustreznimi ukrepi drugih upnikov. Občina je poleg tega leta 2010 klubu Willem II dodelila znesek v višini 2,4 milijona EUR, kar je dvakrat več, kot znaša njena terjatev zoper klub Willem II za enoletno najemnino. Občina je zahtevala, da se Willem II pogodi z drugimi upniki, da očisti svojo bilanco stanja, vendar ni postavila pogojev za ta pogajanja, ki bi bili skladni s pogoji njenega posredovanja. Argument, da profesionalni nogometni klub v stečaju izgubi svojo licenco in da bi občini ostal nogometni stadion, ki bi bil lahko uporaben za druge dejavnosti samo s precejšnjimi naložbenimi stroški, ni prepričljiv. V primeru stečaja bi se za uporabnika stadiona lahko ustanovil naslednik kluba. Vsekakor ne bi smel vstopiti v profesionalno nogometno ligo, ampak bi moral začeti na ravni druge najvišje amaterske lige. Imel pa bi možnost, da uporablja stadion in da se v bližnji prihodnosti vrne v profesionalno ligo ter tako prispeva k dohodku iz zakupa stadiona.

               (36)

               Nizozemska se je sklicevala tudi na dopis Komisije z dne 11. julija 2002, v katerem je opisala nekatere pogoje, pod katerimi bo razmislila, ali financiranje športne infrastrukture ne pomeni državne pomoči. Ti pogoji bi vključevali večnamenskost arene, enakopraven dostop in primernost uporabnine.

               (37)

               Vendar v obravnavanem primeru te ugotovitve ne morejo pripeljati do sklepa, da Willem II ni pridobil neupravičene prednosti. Sporno bi lahko bilo že to, ali so trditve iz dopisa z dne 11. julija 2002 še vedno relevantne glede na sodno prakso Sodišča, v kateri se javne naložbe v infrastrukturo, ki je na voljo za javno uporabo, obravnavajo kot državna pomoč (10). V obravnavani zadevi pa je odločilno, da sta občina in Willem II leta 2004 sklenila pogodbo, s katero sta se dogovorila za letno najemnino v višini 1 001 731 EUR. Če je plačilo dogovorjene najemnine najprej odloženo v soglasju z občino in če je najemnina nato retroaktivno znižana, občina s tem Willemu II daje finančno prednost, ki je sicer ne bi imel in je zasebni vlagatelj običajno ne bi odobril.

               (38)

               Zato Komisija ni prepričana, da je občina ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, naj bo to v vlogi vlagatelja ali upnika ali oboje. Zato Komisija ugotavlja, da je zagotovila finančno podporo, da se prepreči stečaj kluba Willem II, česar zasebni tržni udeleženec ne bi zagotovil in kar torej pomeni prednost.

         5.1.3   Vpliv na trgovino in konkurenco

               (39)

               Nizozemska je podvomila o vplivu morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki ne igrajo nogometa na evropski ravni. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 14, Komisija v zvezi s tem opozarja, da profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so predmet nadzora državne pomoči. Nogomet je oblika plačane zaposlitve in zagotavlja storitve za plačilo; razvil je visoko raven profesionalnosti in s tem se je povečal njegov gospodarski učinek.

               (40)

               Poleg tega je Willem II potencialni udeleženec evropskih nogometnih tekmovanj in je v preteklosti dejansko sodeloval na enem od takih tekmovanj. Kot profesionalni nogometni klub je ob udeležbi na nogometnih tekmovanjih, ki imajo mednarodno razsežnost, vključen tudi v več drugih gospodarskih dejavnosti, kot so trg za prestop poklicnih igralcev, oglaševanje, sponzorstvo, trženje ali medijska pokritost. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu krepi njegov položaj na vsakem od teh trgov, ki večinoma zajemajo več držav članic. Zato, kot je navedeno v uvodni izjavi 15, če se državna sredstva uporabijo, da se zagotovi selektivna prednost profesionalnemu nogometnemu klubu ne glede na ligo, v kateri igra, taka pomoč lahko izkrivi konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe.

         5.2   Ocena na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe

               (41)

               Komisija mora oceniti, ali se ukrep pomoči v korist kluba Willem II lahko šteje za združljivega z notranjim trgom. Nobeno od odstopanj iz člena 107(2) Pogodbe ne velja za zadevni ukrep pomoči. Komisija glede odstopanj iz člena 107(3) Pogodbe ugotavlja, da nobena od nizozemskih regij ne spada v odstopanje iz člena 107(3)(a) Pogodbe. Zadevni ukrep pomoči ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa niti ni namenjena za odpravljanje resne motnje v nizozemskem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe. Za ukrep pomoči tudi ni mogoče trditi, da pospešuje kulturo in ohranja kulturno dediščino v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe.

         5.2.1   Upoštevne smernice

               (42)

               V zvezi z odstopanjem iz člena 107(3)(c) Pogodbe za pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti je pomoč lahko združljiva s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

               (43)

               Za oceno ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe je Komisija izdala več uredb, okvirov, smernic in obvestil o obliki pomoči in horizontalnih ali sektorskih namenih, za katere se pomoč dodeli. Ker se je Willem II, ko so bili sprejeti ukrepi, spopadal s finančnimi težavami in je bila pomoč občine dana za reševanje teh težav, je primerno oceniti, ali so bila upoštevana in izpolnjena merila, določena v smernicah (11).

               (44)

               Komisija je julija 2014 objavila nove smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (12). Vendar se te ne uporabljajo za to nepriglašeno pomoč, ki je bila dodeljena v letih 2009 in 2010. V skladu s točko 137 novih smernic naj bi enako veljalo samo za kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez predhodne odobritve, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po datumu objave navedenih smernic v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s točko 138 novih smernic bo Komisija v vseh drugih primerih pomoč proučila na podlagi smernic, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, zato v obravnavani zadevi veljajo tiste, ki so se uporabljale pred letom 2014.

         5.2.2   Willem II kot podjetje v težavah

               (45)

               V skladu s točko 10(a) smernic je treba šteti, da je družba z omejeno odgovornostjo v težavah, kadar je več kot polovica njenega vpisanega kapitala izgubljena in kadar je več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih. V knjigovodskem letu 2008/2009 (13) je Willem II ustvaril izgubo v višini 3,9 milijona EUR ob prometu 11,4 milijona EUR, lastniški kapital [eigen vermogen] pa se je s 4,1 milijona EUR zmanjšal na 0,2 milijona EUR. Willem II je v letu 2009/2010 (14) ustvaril izgubo v višini 4,4 milijona EUR ob prometu 9,9 milijona EUR. Kljub dodelitvi pomoči v višini 2,4 milijona EUR s strani občine se je njegov lastniški kapital dodatno zmanjšal z –0,2 milijona EUR na –2,1 milijona EUR. Willem II je bilo zato očitno podjetje v težavah. Nizozemska te okoliščine ne izpodbija. Zato bo združljivost državne pomoči za Willem II ocenjena na podlagi smernic.

         5.2.3   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

               (46)

               V oddelku 3.2 smernic je določeno, da mora biti dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje (glej točke od 34 do 37 smernic), ki mora v razumnem roku obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je bila odločitev občine, da dodeli 2,4 milijona EUR Willemu II, podrejena več pogojem, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 12. Ti pogoji so bili osnova za načrt prestrukturiranja, ki ga je pripravil Willem II (15).

               (47)

               Načrt je bil oblikovan tako, da vodi do zdravega finančnega položaja v treh letih, izpolnjuje tudi zahteve KNVB, da ta še vedno izdaja licenco klubu Willem II za profesionalna tekmovanja in pridobitev statusa kategorije 2 do konca poslovnega leta 2012/2013.

               (48)

               Načrt prestrukturiranja predvideva novo vodstvo ter znatno zmanjšanje števila zaposlenih in igralcev. Več igralcev je prestopilo, obstoječe pogodbe so bile podaljšale za nižje plačilo, nove pogodbe so bile sklenjene brez plačila za prestop. To je povzročilo znižanje stroškov za zaposlene in igralce za 30 % v dveh letih po sprejetju načrta. Poleg 2,4 milijona EUR od občine bi si Willem II nadaljnji prispevek v višini 2,25 milijona EUR lahko zagotovil iz zasebnega sektorja.

               (49)

               Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja obravnava vzroke za finančne težave Willema II, zlasti stroške igralcev v obliki plač in plačil za prestop. Willem II predvideva varčevanje pri svoji osnovni dejavnosti. Načrt prestrukturiranja ni odvisen od zunanjih dejavnikov, za katere si Willem II lahko prizadeva, ne more pa jih popolnoma nadzorovati, kot je iskanje novih sponzorjev in povečanje števila gledalcev. Čeprav sta finančni položaj in zlasti negativni lastniški kapital kluba Willem II še vedno zaskrbljujoča, se pričakuje nadaljnje izboljšanje finančnega stanja kluba in tudi njegovo nadaljnje delovanje kot profesionalni nogometni klub. Razvoj dejansko kaže, da je bil načrt realen. KNVB je klubu podelil status kategorije 2 že decembra 2011. Willem II je uspel realizirati dobiček iz poslovanja v višini 0,3 milijona EUR v letih 2010/2011 in 2011/2012, s čimer se je njegov položaj z vidika lastniškega kapitala do 30. junija 2012 izboljšal na –1,4 milijona EUR.

         5.2.4   Izravnalni ukrepi

               (50)

               V točkah od 38 do 42 smernic je določeno, da mora upravičenec sprejeti izravnalne ukrepe, da se zmanjša učinek izkrivljanja pomoči in njeni negativni učinki na trgovinske pogoje. V točki 80 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija ugotovila posebno naravo profesionalnega nogometa s tega vidika in predlagala številne ukrepe, ki bi se za profesionalni nogomet lahko razlagali kot izravnalni ukrepi v smislu smernic, kot so omejevanje njenih registriranih igralcev v mejah, ki jih dovoljuje nacionalna zveza, zgornja meja za plače pod običajnimi standardi v sektorju, prepoved stroškov prestopa za nove igralce za določeno obdobje ali povečanje dejavnosti v korist družbe. S sprejetjem omejitev števila igralcev ali njihovih plač bi klub sprejel tudi slabši konkurenčni položaj v primerjavi z drugimi klubi brez teh omejitev. Prepoved o nadomestilih za prestop omejuje izbiro novih tekmovalnih igralcev.

               (51)

               Komisija ugotavlja, da je Willem II v skladu z načrtom dejansko zmanjšal število zaposlenih in igralcev. Število zaposlenih se je zmanjšalo z 79 v sezoni 2009/2010 na 61 v sezoni 2010/2011 in na 53 v sezoni 2011/2012. Število registriranih igralcev se je zmanjšalo z 31 na 27. Stroški plač (16) so bili znižani na 48 % prometa, kar je precej manj od standarda UEFA, ki znaša 70 % samo za igralce. Plačila za prestop za nove igralce se med prestrukturiranjem ne izvajajo. Ti ukrepi so oslabili ekipo kluba in tako prispevali k njegovemu nazadovanju v drugo ligo ob koncu sezon 2010/2011 in 2012/2013. Komisija navaja tudi več izdatkov kluba za javno korist v okviru treniranja amaterjev. Komisija meni, da so bili izvedeni izravnalni ukrepi, ki jih zahtevajo smernice, kar je oslabilo konkurenčni položaj kluba Willem II v profesionalnem nogometu.

         5.2.5   Pomoč, omejena na najmanjšo potrebno

               (52)

               Komisija tudi ugotavlja, da je načrt za prestrukturiranje poleg izvedenih notranjih varčevanj pretežno financiran s strani zunanjih zasebnih subjektov. Devet zasebnih podjetij se je v letu 2009 dogovorilo za skupno posojilo 2,25 milijona EUR za Willem II v času, ko so se pojavile finančne težave. Leta 2010 jih je bilo mogoče prepričati, da so podaljšala trajanje posojil in niso vložila zahtevkov za svoje terjatve, dokler jih Willem II ne bo zmožen plačati. Sprejela so tudi nižjo obrestno mero v višini 3 %. Šest od njih se je dalo prepričati, da so v celoti odpisala 10 % svojih terjatev. S tem je izpolnjena zahteva iz točke 44 smernic, po kateri naj bi bilo za srednja podjetja, kot je Willem II, najmanj 40 % stroškov za prestrukturiranje krito iz prispevka upravičenca, vključno z zunanjim financiranjem, kar dokazuje prepričanje v sposobnost preživetja upravičenca.

               (53)

               Znesek pomoči je bil potreben. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi ta omogočil zmerno pozitiven rezultat v sezonah 2010/2011 in 2011/2012 ter počasi izboljšal lastniški kapital. Načrt ne dovoljuje klubu Willem II, da kupi nove igralce ali jih privabi z višjimi plačami.

         5.2.6   Spremljanje in letno poročilo

               (54)

               Točka 49 smernic določa, da država članica o ustreznem izvajanju načrta za prestrukturiranje pošilja redna podrobna poročila. Točka 51 določa manj stroge pogoje za mala in srednja podjetja, za katera se šteje za zadostno letno pošiljanje kopij bilance stanja in bilance uspeha. Nizozemska se je zavezala k predložitvi teh poročil.

         5.2.7   Načelo o enkratni pomoči (enkrat in zadnjič)

               (55)

               V skladu s točkami od 72 do 77 smernic je Nizozemska potrdila, da Willem II ni prejel pomoči za reševanje ali prestrukturiranje v desetih letih pred dodelitvijo zadevne pomoči. Zavezala se je tudi, da v naslednjih desetih letih klubu ne bo dodelila nikakršne nove pomoči za reševanje ali prestrukturiranje.

         6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (56)

               Komisija ugotavlja, da je Nizozemska nezakonito izvedla pomoč klubu Willem II, s čimer je kršila člen 108(3) Pogodbe. Državna pomoč v višini 2,4 milijona EUR, ki je bila dodeljena klubu Willem II med letoma 2009 in 2010, izpolnjuje pogoje za pomoč za prestrukturiranje iz smernic in se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Državna pomoč v višini 2,4 milijona EUR, ki jo je Nizozemska izvedla v korist nogometnega kluba Willem II v Tilburgu, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

      V Bruslju, 4. julija 2016

            Za Komisijo

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  Sklep Komisije v zadevi SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nizozemska pomoč nekaterim nizozemskim profesionalnim nogometnim klubom v obdobju 2008–2011 – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 116, 23.4.2013, str. 19).

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  Pred sklenitvijo pogodbe je bila občina zakoniti lastnik stadiona in zemljišča, na katerem ta stoji, medtem ko je imel Willem II ekonomsko lastništvo stadiona, v katerega je vložil svoj denar.

      (4)  Zadeva Olympique Lyonnais, C-325/08, ECLI:EU:C:2010:143, točki 27 in 28; zadeva Meca-Medina in Majcen proti Komisiji, C-519/04 P, ECLI:EU:C:2006:492, točka 22, in zadeva Bosman, C-415/93, ECLI:EU:C:1995:463, točka 73.

      (5)  Odločitve Komisije glede Nemčije z dne 20. marca 2013 v zadevah Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (SA.35135 (2012/N), točka 12) in Multifunktionsarena der Stadt Jena (SA.35440 (2012/N), povzetek v UL C 140, 18.5.2013, str. 1) ter z dne 2. oktobra 2013 v zadevi Fußballstadion Chemnitz (SA.36105 (2013/N), povzetek v UL C 50, 21.2.2014, str. 1, točke od 12 do 14); odločitve Komisije glede Španije z dne 18. decembra 2013 v zadevi o morebitni državni pomoči štirim španskim profesionalnim nogometnim klubom (zadeva SA.29769 (2013/C), točka 28); v zadevi Real Madrid CF (zadeva SA.33754 (2013/C), točka 20) in v zadevi o domnevni pomoči trem nogometnim klubom v Valencii (zadeva SA.36387 (2013/C), točka 16, objavljena v UL C 69, 7.3.2014, str. 99).

      (6)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2). Uporaba navedenih smernic je bila podaljšana s Sporočilom Komisije o podaljšanju uporabe Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah z dne 1. oktobra 2004 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3).

      (7)  30.6.2008–1.7.2009.

      (8)  30.6.2009–1.7.2010.

      (9)  Plan van aanpak Willem II z dne 23. julija 2010.

      (10)  Na primer sodba Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig Halle GmbH proti Komisiji, C-288/11, ECLI:EU:C:2012:821.

      (11)  Glej opombo 6.

      (12)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

      (13)  30.6.2008–1.7.2009.

      (14)  30.6.2009–1.7.2010.

      (15)  Glej opombo 9.

      (16)  Finančni izkazi za Willem II ne ločujejo plač igralcev od drugih zaposlenih.