title: Sklep Sveta (EU) 2015/1037 z dne 7. maja 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               3.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/64

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1037
   z dne 7. maja 2015
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(a) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Republiko Trinidad in Tobago prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2).

               (2)

               Navedeni sklic na Republiko Trinidad in Tobago je opremljen z opombo, v kateri je navedeno, da se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo.

               (3)

               Svet je 9. oktobra 2014 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Trinidad in Tobago za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo ter Trinidadom in Tobagom o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (4)

               Pogajanja o Sporazumu so se začela 12. novembra 2014 in so se uspešno končala s parafiranjem Sporazuma 15. decembra 2014 z izmenjavo pisem.

               (5)

               Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene k Sporazumu, pa bi bilo treba odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva njegovega podpisa do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev.

               (6)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (7)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Izjave, priložene k temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.
   Člen 3
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 4
   Sporazum se začasno uporablja od dneva njegovega podpisa (5) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. maja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.


title: 2006/909/ES: Sklep Sveta z dne 4. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o prilagoditvi trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru   (Besedilo velja za EGP)

text:
               9.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/30

         SKLEP SVETA
   z dne 4. decembra 2006
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o prilagoditvi trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/909/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 19(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru predvideva, da pogodbenice preučijo vse težave, ki bi lahko nastale v njihovi trgovini s kmetijskimi proizvodi, in si prizadevajo poiskati ustrezne rešitve.

               (2)

               Kraljevina Norveška in Evropska skupnost sta imeli dvostranska posvetovanja na podlagi omenjenega člena 19(1), ki so se zadovoljivo končala 7. junija 2006 in na podlagi katerih je bil dosežen sporazum.

               (3)

               Zadevni sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o prilagoditvi trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.

      V Bruslju, 4. decembra 2006

            Za Svet

            Predsednica

         L. LUHTANEN

    ---documentbreak---

               9.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/31

         SPORAZUM
   v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o prilagoditvi trgovinskih preferencialov za sir na podlagi člena 19 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru
   Spoštovani,
   v čast mi je sklicevati se na posvetovanja med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško glede prilagoditev preferencialov za sir na podlagi člena 19(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki so potekala od 3. maja do 7. junija 2006.
   Z namenom izboljšanja dvostranskih trgovinskih pogojev za sir sta se Evropska skupnost in Kraljevina Norveška sporazumeli, da prilagodita sedanje zadevne preferenčne kvote.
   Potrjujem, da so bili rezultati posvetovanj naslednji:

               1.

               Kraljevina Norveška bo za 500 ton povečala obstoječo letno brezcarinsko tarifno kvoto za uvoz sira s poreklom iz Evropske skupnosti na Norveško. Dodatna količina bo obstoječim uvoznikom dodeljena sorazmerno (to je 12,5 % povečanje obstoječih kvot). Količina dodatne tarifne kvote bo 250 ton v letu 2006. Dodatna kvota bo odprta čimprej, vendar najpozneje do 1. novembra 2006.

               2.

               Evropska skupnost bo združila dve obstoječi letni brezcarinski tarifni kvoti za uvoz sira s poreklom iz Norveške v Evropsko skupnost (kvoti številki 09.4781 in 09.4782). Evropska skupnost bo uporabila običajne določbe glede upravljanja te združene tarifne kvote v skladu s sistemom upravljanja izdaje dovoljenj. Evropska skupnost bo izvajala to združitev z dne 1. januarja 2007 od začetka drugega polletja (1. januar 2007–30. junij 2007) leta upravljanja te koncesije (1. julij 2006–30. junij 2007). Morebitna nezadostna uporaba obstoječih kvot sira v polletju od 1. julija 2006 do 31. decembra 2006 se prenese v polletje od 1. januarja 2007 do 30. junija 2007.

               3.

               Pravila o poreklu, ki se uporabljajo za izvajanje prilagoditev, navedenih v postavkah 1 in 2, so določena v Prilogi IV k Izmenjavi pisem z dne 2. maja 1992. Vendar pa se odstavek 2 Priloge IV sklicuje na seznam v Prilogi II k Protokolu 4 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki se uporablja v skladu s Prilogo I k istemu protokolu, namesto seznama v Dodatku iz odstavka 2 Priloge IV k Izmenjavi pisem z dne 2. maja 1992.

               4.

               Pogodbenici soglašata, da bosta sprejeli potrebne ukrepe za zagotovitev upravljanja tarifnih kvot tako, da bo uvoz lahko potekal redno in da bodo količine, dogovorjene za uvoz, lahko dejansko uvožene.

         To izmenjavo pisem pogodbenici odobrita v skladu s svojimi postopki.
   V čast mi je potrditi, da se Evropska skupnost strinja z vsebino tega pisma.
   Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se Vlada Kraljevine Norveške strinja z vsebino tega pisma.
   Sprejmite, prosim, izraz mojega globokega spoštovanja.

   Spoštovani,
   v čast mi je potrditi sprejem vašega pisma z današnjim datumom z naslednjo vsebino:
   „V čast mi je sklicevati se na posvetovanja med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško glede prilagoditev preferencialov za sir na podlagi člena 19(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki so potekala od 3. maja do 7. junija 2006.
   Z namenom izboljšanja dvostranskih trgovinskih pogojev za sir sta se Evropska skupnost in Kraljevina Norveška sporazumeli, da prilagodita sedanje zadevne preferenčne kvote.
   Potrjujem, da so bili rezultati posvetovanj naslednji:

               1.

               Kraljevina Norveška bo za 500 ton povečala obstoječo letno brezcarinsko tarifno kvoto za uvoz sira s poreklom iz Evropske skupnosti na Norveško. Dodatna količina bo obstoječim uvoznikom dodeljena sorazmerno (to je 12,5 % povečanje obstoječih kvot). Količina dodatne tarifne kvote bo 250 ton v letu 2006. Dodatna kvota bo odprta čimprej, vendar najpozneje do 1. novembra 2006.

               2.

               Evropska skupnost bo združila dve obstoječi letni brezcarinski tarifni kvoti za uvoz sira s poreklom iz Norveške v Evropsko skupnost (kvoti številki 09.4781 in 09.4782). Evropska skupnost bo uporabila običajne določbe glede upravljanja te združene tarifne kvote v skladu s sistemom upravljanja izdaje dovoljenj. Evropska skupnost bo izvajala to združitev z dne 1. januarja 2007 od začetka drugega polletja (1. januar 2007–30. junij 2007) leta upravljanja te koncesije (1. julij 2006–30. junij 2007). Morebitna nezadostna uporaba obstoječih kvot sira v polletju od 1. julija 2006 do 31. decembra 2006 se prenese v polletje od 1. januarja 2007 do 30. junija 2007.

               3.

               Pravila o poreklu, ki se uporabljajo za izvajanje prilagoditev, navedenih v postavkah 1 in 2, so določena v Prilogi IV k Izmenjavi pisem z dne 2. maja 1992. Vendar pa se odstavek 2 Priloge IV sklicuje na seznam v Prilogi II k Protokolu 4 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, ki se uporablja v skladu s Prilogo I k istemu protokolu, namesto seznama v Dodatku iz odstavka 2 Priloge IV k Izmenjavi pisem z dne 2. maja 1992.

               4.

               Pogodbenici soglašata, da bosta sprejeli potrebne ukrepe za zagotovitev upravljanja tarifnih kvot tako, da bo uvoz lahko potekal redno in da bodo količine, dogovorjene za uvoz, lahko dejansko uvožene.

         To izmenjavo pisem pogodbenici odobrita v skladu s svojimi postopki.
   V čast mi je potrditi, da se Evropska skupnost strinja z vsebino tega pisma.
   Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se Vlada Kraljevine Norveške strinja z vsebino tega pisma.“
   V čast mi je potrditi, da se Vlada Norveške strinja z vsebino vašega pisma.
   Sprejmite, prosim, izraz mojega globokega spoštovanja.


title: Sklep Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) in razveljavitvi Sklepa 2000/820/PNZ

text:
               1.10.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 256/63

      SKLEP SVETA 2005/681/PNZ
   z dne 20. septembra 2005
   o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) in razveljavitvi Sklepa 2000/820/PNZ
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1)(c) in 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet se je na srečanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 strinjal, da je treba ustanoviti Evropsko policijsko akademijo, v nadaljnjem besedilu „CEPOL“, namenjeno usposabljanju visokih policijskih uradnikov.

               (2)

               Evropska policijska akademija je bila ustanovljena s Sklepom Sveta 2000/820/PNZ (2).

               (3)

               Postalo je očitno, da bi se delovanje CEPOL-a lahko izboljšalo, če bi se financiral iz splošnega proračuna Evropske unije in če bi kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti veljali za direktorja in osebje sekretariata CEPOL-a.

               (4)

               Sklepi Sveta z dne 24. februarja 2005 zato zahtevajo, naj se zgoraj navedene spremembe izvedejo, zaradi česar je treba razveljaviti Sklep 2000/820/PNZ in sprejeti nov sklep Sveta glede CEPOL-a.

               (5)

               CEPOL naj tudi v prihodnje deluje kot mreža, ki povezuje nacionalne ustanove za usposabljanje, katerih naloge vključujejo usposabljanje visokih policijskih uradnikov držav članic v skladu s splošnimi načeli iz Sklepa 2000/820/PNZ.

               (6)

               CEPOL naj opravlja svoje naloge postopno glede na cilje iz letnih delovnih programov in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev.

               (7)

               Potrebna je vrsta tehničnih sprememb, da bi se sestava CEPOL-a prilagodila postopkom, ki se izvajajo v okviru splošnega proračuna Evropske unije ter kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

               (8)

               Druge določbe v največji možni meri temeljijo na Sklepu 2000/820/PNZ.

               (9)

               Tehnične spremembe vključujejo spremembe določb glede odnosov s tretjimi državami, delovanja Upravnega sveta, nalog direktorja, osebja sekretariata CEPOL-a, finančnih zahtev, dostopa do dokumentov in ocenjevanja.

               (10)

               Za zagotovitev kontinuitete so potrebne posebne prehodne odločbe –

         SKLENIL:
   POGLAVJE I
   USTANOVITEV, PRAVNA OSEBA IN SEDEŽ
   Člen 1
   Ustanovitev
   1.   Ustanovi se Evropska policijska akademija (CEPOL). Šteje se za naslednika CEPOL-a, ki je bil ustanovljen s Sklepom 2000/820/PNZ.
   2.   Brez poseganja v prihodnji razvoj dogodkov, deluje CEPOL kot mreža, ki povezuje nacionalne ustanove za usposabljanje v državah članicah, katerih naloge vključujejo usposabljanje visokih policijskih uradnikov in ki v ta namen tesno sodelujejo.
   3.   Naloga CEPOL-a je izvajanje programov in pobud, ki jih sprejme Upravni svet.
   Člen 2
   Pravna oseba
   1.   CEPOL je pravna oseba.
   2.   CEPOL v vsaki državi članici uživa najobsežnejšo pravno in pogodbeno sposobnost, ki je na voljo pravnim osebam v okviru nacionalne zakonodaje. CEPOL zlasti lahko pridobiva in prodaja premičnine ali nepremičnine in je lahko stranka v pravnih postopkih.
   3.   Direktor zastopa CEPOL v vseh pravnih dejanjih in obveznostih.
   Člen 3
   Privilegiji in imunitete
   Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti se uporablja za direktorja CEPOL-a in osebje njegovega sekretariata, razen za osebje, dodeljeno iz držav članic.
   Člen 4
   Sedež
   Sedež CEPOL-a je v Bramshillu, v Združenem kraljestvu.
   POGLAVJE II
   NAMEN, CILJI IN NALOGE
   Člen 5
   Namen
   Namen CEPOL-a je pomagati pri usposabljanju visokih policijskih uradnikov držav članic z optimizacijo sodelovanja med različnimi sestavnimi deli CEPOL. CEPOL podpira in razvija evropski pristop h glavnim problemom, s katerimi se srečujejo države članice v boju proti kriminalu, pri njegovem preprečevanju in vzdrževanju javnega reda in miru ter javne varnosti, zlasti v zvezi s čezmejnimi razsežnostmi teh problemov.
   Člen 6
   Cilji
   Cilji CEPOL-a so naslednji:

               1.

               izboljšanje poznavanja nacionalnih policijskih sistemov in struktur drugih držav članic ter čezmejnega policijskega sodelovanja znotraj Evropske unije;

               2.

               izboljšanje poznavanja mednarodnih instrumentov in instrumentov Unije, zlasti na naslednjih področjih:

                           (a)

                           institucij Evropske unije, njihovega delovanja in vloge, pa tudi mehanizmov odločanja in pravnih instrumentov Evropske unije, zlasti kar zadeva njihov vpliv na sodelovanje pri kazenskem pregonu;

                           (b)

                           Europolovih ciljev, sestave in delovanja, pa tudi možnosti za kar najtesnejše sodelovanje med Europolom in ustreznimi organi kazenskega pregona v državah članicah v boju proti organiziranemu kriminalu;

                           (c)

                           Eurojustovih ciljev, sestave in delovanja;

               3.

               zagotavljanje ustreznega usposabljanja v zvezi s spoštovanjem demokratičnih zaščitnih ukrepov, zlasti pravic do obrambe.

         Člen 7
   Naloge
   Za doseganje teh ciljev lahko CEPOL izvaja zlasti naslednje ukrepe:

               (a)

               visokim policijskim uradnikom zagotavlja oblike usposabljanja, ki temeljijo na skupnih standardih;

               (b)

               prispeva k pripravi usklajenih programov za usposabljanje policijskih uradnikov srednjega vodstvenega kadra, policijskih uradnikov srednjega vodstvenega kadra na terenu in policijskih uradnikov na terenu v zvezi s čezmejnim sodelovanjem med policijskimi silami v Evropi, in pomaga pri oblikovanju ustreznih izpopolnjenih programov usposabljanja, kakor tudi razvija in izvaja usposabljanje za inštruktorje;

               (c)

               izvaja specialistično usposabljanje za policijske uradnike, ki imajo ključno vlogo v boju proti čezmejnemu kriminalu, s posebnim poudarkom na organiziranem kriminalu;

               (d)

               razširja najboljšo prakso in rezultate raziskav;

               (e)

               razvija in izvaja usposabljanje za pripravo policijskih sil Evropske unije za sodelovanje v nevojaškem kriznem upravljanju;

               (f)

               razvija in izvaja usposabljanje policijskih organov iz držav kandidatk, vključno z usposabljanjem policijskih uradnikov, ki imajo ključne vloge;

               (g)

               olajša ustrezne izmenjave in začasne dodelitve policijskih uradnikov v sklopu usposabljanja;

               (h)

               razvija elektronsko omrežje za zagotavljanje podpore CEPOL-u pri izvajanju njegovih nalog, pri čemer skrbi za potrebne varnostne ukrepe;

               (i)

               omogoča visokim policijskim uradnikom držav članic, da si pridobijo ustrezna jezikovna znanja.

         Člen 8
   Sodelovanje z drugimi organi
   1.   CEPOL lahko sodeluje z ustreznimi organi Evropske unije na področju pravosodja, kazenskega pregona in drugih sorodnih področjih ter z ustreznimi organi za usposabljanje v Evropi.
   2.   CEPOL lahko sodeluje z nacionalnimi ustanovami za usposabljanje iz držav, ki niso članice Evropske unije, zlasti s tistimi iz držav kandidatk, kakor tudi iz Islandije, Norveške in Švice.
   3.   Upravni svet lahko pooblasti direktorja CEPOL-a, da se pogaja o sporazumih o sodelovanju s katerimi koli organi, navedenimi v odstavkih 1 in 2.
   Taki sporazumi o sodelovanju se lahko sklenejo le s pooblastilom upravnega sveta
   Sporazume o sodelovanju z organi iz držav, ki niso članice Evropske unije, se lahko sklene le, ob odobritvi Sveta.
   4.   CEPOL lahko upošteva priporočila Europola in/ali Delovne skupine načelnikov policije držav članic EU, brez poseganja v pravila, ki urejajo sprejem delovnega programa CEPOL-a.
   POGLAVJE III
   ORGANI, OSEBJE IN KONTAKTNE TOČKE
   Člen 9
   Organi
   Organi CEPOL-a so:

               1.

               Upravni svet.

               2.

               Direktor, ki vodi sekretariat CEPOL-a.

         Člen 10
   Upravni svet
   1.   Upravni svet sestavlja po ena delegacija iz vsake države članice. Vsaka delegacija ima en glas.
   2.   Člani upravnega sveta so po možnosti direktorji nacionalnih ustanov za usposabljanje. Kadar iz posamezne države članice prihaja več direktorjev, ti skupaj sestavljajo delegacijo. Upravnemu svetu predseduje predstavnik države članice, ki predseduje Svetu Evropske unije.
   3.   Predstavniki Komisije in generalnega sekretariata Sveta Evropske unije ter Europola so povabljeni, da se udeležijo sestankov kot opazovalci brez glasovalne pravice.
   4.   Člane upravnega sveta lahko spremljajo strokovnjaki.
   5.   Direktor CEPOL-a se udeležuje sestankov upravnega sveta, vendar je brez glasovalne pravice.
   6.   Upravni svet se sestane vsaj dvakrat letno.
   7.   Razen kadar je v tem sklepu določeno drugače, upravni svet odloča z dvotretjinsko večino svojih članov.
   8.   Upravni svet sprejme svoj poslovnik.
   9.   Upravni svet sprejema:

               (a)

               skupne učne načrte, modele usposabljanja, učne metode in kakršna koli druga orodja za učenje in poučevanje;

               (b)

               odločitev o imenovanju direktorja;

               (c)

               s soglasjem osnutek proračuna, ki se predloži Komisiji;

               (d)

               delovni program, po posvetovanju s Komisijo, ki se predloži Svetu v odobritev;

               (e)

               letno poročilo in petletno poročilo CEPOL-a, ki se predložita Komisiji in Svetu, da bi se Svet z njima seznanil in ju odobril;

               (f)

               izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje CEPOL-a na predlog direktorja in po soglasju Komisije.

         10.   Upravni svet se lahko, če je to nujno potrebno, odloči oblikovati delovne skupine, ki pripravljajo priporočila, razvijajo in predlagajo strategije, koncepte in orodja za usposabljanje, ali opravljajo kakršne koli druge svetovalne naloge, ki se upravnemu svetu zdijo potrebne. Upravni svet sestavi pravila, ki urejajo oblikovanje in delovanje delovnih skupin.
   11.   Upravni svet izvaja pristojnosti v zvezi z direktorjem iz člena 13(3).
   12.   Brez poseganja v odstavek 9(d) in (e), se delovni program, letno poročilo CEPOL-ovih dejavnosti in petletno poročilo CEPOL-a posredujejo Evropskemu parlamentu in Komisiji v vednost in se objavijo.
   Člen 11
   Direktor
   1.   Direktorja s seznama najmanj treh kandidatov, ki ga predloži izbirni odbor, imenuje upravni svet za obdobje štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja.
   Upravni svet določi pravila glede izbire kandidatov. Ta pravila odobri Svet preden začnejo veljati.
   2.   Upravni svet se lahko odloči o podaljšanju mandata direktorju.
   3.   Upravni svet lahko odstrani direktorja z njegovega položaja.
   4.   Direktor je odgovoren za tekoče upravljanje dela CEPOL-a. Direktor podpira delo upravnega sveta in:

               (a)

               izvaja pooblastila v zvezi z osebjem iz člena 13(3);

               (b)

               sprejema vse potrebne ukrepe, vključno s sprejetjem notranjih upravnih navodil in objavljanjem obvestil, za zagotovitev delovanja CEPOL-a v skladu z določbami tega sklepa;

               (c)

               sestavi predhodni osnutek proračuna, predhodni osnutek letnega poročila ter predhodni osnutek delovnega programa, ki se predložijo upravnemu svetu;

               (d)

               izvršuje proračun;

               (e)

               vzdržuje stike z ustreznimi službami v državah članicah;

               (f)

               usklajuje izvajanje delovnega programa;

               (g)

               opravlja vse druge naloge, ki mu jih dodeli upravni svet.

         5.   Direktor je za svoje dejavnosti odgovoren upravnemu svetu.
   6.   Direktor mora na zahtevo Sveta poročati o opravljanju svojih dolžnosti. Direktor lahko stori enako, če to zahteva Evropski parlament.
   7.   Direktor se z vlado države članice gostiteljice dogovori o sporazumu o sedežu in ga predloži v odobritev upravnemu svetu.
   Člen 12
   Sekretariat CEPOL-a
   Sekretariat CEPOL-a pomaga CEPOL-u pri administrativnih nalogah, ki so potrebne za delovanje CEPOL-a in izvaja letni program ter, kjer je to primerno, dodatne programe in pobude.
   Člen 13
   Osebje sekretariata CEPOL-a
   1.   Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v Evropskih skupnostih in pravila, ki jih skupaj sprejmejo institucije Evropskih skupnosti zaradi izvajanja teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev se uporabljajo za direktorja CEPOL-a in osebje sekretariata CEPOL-a, ki se je zaposlilo po začetku veljavnosti tega sklepa.
   2.   CEPOL se šteje za namene izvajanja Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o Kadrovskih predpisih za uradnike in o pogojih zaposlovanja za druge uslužbence Evropskih skupnosti in posebni ukrepi institucij, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (3) kot agencija v smislu člena 1a odstavka 2 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti.
   3.   CEPOL v zvezi z osebjem svojega sekretariata izvaja pooblastila, ki jih organu, odgovornemu za imenovanja, podeljujejo kadrovski predpisi za uradnike in organu, pristojnemu za sklepanje pogodb, podeljujejo pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev v skladu z določbami iz členov 10(11) in 11(4)(a) tega sklepa.
   4.   Osebje sekretariata CEPOL-a sestavljajo uradniki, ki jih dodeli institucija v okviru kadrovskih prepisov za uradnike Evropskih skupnosti, strokovnjaki, ki jih dodelijo države članice in drugi uslužbenci, ki jih CEPOL zaposli za izvajanje svojih nalog, vsi so zaposleni za določen čas.
   5.   Dodelitev nacionalnih strokovnjakov sekretariatu CEPOL-a iz držav članic je v skladu s Sklepom Sveta 2003/479/ES z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (4), ki se uporabljajo smiselno.
   Člen 14
   Kontaktne točke
   Nacionalna kontaktna točka CEPOL-a se lahko vzpostavi v vsaki državi članici. Brez poseganja v pravico držav članic, da organizirajo to kontaktno točko, kakor se jim zdi najbolj ustrezno, je kontaktna točka po možnosti delegacija države članice v upravnem svetu Nacionalna kontaktna točka skrbi za učinkovito sodelovanje med CEPOL-om in ustanovami za usposabljanje.
   POGLAVJE IV
   FINANČNE ZAHTEVE
   Člen 15
   Proračun
   1.   Prihodki CEPOL-a obsegajo, ne glede na druge vrste prihodkov, subvencije Skupnosti iz splošnega proračuna Evropske unije (oddelek Komisija).
   2.   Odhodki CEPOL-a vključujejo stroške osebja, upravne stroške, ter stroške infrastrukture in delovanja.
   3.   Direktor sestavi načrt prihodkov in odhodkov CEPOL-a za naslednje proračunsko leto in ga posreduje upravnemu svetu skupaj z začasnim načrtom delovnih mest.
   4.   Prihodki in odhodki so uravnoteženi.
   5.   Upravni svet sprejme osnutek načrta, vključno z začasnim načrtom delovnih mest, ki ga spremlja predhodni delovni program, in ga najpozneje do 31. marca vsakega leta posreduje Komisiji. Če ima Komisija pripombe na osnutek načrta, se posvetuje z upravnim svetom v roku 30 dni po prejemu osnutka načrta.
   6.   Komisija posreduje načrt Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „organ, pristojen za proračun“) skupaj s predhodnim predlogom proračuna Evropske unije.
   7.   Komisija na podlagi načrta vključi v predhodni osnutek proračuna Evropske unije finančni načrt, kakršen se ji zdi potreben za načrt delovnih mest, in znesek subvencije v breme splošnega proračuna, ter to predloži organu, pristojnemu za proračun v skladu s členom 272 Pogodbe.
   8.   Organ, pristojen za proračun odobri proračunska sredstva za subvencioniranje CEPOL-a. Organ, pristojen za proračun sprejme načrt delovnih mest CEPOL-a.
   9.   Upravni svet sprejme proračun in načrt delovnih mest CEPOL-a. Ta sta dokončna, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ju ustrezno prilagodi.
   10.   Vsaka sprememba proračuna, vključno z načrtom delovnih mest, je v skladu s postopki, določenimi v odstavkih (5) do (9).
   11.   Upravni svet čim prej uradno obvesti organ, pristojen za proračun o svoji nameri za izvajanje kakršnega koli projekta, ki ima lahko znatne finančne posledice za sestavo njegovega proračuna, zlasti projektov, povezanih z nepremičninami, kot sta najem ali nakup stavb. O tem obvesti Komisijo.
   12.   Ko veja organa, pristojnega za proračun oznani svojo namero za podajo mnenja, predloži svoje mnenje upravnemu odboru v obdobju šestih tednov od datuma obvestila o projektu.
   Člen 16
   Izvrševanje proračuna in nadzor nad njim
   1.   Proračun CEPOL-a izvršuje direktor.
   2.   Računovodja CEPOL-a najpozneje do 1. marca po vsakem proračunskem letu posreduje računovodji Komisije začasni obračun skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za tisto proračunsko leto. Računovodja Komisije združi začasne obračune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (Finančna uredba) (5).
   3.   Računovodja Komisije najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu posreduje začasni obračun CEPOL-a Računskemu sodišču skupaj s poročilom o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za tisto proračunsko leto. Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za tisto proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.
   4.   Direktor po prejemu ugotovitev Računskega sodišča glede začasnega obračuna CEPOL-a skladno s členom 129 Finančne uredbe na lastno odgovornost sestavi končni obračun in ga posreduje upravnemu svetu v presojo.
   5.   Upravni svet poda svoje mnenje o končnem obračunu CEPOL-a.
   6.   Direktor najpozneje do 1. julija naslednjega leta pošlje končni obračun skupaj z mnenjem upravnega sveta Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu parlamentu in Svetu.
   7.   Končni obračun se objavi.
   8.   Direktor pošlje Računskemu sodišču odgovor na njegove ugotovitve najpozneje do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu svetu.
   9.   Na priporočilo Sveta Evropski parlament do 30. aprila leta n + 2 da razrešnico direktorju CEPOL-a glede izvrševanja proračuna za leto n.
   Člen 17
   Finančna določba
   Finančna pravila za CEPOL soglasno sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ne smejo odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), razen če to ni izrecno potrebno za delovanje CEPOL-a in s tem predhodno soglaša Komisija. Organ, pristojen za proračun se obvesti o teh odstopanjih.
   Člen 18
   Boj proti goljufijam
   1.   Za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem se brez omejitev uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).
   2.   CEPOL pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in brez odlašanja izda ustrezne predpise, ki veljajo za direktorja CEPOL-a in osebje sekretariata CEPOL-a.
   3.   Odločitve glede financiranja in izvedbenih sporazumov ter instrumentov, ki izhajajo iz njih izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi opravljata preglede na kraju samem med prejemniki CEPOL-ove denarne podpore in agenti, odgovornimi za dodeljevanje le-te.
   POGLAVJE V
   RAZNE DOLOČBE
   Člen 19
   Jeziki
   Za CEPOL se uporabljajo določbe iz Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (8). Letno poročilo Svetu iz člena 10(9)(e), se sestavi v uradnih jezikih institucij Unije.
   Člen 20
   Dostop do dokumentov
   Upravni odbor na podlagi predloga direktorja in ne pozneje kot šest mesecev po začetku veljavnosti tega sklepa sprejme pravila za dostop do dokumentov CEPOL-a, ob upoštevanju načel in omejitev iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (9).
   Člen 21
   Ocena
   1.   V petih letih od začetka veljavnosti te pogodbe in nato vsakih pet let upravni svet naroči neodvisno zunanjo ocenjevanje izvajanja tega sklepa in s strani CEPOL-a izvedenih dejavnosti.
   2.   Vsako ocenjevanje ovrednoti vpliv tega sklepa, koristnost, ustreznost, učinkovitost ter uspešnost CEPOL-a in njegovih delovnih praks.
   3.   Upravni svet prejme oceno in pošlje Komisiji priporočila glede sestave CEPOL-a in njegovih delovnih praks. Ugotovitve ocene in priporočila so sestavni del petletnega poročila, ki se sestavi po postopku iz člena 10(9)(e).
   Člen 22
   Sklepi Sveta
   Pri delovanju v skladu s členi 8(3), 10(9)(d) in (e), 11(1) in 16(9), Svet odloča s kvalificirano večino svojih članov.
   POGLAVJE VI
   PREHODNE DOLOČBE
   Člen 23
   Splošno pravno nasledstvo
   1.   CEPOL, ustanovljen s tem sklepom, je splošni pravni naslednik CEPOL-a, ustanovljenega s Sklepom 2000/820/PNZ glede vseh pogodb, ki jih je slednji sklenil, kakor tudi glede vseh njegovih obveznosti in lastnine, ki jo je pridobil.
   2.   Brez poseganja v člen 11(7) sporazum o sedežu, sklenjen na podlagi člena 4(1) Sklepa 2000/820/PNZ, velja za CEPOL, ustanovljen s tem sklepom, do preklica.
   Člen 24
   Direktor in osebje
   1.   Direktor, imenovan na podlagi člena 4(2) Sklepa 2000/820/PNZ, je direktor v smislu člena 11 tega sklepa do izteka svojega mandata.
   2.   Če ta ne želi ali ni zmožen delovati v skladu z odstavkom 1, upravni svet imenuje prehodnega direktorja za obdobje največ 18 mesecev do postopka imenovanja v skladu s členom 11(1) tega sklepa.
   3.   Spoštujejo se pogodbe o zaposlitvi, sklenjene pred sprejetjem tega sklepa.
   4.   Nacionalni strokovnjaki, ki so dodeljeni CEPOL-u na podlagi Sklepa 2000/820/PNZ, so upravičeni do nadaljevanja svoje napotitve v CEPOL-u v skladu s pravili iz člena 13(5) tega sklepa.
   Člen 25
   Proračun
   1.   Postopek razrešnice glede proračunov, uveljavljen na podlagi člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ, se opravi v skladu s finančno uredbo, sprejeto na podlagi člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ.
   2.   Vsi odhodki, ki izhajajo iz obveznosti CEPOL-a v skladu s finančno uredbo iz člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ pred začetkom veljavnosti tega sklepa in ki v tem času še niso bili plačani, se krijejo iz proračuna CEPOL-a, kakor določa ta sklep.
   3.   Pred potekom obdobja devetih mesecev po začetku veljavnosti tega sklepa, upravni svet soglasno določi znesek, ki krije odhodke iz odstavka 2. Ustrezen znesek, ki se ga financira iz zbranega presežka proračunov, odobrenih na podlagi člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ, se prenese v proračun za leto 2006, določen s tem sklepom, in predstavlja namenske prihodke za kritje teh odhodkov.
   Če presežki niso zadostni za kritje odhodkov iz odstavka 2, države članice zagotovijo potrebno financiranje na podlagi Sklepa 2000/820/PNZ.
   4.   Preostanek presežkov proračunov, odobrenih na podlagi člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ se vrne državam članicam. Znesek, ki se izplača vsaki državi članici, izračuna na podlagi letnih prispevkov držav članic v proračune CEPOL-a, določenih v členu 5(2) Sklepa 2000/820/PNZ.
   Preostanek se vrne državam članicam v treh mesecih po tem, ko je bil določen znesek iz odstavka 3 in so bili zaključeni postopki razrešnice glede proračunov, odobrenih na podlagi člena 5(3) Sklepa 2000/820/PNZ.
   5.   CEPOL nadaljuje z izvajanjem projektov, financiranih s strani Skupnosti, v katerih sodeluje CEPOL, ustanovljen s Sklepom 2000/820/PNZ, vključno s projekti v okviru programov CARDS in MEDA.
   Člen 26
   Delovni program in letno poročilo
   1.   Letni program stalnega izobraževanja, sprejet na podlagi člena 3 Sklepa 2000/820/PNZ, se obravnava kot delovni program iz člena 10(9)(d), za katerega veljajo katere koli spremembe, sprejete v skladu z določbami tega sklepa.
   2.   Letno poročilo o dejavnostih CEPOL-a za leto 2005 se sestavi po postopku iz člena 3 Sklepa 2000/820/PNZ.
   Člen 27
   Institucionalna ureditev
   1.   Z namenom izvajanja prehodnih določb tega sklepa upravni svet, ustanovljen na podlagi člena 10 tega sklepa, nadomesti upravni svet, ustanovljen na podlagi Sklepa 2000/820/PNZ.
   2.   Ustrezne določbe Sklepa 2000/820/PNZ ter vsa pravila in predpisi, sprejeti za njihovo izvrševanje, ostanejo v veljavi zaradi izvajanja prehodnih določb tega sklepa, ne glede na člen 28 tega sklepa.
   Člen 28
   Ukrepi, ki se pripravijo pred začetkom veljavnosti
   Upravni svet, ustanovljen na podlagi Sklepa 2000/820/PNZ, kakor tudi direktor, imenovan na podlagi tega sklepa, pripravita sprejetje naslednjih instrumentov:

               (a)

               poslovnik upravnega sveta iz člena 10(8);

               (b)

               izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje CEPOL-a iz člena 10(9)(f);

               (c)

               pravila glede izbire kandidatov iz člena 11(1);

               (d)

               ukrepe iz člena 11(4)(b);

               (e)

               finančna pravila za CEPOL iz člena 17;

               (f)

               ukrepe iz člena 18(2); in

               (g)

               pravila za dostop do CEPOL-ovih dokumentov iz člena 20.

         POGLAVJE VII
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 29
   Razveljavitev
   Brez poseganja v Poglavje VI tega sklepa se Sklep 2000/820/PNZ razveljavi.
   Člen 30
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati 1. januarja 2006. Vendar pa se člen 28 uporablja z dnem po objavi tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 31
   Objava
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. septembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         M. BECKETT

      (1)  Mnenje, podano dne 12. aprila 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 336, 30.12.2000, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/567/PNZ (UL L 251, 27.7.2004, str. 20).

      (3)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).

      (4)  UL L 160, 28.6.2003, str. 72. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/240/ES (UL L 74, 12.3.2004, str. 17).

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72..

      (7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      (8)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

      (9)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.


title: Sklep Evropske centralne banke z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (ECB/2003/4)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0004

Uradni list L 078 , 25/03/2003 str. 0016 - 0019

		Sklep Evropske centralne bankez dne 20. marca 2003o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka(ECB/2003/4)(2003/205/ES)SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 106(1) Pogodbe ter člena 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 106(1) Pogodbe in člen 16 Statuta določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico, da v Skupnosti odobri izdajo bankovcev. Ta člena prav tako določata, da takšne bankovce lahko izdajajo Evropska centralna banka in nacionalne centralne banke. V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES), št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura [1], dajejo ECB in nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic (v nadaljnjem besedilu "NCB") eurobankovce v obtok.(2) Evropski monetarni inštitut (EMI) je izvedel pripravljalna dela za izdelavo in izdajo eurobankovcev ter zlasti glede dizajna eurobankovcev olajšal prepoznavanje in dobro sprejetje apoenov in specifikacij eurobankovcev s strani uporabnikov, upoštevajoč posebne vizualne in tehnične zahteve Evropskih združenj uporabnikov bankovcev.(3) ECB kot naslednik EMI razpolaga z avtorsko pravico nad različnimi vrstami dizajnov eurobankovcev, ki je prvotno pripadala EMI. ECB in NCB, ki delujejo v imenu ECB, lahko uveljavljajo to avtorsko pravico v zvezi z reprodukcijami, ki so izdane in distribuirane v nasprotju s to avtorsko pravico, kot so med drugim reprodukcije, ki lahko škodujejo ugledu eurobankovcev.(4) Pravica ECB in NCB do izdaje eurobankovcev vključuje pristojnost za vse vrste pravnega ukrepanja z namenom zaščititi integriteto eurobankovcev kot plačilnega sredstva. ECB sprejme ukrepe, ki zagotavljajo minimalno raven zaščite v vseh sodelujočih državah članicah in s tem zagotovi, da bo širša javnost znala ločiti pristne eurobankovce od reprodukcij. Zato je treba oblikovati skupna pravila, po katerih bo reprodukcija eurobankovcev dovoljena.(5) Določbe tega sklep ne smejo posegati v uporabo kazenskega prava, zlasti v zvezi s ponarejanjem.(6) Reprodukcije eurobankovcev v elektronski obliki se štejejo za zakonite, če izdelovalec v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične ukrepe za preprečitev izpisov, ki bi jih širša javnost utegnila pomotoma zamenjati za pristne eurobankovce.(7) Pristojnost ukrepanja glede zaščite integritete eurobankovcev kot plačilnega sredstva vključuje pristojnost sprejemanja skupnih pravil, po katerih so NCB pripravljene zamenjati okrnjene in poškodovane bankovce. V skladu s temi pravili so določene nekatere kategorije eurobankovcev, ki naj bi jih NCB zadržale, ko so jim te predložene v zamenjavo.(8) Del pristnega bankovca, ki je predložen v zamenjavo, mora izpolnjevati minimalne zahteve glede mer, da ga je mogoče zamenjati. Da se prepreči popačenje mer, npr. bankovec poškodovan zaradi krčenja, morajo biti te mere podane v odstotkih površine pristnega eurobankovca pred poškodbo.(9) Za spodbujanje vseh profesionalnih uporabnikov bankovcev k pravilnemu ravnanju s protiropnimi napravami, se zdi primerno, da jim NCB za zamenjavo, z uporabo takšnih naprav poškodovanih bankovcev, zaračunajo pristojbino kot plačilo za analize, opravljene v zvezi z zamenjavo takšnih eurobankovcev.(10) Ta pristojbina se ne zaračuna, kadar so bili bankovci okrnjeni ali poškodovani zaradi poskusa ropa ali dejanskega ropa ali tatvine. Da bi se izognili zanemarljivim pristojbinam, se te zaračunavajo samo, kadar se predloži v zamenjavo minimalno število okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev.(11) Večje količine eurobankovcev, ki so bile okrnjene ali poškodovane zaradi uporabe protiropnih naprav, je treba predložiti za zamenjavo v pakiranjih, ki vsebujejo minimalno število eurobankovcev.(12) Izključna pravica ECB, da odobri izdajo eurobankovcev v Skupnosti, vključuje pristojnost za jemanje eurobankovcev iz obtoka in določitev skupnih pravil, po katerih lahko ECB in NCB takšno jemanje iz obtoka izvedejo.(13) Zaradi jasnosti in pravne varnosti je primerno preoblikovati Sklep ECB/2001/7 z dne 30. avgusta 2001 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka [2], kakor je bil spremenjen s Sklepom ECB/2001/14 [3], ter v pravilih o reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka zagotoviti večjo preglednost nalog ECB in NCB -SKLENIL:Člen 1Apoeni in specifikacije1. Prva serija eurobankovcev vključuje sedem apoenov, od pet eurov do petsto eurov, na katerih je upodobljena tema "Evropska obdobja in stili" z naslednjimi osnovnimi specifikacijami:Nominalna vrednost (euro) | Mere | Prevladujoča barva | Dizajn |5 | 120 × 62 mm | siva | klasicizem |10 | 127 × 67 mm | rdeča | romanski slog |20 | 133 × 72 mm | modra | gotika |50 | 140 × 77 mm | oranžna | renesansa |100 | 147 × 82 mm | zelena | barok in rokoko |200 | 153 × 82 mm | rumeno rjava | obdobje arhitekture železa in stekla |500 | 160 × 82 mm | vijolična | moderna arhitektura 20. stoletja |2. Na sedmih apoenih serije eurobankovcev so prikazana vrata in okna na sprednji strani ter mostovi na zadnji strani. Upodobitve na vseh sedmih apoenih so tipične za različna prej navedena obdobja evropske kulturne zgodovine. Drugi elementi dizajna vključujejo: simbol Evropske unije; ime valute, izpisano v latinici in z grškimi črkami; začetnice ECB in njene različice v uradnih jezikih; simbol ©, ki označuje, da je ECB imetnik avtorske pravice; ter podpis predsednika ECB.Člen 2Pravila za reprodukcijo eurobankovcev1. "Reprodukcija" pomeni vsako fizično ali nefizično podobo, ki uporablja vse ali samo en del eurobankovca, v skladu s členom 1, ali dele njegovih posameznih elementov dizajna, kot so med drugim npr. barva, mere, uporaba črk ali simbolov, ki so lahko podobni ali dajejo splošen vtis eurobankovca, neodvisno:(a) od velikosti podobe; ali(b) materialov ali tehnik, uporabljenih za njeno izdelavo; ali(c) od tega, ali so bili podobi dodani elementi ali ilustracije, ki jih na bankovcih ni, ali ne; ali(d) od tega, ali je bil dizajn eurobankovca, kot so npr. črke ali simboli, spremenjen ali ne.2. Reprodukcije, ki jih utegne širša javnost pomotoma zamenjati za pristne bankovce, se štejejo za nezakonite.3. Reprodukcije, ki ustrezajo naslednjim merilom, se štejejo za zakonite, ker ni nevarnosti, da bi jih širša javnost utegnila pomotoma zamenjati za pristne eurobankovce:(a) enostranske reprodukcije eurobankovcev, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem da velikost reprodukcije po dolžini in širini znaša najmanj 125 % ali največ 75 % dolžine in širine zadevnega eurobankovca, kakor je določeno v členu 1; ali(b) dvostranske reprodukcije eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem da velikost reprodukcije po dolžini in širini znaša najmanj 200 % ali največ 50 % dolžine in širine zadevnega eurobankovca, kakor je določeno v členu 1; ali(c) reprodukcije posameznih elementov dizajna eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem da takšen element ni upodobljen na ozadju, ki spominja na bankovec; ali(d) enostranske reprodukcije, ki upodabljajo samo en del sprednje ali zadnje strani eurobankovca, pod pogojem da je takšen del manjši od ene tretjine izvirne sprednje ali zadnje strani eurobankovca, kakor je določeno v členu 1; ali(e) reprodukcije, narejene iz materiala, ki se brez dvoma razlikuje od papirja in v ničemer ne spominja na material, ki se uporablja za bankovce; ali(f) nefizične reprodukcije, dostopne elektronsko na spletnih straneh, po žici ali brezžično, ali preko drugih sredstev, z uporabo katerih imajo posamezniki dostop do teh nefizičnih reprodukcij s kraja ali v času, ki ga sami izberejo, če:- se beseda SPECIMEN natisne diagonalno čez reprodukcijo v pisavi Arial ali Arialu podobni pisavi. Dolžina besede SPECIMEN je enaka vsaj 75 % dolžine reprodukcije, višina besede pa vsaj 15 % širine reprodukcije; beseda je v neprozorni barvi, ki se loči od prevladujoče barve zadevnega eurobankovca skladnega s členom 1, in- resolucija elektronske reprodukcije v svoji pristni velikosti ne presega 72 pnp (pik na palec).4. ECB in NCB po prejemu pisne zahteve potrdijo, da so reprodukcije, ki ne ustrezajo merilom iz odstavka 3, zakonite, če jih splošna javnost ne more pomotoma zamenjati s pristnimi eurobankovci, kakor je določeno v členu 1. Kadar je reprodukcija izdelana na ozemlju ene same države članice, se zahteve v zvezi s prej navedenim naslovijo na NCB navedene države članice. V vseh drugih primerih se takšne zahteve naslovijo na ECB.5. Pravila za reprodukcijo eurobankovcev se uporabljajo tudi za eurobankovce, ki so bili iz obtoka vzeti ali pa so na podlagi te odločbe izgubili status zakonitega plačilnega sredstva.Člen 3Zamenjava okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev1. NCB na zahtevo in pod pogoji, ki so določeni v odstavku 2, zamenjajo okrnjene ali poškodovane pristne eurobankovce, ki veljajo za zakonito plačilno sredstvo, v naslednjih primerih:(a) kadar je predloženo več kot 50 % eurobankovca; ali(b) kadar je predloženo 50 % ali manj eurobankovca, če prosilec dokaže, da je bil manjkajoči del uničen.2. Poleg odstavka 1 veljajo za zamenjavo okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev, ki veljajo za zakonito plačilno sredstvo, naslednji dodatni pogoji:(a) v primeru dvoma, da je prosilec zakoniti lastnik eurobankovcev, ali da je eurobankovec pristen: prosilec je dolžan priskrbeti dokazilo o svoji identiteti;(b) če so predloženi s črnilom popackani, umazani ali impregnirani eurobankovci: prosilec je dolžan predložiti pisno razlago o vrsti madeža, umazanije ali impregnacije;(c) če so se eurobankovci razbarvali zaradi sprožitve protiropne naprave in so jih v zamenjavo predložili profesionalni uporabniki bankovcev, kakor je določeno v členu 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem [4]: profesionalni uporabniki bankovcev morajo predložiti pisno izjavo o vzroku in naravi razbarvanja;(d) če je bilo zaradi sprožitve protiropnih naprav okrnjena ali poškodovana večja količina eurobankovcev: treba jih je predložiti v pakiranjih po 100 eurobankovcev, pod pogojem da količina predloženih eurobankovcev zadostuje za izdelavo takšnega pakiranja.3. Ne glede na zgoraj navedeno:(a) Kadar NCB vedo ali imajo zadosten razlog za sum, da so bili eurobankovci namerno okrnjeni ali poškodovani, zamenjavo zavrnejo in zadržijo eurobankovce, da se prepreči vrnitev takšnih eurobankovcev v obtok, ali da se prosilcu prepreči, da bi jih predložil v zamenjavo drugi NCB.Vendar pa bodo zamenjale okrnjene ali poškodovane eurobankovce, če vedo ali imajo zadosten dokaz o dobri veri prosilcev. Eurobankovci, ki so okrnjeni ali poškodovani v manjšem obsegu, npr. če vsebujejo komentarje, številke ali krajše stavke, se načeloma ne štejejo za bankovce, ki so bili namerno okrnjeni ali poškodovani.(b) Kadar NCB vedo ali imajo zadosten razlog za sum, da je bilo storjeno kaznivo dejanje, zavrnejo zamenjavo okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev in jih s potrdilom o prejemu zadržijo kot dokaz ter predložijo pristojnim organom, da začnejo ali podprejo preiskavo kaznivega dejanja v teku. Če pristojni organi ne odločijo drugače, se eurobankovci po zaključku preiskave vrnejo prosilcu in izpolnjujejo pogoje za zamenjavo.Člen 4Oblikovanje pristojbine za zamenjavo okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev1. NCB zaračunavajo profesionalnim uporabnikom bankovcev pristojbino, ko jih ti v skladu s členom 3 prosijo za zamenjavo eurobankovcev, ki veljajo za zakonito plačilno sredstvo, okrnjenih ali poškodovanih zaradi sprožitve protiropnih naprav.2. Pristojbina znaša 10 centov za en okrnjen ali poškodovan eurobankovec.3. Pristojbina se zaračunava samo, kadar se zamenja vsaj 100 okrnjenih ali poškodovanih eurobankovcev. Pristojbina se zaračuna za vse zamenjane eurobankovce.4. Pristojbina se ne zaračuna za eurobankovce, ki so bili okrnjeni ali poškodovani zaradi poskusa ali dejanskega ropa ali tatvine.Člen 5Jemanje eurobankovcev iz obtokaJemanje enega tipa ali serije eurobankovcev iz obtoka ureja Sklep Sveta, ki je bil objavljen za namene splošnega informiranja v Uradnem listu Evropske unije in drugih medijih. Ta sklep pokriva vsaj naslednje točke:- tip in serija eurobankovcev, ki bodo vzeti iz obtoka, in- rok, v katerem se bo opravljala zamenjava, in- datum, ko bo tip ali serija eurobankovcev izgubila status zakonitega plačilnega sredstva, in- ravnanje s predloženimi eurobankovci po preteku roka za zamenjavo in/ali po izgubi statusa zakonitega plačilnega sredstva.Člen 6Končne določbe1. Sklepa ECB/2001/7 in ECB/2001/14 se razveljavita.2. Sklicevanja na sklepe ECB/1998/6 [5], ECB/1999/2 [6], ECB/2001/7 in ECB/2001/14 se štejejo kot sklicevanje na ta sklep.3. Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Frankfurtu na Majni, 20. marca 2003V imenu Sveta ECBPredsednikWillem F. Duisenberg[1] UL L 139, 11.5.1998, str. 1.[2] UL L 233, 31.8.2001, str. 55.[3] UL L 5, 9.1.2001, str. 26.[4] UL L 181, 4.7.2001, str. 6.[5] Sklep ECB/1998/6 z dne 7. julija 1998 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka, UL L 8, 14.1.1999, str. 36.[6] Sklep ECB/1999/2 z dne 26. avgusta 1999 o spremembi Sklepa ECB/1998/6 z dne 7. julija 1998 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka, UL L 258, 5.10.1999, str. 29.--------------------------------------------------


title: 2011/897/EU: Sklep Evropskega sveta z dne 19. decembra 2011 o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke

text:
               29.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 345/21

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA
   z dne 19. decembra 2011
   o imenovanju člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke
   (2011/897/EU)
   EVROPSKI SVET JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 283(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti člena 11.2 Protokola,
   ob upoštevanju priporočila Sveta Evropske unije (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju mnenja Sveta Evropske centralne banke (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Predsednik Evropske centralne banke g. Mario DRAGHI je v pismu z dne 10. novembra 2011 sporočil, da se je g. Lorenzo BINI SMAGHI odločil odstopiti s položaja v Izvršilnem odboru Evropske centralne banke z 31. decembrom 2011. Zato je treba imenovati novega člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke.

               (2)

               V skladu z mnenjem Evropskega sveta g. Benoît COEURÉ izpolnjuje vse zahteve iz člena 283(2) Pogodbe, zato je njegovo imenovanje zaželeno –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   G. Benoît COEURÉ je imenovan za člana Izvršilnega odbora Evropske centralne banke s 1. januarjem 2011 za mandat osmih let.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Evropski svet

            Predsednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  Mnenje z dne 14. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Mnenje z dne 8. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu).


title: Sklep Sveta 2013/87/SZVP z dne 18. februarja 2013 o začetku vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)

text:
               19.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/27

         SKLEP SVETA 2013/87/SZVP
   z dne 18. februarja 2013
   o začetku vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (1), in zlasti člena 4 Sklepa,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Predsednik Republike Mali je v pismu z dne 24. decembra 2012 na visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko naslovil vabilo, v katerem je pozdravil napotitev vojaške misije EU za usposabljanje v Mali.

               (2)

               Svet je 17. januarja 2013 sprejel Sklep 2013/34/SZVP.

               (3)

               V skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska ne sodeluje pri izvajanju tega sklepa in torej ne sodeluje pri financiranju te misije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odobrijo se načrt misije in pravila delovanja vojaške misije EU, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali).
   Člen 2
   EUTM Mali se začne 18. februarja 2013.
   Člen 3
   Poveljnik misije EUTM Mali je s takojšnjim učinkom pooblaščen za začetek izvajanja EUTM Mali.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. februarja 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 14, 18.1.2013, str. 19.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/785 z dne 20. aprila 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               21.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/785
   z dne 20. aprila 2015
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(a) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Združene arabske emirate prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2).

               (2)

               Navedeni sklic na Združene arabske emirate je opremljen z opombo, v skladu s katero se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od dneva začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo.

               (3)

               Svet je 9. oktobra 2014 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Združenimi arabskimi emirati za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (4)

               Pogajanja o Sporazumu so se začela 5. novembra 2014 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 20. novembra 2014 z izmenjavo pisem.

               (5)

               Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene Sporazumu, pa odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva njegovega podpisa do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo formalno sklenitev.

               (6)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (7)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Združenimi arabskimi emirati o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Izjave, priložene temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.
   Člen 3
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 4
   Sporazum se začasno uporablja od dneva njegovega podpisa (5) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. aprila 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. DŪKLAVS

      (1)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.


title: 2006/541/ES: Sklep Komisije z dne  20. julija 2006  o nadomestitvi Priloge k Sklepu 2005/769/ES o določitvi pravil za nabavo pomoči v hrani prek nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96

text:
               4.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 214/50

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 20. julija 2006
   o nadomestitvi Priloge k Sklepu 2005/769/ES o določitvi pravil za nabavo pomoči v hrani prek nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96
   (2006/541/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (1), in zlasti člena 19(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije 2005/769/ES z dne 27. oktobra 2005 o določitvi pravil za nabavo pomoči v hrani prek nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96, in o razveljavitvi njenega Sklepa z dne 3. septembra 1998 (2) določa pravila za nabavo pomoči v hrani prek nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo (ES) št. 1292/96.

               (2)

               Uredba (ES) št. 2110/2005 predvideva sprostitev pomoči v okviru zunanje pomoči Skupnosti ter zato spreminja Uredbo (ES) št. 1292/96 glede pravil o poreklu blaga, ki se kupi, ter predpisov glede državljanske pripadnosti za udeležbo v razpisnih postopkih.

               (3)

               Da bi dajali prednost lokalnim in regionalnim nakupom, mora biti jasno, da mora biti le blago, kupljeno na trgu Skupnosti, skladno z zahtevami, določenimi v sporočilih Komisije v zvezi z lastnostmi (3) in embalažo (4) proizvodov, ki se dobavljajo kot pomoč v hrani Skupnosti, medtem ko mora biti blago, kupljeno na lokalnem ali regionalnem trgu, skladno z lokalnimi standardi, če ti obstajajo, sicer pa z mednarodno priznanimi standardi.

               (4)

               Sprostitev pomoči zahteva dodatno prožnost pogodbenih dobavnih pogojev, in zato je ustrezno določiti, da objavljeni javni razpisi ter javna naročila, sklenjena z nevladnimi organizacijami za blago, ki se dobavi kot pomoč v hrani, določajo dobavne pogoje v skladu z zadnjo izdajo Mednarodnih trgovinskih pogojev (Incoterms), ki jih izdaja Mednarodna gospodarska zbornica (5).

               (5)

               Zato je ustrezno določiti inšpekcijske preglede blaga in dostave, ki jih opravi mednarodno priznan nadzornik.

               (6)

               Sklep 2005/769/ES je torej treba ustrezno spremeniti.

               (7)

               V skladu s členom 29 Uredbe (ES) št. 1292/96 bo Odbor za varnost preskrbe s hrano in pomoč v hrani o tem ukrepu obveščen –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Priloga k Sklepu 2005/769/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. julija 2006

            Za Komisijo

         Louis MICHEL

            Član Komisije

      (1)  UL L 166, 5.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 27.12.2005, str. 1.

      (2)  UL L 291, 5.11.2005, str. 24.

      (3)  UL C 312, 31.10.2000, str. 1.

      (4)  UL C 267, 13.9.1996, str. 1.

      (5)  http://www.iccwbo.org

      PRILOGA

            „PRILOGA
            Nevladna organizacija, ki je upravičena do pomoči Skupnosti (v nadaljevanju ‚NVO’), je odgovorna za skladnost z naslednjimi pravili za nakup proizvodov, ki jih je v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1292/96 treba dobaviti kot pomoč Skupnosti, brez poseganja v kakršne koli dodatne zahteve v zvezi s finančnim upravljanjem, vključene v pogodbo z upravičencem, za izvajanje ukrepov upravljanja pomoči v hrani.
            1.   KRAJ NAKUPA BLAGA
            Glede na pogoje, določene za vsako posamezno dobavo, se proizvodi kupijo v državi prejemnici, ali v eni od držav v razvoju s seznama v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1292/96, če je mogoče iz iste geografske regije, kot je država prejemnica, ali v državi članici Evropske skupnosti.
            Poreklo dobav in materialov se določi v skladu s pravili o poreklu in odstopanji od njih, določenimi v Uredbi (ES) št. 2110/2005 (1) Evropskega parlamenta in Sveta.
            V izjemnih okoliščinah in v skladu s postopkom iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1292/96 lahko Komisija odobri, da se proizvodi kupijo na trgu države, ki ni na seznamu v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1292/96, ali države članice Evropske skupnosti.
            2.   ZNAČILNOSTI PROIZVODOV
            Proizvodi kolikor je le mogoče ustrezajo prehranjevalnim navadam prebivalstva, ki prejema pomoč. Če je le mogoče, je zato treba dati prednost nakupom v državi ukrepa ali sosednji državi.
            Značilnosti proizvodov in njihove embalaže upoštevajo standarde kakovosti, določene v domači zakonodaji države porekla in/ali namembne države, pri čemer se uporabi zakonodaja, ki ima višji standard kakovosti. Kjer lokalna zakonodaja ne obstaja, se, kolikor je mogoče, upoštevajo mednarodno priznani standardi, kot je Codex Alimentarius.
            Če so proizvodi kupljeni v Evropski skupnosti, so njihove značilnosti skladne z zahtevami, določenimi v Sporočilu Komisije v zvezi z značilnostmi proizvodov, ki se dobavljajo kot pomoč v hrani Skupnosti (2). Poleg tega je embalaža v skladu z zahtevami iz Sporočila Komisije v zvezi z embalažo proizvodov, ki jih je treba dobaviti kot pomoč Skupnosti v hrani (3).
            3.   PREDPISI GLEDE DRŽAVNE PRIPADNOSTI
            Izpolnjevanje pogojev za udeležbo v razpisnih postopkih se določi v skladu s pravili o izpolnjevanju pogojev in odstopanji od njih, določenimi v Uredbi (ES) št. 2110/2005.
            Ponudnik mora biti zakonito registriran in mora na zahtevo predložiti dokazilo o registraciji.
            4.   RAZLOGI ZA IZKLJUČITEV IZ UDELEŽBE V POSTOPKIH NAROČIL IN ODDAJE JAVNEGA NAROČILA
            4.1   Razlogi za izključitev iz udeležbe v postopkih naročil
            Ponudniki se izključijo iz udeležbe v postopku naročil, če:

                        (a)

                        so bodisi v stečaju bodisi v postopku likvidacije, v sodnem postopku prisilne poravnave, so sklenili dogovor z upniki, so opustili poslovno dejavnost, so v postopku, ki je povezan s temi zadevami, ali zanje veljajo katere koli podobne okoliščine, ki izhajajo iz sorodnega postopka, določenega z nacionalno zakonodajo ali predpisi;

                        (b)

                        so bili pravnomočno obsojeni za prestopek v zvezi s svojim poklicnim ravnanjem;

                        (c)

                        so bili spoznani za krive resnega poklicnega prekrška, dokazanega na kateri koli način, ki ga upravičenec do nepovratnih sredstev lahko utemelji;

                        (d)

                        niso izpolnili obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali plačilom davkov v skladu z določbami zakonodaje bodisi države, v kateri imajo sedež, bodisi države upravičenke do nepovratnih sredstev ali države, kjer naj bi se pogodba izvedla;

                        (e)

                        so bili pravnomočno obsojeni zaradi goljufije, korupcije, sodelovanja v hudodelski združbi ali kakršni koli drugi nezakoniti dejavnosti, ki škoduje finančnim interesom Skupnosti;

                        (f)

                        je bilo ugotovljeno, da so v drugem postopku za oddajo naročila ali postopku za dodelitev nepovratnih sredstev, ki se financira iz proračuna Skupnosti, resno kršili pogodbo zaradi neizpolnjevanja svojih pogodbenih obveznosti.

                  Ponudniki morajo potrditi, da niso v eni izmed zgoraj navedenih situacij.
            4.2   Izključitev iz oddaje javnega naročila
            Javna naročila se ne oddajo ponudnikom, ki so med postopkom naročil:

                        (a)

                        v navzkrižju interesov;

                        (b)

                        spoznani za krive napačnega prikazovanja pri zagotavljanju informacij, ki jih zahteva upravičenec nepovratnih sredstev kot pogoj za udeležbo v postopku javnih naročil, ali če teh informacij ne zagotovijo.

                  5.   POSTOPKI ODDAJE JAVNEGA NAROČILA
            5.1   Splošne določbe
            NVO objavi mednarodni odprt javni razpis za nabavo blaga v vrednosti 150 000 EUR ali več. Pri mednarodnem odprtem javnem razpisu NVO objavi razpis o javnem naročilu v vseh ustreznih medijih, zlasti na svoji spletni strani, v mednarodnem tisku in nacionalnih tiskanih medijih države, kjer se izvaja ukrep, ali v drugih specializiranih publikacijah.
            Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti 30 000 EUR ali več, vendar manj kot 150 000 EUR se oddajo po odprtem postopku oddaje naročila, ki je objavljen lokalno. Pri lokalnem odprtem postopku oddaje naročila se razpis o javnem naročilu objavi v vseh ustreznih medijih, vendar samo v državi, kjer se izvaja ukrep. Kljub temu je treba omogočiti udeležbo drugih upravičenih dobaviteljev z enakimi možnostmi kot lokalna podjetja.
            Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti do 30 000 EUR je treba oddati po konkurenčnem postopku s pogajanji brez objave, v katerem NVO obravnava vsaj tri dobavitelje po svoji izbiri in se o pogojih naročila pogodi z enim ali več dobavitelji.
            Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti do 5 000 EUR se lahko oddajo po postopku s pogajanji na podlagi ene same ponudbe.
            Roki za prejetje ponudb in prijav za sodelovanje morajo biti dovolj dolgi, da se zainteresiranim strankam omogoči razumno in primerno obdobje za pripravo in predložitev ponudb.
            Kjer NVO uporablja centralni urad za nakupe kot izvajalca storitev v skladu s členom 8.4 Priloge IV ‚Javno naročanje upravičencev do nepovratnih sredstev Skupnosti v smislu zunanjih ukrepov Evropske skupnosti’, ga izbere v skladu s postopki za naročila za storitve, določenimi v členu 4.1 in 4.2 Priloge. Kadar centralni urad za nakupe na trgu kupuje proizvode pomoči v hrani, se mora držati predpisov in pogojev tega sklepa in priloge.
            5.2   Postopek s pogajanji na podlagi ene same ponudbe
            Na podlagi ene same ponudbe lahko upravičenec uporabi postopek s pogajanji v naslednjih primerih:

                        (a)

                        kadar se zaradi nujnih razlogov, nastalih zaradi dogodkov, ki jih upravičenec ni mogel predvideti in ki se mu nikakor ne morejo pripisati, roka za postopek iz oddelka 5.1 ne more spoštovati. Okoliščine, ki se uporabijo za utemeljitev nujnih razlogov, se nikakor ne smejo pripisati upravičencu.
                        Ukrepi, ki se izvedejo v kriznih razmerah in ki jih opredeli Komisija, se štejejo za nujne razloge. Komisija bo upravičenca obvestila o obstoju in koncu kriznih razmer;

                        (b)

                        pri dodatnih dobavah prvotnega dobavitelja, ki so namenjene bodisi za delno nadomestilo običajnih dobav blaga ali opreme bodisi za razširitev obstoječih dobav blaga ali opreme in bi zamenjava dobavitelja upravičenca prisilila, da nabavi opremo, ki ima drugačne tehnične lastnosti, to pa bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem;

                        (c)

                        kadar je bil postopek za oddajo naročila neuspešen, kar pomeni, da ni prispela nobena kakovostno in/ali finančno primerna ponudba. V takih primerih se lahko upravičenec po razveljavitvi postopka za oddajo naročila pogaja z enim ali več ponudniki po svoji izbiri izmed tistih, ki so se udeležili postopka za oddajo naročila, če prvotni pogoji postopka za oddajo naročila niso bistveno spremenjeni;

                        (d)

                        kadar se zadevno naročilo odda organom, ki imajo de jure ali de facto monopol, kar mora biti ustrezno utemeljeno v sklepu o oddaji javnega naročila;

                        (e)

                        pogodba na podlagi neposrednega dogovora se lahko sklene, kadar je to upravičeno zaradi posebnih okoliščin dobave, in zlasti pri poskusni dobavi.

                  5.3   Obveznosti glede oddaje ponudb
            V razpisu o javnem naročilu se navedeta oblika in rok za pripravo ponudb.
            Vse prijave za sodelovanje in ponudbe, za katere se potrdi, da izpolnjujejo formalne pogoje, komisija za ocenjevanje oceni in razvrsti na podlagi meril za izločitev, izbiro in oddajo, ki se objavijo vnaprej. Komisija mora imeti liho število članov, najmanj tri, ki so ustrezno usposobljeni za sprejemanje stališč o ponudbah.
            Za vsako posamezno razpisano pošiljko se lahko predloži samo ena ponudba. Veljavna je samo, če se nanaša na celotno pošiljko. Če je pošiljka razdeljena na delne pošiljke, se ponudba sestavi kot povprečje teh delnih pošiljk. Če se javni razpis nanaša na dobavo več kakor ene pošiljke, se predloži ločena ponudba za vsako posamezno pošiljko. Ponudniku ni treba oddati ponudbe za vse pošiljke.
            Ponudbe vsebujejo:

                        —

                        ime in naslov ponudnika,

                        —

                        referenčne številke javnega razpisa, pošiljke in dejavnosti,

                        —

                        neto težo pošiljke ali določeni denarni znesek, na katerega se ponudba nanaša,

                        —

                        predlagano ceno na neto tono proizvoda na kraju dostave, kot je določeno, in v skladu s pogoji, določenimi v razpisu za zbiranje ponudb; ali neto količino ponujenega blaga, če se javni razpis nanaša na pogodbo za dobavo največje možne količine nekega proizvoda za določeni denarni znesek,

                        —

                        stroške prevoza od kraja nalaganja do kraja dostave za predvideno fazo dostave,

                        —

                        rok dostave ali časovni okvir dostave.

                  Ponudba je veljavna le, če ji je priloženo potrdilo o položeni garanciji za resnost ponudbe. Znesek garancije za resnost ponudbe, izražen v valuti plačila, in rok veljavnosti se določita v razpisu za javno naročilo. Garancija znaša najmanj 1 % celotnega zneska ponudbe, rok veljavnosti pa je najmanj en mesec.
            Garancija se položi v korist NVO v obliki poroštva kreditne ustanove, ki jo priznavata država članica ali NVO. Garancija je nepreklicna in unovčljiva na prvo zahtevo.
            V primeru nakupa pomoči v državi, ki je sama upravičenka pomoči v hrani, lahko NVO v razpisu o javnem naročilu opredeli druge pogoje za garancijo, z upoštevanjem običajnih postopkov v tej državi.
            Garancija za ponudbo se sprosti:

                        —

                        z dopisom ali sporočilom po telefaksu, ki ga pošlje NVO, če ponudba ni bila sprejeta oziroma je bila zavrnjena ali če naročilo ni bilo oddano,

                        —

                        če je ponudnik, ki je določen za dobavitelja, vložil garancijo za dostavo.

                  Garancija se zaseže, če dobavitelj ne zagotovi garancije za dostavo v razumnem roku po oddaji naročila in tudi če ponudnik umakne svojo ponudbo, potem ko je že bila predložena.
            Ponudba se zavrne, če ni predložena v skladu s temi določbami ali če vsebuje druge zadržke ali pogoje poleg tistih, določenih v javnem razpisu.
            Ponudb po prejetju ni mogoče spreminjati ali umakniti.
            Naročilo se odda ponudniku, ki je predložil ponudbo z najnižjo ceno in ki izpolnjuje vse pogoje javnega razpisa, zlasti glede lastnosti proizvodov, ki jih je treba sprostiti. Če je več ponudnikov predložilo ponudbe z najnižjo ceno, se naročilo odda z žrebanjem.
            Ko se naročilo odda, je treba izbranega ponudnika in neizbrane ponudnike ustrezno uradno obvestiti z dopisom ali po telefaksu.
            NVO lahko sklene, da ne odda javnega naročila po poteku prvega ali drugega roka, zlasti če ponujene cene v predloženih ponudbah odstopajo od običajnih tržnih cen. NVO ni treba utemeljevati svojega sklepa. Ponudniki morajo biti o odločitvi, da javno naročilo ne bo oddano, uradno obveščeni s pisnim obvestilom v treh delovnih dneh.
            6.   OBVEZNOSTI DOBAVITELJA IN DOBAVNI POGOJI
            Razpis za javno naročilo določa pogodbene pogoje dostave po Incoterms, ustrezne za javno naročilo, ter vsebuje zadevno izdajo Incoterms. Ponudnik, ki mu je oddano javno naročilo, opravi svoje obveznosti v skladu z vsemi pogoji, določenimi v razpisu za javno naročilo, vključno s pogoji, ki izhajajo iz Incoterms, ter pogoji iz njegove ponudbe.
            Če ni v razpisu za javno naročilo in pogodbi določeno drugače, se uporabljajo obveznosti za dobavitelja (prodajalca) in NVO (kupca), kot so določene v Incoterms.
            Kjer Incoterms, določeni v razpisu za javno naročilo, zahtevajo od dobavitelja, da sklene zavarovanje za prevoz, mora to zavarovanje kriti najmanj ponudbeni znesek in vsa tveganja, ki so povezana s prevozom, ter vse druge dejavnosti dobavitelja v zvezi z dobavo do predvidene pogodbene faze dostave. Zavarovanje krije tudi stroške sortiranja, izločitve ali uničenja poškodovanega blaga, ponovnega pakiranja, inšpekcijskega pregleda in analize blaga, če upravičenec blago sprejme kljub nastali škodi.
            Pri pomorskem prevozu in dostavi se blago ne sme dostavljati v deljenih pošiljkah na več kakor enem plovilu, razen če NVO s tem ne soglaša.
            Pri dostavi s kopenskim prevozom se blago ne sme dostavljati drugače kot s prevoznim sredstvom, dogovorjenim v pogodbi, razen če NVO s tem ne soglaša.
            V takih primerih, ko dobavitelj zaprosi za soglasje NVO za spremembo prevoznega sredstva ali razporeda dobav, NVO kot pogoj za soglasje zahteva od dobavitelja, da krije dodatne stroške in zlasti dodatne stroške inšpekcijskih pregledov in analize.
            V razpisu za javno naročilo se lahko, kjer je to primerno, predvidi datum, pred katerim se šteje, da je vsaka dostava prezgodnja.
            Dobavitelj je odgovoren za vsa tveganja, vključujoč izgubo ali poškodbe, do katerih lahko pride, preden se izvede dobava blaga v celoti, in to dejstvo potrdi nadzornik v končnem certifikatu o skladnosti (glej točko 7).
            Razen če ni v razpisu za javno naročilo določeno drugače, dobavitelj nemudoma pisno obvesti upravičenca in nadzornika o uporabljenem prevoznem sredstvu, datumih nakladanja, pričakovanem datumu prihoda v kraj dostave, naveden v pogodbi, ter o katerem koli izrednem dogodku, do katerega pride, medtem ko je blago v tranzitu.
            Razen če ni v razpisu za javno naročilo določeno drugače in po pogojih Incoterms veljavno za naročilo, dobavitelj opravi formalnosti v zvezi s pridobitvijo izvoznega dovoljenja, formalnosti carinskih postopkov med prevozom ter uvoznega carinjenja ter krije zadevne stroške in dajatve.
            Da zagotovi izpolnitev svojih obveznosti, dobavitelj položi garancijo za dostavo v razumnem roku od uradnega obvestila o oddaji javnega naročila. Ta garancija, izražena v valuti plačila, znaša 5 do 10 % celotnega zneska ponudbe. Rok veljavnosti se izteče en mesec po datumu zadnje dostave. Garancija se položi na enak način kot garancija za resnost ponudbe.
            Garancija za dostavo se sprosti v celoti z dopisom ali sporočilom po telefaksu, ki ga pošlje NVO, ko dobavitelj:

                        —

                        izvede dobavo blaga v skladu z vsemi svojimi obveznostmi, ali

                        —

                        je oproščen svojih obveznosti,
                        ali

                        —

                        ne izvede dobave blaga zaradi višje sile, ki jo prizna NVO.

                  7.   NADZOR
            NVO sklene pogodbo z ‚nadzornikom’ (mednarodno priznanim nadzornim podjetjem ali združenjem mednarodno priznanih podjetij, po možnosti akreditiranih za standardni normativ ISO 45004 – ISO/IEC 17020 v sektorju živil). Takoj ko je naročilo oddano, NVO pisno obvesti dobavitelja o izbiri nadzornika. V razpisu za javno naročilo je določena obveznost dobavitelja, da pisno sporoči nadzorniku ime in naslov proizvajalca, tistega, ki pakira, ali imetnika zalog blaga, ki ga je treba dostaviti, in približni datum proizvodnje ali pakiranja ter ime svojega zastopnika na kraju dostave.
            Nadzornik je odgovoren za preverjanje in potrjevanje kakovosti, količine, embalaže in označevanja blaga, ki ga je treba dostaviti za vsako dobavo, ter izda certifikat o predhodni skladnosti in certifikat o skladnosti na pogodbenem kraju dostave. V zvezi s tem nadzornik upošteva različne značilnosti proizvodov, kot je navedeno v točki 2 te Priloge.
            NVO v pogodbi zagotovijo, da se nadzornik zaveže, da:

                        —

                        ohranja popolno neodvisnost,

                        —

                        ne sprejema navodil od katere koli druge stranke, razen od zadevne NVO ali njenih predstavnikov, zlasti ne sprejema navodil od dobavitelja, prejemnika ali njunih predstavnikov, predstavnikov donatorja ali drugih posrednikov, vključenih v zadevne dejavnosti,

                        —

                        preprečuje vsako navzkrižje interesov med svojimi dejavnostmi po pogodbi z NVO in drugimi dejavnostmi, ki jih opravlja s stranko, vključeno v zadevne dejavnosti.

                  Nadzornik opravi vsaj dva pregleda na podlagi formalnih pogojev, ki so skladni z mednarodnimi standardi nadzora:

                        (a)

                        predhodni pregled skladnosti kakovosti se opravi pred nakladanjem, ko je blago naloženo, pa še pregled količine. Končni pregled se opravi po raztovoru na kraju dostave, navedenem v javnem naročilu;

                        (b)

                        ko je predhodni pregled končan, nadzornik izda dobavitelju začasni certifikat o skladnosti, po potrebi z zadržki. Prevoz s kraja nakladanja se lahko začne le po izdaji začasnega certifikata o skladnosti;

                        (c)

                        ko se opravi končni pregled na kraju dostave, nadzornik izda dobavitelju končni certifikat o skladnosti, v katerem sta navedena zlasti datum dokončanja dobave in neto količina dobavljenega blaga; ta certifikat se po potrebi izda s pridržkom;

                        (d)

                        če nadzornik po končnem pregledu na pogodbenem kraju dobave izda ustrezno utemeljeno ‚obvestilo o pridržku’, o tem čim prej pisno obvesti dobavitelja in zadevno NVO. Če želi dobavitelj spodbijati ugotovitve nadzornika in zadevne NVO, mora to storiti v dveh delovnih dneh od pošiljanja tega obvestila.

                  Stroški zgoraj navedenih pregledov se fakturirajo na NVO, ki jih plača, vendar so upravičeni stroški za Skupnost, pod pogojem, da so vključeni v proračun za pogodbo za dodelitev pomoči. Dobavitelj nosi vse finančne posledice ob pomanjkljivi kakovosti ali zamudi pri pripravi blaga za pregled.
            Če dobavitelj ali upravičenec ugovarja ugotovitvam pregleda, nadzornik po odobritvi NVO pripravi drugi inšpekcijski pregled, ki glede na naravo ugovora vključuje ponovno vzorčenje, ponovno analizo in/ali ponovno tehtanje ali ponovni pregled embalaže. Drugi inšpekcijski pregled opravi agencija ali laboratorij, ki se določi v dogovoru med dobaviteljem, končnim upravičencem in nadzornikom.
            Stroške tega inšpekcijskega pregleda nosi stranka, ki spor izgubi.
            Če po prvih pregledih ali po tem, ko se opravi drugi inšpekcijski pregled, ni izdan končni certifikat o skladnosti, mora dobavitelj nadomestiti blago.
            Stroške nadomestitve in povezane stroške nosi dobavitelj.
            Nadzornik izda pisna vabila zastopnikom dobavitelja in končnega upravičenca, ki naj bi bili navzoči pri pregledih, zlasti pri jemanju vzorcev za analize. Jemanje vzorcev se opravi v skladu s strokovno prakso. Ko se vzorčenje opravi, nadzornik vzame dva dodatna vzorca, ki ju hrani zapečatena in ju da na voljo NVO za namen katerega koli drugega pregleda ali za primer ugovora upravičenca ali dobavitelja.
            Stroške blaga, ki se uporabi za vzorčenje, krije dobavitelj.
            Prejemnik blaga podpiše prevozni tovorni list za prejem blaga na pogodbenem kraju dostave in vpiše svoje opombe o fizičnem stanju blaga in embalaže, kot se ugotovi s prostim očesom. NVO, ki blago kupuje, ali njen predstavnik dobavitelju izda potrdilo o prevzemu takoj po dobavi blaga na pogodbenem kraju dostave, in ko je dobavitelj predal zadevni NVO izvirnik končnega certifikata o skladnosti, ki ga je izdal nadzornik, ter račun, na katerem sta navedeni vrednost blaga in brezplačna dostava upravičencu.
            Sprejemljiva odstopanja teže ali količine, dostavljene na pogodbenem kraju dostave, je treba navesti v pogodbenih pogojih.
            Dobavitelj ne sme zahtevati plačila za dostavljene količine, ki presegajo pogodbene količine.
            8.   POGOJI DOBAVE IN PLAČILNI POGOJI
            Blago se dobavi v skladu z enim naslednjih Mednarodnih trgovinskih pogojev (Incoterms):

                        —

                        EXW: Ex Works – franko tovarna (… naveden kraj)

                        —

                        FCA: Free Carrier – franko prevoznik (… naveden kraj)

                        —

                        FAS: Free Along Side Ship – franko ob ladijski bok (… navedeno pristanišče odpreme)

                        —

                        FOB: Free On Board – franko na ladijski krov (… navedeno pristanišče odpreme)

                        —

                        CFR: Cost and Freight – stroški in prevoznina (… navedeno namembno pristanišče)

                        —

                        CIF: Cost, Insurance and Freight – stroški, zavarovanje in prevoznina (… navedeno namembno pristanišče)

                        —

                        CPT: Carriage Paid To – prevoz plačan do (… naveden namembni kraj)

                        —

                        CIP: Carriage and Insurance Paid To – prevoz in zavarovanje plačano do (… naveden namembni kraj)

                        —

                        DAF: Delivered at Frontier – dobavljeno na mejo (… naveden kraj)

                        —

                        DES: Delivered ex Ship – dobavljeno na ladji (… navedeno namembno pristanišče)

                        —

                        DEQ: Delivered ex Quay – dobavljeno na obali (… navedeno namembno pristanišče)

                        —

                        DDU: Delivered Duty Unpaid – dobavljeno neocarinjeno (… naveden namembni kraj)

                        —

                        DDP: Delivered Duty Paid – dobavljeno ocarinjeno (… naveden namembni kraj)

                  Znesek, ki ga mora zadevna NVO plačati dobavitelju, ne sme preseči zneska, navedenega v ponudbi, povišanega za morebitne stroške in znižanega za vse spodaj navedene odbitke.
            Če se za kakovost, embalažo ali označevanje blaga na kraju nakladanja in pogodbenem kraju dostave, navedenem v ponudbi, ugotovi, da ne ustreza pogodbenim specifikacijam, vendar je taka, da ni preprečila izdaje začasnega certifikata o skladnosti ali potrdila o prevzemu, lahko NVO pri izračunu zneska uveljavlja odbitke.
            Pogodbeni pogoji določajo postopek za ugotovitev odbitkov za odstopanja kakovosti ter odbitkov za dostavo po pogodbenem dobavnem roku ali datumu.
            Plačila dobaviteljem so neto vsota po odštetju izračunanih odbitkov od vsot, ki jih je fakturiral dobavitelj. Če takih odbitkov od plačila ni mogoče odšteti, se odbitki uveljavijo s polno ali delno uveljavitvijo garancije za dostavo.
            NVO lahko dobavitelju na njegovo pisno zahtevo povrne nekatere dodatne gotovinske stroške, kot so stroški skladiščenja ali zavarovanja, ki jih je dobavitelj dejansko plačal, izključujoč kakršne koli upravne stroške, ki jih NVO oceni na podlagi ustrezne spremne dokumentacije, pod pogojem, da je potrdilo o prevzemu ali potrdilo o dostavi izdano brez zadržkov v zvezi z naravo stroškov, ki jih dobavitelj terja, in v primeru:

                        —

                        podaljšanja roka za dostavo na prejemnikovo zahtevo, ali

                        —

                        zamude, daljše od 30 dni, med datumom dostave in izdaje potrdila o prevzemu ali datumom izdaje končnega certifikata o skladnosti.

                  Znesek, ki ga je treba plačati, se plača na zahtevo dobavitelja, predloženo v dveh izvodih.
            Zahtevku za plačilo celotnega ali preostalega ponudbenega zneska se priložijo naslednji dokumenti:

                        —

                        račun za terjani znesek,

                        —

                        izvirnik potrdila o prevzemu,

                        —

                        izvod, ki ga podpiše in overi dobavitelj, tako da ustreza izvirniku končnega certifikata o skladnosti.

                  Ko se dostavi 50 % celotne količine iz razpisa o javnem naročilu, lahko dobavitelj zahteva predplačilo, tako da predloži predračun za terjani znesek in izvod predhodnega certifikata o skladnosti.
            Vsi zahtevki za plačilo celotnega ali preostalega ponudbenega zneska se predložijo NVO po izdaji potrdila o prevzemu. Vsa plačila se opravijo v 60 dneh od dneva, ko NVO prejme popolni in točni zahtevek za plačilo. Za neupravičene zamude se zaračunajo zamudne obresti po mesečni obrestni meri, ki jo določa Evropska centralna banka (obrestna mera Evropske centralne banke za operacije glavnega refinanciranja).
            9.   KONČNA DOLOČBA
            NVO odloča o tem, ali je do neizpolnjevanja dobaviteljeve obveznosti, da dobavi blago, ali katere druge njegove obveznosti prišlo zaradi višje sile. NVO krije stroške zaradi višje sile, ki jih sama prizna. Komisija mora biti obveščena o razlogih, zakaj je NVO sprejela okoliščine višje sile. Na take okoliščine pa se ne sme sklicevati, če se neizpolnjevanje lahko pripiše NVO in/ali njenim podizvajalcem.
            Kjer je ustrezno utemeljeno in to sprejme Komisija, se stroški, ki nastanejo zaradi okoliščin višje sile, lahko štejejo kot upravičeni neposredni stroški in se povrnejo le v okviru omejitev, predvidenih za nepredvidljive primere v proračunu dejavnosti.“

         (1)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.

         (2)  UL C 312, 31.10.2000, str. 1.

         (3)  UL C 267, 13.9.1996, str. 1.