title: Sklep Komisije (EU) 2015/826 z dne 22. maja 2015 o nacionalnih določbah o dodajanju nitritov nekaterim mesnim proizvodom, o katerih je Danska poslala uradno obvestilo (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3526)

text:
               28.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 130/10

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/826
   z dne 22. maja 2015
   o nacionalnih določbah o dodajanju nitritov nekaterim mesnim proizvodom, o katerih je Danska poslala uradno obvestilo

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3526)

   (Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA IN POSTOPEK

               (1)

               S Sklepom Komisije 2010/561/EU (1) so bile odobrene danske nacionalne določbe o dodajanju kalijevega nitrita (E 249) in natrijevega nitrita (E 250) (v nadaljnjem besedilu: nitrati) mesnim proizvodom iz Odloka št. 22 z dne 11. januarja 2005 o aditivih za živila (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) in danski pozitivni seznam dovoljenih aditivov za živila (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), o katerih je Kraljevina Danska v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Komisijo obvestila s pismom z dne 20. novembra 2009. Te nacionalne določbe so odobrene do 25. maja 2015.

               (2)

               Danska ni bila obvezana v nacionalno pravo prenesti tisti del Direktive 2006/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki zadeva uporabo nitritov v mesnih proizvodih. S Sklepom 2010/561/EU se je od Danske zahtevalo, da sistematično zbira in Komisiji pošilja podatke o tem, ali uporaba vsebnosti iz Direktive 2006/52/ES dosega zahtevano raven varovanja in če ne, ali bi to lahko privedlo do nesprejemljivega tveganja za zdravje ljudi. Hkrati je bilo s Sklepom določeno, da mora Komisija spremljati izvajanje Direktive 2006/52/ES v državah članicah, zlasti v zvezi z uporabo nitritov v različnih kategorijah mesnih proizvodov in se posvetovati z državami članicami, deležniki in EFSA.

               (3)

               Z Uredbo Komisije (EU) št. 1129/2011 (3) so bile dovoljene vsebnosti in drugi pogoji uporabe nitritov v mesnih proizvodih iz Direktive 2006/52/ES preneseni v Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki se uporablja od 1. junija 2013.

               (4)

               Danska je s pismom z dne 25. novembra 2014 uradno obvestila Komisijo o svoji želji po nadaljnji ohranitvi nacionalnih določb glede uporabe nitritnih dodatkov v mesnih proizvodih, ki odstopajo od Uredbe (ES) št. 1333/2008. Odlok št. 542 z dne 27. maja 2013 o aditivih za živila itd. v živilih (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningsbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet). Danska je v podporo svojemu obvestilu predložila dodatne informacije, ki vključujejo podatke o porabi in uvozu mesnih proizvodov, izpostavljenosti nitritom, razširjenosti botulizma in nastajanju nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih.

         1.   ZAKONODAJA UNIJE
   1.1   Člen 114(4) in (6) PDEU

               (5)

               Člen 114(4) PDEU določa, da „če po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejmejo usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo“.

               (6)

               Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU v šestih mesecih po uradnem obvestilu odobri ali zavrne zadevne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

         1.2   Uredba (ES) št. 1333/2008

               (7)

               V skladu s splošnimi načeli Uredbe (ES) št. 1333/2008 je odobritev dodatkov za živila odvisna od upravičene tehnološke potrebe, njihove sprejemljivosti z vidika zdravja in njihove uporabe, ki ni zavajajoča za potrošnika.

               (8)

               V Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 je določen seznam Unije aditivov za živila, odobrenih za uporabo v živilih, in pogoji njihove uporabe. Le aditivi za živila, vključeni v seznam Unije, se lahko dajo na trg kot taki in uporabljajo v živilih v skladu s pogoji uporabe iz navedene priloge.

               (9)

               Nitriti se v mesnih proizvodih uporabljajo že desetletja, med drugim, skupaj z drugimi dejavniki za konzerviranje in mikrobiološko varnost mesnih proizvodov, zlasti soljenih mesnih proizvodov, in zavirajo, med drugim, množenje bakterije Clostridium botulinum, ki povzroča življenjsko nevaren botulizem. Hkrati se priznava, da lahko prisotnost nitritov v mesnih proizvodih povzroča nastajanje nitrozaminov, za katere je bilo ugotovljeno, da so rakotvorni. Zato mora zakonodaja na tem področju najti ravnotežje med tveganjem nastanka nitrozaminov zaradi prisotnosti nitritov v mesnih proizvodih in zaščitnimi učinki nitritov pred razmnoževanjem bakterij, zlasti tistih, ki povzročajo botulizem.

               (10)

               V delu E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 so v kategoriji 08.3: „Mesni proizvodi“ navedene največje količine kalijevega nitrita (E249) in natrijevega nitrita (E250), ki se lahko dodajajo med proizvodnjo. Največja dovoljena količina je 150 mg/kg za večino mesnih proizvodov na splošno in 100 mg/kg za sterilizirane mesne proizvode. Za nekaj določenih soljenih mesnih proizvodov, ki jih tradicionalno proizvajajo v določenih državah članicah, je največja dovoljena količina 180 mg/kg.

               (11)

               Z odstopanjem od splošnega pravila so v delu E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 v kategoriji 08.3.4: „Tradicionalno soljeni mesni proizvodi s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov“ navedene najvišje dovoljene vsebnosti ostankov za nekatere tradicionalno soljene mesne proizvode, ki se proizvajajo na tradicionalne načine proizvodnje. Najvišje dovoljene vsebnosti ostankov so 50 mg/kg, 100 mg/kg in 175 mg/kg za različne skupine takih proizvodov, npr. 175 mg/kg za Wiltshire bacon, dry cured bacon in podobne proizvode ter 100 mg/kg za Wiltshire ham in podobne proizvode. V zvezi s temi proizvodi so bile določene najvišje dovoljene vsebnosti ostankov, saj ni mogoče nadzorovati dodane količine soli, ki jo meso vsrka zaradi narave postopka proizvodnje teh proizvodov. Postopek proizvodnje teh posebnih proizvodov je opisan v Uredbi, da se omogoči opredelitev „podobnih proizvodov“ in pojasni, kateri proizvodi so zajeti v različne skupine z najvišjimi dovoljenimi vsebnostmi.

               (12)

               Najvišje dovoljene vsebnosti iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 temeljijo na mnenjih Znanstvenega odbora za hrano (v nadaljnjem besedilu: SCF) iz leta 1990 (5) in leta 1995 (6) ter Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) z dne 26. novembra 2003 (7). Največje dovoljene količine, ki se lahko dodajajo, odražajo meje iz teh znanstvenih mnenj z določitvijo, da so dovoljene količine nitritov v steriliziranih mesnih proizvodih do 100 mg/kg, v drugih mesnih proizvodih pa do 150 mg/kg. Glede na široko paleto (soljenih) mesnih proizvodov in načinov proizvodnje znotraj Evropske unije je zakonodajalec Unije menil, da zaenkrat ni mogoče določiti primerne vsebnosti nitritov za vsak proizvod.

               (13)

               Izjeme od pravila dodajanja največjih dodanih količin so omejene. Nanašajo se na posebne proizvode, ki jih tradicionalno proizvajajo v nekaterih državah članicah in pri katerih ni mogoče nadzorovati dodane količine soli, ki jo meso vsrka zaradi narave postopka proizvodnje teh proizvodov. Tradicionalni proizvodi, na katere se to nanaša, so opredeljeni zlasti z opisom načina proizvodnje.

         2.   PRIGLAŠENE NACIONALNE DOLOČBE

               (14)

               Nacionalne določbe, ki jih je Danska priglasila 25. novembra 2014, so Odlok št. 542 z dne 27. maja 2013 o aditivih za živila itd. v živilih (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætningsbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet). Komisija je v okviru Odločbe 2010/561/EU že ocenila strožja pravila, ki jih Danska uporablja za E249 in E250.
               Odlok št. 542 določa, da se lahko nitriti (E249–E250) uporabljajo v mesnih proizvodih le pod pogoji, ki so določeni v Prilogi 3. Na podlagi Sklepa 2010/561/EU so bili za uporabo nitritov (E249–E250) določeni naslednji pogoji in omejitve: Skupine živil iz razpredelnice se ujemajo s skupinami iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 o aditivih za živila in nadomeščajo uporabe, določene v njej:

                           Živilo

                           Količina dodanih nitritov (mg/kg)

                           08.3.1
                           Toplotno neobdelano predelano meso

                           Skupaj 60 mg/kg, vendar v fermentiranih salamah skupaj 100 mg/kg, v trajno konzerviranih ali delno konzerviranih proizvodih pa skupaj 150 mg/kg

                           08.3.2
                           Toplotno obdelano predelano meso

                           Skupaj 60 mg/kg, vendar ne v tradicionalnih danskih mesnih kroglicah in jetrni pašteti. V trajno konzerviranih ali delno konzerviranih proizvodih skupaj 150 mg/kg, v rullepølse (zvitih mesnih salamah 100 mg/kg, v trajno konzerviranih ali delno konzerviranih proizvodih in soljeni šunki pa skupaj 150 mg/kg

                           08.3.4
                           Tradicionalno soljeni mesni proizvodi, ki so zajeti s posebnimi določbami glede uporabe nitritov in nitratov

                           Skupaj 60 mg/kg, vendar v slanini tipa Wiltshire in njenih kosih skupaj 150 mg/kg

               (15)

               Omejitev 60 mg/kg zato velja za več vrst mesnih proizvodov, medtem ko sta ustrezni najvišji vrednosti iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 100 mg/kg ali 150 mg/kg.

         3.   POSTOPEK

               (16)

               Danska je s pismom z dne 25. novembra 2014 uradno obvestila Komisijo o svoji želji po ohranitvi nacionalnih določb glede uporabe nitritnih dodatkov v mesnih proizvodih, ki odstopajo od Uredbe (ES) št. 1333/2008. Danska je v podporo svojemu obvestilu predložila dodatne informacije, ki vključujejo podatke o porabi in uvozu mesnih proizvodov, izpostavljenosti nitritom, razširjenosti botulizma in nastajanju nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih.

               (17)

               Komisija je objavila obvestilo v zvezi z uradnim obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
                   (8), da bi zainteresirane strani seznanila z danskimi nacionalnimi določbami ter razlogi v podporo zahteve. S pismom z dne 30. marca 2015 je Komisija tudi druge države članice seznanila z obvestilom ter jim dala priložnost, da v 30 dneh predložijo pripombe. Komisija je v tem roku prejela pripombe Češke in Švedske.

                           —

                           Češka spoštuje načelo, da se določijo strožje mejne vsebnosti pri uporabi nitritov kot aditivov v mesnih proizvodih v okviru nacionalnih zahtev za danske proizvajalce. Vendar ker se določitev nanaša na proizvode iz drugih držav članic, Češka zahteva ohranitev sedanjih mejnih vsebnosti nitritov v mesnih proizvodih, kot so določene v Uredbi (ES) št. 1333/2008 o aditivih za živila.

                           —

                           Švedska meni, da so danske nacionalne določbe videti dobro utemeljene in da naj ne bi imele pomembnega vpliva na pogoje na Švedskem. Na podlagi tega, kar je Danska navedla v uradnem obvestilu, Švedska meni, da ni nobenega razloga za nepodaljšanje obstoječih nacionalnih predpisov. Nadaljnje podaljšanje bi EU prav tako omogočilo dovolj časa za pregled vsebnosti nitritov in vključitev trenutnega dela EFSA glede nitritov kot aditivov za živila.

         4.   PONOVNA OCENA NITRITOV

               (18)

               Uredba Komisije (EU) št. 257/2010 (9) zahteva, da Evropska agencija za varnost hrane do konca leta 2015 oceni kalijev nitrit (E 249) in natrijev nitrit (E 250). Pri tej ponovni oceni EFSA preuči svoja prejšnja mnenja in mnenja SCF, originalno dokumentacijo, kadar je na voljo, podatke, ki jih predložijo zainteresirani nosilci dejavnosti in/ali katera koli druga zainteresirana stran, ter podatke, ki jih dajo na voljo Komisija in države članice, in identificira vso zadevno literaturo, objavljeno od zadnje ocene vsakega aditiva za živila.

               (19)

               Podatki, ki jih je Danska predložila v podporo svojemu obvestilu o porabi mesnih proizvodov, izpostavljenosti nitritom, razširjenosti botulizma in nastajanju nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih, so bili predloženi EFSA z zahtevo, da jih upošteva pri trenutni ponovni oceni.

         5.   SPREMLJANJE, KI GA IZVAJA KOMISIJA

               (20)

               Komisija je leta 2014 zaključila teoretično študijo za spremljanje izvajanja pravil EU o nitritih v državah članicah. Študija je temeljila na odgovorih na vprašalnik, ki je bil predložen vsem državam članicam. Študija je pokazala, da je tipična količina nitritov, dodanih nesteriliziranim mesnim proizvodom, z nekaterimi izjemami manjša od največje količine EU, a večja od danskih vsebnosti. V poročilu je bilo ugotovljeno, da bi bilo treba dodatno preučiti možnost revizije veljavnih najvišjih dovoljenih vsebnosti nitritov (10).

               (21)

               Komisija je zato začela ad hoc študijo o uporabi nitritov v industriji pri različnih kategorijah mesnih proizvodov. Ta študija bo vključevala preučitev literature in organizacijo delavnice s strokovnjaki za tehnologijo mesa ter anketo med mesno industrijo EU o dejanski uporabi in ravneh uporabe nitritov v različnih opredeljenih vrstah mesnih proizvodov. Sklepi te študije bi morali biti na voljo do konca leta 2015.

         II.   OCENA

   1.   DOPUSTNOST

               (22)

               V skladu s členom 114(4) in (6) PDEU lahko država članica po sprejetju usklajevalnega ukrepa ohrani strožje nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali določbe v zvezi z varstvom okolja ali delovnega okolja, če o teh nacionalnih določbah obvesti Komisijo in če Komisija te ukrepe odobri.

               (23)

               Dansko uradno obvestilo se nanaša na nacionalne določbe, ki odstopajo od tistih iz dela E Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 v zvezi s kalijevim nitritom (E 249) in natrijevim nitritom (E 250). Sedanje danske določbe so dejansko že obstajale, ko so bile te najvišje dovoljene vsebnosti prvotno določene v Direktivi 2006/52/ES.

               (24)

               Danski Odlok št. 542 dovoljuje dodajanje nitritov mesnim proizvodom samo, če niso presežene določene dodane količine. Glede na zadevne proizvode so te največje dovoljene količine 60, 100 ali 150 mg/kg, ki so za nekatere proizvode nižje od količin iz Uredbe (ES) št. 1333/2008. Vendar danske določbe v nasprotju z Uredbo (ES) št. 1333/2008 ne vključujejo izjem pri načelu določanja največjih dodanih količin za nitrite, s čimer ne dovoljujejo dajanja na trg nekaterih tradicionalno proizvedenih mesnih proizvodov iz drugih držav članic.

               (25)

               Danske določbe so zato strožje od določb iz Uredbe (ES) št. 1333/2008, saj določajo nižje največje dovoljene dodane količine za več vrst proizvodov (v več primerih 60 mg/kg) in ne dovoljujejo dajanja na trg nekaterih tradicionalnih mesnih proizvodov na osnovi največjih dovoljenih vsebnosti ostankov.

               (26)

               V skladu s členom 114(4) PDEU je bilo uradno obvestilo dopolnjeno z opisom razlogov, povezanih z eno ali več pomembnimi potrebami iz člena 36 PDEU, v tem primeru z varovanjem zdravja in življenja ljudi. V priloženo poročilo danskega ministrstva za prehrano, kmetijstvo in ribištvo so vključeni dodatni podatki o porabi in uvozu mesnih proizvodov, izpostavljenosti nitritom, razširjenosti botulizma ter nastajanju nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih.

               (27)

               Komisija v skladu z navedenim meni, da je zahteva Danske za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb o uporabi nitritov v mesnih proizvodih dopustna v skladu s členom 114(4) PDEU.

         2.   VSEBINSKA PRESOJA

               (28)

               V skladu s členom 114(4) in prvim odstavkom člena 114(6) PDEU mora Komisija preveriti, ali so izpolnjeni vsi pogoji iz navedenega člena, ki državi članici omogočajo ohraniti njene nacionalne določbe, ki odstopajo od usklajevalnega ukrepa Unije.

               (29)

               Komisija mora zlasti oceniti, ali so nacionalne določbe utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU oziroma ali so povezane z varstvom okolja ali delovnega okolja ter ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih legitimnih ciljev. Poleg tega mora Komisija, kadar meni, da nacionalne določbe izpolnjujejo navedene pogoje, v skladu s členom 114(6) PDEU preveriti, ali so nacionalne določbe sredstvo za samovoljno diskriminacijo ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanja notranjega trga.

               (30)

               Treba je opozoriti, da mora Komisija pri preučevanju, ali so priglašeni nacionalni ukrepi na podlagi člena 114(6) PDEU utemeljeni, glede na rok iz člena 114(4) PDEU upoštevati razloge, ki jih je predložila država članica priglasiteljica. To pomeni, da mora v skladu z določbami Pogodbe država članica, ki je predložila zahtevo in želi nacionalne ukrepe ohraniti, dokazati upravičenost teh ukrepov.

               (31)

               Kadar pa Komisija razpolaga z informacijami, glede na katere bi bilo treba pregledati usklajevalni ukrep Unije, od katerega priglašene nacionalne določbe odstopajo, lahko take informacije upošteva pri ocenjevanju priglašenih nacionalnih določb.

         2.1   Stališče Danske

               (32)

               Danska trdi, da njena zakonodaja zagotavlja višjo raven varovanja zdravja in življenja ljudi, saj določa nižje največje dovoljene dodane količine nitritov od tistih iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 in ne dovoljuje dajanja na trg tradicionalnih mesnih proizvodov, za katere ni mogoče določiti dodanih količin. Danska meni, da so danske določbe popolnoma skladne s priporočili SCF iz let 1990 in 1995 ter z mnenjem EFSA z dne 26. novembra 2003.

               (33)

               Danska prav tako meni, da uravnavanje uporabljenih količin nitrita glede na to, ali vključujejo vnos, ki presega določen zadevni sprejemljiv dnevni vnos (ADI), ne zagotavlja potrebne ravni varovanja zdravja ljudi. Pri ADI, določenem za nitrite, ni upoštevano nastajanje nitrozaminov, ki so povezani z uporabo nitritov v mesnih proizvodih. Po znanstvenih ocenah so nitrozamini genotoksični, zato ni možno določiti meje, pod katero niso rakotvorni. Danska nadalje poudarja, da je nastajanje nitrozaminov odvisno od dodanih količin nitritov in ne od veliko nižjih količin ostankov, ki so zaradi pretvorbe snovi v živilu običajno prisotni v proizvodu ob zaužitju.

               (34)

               Zato celotna znanstvena ocena po njegovem mnenju kaže, (a) da bi bilo treba uporabo čim bolj zmanjšati z uporabo različnih količin v skladu s tehničnimi potrebami za različna živila, (b) da bi bilo treba uporabo nitritov in nitratov urediti glede na dodane količine in ne na količine ostankov ter (c) da bi bilo treba potrebno konzerviranje doseči z uporabo količin, ki jih priporoča EFSA. Danska zato meni, da njene nacionalne določbe sistematično sledijo tem priporočilom, Uredba (ES) št. 1333/2008 v zvezi z nitriti pa ne.

               (35)

               Danska poudarja tudi, da njene nacionalne določbe veljajo že vrsto let in da nikoli niso povzročile težav v zvezi s konzerviranjem zadevnih proizvodov. Poleg tega je na Danskem v primerjavi z drugimi državami članicami EU relativno malo primerov botulizma, od leta 1980 pa ni bil zabeležen noben primer botulizma zaradi uživanja mesnih proizvodov. Danska navaja, da od leta 2006 na Danskem ni bil zabeležen noben primer botulizma. Zato se še vedno šteje, da danske odločbe o uporabi nitritov v mesnih proizvodih zagotavljajo celovito zaščito pred zastrupitvijo s hrano.

               (36)

               V zvezi z vzorci porabe so v priloženo poročilo danskega ministrstva za prehrano, kmetijstvo in ribištvo vključeni dodatni podatki o porabi in uvozu mesnih proizvodov ter analiza nitrita v mesnih proizvodih na danskem trgu. Po mnenju danskih organov poročilo kaže, da je poraba mesnih proizvodov, ki se jim lahko dodajo nitriti, v preteklih letih stabilna.

               (37)

               V zvezi z izpostavljenostjo nitritom priloženo poročilo danskega ministrstva za prehrano, kmetijstvo in ribištvo navaja ocene na podlagi 384 analiz nitritov v predelanih mesnih proizvodih in hladnih mesnih narezkih ter na podlagi podatkov o porabi iz raziskav prehranjevanja. Na podlagi teh ocen ostaja srednja vrednost izpostavljenosti manjša od ADI za nitrite. Otroci od 4 do 5 let so izpostavljeni 3-krat večji količini na kg telesne teže v primerjavi z odraslimi.

               (38)

               Glede nastajanja nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih je dansko ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in ribištvo predložilo zbirno poročilo o prisotnosti N-nitrozaminov v predelanih mesnih proizvodih, ki ga je pripravil nacionalni inštitut za prehrano DTU in v katerem je navedeno, da se nižje vsebnosti nitrozaminov najbolje dosežejo z uporabo čim manj nitritov in v kombinaciji z eritorbinsko kislino, askorbinsko kislino ali askorbatom, saj bi to preprečilo morebitno nastajanje nitrozaminov.

               (39)

               Poleg tega Danska trdi, da njene določbe o nitritih ne delujejo kot ovira za trgovino, pri čemer se sklicuje na številke, ki kažejo, da se mesni proizvodi uvažajo iz drugih držav članic in se je ta uvoz od leta 2010 celo povečal.

               (40)

               Če povzamemo, Danska meni, da je legitimno, da se tveganje za zdravje ljudi, ki izvira iz izpostavljenosti nitrozaminom, zmanjša z nadaljnjim izvajanjem nacionalne zakonodaje, ki je strožja od zahtev iz Uredbe (ES) št. 1333/2008. Nadzor, ki ga je Danska izvajala v skladu s Sklepom 2010/561/EU, po mnenju Danske kaže na to, da so prej upoštevane ugotovitve v zvezi z zdravjem še vedno veljavne. Nenazadnje trdi, da po razpoložljivih podatkih danske določbe ne ovirajo trgovine z zadevnimi proizvodi.

         2.2   Ocena Danskega stališča

   2.2.1   Utemeljitev na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU

               (41)

               Namen danske zakonodaje je doseči višjo raven varovanja zdravja in življenja ljudi v zvezi z izpostavljenostjo nitritom in morebitnem nastanku nitrozaminov v mesnih proizvodih z določitvijo nižjih največjih dodanih količin nitritov v nekaterih mesnih proizvodih v primerjavi z najvišjimi vsebnostmi iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 in s prepovedjo dajanja na trg proizvodov, za katere se lahko določijo samo največje dovoljene vsebnosti ostanka.

               (42)

               Pri ocenjevanju, ali je danska zakonodaja dejansko primerna in potrebna za dosego tega cilja, je treba upoštevati številne dejavnike. Zlasti je treba uravnotežiti dve vrsti zdravstvenih tveganj, in sicer prisotnost nitrozaminov v mesnih proizvodih na eni in mikrobiološke varnosti mesnih proizvodov na drugi strani. Slednji vidik je več kot le tehnološka potreba, sam po sebi je tudi zelo pomembno zdravstveno vprašanje. Sicer se priznava, da je treba vsebnost nitritov v mesnih proizvodih omejiti, vendar nižje vsebnosti nitritov v mesu ne pomenijo samodejno tudi boljšega varovanja človeškega zdravja. Najprimernejša vsebnost nitritov je odvisna od številnih dejavnikov, ki jih priznavata ustrezni mnenji Znanstvenega odbora za hrano in EFSA, npr. od dodajanja soli, vlage, pH, roka uporabnosti proizvoda, higiene, nadzora temperature itd.

               (43)

               Komisija glede na navedene ugotovitve in ugotovitve iz uvodnih izjav 10 in 11 meni, da je Uredba (ES) št. 1333/2008 načeloma primeren odziv na izziv usklajevanja dveh nasprotujočih si tveganj za zdravje glede na raznolikosti mesnih proizvodov v Uniji.

               (44)

               Kljub temu mora Komisija oceniti posebne odločitve, ki jih je sprejel danski zakonodajalec, in izkušnje, pridobljene na podlagi teh pravil, ki so v veljavi daljše obdobje. S podatki o pojavnosti zastrupitve s hrano in zlasti botulizma je Danska dokazala, da je s svojo zakonodajo doslej dosegla zadovoljive rezultate. Ti podatki kažejo, da najvišje določene vsebnosti v danski zakonodaji zadoščajo za zagotavljanje mikrobiološke varnosti mesnih proizvodov, ki jih na Danskem trenutno proizvajajo, ter za načine proizvodnje, ki so tam trenutno v uporabi.

               (45)

               Komisija ugotavlja, da je danska zakonodaja usklajena z ustreznimi strokovnimi mnenji strokovnih organov Unije. Temelji na uravnavanju najvišjih dodanih vrednosti in upošteva meje dodanih količin nitritov iz teh mnenj, tj. 50–150 mg/kg. Hkrati je Danska v primerjavi z Uredbo določila bolj specifične dodane količine za posebne skupine mesnih proizvodov ob upoštevanju vrst mesnih proizvodov in načinov proizvodnje, ki na Danskem prevladujejo.

               (46)

               Na podlagi informacij, ki jih je Danska predložila, je poleg tega treba upoštevati, da je večina mesnih proizvodov, ki jih zaužijejo prebivalci Danske, iz tiste skupine mesnih proizvodov, za katero trenutno velja omejitev 60 mg/kg, ki bi jo bilo treba nadomestiti z omejitvijo 100 ali 150 mg/kg. Čeprav danski proizvajalci tako kot proizvajalci v drugih državah članicah ne bi bili obvezani dvigniti količine nitritov, ki jih trenutno dodajajo svojim proizvodom, do najvišjih dovoljenih vsebnosti iz Uredbe (ES) št. 1333/2008, povišanja dejanske izpostavljenosti danskega prebivalstva nitritom ni mogoče izključiti.

               (47)

               Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij Komisija meni, da se lahko zahteva po ohranitvi priglašenih ukrepov začasno odobri zaradi varovanja javnega zdravja na Danskem.

         2.2.2   Odsotnost kakršne koli samovoljne diskriminacije, kakršnega koli prikritega omejevanja trgovine med državami članicami ali kakršne koli ovire za delovanje notranjega trga

   2.2.2.1   Odsotnost samovoljne diskriminacije

               (48)

               Na podlagi člena 114(6) PDEU mora Komisija preveriti, ali so predlagani ukrepi sredstvo samovoljne diskriminacije. Da ne pride do kakršne koli diskriminacije, se v skladu s sodno prakso Sodišča podobne situacije ne smejo obravnavati na različne načine, različne situacije pa ne na isti način.

               (49)

               Danska nacionalna pravila veljajo za domače proizvode in proizvode, proizvedene v drugih državah članicah. Ob odsotnosti kakršnih koli nasprotnih dokazov, se lahko sklepa, da nacionalne določbe niso sredstvo samovoljne diskriminacije.

         2.2.2.2   Odsotnost prikritega omejevanja trgovine

               (50)

               Nacionalni ukrepi, ki uporabo proizvodov omejujejo v večji meri kot Uredba Unije, bi običajno ovirali trgovino, če se ne pričakuje, da bodo proizvodi, ki so zakonito dani na trg in se uporabljajo v preostalem delu Unije, zaradi prepovedi uporabe dani na trg v zadevni državi članici. Namen predpogojev iz člena 114(6) PDEU je preprečiti, da bi se omejitve, ki temeljijo na merilih iz odstavkov 4 in 5 navedenega člena, uporabljale v neprimerne namene in bi s tem prevzele vlogo gospodarskih ukrepov, namenjenih oviranju uvoza proizvodov iz drugih držav članic, torej bi postale sredstvo posredne zaščite nacionalne proizvodnje.

               (51)

               Ker danska pravila uvajajo strožje standarde pri dodajanju nitritov nekaterim mesnim proizvodom tudi za nosilce dejavnosti v drugih državah članicah v drugače usklajenem območju, lahko pride do prikritega omejevanja trgovanja ali ovire za delovanje notranjega trga. Vendar se priznava, da je treba člen 114(6) PDEU obravnavati v smislu, da se ne smejo odobriti samo taki nacionalni ukrepi, ki nesorazmerno ovirajo notranji trg. V zvezi s tem je Danska predložila podatke o uvozu mesnih proizvodov iz drugih držav članic, ki ne samo, da se je kljub njeni zakonodaji nadaljeval, ampak se je od leta 2010 celo povečal.

               (52)

               Ob odsotnosti kakršnih koli dokazov, da so nacionalne določbe v resnici ukrep z namenom zaščite nacionalne proizvodnje, se lahko sklepa, da te določbe ne pomenijo prikritega omejevanja trgovanja med državami članicami.

         2.2.2.3   Odsotnost ovir za delovanje notranjega trga

               (53)

               Tega pogoja ni mogoče razlagati kot izključitve odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na vzpostavitev notranjega trga. Dejansko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajevalnega ukrepa za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, v osnovi pomeni ukrep, ki bo verjetno vplival na notranji trg. Za ohranitev uporabnosti postopka iz člena 114 PDEU, je posledično treba v okviru člena 114(6) PDEU pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek glede na zastavljeni cilj.

               (54)

               Glede na prednosti za zdravje, ki jih je navedla danska vlada v zvezi z zmanjšanjem izpostavljenosti nitritom v mesnih proizvodih, in dejstvo, da na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov to na trgovanje ne vpliva oziroma vpliva le v omejenem obsegu, Komisija meni, da se lahko priglašena danska pravila začasno ohranijo na podlagi varovanja zdravja in življenja ljudi, ob upoštevanju dejstva, da niso nesorazmerna in zato ne ovirajo delovanja notranjega trga v smislu člena 114(6) PDEU.

               (55)

               Komisija ob upoštevanju te analize meni, da je pogoj o odsotnosti ovir za delovanje notranjega trga izpolnjen.

         2.2.3   Časovna omejitev

               (56)

               Zgornji sklepi temeljijo na trenutno razpoložljivih informacijah in zlasti na podatkih, ki kažejo, da Danska nadzoruje botulizem kljub nižjim najvišjim mejam nitritov, dodanih določenim mesnim proizvodom, ob tem pa ni motila trgovanja na nesorazmeren način.

               (57)

               Drugi pomemben dejavnik je odstotek porabe mesnih proizvodov na Danskem, v zvezi s katero bi uporaba Uredbe (ES) št. 1333/2008 lahko privedla do povečane izpostavljenosti prebivalcev Danske nitritom in s tem tudi nitrozaminom.

               (58)

               Danska bi morala še naprej spremljati situacijo in zbirati podatke o tem, ali uporaba vsebnosti iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 dosega zahtevano raven varovanja in če ne, ali bi to lahko privedlo do nesprejemljivega tveganja za zdravje ljudi. Zbrani podatki se morajo osredotočati zlasti na obvladovanje botulizma. Poleg tega bi morala Danska še naprej zbirati podatke o uvozu mesnih proizvodov iz drugih držav članic. Danska bi morala zbrane podatke Komisiji predložiti v dveh letih od datuma sprejetja tega sklepa. Poleg tega bi morala Komisija preučiti sklepe EFSA o ponovni oceni nitritov v skladu z Uredbo (EU) št. 257/2010 in o ad hoc študiji glede uporabe nitritov v industriji pri različnih kategorijah mesnih proizvodov.

               (59)

               Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da lahko nacionalne določbe v navedenem obsegu odobri za omejeno obdobje treh let.

         III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (60)

               Po mnenju Komisije se glede na navedene ugotovitve in ob upoštevanju pripomb držav članic o uradnem obvestilu, ki so ga predložili danski organi, zahteva Danske, ki jo je Komisija prejela 25. novembra 2014, po ohranitvi nacionalnih določb o dodajanju nitritov, ki so strožje od tistih iz Uredbe (ES) št. 1333/2008, lahko odobri za obdobje treh let od datuma sprejetja tega sklepa. Danska bi morala še naprej spremljati situacijo in zbirati podatke o tem, ali uporaba vsebnosti iz Uredbe (ES) št. 1333/2008 dosega zahtevano raven varovanja in če ne, ali bi to lahko privedlo do nesprejemljivega tveganja za zdravje ljudi –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Nacionalne določbe o dodajanju nitritov mesnim proizvodom iz Odloka št. 542 z dne 27. maja 2013 o aditivih za živila itd. (BEK nr 542 af 27.5.2013 (tilsætninsgbekendtgørelsen), Offentliggørelsesdato:31.5.2013, Fødevareministeriet), o katerih je Kraljevina Danska v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Komisijo obvestila s pismom z dne 25. novembra 2014, se odobrijo.
   Člen 2
   Ta sklep preneha veljati 22. maja 2018.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko.

      V Bruslju, 22. maja 2015

            Za Komisijo

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Sklep Komisije 2010/561/EU z dne 25. maja 2010 o nacionalnih določbah o dodajanju nitritov nekaterim mesnim izdelkom, o katerih je Danska poslala uradno obvestilo (UL L 247, 21.9.2010, str. 55).

      (2)  Direktiva 2006/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o spremembi Direktive 95/2/ES o aditivih za živila razen barvil in sladil in Direktive 94/35/ES o sladilih za uporabo v živilih (UL L 204, 26.7.2006, str. 10).

      (3)  Uredba Komisije (EU) št. 1129/2011 z dne 11. novembra 2011 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo seznama Unije aditivov za živila (UL L 295, 12.11.2011, str. 1).

      (4)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

      (5)  Mnenje o nitratih in nitritih z dne 19. oktobra 1990, Evropska komisija – Poročila Znanstvenega odbora za hrano (šestindvajseta serija), str. 21.

      (6)  Mnenje o nitratih in nitritih z dne 22. septembra 1995, Evropska komisija – Poročila Znanstvenega odbora za hrano (osemintrideseta serija), str. 1.

      (7)  Mnenje Znanstvenega odbora za biološka tveganja na zahtevo Komisije v zvezi z učinki nitritov/nitratov na mikrobiološko varnost mesnih proizvodov, The EFSA Journal (2003)14, str. 1.

      (8)  UL C 93, 20.3.2015, str. 18.

      (9)  Uredba Komisije (EU) št. 257/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi programa za ponovno oceno odobrenih aditivov za živila v skladu z Uredbo (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila (UL L 80, 26.3.2010, str. 19).

      (10)  https://webgate.ec.europa.eu/sanco_foods/main/index.cfm?event=document.edit&identifier=5924&documentTypeIdentifier=57


title: 2006/454/ES: Sklep Sveta z dne  29. aprila 2004  o podpisu in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

text:
               6.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/9

         SKLEP SVETA
   z dne 29. aprila 2004
   o podpisu in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   (2006/454/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), členov 55, 57(2), 71, 80(2), 93, 94, 133 in 181a v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o pristopu z dne 16. aprila 2003 in zlasti člena 2(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta, priloženega k Pogodbi o pristopu, in zlasti člena 6(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 8. decembra 2003 pooblastil Komisijo, da se v imenu Skupnosti in njenih držav članic pogaja z Gruzijo o Protokolu k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji ter predvidi določene tehnične prilagoditve, povezane z institucionalnim in pravnim razvojem v Evropski uniji.

               (2)

               Pod pogojem njegove naknadne sklenitve je bil Protokol med pogodbenicami usklajen s pogajanji in ga je zdaj treba podpisati v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.

               (3)

               Protokol se začasno uporablja od dne pristopa, dokler niso končani ustrezni postopki za njegovo uradno sklenitev –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Pod pogojem naknadne sklenitve Sporazuma se predsednik Sveta s tem sklepom pooblasti, da imenuje osebo(-e), ki je (so) v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic pooblaščena(-e) za podpis Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (1).
   Člen 2
   Protokol se začasno uporablja od dne pristopa do začetka veljavnosti.

      V Luxembourgu, 29. aprila 2004.

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  Glej stran 10 tega Uradnega lista.
    ---documentbreak---

               6.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/10

         PROTOKOL
   k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   KRALJEVINA BELGIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   REPUBLIKA MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
   v nadaljevanju „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, in
   EVROPSKA SKUPNOST IN EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO,
   v nadaljevanju „Skupnosti“, ki ju zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija,
   na eni strani in
   GRUZIJA
   na drugi strani SO SE –
   OB UPOŠTEVANJU PRISTOPA Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške k Evropski uniji dne 1. maja 2004 –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Češka, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška so pogodbenice Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, podpisanega v Luxembourgu 22. aprila 1996 (v nadaljevanju "Sporazuma"), in sprejmejo in upoštevajo, na enak način kot druge države članice Skupnosti, besedila Sporazuma ter k njemu priloženih dokumentov.
   Člen 2
   Zaradi upoštevanja institucionalnega razvoja v Evropski uniji v zadnjem času se pogodbenice dogovorijo, da se po izteku Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo obstoječe določbe v Sporazumu, ki se nanašajo na Evropsko skupnost za premog in jeklo, razumejo kot določbe, ki se nanašajo na Evropsko skupnost, ki je prevzela vse pravice in obveznosti Evropske skupnosti za premog in jeklo.
   Člen 3
   Ta protokol je sestavni del Sporazuma.
   Člen 4
   1.   Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Skupnosti, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Gruzija.
   2.   Pogodbenice obvestijo druga drugo o dokončanju ustreznih postopkov iz prejšnjega odstavka. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.
   Člen 5
   1.   Ta protokol začne veljati istega dne kot Pogodba o pristopu iz leta 2003, če so pred tem datumom deponirane vse listine o odobritvi tega protokola.
   2.   Če do tega datuma niso deponirane vse listine o odobritvi tega protokola, začne ta veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.
   3.   Če do 1. maja 2004 niso deponirane vse listine o odobritvi tega protokola, se ta uporablja začasno z veljavnostjo od 1. maja 2004.
   Člen 6
   Besedila Sporazuma, sklepne listine in vseh priloženih dokumentov so sestavljena v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku.
   Ta besedila so priložena k temu protokolu (1) in so enako verodostojna kot besedila v drugih jezikih, v katerih so sestavljeni Sporazum, sklepna listina in priloženi dokumenti.
   Člen 7
   Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in gruzijskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

      Hecho en Bruselas, el treinta de abril del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.
      Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizend vier.
      Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.
      Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.
      V Bruseli dňa tridsiateho apríla dvetisícštyri.
      V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar
         wevr saxelmwifoTa saxeliT

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På Europeiska gemenskapernas vägnar
         evrogaerTianebaTa saxeliT

         Por Georgia
         Za Gruzii
         For Georgien
         Für Georgien
         Gruusia nimel
         Για τη Γεωργία
         For Georgia
         Pour la Géorgie
         Per la Georgia
         Gruzijas vārdā
         Gruzijos vardu
         Grúzia részéről
         Għall-Ġorġja
         Voor Georgië
         W imieniu Gruzji
         Pela Geórgia
         Za Gruzínsko
         Za Gruzijo
         Georgian puolesta
         På Georgiens vägnar

      (1)  Češka, estonska, latvijska, litovska, madžarska, malteška, poljska, slovaška in slovenska različica Sporazuma bodo pozneje objavljene v posebni izdaji Uradnega lista.


title: 2005/126/ES: Sklep Komisije z dne 11. februarja 2005 o nadaljevanju leta 2003 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega materiala nekaterih vrst okrasnih rastlin v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES v letu 2005

text:
               12.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 42/30

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 11. februarja 2005
   o nadaljevanju leta 2003 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega materiala nekaterih vrst okrasnih rastlin v skladu z Direktivo Sveta 98/56/ES v letu 2005
   (2005/126/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 98/56/ES z dne 20. julija 1998 o trženju razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin (1),
   ob upoštevanju Odločbe Komisije 2002/744/ES z dne 5. septembra 2002 o postopkih za primerjalne poskuse in testiranje razmnoževalnega materiala okrasnih rastlin Skupnosti po Direktivi Sveta 98/56/ES (2) in zlasti člena 3 Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Odločbo 2002/744/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranje, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 98/56/ES za Chamaecyparis, Ligustrum vulgare in Euphorbia fulgens v letih od 2003 do 2005.

               (2)

               Testiranje in poskuse, izvajane leta 2003 in 2004, je treba nadaljevati v letu 2005 –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Skupnostni primerjalni poskusi in testiranje razmnoževalnega materiala Chamaecyparis, Ligustrum vulgare in Euphorbia fulgens, ki so se začeli leta 2003, se nadaljujejo v letu 2005 v skladu z Odločbo 2002/744/ES.

      V Bruslju, 11. februarja 2005

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 226, 13.8.1998, str. 16. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 23).

      (2)  UL L 240, 7.9.2002, str. 63.


title: 2009/947/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Azerbajdžanske republike o nekaterih vidikih zračnega prevoza

text:
               15.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/39

      SKLEP SVETA

   z dne 30. novembra 2009
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Azerbajdžanske republike o nekaterih vidikih zračnega prevoza
   (2009/947/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2), v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v pogajanjih dosegla Sporazum z vlado Azerbajdžanske republike o nekaterih vidikih zračnega prevoza (2) (v nadaljnjem besedilu: „Sporazum“) v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               Ta sporazum je podpisan v imenu Skupnosti dne 7. julija 2009 ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2009/741/ES (3).

               (4)

               Ta sporazum je treba sprejeti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Azerbajdžanske republike o nekaterih vidikih zračnega prevoza se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za uradno obvestilo, kakor je predvideno v členu 8(1) Sporazuma.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 25. oktobra 2005 (UL C 272 E, 9.11.2006, str. 56).

      (2)  UL L 265, 9.10.2009, str. 25.

      (3)  UL L 265, 9.10.2009, str. 24.


title: 2010/497/EU, Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/35

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2008
   (2010/497/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008 – zvezek I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije Evropskemu parlamentu o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2007 (COM(2009) 526) in dokumenta služb Komisije, priloženega temu poročilu (SEK(2009) 1427),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2008“ (COM(2009) 256),
   ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, pristojnemu za podelitev razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008 (COM(2009) 419), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2009) 1102),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2008 z odgovori agencije (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2008 o enotnem razumevanju koncepta dopustnega tveganja napake (COM(2008) 866) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEK(2008) 3054),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   ob upoštevanju členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES, členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 179a in 180b Pogodbe Euratom,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 55, 145, 146 in 147,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (6), zlasti člena 14(3),
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (8),
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2008/544/ES z dne 20. junija 2008 o spremembi Sklepa 2004/858/ES, da se Izvajalska agencija za program javnega zdravja preoblikuje v Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike (9),
   ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0099/2010),

               A.

               ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija izvršuje proračun na lastno odgovornost, pri tem pa sodeluje z državami članicami in upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli direktorju Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike razrešnico glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priložen sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 71, 14.3.2008.

      (2)  UL C 273, 13.11.2009, str. 1.

      (3)  UL C 304, 15.12.2009, str. 83.

      (4)  UL C 273, 13.11.2009, str. 122.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (7)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (8)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.

      (9)  UL L 173, 3.7.2008, str. 27.


|

32011D0820(04)

Sklep visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 19. julija 2011 o pravilih glede dostopa do dokumentov

Uradni list C 243 , 20/08/2011 str. 0016 - 0018

		Sklep visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politikoz dne 19. julija 2011o pravilih glede dostopa do dokumentov2011/C 243/08VISOKA PREDSTAVNICA JE –ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (2010/427/EU) in zlasti člena 11(1) Sklepa –SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Področje uporabe1. Vsi državljani Unije ter vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic imajo pravico dostopa do dokumentov ESZD v skladu z načeli, pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta [1] (v nadaljnjem besedilu: Uredba) ter posebnimi določbami iz teh pravil. Ta pravica dostopa velja za dokumente ESZD, to je za dokumente, ki jih ESZD pripravi ali prejme in z njimi razpolaga.2. V skladu s členom 2(2) Uredbe imajo vse fizične ali pravne osebe, ki nimajo prebivališča ali statutarnega sedeža v eni od držav članic, ob upoštevanju istih načel, pogojev in omejitev enako pravico dostopa do dokumentov ESZD pod enakimi pogoji, razen pravice do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic.Člen 2Prošnja za dostop1. Prošnja za dostop do dokumentov ESZD se pošlje po pošti na naslov: Access to Documents Coordinator, CHAR 15/11, European External Action Service, Rue de la Loi 170, Brussels 1046, Belgium, po elektronski pošti prek obrazca na spletni strani ESZD ali po telefaksu na številko +32 22979893.2. Takoj ko je prošnja registrirana, se prosilcu pošlje potrdilo o prejemu, razen če je mogoče na prošnjo odgovoriti v istem časovnem obdobju.Člen 3Roki1. ESZD odgovori na začetne in potrdilne prošnje za dostop v 15 delovnih dneh od registracije prošnje.2. Če prošnja ni natančna v smislu člena 6(2) Uredbe, ESZD prosilca prosi za dodatne informacije, s pomočjo katerih je možno poiskati zahtevane dokumente; rok za odgovor začne teči šele, ko ESZD prejme te informacije.3. V izjemnih primerih, kot jih določata člena 7(3) in 8(2) Uredbe, se lahko rok podaljša za 15 delovnih dni, zlasti,(a) v primeru zapletenih in obsežnih prošenj,(b) če se je treba posvetovati z delegacijo Unije ali(c) če se je treba posvetovati s tretjo osebo.Prosilca je treba obvestiti o takem podaljšanju in razlogih zanj.Člen 4Odgovor1. Začetne prošnje obravnava koordinator za dostop do dokumentov.2. O potrdilnih prošnjah odloča operativni direktor po nasvetu koordinatorja za dostop do dokumentov.Člen 5Negativen odgovorČe je odgovor na prošnjo vsaj delno negativen, je treba navesti razloge za zavrnitev na podlagi ene od izjem iz Uredbe ter prosilca obvestiti o njegovi pravici, da vloži potrdilno prošnjo (v primeru odgovora na začetno prošnjo) ali drugo pravno sredstvo, ki mu je na voljo (v primeru odgovora na potrdilno prošnjo).Člen 6Dokumenti tretjih oseb, ki jih hrani ESZD1. Če prejme ESZD prošnjo za dostop do dokumenta, ki ga hrani, vendar izvira od tretje osebe, se mora posvetovati s to tretjo osebo, razen če je na podlagi izjem iz Uredbe jasno, ali se dostop do dokumenta lahko dovoli.2. Prošnja se odobri brez posvetovanja s tretjo osebo, če je avtor dokumenta tega že objavil, ali v skladu z Uredbo ali podobnimi določbami.3. S tretjo osebo se je treba posvetovati v vsakem primeru, če se za dokument uporablja člen 9 Uredbe ali če izvira iz države članice in je ta država članica zahtevala, da ESZD ne dovoli dostopa do dokumenta brez njenega predhodnega soglasja v skladu s členom 4(5) Uredbe. Taki zahtevki držav članic morajo biti v pisni obliki.4. Posvetovanje s tretjo osebo poteka v pisni obliki (lahko tudi po elektronski pošti). Tretja oseba mora imeti dovolj časa za odgovor, pri čemer je treba upoštevati rok, ki ga ima ESZD za odgovor, kot ga določa člen 3. Tretja oseba da svoje mnenje v pisni obliki (lahko tudi po elektronski pošti).5. Če tretja oseba ne odgovori v zahtevanem roku ter če je ni mogoče najti ali identificirati, ESZD o prošnji odloči v skladu z izjemami iz Uredbe, pri čemer upošteva upravičene interese tretje osebe na podlagi podatkov, s katerimi razpolaga.6. Če namerava ESZD v nasprotju z željami tretje osebe omogočiti dostop do dokumenta, mora tretjo osebo obvestiti o svojih namenih, da bo omogočila dostop do dokumenta v roku, določenem z Uredbo, ter o pravnih sredstvih, ki so na voljo tretji osebi.Člen 7Posvetovanje z ESZD1. Prošnje za posvetovanje z ESZD s strani držav članic ali drugih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so prejeli prošnjo za dostop do dokumentov, ki so v njihovi lasti, izvirajo pa iz ESZD, se pošljejo po pošti na naslov: Access to Documents Coordinator, CHAR 15/11, European External Action Service, Rue de la Loi 170, Brussels 1046, Belgium, po elektronski pošti na naslov EEAS-ACCESS-TO-DOCUMENTS@eeas.europa.eu ali po telefaksu na številko +32 22979893.2. ESZD posreduje svoje mnenje v roku, določenem za odgovor, najpozneje pa v petih delovnih dneh.Člen 8Zaupni dokumenti1. Kadar prošnja za dostop do dokumenta zadeva dokument iz člena 9 Uredbe ali drug dokument, za katerega veljajo varnostna pravila ESZD, jo obravnavajo uradniki, ki se imajo pravico seznaniti z dokumentom.2. Zavrnitev dostopa do celotnega zaupnega dokumenta ali njegovega dela se utemelji na podlagi izjem iz člena 4 Uredbe. Če dostopa do zahtevanega dokumenta ni mogoče zavrniti na podlagi teh izjem, uradnik, ki obravnava prošnjo, poskrbi, da se zaupnost dokumenta prekliče, preden se ta pošlje prosilcu.Člen 9Načini dostopa1. Dokumenti, do katerih se odobri dostop, se pošljejo po pošti, telefaksu ali elektronski pošti. Če so zahtevani dokumenti obsežni ali je ravnanje z njimi težavno, se prosilec lahko povabi, da si jih ogleda na kraju samem. Tak ogled je brezplačen.2. Če je bil dokument objavljen, lahko odgovor vsebuje podatke o objavi, vključno z navedbo spletne strani, kjer je na voljo.3. Če dokument presega 20 strani, se lahko prosilcu zaračunajo taksa v višini 0,10 EUR na stran in stroški pošiljanja. Stroški pri uporabi drugih nosilcev podatkov se določajo od primera do primera, ne smejo pa preseči razumnega zneska.Člen 10Register dokumentov1. ESZD v skladu s členom 11 Uredbe vodi register dokumentov, ki je dostopen na spletni strani ESZD.2. V skladu s členom 9 Uredbe se dokumenti, za katere se uporablja navedeni člen, vpišejo v register le s privolitvijo avtorja.Člen 11Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan sprejetja.V Bruslju, 19. avgusta 2011Visoka predstavnicaC. Ashton[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta Guvernerjev z dne 30. decembra 1977 o spremembi statuta Evropske investicijske banke v zvezi s sprejetjem nove opredelitve vrednosti obračunske enote Banke

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31978D0724(01)

Uradni list L 199 , 24/07/1978 str. 0001 - 0002 španska posebna izdaja: poglavje 10 zvezek 1 str. 0067  portugalska posebna izdaja poglavje 10 zvezek 1 str. 0067

		Sklep Sveta Guvernerjevz dne 30. decembra 1977o spremembi statuta Evropske investicijske banke v zvezi s sprejetjem nove opredelitve vrednosti obračunske enote BankeSVET GUVERNERJEV EVROPSKE INVESTICIJSKE BANKE JEob upoštevanju, da je 1. oktobra 1977 začela veljati Pogodba o spremembi nekaterih določb Protokola o statutu Evropske investicijske banke, podpisana 10. julija 1975,ob upoštevanju dejstva, da lahko Svet guvernerjev na podlagi novih določb členov 4(1) in 7(4) na predlog sveta direktorjev s soglasnim sklepom spremeni opredelitev obračunske enote in način konverzije zneskov, izraženih v obračunskih enotah, v nacionalne valute in obratno,ob upoštevanju predloga sveta direktorjev z dne 10. novembra 1977,SKLENIL:1. Drugi odstavek člena 4(1) Statuta Banke, ki opredeljuje obračunske enote, se spremeni:"Vrednost obračunske enote je enaka vsoti naslednjih zneskov v nacionalnih valutah držav članic:nemška marka | 0,828 |angleški funt | 0,0885 |francoski frank | 1,15 |italijanska lira | 109 |nizozemski gulden | 0,286 |belgijski frank | 3,66 |luksemburški frank | 0,14 |danska krona | 0,217 |irski funt | 0,00759" |2. Člen 7(3) Statuta, ki določa način konverzije obračunske enote Banke v nacionalne valute in obratno, se spremeni:"V smislu tega člena se za pariteto valute države članice glede na obračunsko enoto iz člena 4 šteje menjalni tečaj med to obračunsko enoto in valuto, določen na podlagi tržnega tečaja."Z upoštevanjem novega člena 7(3) Statuta Banke je poleg tega določeno, da:"so metode za izračun obračunske enote Banke enake tistim, ki se uporabljajo na podlagi Sklepa Sveta Evropskih skupnosti z dne 21. aprila 1975 o opredelitvi in konverziji evropske obračunske enote."Za Svet guvernerjevPredsednikK. HeinesenSekretarH. Lenaert--------------------------------------------------


title: 2013/547/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/126

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
   (2013/547/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0229/2012) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je predložilo Računsko sodišče za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0076/2013),

               1.

               podeli razrešnico generalnemu sekretarju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora glede izvrševanja proračuna Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 68, 15.3.2011.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

      (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

      (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0229/2012) (2),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (3),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je predložilo Računsko sodišče za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0076/2013),

                  1.

                  pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče na podlagi revizijskega dela sklenilo, da v skupnih plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov za leto, ki se je končalo 31. decembra 2011, ni bilo pomembnih napak;

                  2.

                  poudarja, da je Računsko sodišče v letno poročilo za leto 2011 vključilo ugotovitve o sklepanju pogodb z začasnimi in pogodbenimi uslužbenci, pri čemer je odkrilo nekatere neskladnosti z veljavnimi smernicami za določanje razredov in zaposlovanje; poziva Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO), naj zagotovi, da do takšnih neskladij ne bo več prihajalo;

                  3.

                  je seznanjen z odgovori na ugotovitve Računskega sodišča in posredovanimi informacijami o posodobitvah smernic, ki se uporabljajo za določanje razredov in zaposlovanje uslužbencev;

                  4.

                  ugotavlja, da je imel EESO v letu 2011 na voljo sredstva za prevzem obveznosti v znesku 128 600 000 EUR (123 173 749 EUR v letu 2010), pri čemer je stopnja uporabe znašala 95,4 % in je bila tako nižja kot stopnja uporabe 98 % v letu 2010; ugotavlja, da je glavni razlog za to odločitev Sveta, da ne sprejme predloga Komisije o prilagoditvi plač za leto 2011; poudarja, da je proračun EESO izključno upravne narave, pri čemer je bil velik del porabljen za odhodke za zaposlene v instituciji, preostanek pa za nepremičnine, pohištvo, opremo in druge tekoče stroške;

                  5.

                  podpira prizadevanja EESO, da bi proračun za leto 2013 omejil na raven iz leta 2012, s čimer bi zagotovil le pavšalno povečanje;

                  6.

                  je seznanjen z ugotovitvami v zvezi z resolucijo Parlamenta o razrešnici za leto 2010, priloženimi letnemu poročilu o dejavnostih EESO; želi biti obveščen o ukrepih, ki jih je EESO sprejel za izvedbo podrobnega pregleda porabe, in o njihovih rezultatih;

                  7.

                  spominja, da je Parlament v resolucijah iz maja 2011 in maja 2012 o podelitvi razrešnice za izvrševanje proračuna EESO evropskega varuha človekovih pravic pozval, naj ga obvešča o primerih slabega upravljanja v EESO; izraža zaskrbljenost zaradi sklepa varuha z dne 6. novembra 2012 – pritožba št. 2744/2009(MF)JF – glede zelo hudega primera slabega upravljanja in namerava ta sklep posredovati predsedniku Parlamenta, da bo preučil, ali bi ga bilo treba posredovati pristojnemu parlamentarnemu odboru; je seznanjen z zavezo EESO, da bo sprejel ukrepe, s katerimi bo v prihodnje preprečil takšne situacije;

                  8.

                  čestita EESO za reformo pravil o denarnih nadomestilih za njegove člane, med drugim za povračilo izključno dejanskih stroškov vozovnic, in pričakuje, da bo Svet to reformo nemudoma potrdil; opominja, da naj bi se začel sistem v celoti uporabljati do začetka naslednjega mandata EESO;

                  9.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila odločitev o objavi izjav o finančnih interesih članov EESO uresničena v letu 2012;

                  10.

                  pozdravlja tesnejše sodelovanje med EESO in parlamentarnim Odborom za proračunski nadzor, zlasti v zvezi s postopkom razrešnice;

                  11.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da naj bi sporazum o sodelovanju med EESO in Odborom regij po ocenah ustvaril prihranke in sinergije v približni višini 40 milijonov EUR; meni, da bi si bilo zanimivo ogledati novejšo oceno prednosti tega sporazuma, saj so zgornji podatki iz leta 2005, razmere v EU27 pa tudi niso upoštevane;

                  12.

                  čestita EESO in Odboru regij, ker sta pridobila certifikata EMAS in ISO-14001;

                  13.

                  opozarja na obveznost objavljanja podatkov o porabi energije in deležu obnovljivih virov energije; želi, da letni poročili o dejavnostih vsebujeta informacije o uporabi energije iz obnovljivih virov;

                  14.

                  je zadovoljen z dosežki na področju prevajanja po obnovljenem sporazumu o sodelovanju med EESO in Odborom regij; ugotavlja pa, da je bilo v letu 2011 povpraševanje po prevodih zunanjih izvajalcev večje kot v preteklih letih; spodbuja EESO, naj si prizadeva za boljše načrtovanje prevajanja v času največjih obremenitev;

                  15.

                  podpira ugotovitve iz vmesne ocene sporazuma o upravnem sodelovanju med EESO in Odborom regij; meni, da so potrebne nekatere izboljšave za racionalizacijo človeških virov v skupnih službah in pri prevajanju;

                  16.

                  predlaga sprejetje ukrepov za boljše sodelovanje pri vodenju skupnih služb;

                  17.

                  poziva EESO, naj v letno poročilo vključi podrobnosti o proračunskih prihrankih zaradi izvajanja sporazuma o upravnih dejavnostih;

                  18.

                  želi biti obveščen o proračunskih učinkih uporabe prostora, namenjenega videokonferencam med EESO in Odborom regij, potem ko se bodo začele izvajati;

                  19.

                  je seznanjen s prizadevanji EESO, da bi s pomočjo Evropskega inštituta za javno upravo (EIPA) razvil metode za ocenjevanje lastnega dela;

                  20.

                  ocenjuje kot pozitivno, da se je stopnja zahtevanih, a neizkoriščenih storitev tolmačenja v letu 2011 zmanjšala na 8,9 %, v primerjavi z 12,3 % v letu 2010; pozdravlja dejstvo, da je EESO posredoval te zelo koristne podatke; vseeno meni, da je ta stopnja še vedno visoka, in poziva EESO, naj si še naprej prizadeva, da bi jo zmanjšal; poziva ga tudi, naj spremlja uvedene spremembe in posreduje podrobne informacije o tem, kako to težavo rešuje;

                  21.

                  priporoča uvedbo skupnega sistema javnega naročanja za prevajalske storitve, da jih bodo lahko institucije souporabljale in da bodo v celoti izkoriščene;

                  22.

                  poziva EESO, naj posreduje podrobne informacije o stroških komuniciranja in o ugotovitvah v zvezi s tem;

                  23.

                  je seznanjen z zelo visoko stopnjo izvrševanja proračuna za komuniciranje, ki je v letu 2011 znašal 1 712 535 EUR; pozdravlja njegovo zmanjšanje na 1 597 200 EUR; čestita EESO za vse pobude in prireditve, ki jih je organiziral v letih 2012 in 2013, da bi predstavil svoje delo in zgradil mostove med civilno družbo in institucijami Unije; meni, da lahko EESO podobno kot druge institucije uspešno komunicira tudi z manj sredstvi;

                  24.

                  obžaluje, da je v letu 2011 obstajala neprimerna povezava med uradnim spletnim mestom EESO in osebnim spletnim dnevnikom njegovega generalnega sekretarja, ki je bila pretrgana šele po incidentu, v katerem je bilo opozorjeno na komentarje v tem dnevniku; znova poudarja, da je treba razlikovati med informacijami institucij in osebnimi mnenji njihovih uradnikov;

                  25.

                  želi, da se v letno poročilo vključijo informacije o tem, kako bodo lahko zaposleni na EESO uporabljali malo šolo; je seznanjen z nepričakovano razveljavitvijo sporazuma s Svetom, po katerem so zaposleni na EESO lahko uporabljali vrtec Sveta, in poziva EESO, naj začne iskati druge rešitve;

                  26.

                  želi, da bi letno poročilo EESO vsebovalo več podrobnih informacij o zagotavljanju prostorov za srečanja v organizaciji zunanjih organizacij civilne družbe, ki sodelujejo z EESO; prav tako želi več informacij o koristih in stroških za te organizacije ter o načinu njihove izbire; pozdravlja natančna merila za izbiro organizacije in prireditve, ki mora biti povezana z Unijo, ne sme biti komercialne narave in ne sme imeti političnih ciljev, poudariti pa mora vlogo EESO;

                  27.

                  odobrava priporočila službe za notranjo revizijo glede dodatka B k letnemu poročilu o dejavnostih EESO;

                  28.

                  je seznanjen s projekti za modernizacijo upravljanja dokumentov in infrastrukture informacijske tehnologije; je prepričan, da reforma upravljanja dokumentov poteka dobro in da bo prispevala k večji uspešnosti EESO; upa, da bodo rezultati reforme informacijske tehnologije podobni; poziva k spremljanju teh projektov v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2012.

         (1)  UL L 68, 15.3.2011.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

         (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

         (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/272 z dne 12. februarja 2016 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije

text:
               27.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 52/11

         SKLEP SVETA (EU) 2016/272
   z dne 12. februarja 2016
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s podtočko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla sporazum z Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1035 (2) in se začasno uporablja od 28. maja 2015.

               (3)

               S Sporazumom se ustanovi Skupni odbor strokovnjakov za upravljanje Sporazuma. Unijo v navedenem skupnem odboru zastopa Komisija, ki bi ji morali pomagati predstavniki držav članic.

               (4)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (5)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (6)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma (5).
   Člen 3
   Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic, zastopa Unijo v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem v skladu s členom 6 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Odobritev z dne 15. decembra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1035 z dne 7. maja 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Vanuatu o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 173, 3.7.2015, str. 46).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta 2014/270/SZVP z dne 12. maja 2014 o spremembi Sklepa Sveta 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji

text:
               13.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 138/106

         SKLEP SVETA 2014/270/SZVP
   z dne 12. maja 2014
   o spremembi Sklepa Sveta 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. aprila 2010 sprejel Sklep 2010/231/SZVP (1).

               (2)

               Varnostni svet ZN je 5. marca 2014 sprejel Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov (RVSZN) 2142 (2014) o razmerah v Somaliji, v kateri je potrdil embargo na orožje v Somaliji in do 25. oktobra 2014 podaljšal odločitev o neveljavnosti embarga na orožje za dobave orožja, streliva ali vojaške opreme oziroma zagotavljanje svetovanja, pomoči ali usposabljanja, katerega cilj je izključno razvoj varnostnih sil zvezne vlade Somalije, da se zagotovi varnost Somalcev, razen za dobave določenih predmetov iz Priloge k RVSZN 2111 (2013), ki jih mora vnaprej odobriti Odbor za sankcije, ustanovljen z RVSZN 751 (1992).

               (3)

               Z RVSZN 2142 (2014) so spremenjene zahteve glede obveščanja o dobavah orožja, streliva ali vojaške opreme oziroma zagotavljanju svetovanja, pomoči ali usposabljanja varnostnih sil Somalije ter postopku izvzetja za dobave predmetov iz Priloge k RVSZN 2111 (2013).

               (4)

               Sklep 2010/231/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

               (5)

               Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/231/SZVP se spremeni:

               1.

               točki (f) in (g) člena 1(3) se nadomestita z naslednjim:

                           „(f)

                           dobavo, prodajo ali prenos orožja in pripadajočih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči in usposabljanja o vojaških dejavnostih, katerega cilj je izključno razvoj varnostnih sil zvezne vlade Somalije, da se zagotovi varnost Somalcev, razen za dobave predmetov iz Priloge II, če je Odbor za sankcije izdal uradno obvestilo v skladu z odstavkom 4 tega člena;

                           (g)

                           dobavo, prodajo ali prenos orožja in pripadajočih materialov vseh vrst iz Priloge II zvezni vladi Somalije, ki ga za vsak primer posebej vnaprej v skladu z odstavkom 4a tega člena odobri Odbor za sankcije;“;

               2.

               v členu 1 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
               „4.   Zvezna vlada Somalije je primarno odgovorna za vnaprejšnje uradno obveščanje Odbora za sankcije o vseh dobavah orožja, streliva ali vojaške opreme ali zagotavljanju svetovanja, pomoči ali usposabljanja njenim varnostnim silam, kot je določeno v točki (f) odstavka 3. Po posvetovanju z zvezno vlado Somalije in v skladu z odstavkoma 3 in 4 RVSZN 2142 (2014) lahko Odbor za sankcije najmanj pet dni vnaprej uradno obvestijo tudi države članice, ki zagotavljajo pomoč. Kadar se država članica odloči, da bo uradno obvestila Odbor za sankcije, takšno uradno obvestilo vključuje: podatke o izdelovalcu in dobavitelju orožja in streliva, opis orožja in streliva, vključno z vrsto, kalibrom in količino, predlagan datum in kraj dobave ter vse zadevne informacije o predvideni namembni enoti nacionalnih varnostnih sil Somalije ali predvidenem kraju skladiščenja. Država članica dobaviteljica orožja ali streliva lahko v sodelovanju z zvezno vlado Somalije Odboru za sankcije najpozneje v 30 dneh od dobave teh predmetov predloži pisno potrdilo o izvršeni dobavi, vključno s serijskimi številkami dobavljenega orožja in streliva, informacijami o pošiljki, tovornim listom, popisi tovora ali dobavnicami, in o posebnem kraju skladiščenja.“;

               3.

               v členu 1 se vstavi naslednji odstavek:
               „4a.   Zvezna vlada Somalije je primarno odgovorna, da Odbor za sankcije zaprosi za vnaprejšnjo odobritev vseh dobav predmetov iz Priloge II, kot je določeno v točki (g) odstavka 3. Po posvetovanju z zvezno vlado Somalije in v skladu z odstavkom 3 RVSZN 2142 (2014) lahko Odbor za sankcije za vnaprejšnjo odobritev zaprosijo tudi države članice.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. maja 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Sklep Sveta 2010/231/SZVP z dne 26. aprila 2010 o omejitvenih ukrepih proti Somaliji in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/138/SZVP (UL L 105, 27.4.2010, str. 17).


title: Sklep Sveta z dne 20. septembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev

text:
               23.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 348/3

         SKLEP SVETA
   z dne 20. septembra 2016
   o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev
   (2016/C 348/05)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) in zlasti členov 23 in 24 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu poslale vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 25. septembra 2014 (2) in 7. novembra 2014 (3) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (v nadaljnjem besedilu: Odbor) za obdobje od 25. septembra 2014 do 24. septembra 2016.

               (2)

               Člani izvršujejo funkcijo do njihove zamenjave ali podaljšanja njihovega mandata.

               (3)

               Člane in nadomestne člane Odbora bi bilo treba imenovati za obdobje dveh let –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje od 25. septembra 2016 do 24. septembra 2018 imenujejo:
   I.   PREDSTAVNIKI VLADE

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Tom PARYS
               Frédéric POUPINEL DE VALENCE

               Anne ZIMMERMAN

               Bolgarija

               Hristo SIMEONOV
               Tatiana GUEORGUIEVA

               Atanas KOLCHAKOV

               Češka

               Kateřina ŠTĚPÁNKOVÁ
               Eva DIANIŠKOVÁ

               Andrea VESELÁ

               Danska

               Stig Hansen NØRGAARD
               Rikke Mark SEERUP

               Sidse Skraastad CLEMMENSEN

               Nemčija

               Vera BADE
               Johannes RASCHKA

               Anne Katrin LUTZ

               Estonija

               Siiri OTSMANN
               Annika SEPP

               Carita RAMMUS

               Irska

               Niall O’MUIRCHEARTAIGH
               Dympna BOYLE

               Eamonn GALLAGHER

               Grčija

               —

               —

               Španija

               Paloma MARTÍNEZ GAMO
               Matilde VIVANCOS PELEGRÍN

               Rosalía SERRANO VELASCO

               Francija

               Caroline MECHIN

               Malika EL MESTIRI

               Hrvaška

               Marija KNEŽEVIĆ KAJARI
               Petar STRIŽAK

               Ivana GAVRIĆ

               Italija

               Romolo de CAMILLIS
               Carla ANTONUCCI

               Monica LIPPOLIS

               Ciper

               Demetris MICHAELIDES
               Constantinos KARMELLOS

               George SPYROU

               Latvija

               Ilze ZVĪDRIŅA
               Kristaps ZIEDIŅŠ

               Linda PAUGA

               Litva

               Rasa MALAIŠKIENĖ
               Inga LIUBERTĖ

               Ginta ALIŠEVIČIŪTĖ

               Luksemburg

               —

               —

               Madžarska

               Rita ANTÓNI
               Margit VADKERTI

               Orsolya KISGYÖRGY

               Malta

               Ryan SPAGNOL
               Mario XUEREB

               George CAMILLERI

               Nizozemska

               Onno BRINKMAN
               Ghislaine WIDERA

               Kees VAN DUIN

               Avstrija

               Heinz KUTROWATZ
               Martha ROJAS-PINEDA

               Günter STICKLER

               Poljska

               Magdalena SWEKLEJ
               Marcin WIATRÓW

               Agnieszka ZDAK

               Portugalska

               Helena BENTES

               Romunija

               Auraş MARINESCU
               Carmen ŞTEFAN

               Bogdan-Tiberius PAŞCA

               Slovenija

               Sonja MALEC
               Grega MALEC

               Slovaška

               Miroslava POLONCOVÁ

               Jaroslav KOVÁČ

               Finska

               Mirkka MYKKÄNEN
               Olli SORAINEN

               Elina JOHANSSON

               Švedska

               Karlis LAPSA
               Madeleine ÖHBERG

               Ilja TYKESSON

               Združeno kraljestvo

               Lindsay ROOME
               Isla SCOTT

               Jonathan PIGGINS

   II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Nathalie DIESBECQ

               Bolgarija

               Asiya GONEVA
               Valeri APOSTOLOV

               Velichka MIKOVA

               Češka

               Vít SAMEK
               Pavel JANÍČKO

               Petr ŠULC

               Danska

               Jørgen RØNNOW BRUUN
               Torben Dam JENSEN

               Käthe Munk RYOM

               Nemčija

               Alexandra KRAMER
               Thomas SYBERG

               Livia HENTSCHEL

               Estonija

               Mare VIIES
               Aija MAASIKAS

               Tiia E. TAMMELEHT

               Irska

               John DOUGLAS
               Ethel BUCKLEY

               David JOYCE

               Grčija

               —

               —

               Španija

               Ana María CORRAL JUÁN
               Francisco GONZÁLEZ MORENO

               Pilar ROC

               Francija

               Corinne MARES
               Francine BLANCHE

               Bérénice JOND

               Hrvaška

               Ana KRANJAC JULARIĆ
               David Jakov BABIĆ

               Petra ŠPRAJAČEK

               Italija

               —

               —

               Ciper

               Panikos ARGYRIDES
               Nicos GREGORIOU

               Diomedes DIOMEDOUS

               Latvija

               Natalja MICKEVIČA
               Kaspars RĀCENĀJS

               Ruta PORNIECE

               Litva

               Janina ŠVEDIENĖ
               Janina MATUIZIENĖ

               Ričardas GARUOLIS

               Luksemburg

               —

               —

               Madžarska

               Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
               Melinda KELEMEN

               Annamária KUNERT

               Malta

               Ian Mark ZAMMIT
               Jeremy J. CAMILLERI

               Colin GALEA

               Nizozemska

               Caroline RIETBERGEN
               H. HOUWING

               Henk BOSSCHER

               Avstrija

               Johannes PEYRL
               Oliver RÖPKE

               Sarah BRUCKNER

               Poljska

               Adam ROGALEWSKI
               Krystyna CIEMNIAK

               Bogdan OLSZEWSKI

               Portugalska

               —

               —

               Romunija

               Corneliu CONSTANTINOAIA
               Liviu APOSTOIU

               Dragos FRUMOSU

               Slovenija

               Marko TANASIĆ
               Jernej ZUPANČIČ

               Slovaška

               Zdena DVORANOVÁ
               Mária SVOREŇOVÁ

               Finska

               Eve KYNTÄJÄ
               Heikki TAULU

               Ralf SUND

               Švedska

               Mattias SCHULSTAD
               Sofia RÅSMAR

               Josefin EDSTRÖM

               Združeno kraljestvo

               Rosa CRAWFORD
               Mohammad TAJ

               Wilf SULLIVAN

   III.   PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Michèle CLAUS
               Hilde THYS

               Monica DE JONGHE

               Bolgarija

               Ivan ZAHARIEV
               Martin STOYANOV

               Daniela SIMIDCHIEVA

               Češka

               Jitka HLAVÁČKOVÁ
               Marie ZVOLSKÁ

               Vladimíra DRBALOVÁ

               Danska

               Christiane MIßLBECK-WINBERG
               Trine Birgitte HOUGAARD

               Jens TROLDBORG

               Nemčija

               Alexander WILHELM
               Michael STIEFEL

               Carmen Eugenia BÂRSAN

               Estonija

               Piia SIMMERMANN
               Katrin TRUVE

               Mare HIIESALU

               Irska

               Tony DONOHOE
               Kara McGANN

               —

               Grčija

               —

               —

               Španija

               Helena MORALES DE LABRA
               Patricia CIREZ MIQUELEIZ

               Luis MÉNDEZ LÓPEZ

               Francija

               Garance PINEAU
               Natacha MARQUET

               Eva BLOUIN

               Hrvaška

               Nataša NOVAKOVIĆ
               Iva NAPPHOLZ

               Ivan SARIĆ

               Italija

               —

               —

               Ciper

               Emilios MICHAEL
               Lena PANAYIOTOU

               Theodoros GIOVANNI

               Latvija

               Ilona KIUKUCĀNE
               Andris ALKSNIS

               Inese STEPIŅA

               Litva

               Evelina JASAITĖ

               Aušra KERZIENĖ

               Luksemburg

               —

               —

               Madžarska

               Júlia VARGA
               István KOMORÓCZKI

               Terézia BOROSNÉ BARTHA

               Malta

               Lawrence MIZZI
               Michael GALEA

               David VELLA

               Nizozemska

               Rob SLAGMOLEN
               A.P.M.G. SCHOENMAECKERS

               J. SANDERS

               Avstrija

               Margit KREUZHUBER
               Katharina LINDNER

               Stefanie RIEDER

               Poljska

               Dawid SEIFERT
               Robert LISICKI

               Andrzej STĘPNIKOWSKI

               Portugalska

               —

               —

               Romunija

               Roxana PRODAN
               Roxana ILIE

               Liviu ROGOJINARU

               Slovenija

               Danijel LAMPERGER
               Maja SKORUPAN

               Polona FINK RUŽIČ

               Slovaška

               Martin HOŠTÁK
               Radovan MAXIN

               Peter MOLNÁR

               Finska

               Jenni RUOKONEN
               Mikko RÄSÄNEN

               Simopekka KOIVU

               Švedska

               Patrik KARLSSON
               Carin RENGER

               Amelie BERG

               Združeno kraljestvo

               Matthew PERCIVAL

               Fionnuala HOOROCKS-BURNS

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval tudi člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 20. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 25. septembra 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 338, 27.9.2014, str. 21).

      (3)  Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za Ciper, Madžarsko in Portugalsko (UL C 400, 13.11.2014, str. 1).