title: Sklep Komisije (EU) 2016/2069 z dne 1. oktobra 2014 o ukrepih SA.14093 (C 76/2002), ki jih je Belgija izvedla v korist družb Brussels South Charleroi Airport in Ryanair (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6849) (Besedilo velja za EGP )

text:
                  30.11.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 325/63

            SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2069
      z dne 1. oktobra 2014
      o ukrepih SA.14093 (C 76/2002), ki jih je Belgija izvedla v korist družb Brussels South Charleroi Airport in Ryanair

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6849)

      (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE–
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe, (1)

      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
      po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, (2) in ob upoštevanju teh pripomb,
      ob upoštevanju naslednjega:
      1.   POSTOPEK

                  (1)

                  Komisija je bila na podlagi informacij, ki so bile objavljene v belgijskem tisku julija 2001, in pritožbe, prejete januarja 2002, obveščena, da je Belgija odobrila ukrepe pomoči v korist letalskega prevoznika Ryanair Ltd (v nadaljnjem besedilu: Ryanair) za opravljanje zračnih prevozov na letališču Charleroi. Belgija je informacije v zvezi s tem Komisiji predložila v dopisih z dne 21. novembra 2001, 13. junija 2002 in 4. julija 2002 ter na sestanku 9. oktobra 2002.

                  (2)

                  Komisija je z dopisom z dne 11. decembra 2002 (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Belgijo obvestila, da bo v zvezi z navedenimi ukrepi začela postopek iz člena 108(2) PDEU (v nadaljnjem besedilu: formalni postopek preiskave). Belgija je svoje pripombe poslala 14. februarja 2003.

                  (3)

                  Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                      (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od datuma objave predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

                  (4)

                  Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Z dopisoma z dne 19. marca in 22. aprila 2003 jih je posredovala Belgiji in ji omogočila, da poda svoje pripombe v zvezi z njimi. Komisija je pripombe Belgije prejela z dopisoma z dne 16. in 27. maja 2003.

                  (5)

                  Na zahtevo Komisije so potekali trije sestanki z belgijskimi organi, in sicer 24. junija 2003 ter 23. in 25. julija 2003. Po teh sestankih so bila 27. avgusta 2003 poslana dodatna pojasnila, ki jih je zahtevala Komisija.

                  (6)

                  Belgija je 19. decembra 2003 Komisiji poslala dopis, ki je vseboval dodatne informacije. V tem dopisu so belgijski organi zahtevali nov sestanek s Komisijo; ta je potekal 16. januarja 2004.

                  (7)

                  Komisija je 12. februarja 2004 sprejela delno negativno končno odločbo (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2004).

                  (8)

                  Ta odločba je bila razglašena za nično s sodbo Splošnega sodišča z dne 17. decembra 2008 (6) (v nadaljnjem besedilu: sodba iz leta 2008), s katero je bilo Komisiji naloženo sprejetje nove končne odločbe v zvezi z zadevnimi ukrepi. Splošno sodišče je menilo, da je Komisija napačno uporabila pravo, ker ukrepov, ki sta jih v korist družbe Ryanair odobrila Valonska regija (v nadaljnjem besedilu: Valonija) in upravljavec letališča Charleroi, delniška družba Brussels South Charleroi Airport (v nadaljnjem besedilu: BSCA), ni preučila skupaj in ni preverila, ali sta navedena subjekta kot celota ravnala kot preudarna udeleženca v tržnem gospodarstvu. Na podlagi sodbe iz leta 2008 je bil ponovno uveden formalni postopek preiskave, ki se je končal s sprejetjem končne odločbe iz leta 2004.

                  (9)

                  Komisija je z dopisom z dne 23. julija 2010 Belgiji in drugim zainteresiranim stranem, ki so predložile pripombe v formalnem postopku preiskave, začetem 11. decembra 2002, omogočila, da predložijo nove pripombe v formalnem postopku preiskave, ki je bil ponovno uveden na podlagi sodbe iz leta 2008. Belgijski organi so na zahtevo Komisije z dne 20. aprila 2011 dodatna pojasnila poslali v dopisih z dne 14. julija in 21. septembra 2011.

                  (10)

                  Komisija je z dopisom z dne 21. marca 2012 Belgijo obvestila, da bo formalni postopek preiskave razširila na nove ukrepe (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi iz leta 2012).

                  (11)

                  Sklep o razširitvi iz leta 2012 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                      (7). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

                  (12)

                  Belgija je svoje pripombe poslala 22. maja 2012. Pripombe z dne 22. maja niso vsebovale pregledne tabele iz Priloge I k sklepu o razširitvi iz leta 2012. Ta je bila poslana 5. junija 2012.

                  (13)

                  Komisija je 9. avgusta 2012 zahtevala dodatna pojasnila zlasti glede stroškov, ki jih je imela družba Société Wallonne des Aéroports (v nadaljnjem besedilu: SOWAER) zaradi svojih naložb v letališče Charleroi in svojih nalog v korist družbe BSCA. Belgijski organi so 3. septembra 2012 poslali letne računovodske izkaze družbe SOWAER za obdobje 2001–2004, dodatne informacije pa so poslali 9. in 18. oktobra 2012.

                  (14)

                  Komisija je 26. oktobra 2012 po sestanku zahtevala dodatne informacije. Belgija je te informacije poslala 9. novembra 2012.

                  (15)

                  Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani:

                              —

                              pripombe zainteresirane strani C je prejela 14. septembra 2012;

                              —

                              pripombe odbora Board of Airline Representatives je prejela 17. septembra 2012, prav tako tudi pripombe družb Air France, Association of European Airlines in Brussels Airport Company;

                              —

                              pripombe družbe Brussels Airlines je prejela 18. septembra 2012;

                              —

                              pripombe družbe BSCA je prejela 4. oktobra 2012;

                              —

                              Družba Ryanair je pripombe poslala 3. oktobra 2012, pri čemer se je sklicevala na pripombe, poslane 30. septembra 2011, 13. aprila 2012 in 4. julija 2012. Dodatne pripombe je poslala 10. aprila 2013, 20. decembra 2013 ter 17. in 31. januarja 2014.

                  (16)

                  Komisija je te pripombe 2. julija in 29. oktobra 2012, 3. maja 2013, 22. januarja in 24. februarja 2014 posredovala Belgiji, pri čemer ji je omogočila, da poda svoje pripombe v zvezi z njimi. Pripombe Belgije je prejela z dopisi z dne 17. julija 2012, 14. decembra 2012 in 5. junija 2013.

                  (17)

                  Komisija je 14. januarja 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti da bi lahko za ukrepe v korist družbe BSCA uporabila preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Belgija je odgovorila z dopisoma, poslanima 7. in 24. februarja 2014. Ker pa so bili ti odgovori nepopolni, je Komisija Belgiji 10. marca 2014 poslala opomin, v katerem jo je opozorila na manjkajoče odgovore in zahtevala, naj nanje odgovori. Belgija je dodatne informacije poslala 24. marca 2014.

                  (18)

                  Komisija je 7. februarja 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti v zvezi z ukrepi v korist družbe Ryanair. Belgija je 18. in 24. marca 2014 poslala del odgovorov na postavljena vprašanja.

                  (19)

                  Prav tako je 7. februarja 2014 na letališču Charleroi potekal sestanek med predstavniki Valonije, družb SOWAER in BSCA na eni strani ter službami Komisije na drugi strani.

                  (20)

                  Komisija je 25. februarja in 11. marca 2014 od Belgije zahtevala dodatne informacije, zlasti pojasnila o elementih, ki jih je predložila 7. in 24. februarja 2014, v zvezi z ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA. Belgija je odgovorila z dopisoma, poslanima 25. marca in 4. aprila (priloge so bile poslane 9. aprila 2014).

                  (21)

                  Komisija je 17. in 19. marca 2014 po sprejetju Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu: letališke smernice) (8) Belgijo in zainteresirane strani pozvala, naj podajo pripombe o uporabi letaliških smernic v obravnavani zadevi. Poleg tega je bilo 15. aprila 2014 objavljeno obvestilo, s katerim so bile države članice in zainteresirane strani pozvane, naj predložijo svoje pripombe, tudi glede obravnavane zadeve, ob upoštevanju začetka veljavnosti Smernic EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom. Komisija je prejela pripombe družb Brussels Airport Company in Brussels Airlines, odbora „Board of Airlines Representatives“, družbe Air France in združenja „Transport et environnement“. Te pripombe je 26. maja 2014 posredovala Belgiji. Ta je svoja stališča predložila 26. junija 2014.

                  (22)

                  Službe Komisije so se z Belgijo ter družbama BSCA in SOWAER znova sestale 11. aprila 2014. Belgija je po tem sestanku predložila dokumentacijo in dopis z dne 5. maja 2014 o nalogah javne službe, za katere je bila pooblaščena družba BSCA.

                  (23)

                  Komisija je 5. maja 2014 Belgiji poslala novo zahtevo za informacije, na katero je ta odgovorila 13. maja 2014.

                  (24)

                  Belgija se je v dopisu z dne 7. maja 2014 strinjala, da ji lahko Komisija uradno obvestilo o odločbi v obravnavani zadevi v skladu s členom 297 PDEU izjemoma pošlje v francoščini, ker so se njene službe zavezale, da ji bodo v najkrajšem možnem času poslale prevod odločbe v nizozemščino. Belgija se je strinjala, da je različica odločbe v francoščini edina verodostojna in da odločba začne veljati z uradnim obvestilom v francoščini.

                  (25)

                  Družba Brussels Airlines je 2. julija 2014 poslala posodobljeno različico pripomb, ki jih je predložila 25. septembra 2013 po objavi osnutka smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom. Ta stališča so bila 4. julija 2014 posredovana Belgiji, ki je svoje pripombe podala 18. julija 2014.

            2.   OZADJE OBRAVNAVANIH UKREPOV

      2.1.   Ustanovitev družb BSCA in SOWAER – zgodovina zavez Valonije in družbe SOWAER v zvezi z letališčem Brussels South Charleroi Airport

      2.1.1.   Institucionalna reforma iz leta 1980

                  (26)

                  Na podlagi zakona o institucionalni reformi z dne 8. avgusta 1980 so belgijske regije dobile potrebne pristojnosti za opremo in upravljanje javnih aerodromov in letališč na svojem ozemlju, razen letališča Bruxelles-National, v zvezi s katerim je zadevne pristojnosti ohranila belgijska zvezna država.

                  (27)

                  Po navedbah Belgije (9) je valonska vlada takrat sklenila, da bo izkoristila gospodarski potencial te prometne infrastrukture in postopoma izvedla potrebne naložbe. Valonska vlada je 2. maja 1989 uradno potrdila dopis ministra za promet z izjavo: „prvi cilj valonske regionalne vlade je torej storiti vse, da bodo valonska letališča in aerodromi hitro začeli ustvarjati dobiček. Za dosego tega cilja je treba skupaj izvesti več ukrepov, zlasti na področju infrastrukture.“

            2.1.2.   Ustanovitev družbe BSCA ter pogodba med Valonijo in družbo BSCA iz leta 1991

                  (28)

                  Valonija je leta 1991 ustanovila družbo BSCA, da bi upravljala letališče Charleroi Bruxelles Sud (v nadaljnjem besedilu: letališče Charleroi).

                  (29)

                  Valonija je s pogodbo z dne 9. julija 1991 (v nadaljnjem besedilu: pogodba med Valonijo in družbo BSCA) družbi BSCA za 50 let dodelila:

                              —

                              koncesijo za storitve za komercialno upravljanje javnega dela letališča Charleroi;

                              —

                              koncesijo na javnem dobrem, ki se je nanašala na trajno in izključno uporabo letališkega območja.

                  (30)

                  Pogodba med Valonijo in družbo BSCA – vključno s splošnimi pogoji koncesije, priloženimi pogodbi (v nadaljnjem besedilu: splošni pogoji koncesije) – določa delitev stroškov med Valonijo in družbo BSCA:

                              (a)

                              V zvezi s koncesijo za storitve pogodba med Valonijo in družbo BSCA (10) določa, da družba BSCA „na svoje stroške prevzame“ obveznosti, povezane s tehničnim in komercialnim upravljanjem letališkega območja. Vendar na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije Valonija krije „stroške gasilske (11) in vzdrževalne (12) službe“ do 1. januarja 1997.

                              (b)

                              V zvezi s koncesijo na javnem dobrem pogodba določa, da je Valonija odgovorna za pripravo na obratovanje ter vsa dela urejanja, nameščanja in opremljanja na območju pod koncesijo (13), družba BSCA pa je še naprej odgovorna za čiščenje in vzdrževanje območja pod koncesijo […] (14). Splošni pogoji koncesije (15) poleg tega določajo letni ali večletni program opremljanja, ki ga predlaga družba BSCA in se sprejme v dogovoru z Valonijo, financira pa ga organ, ki podeljuje koncesijo.

                  (31)

                  V zvezi s pristojbinami pogodba (16) določa, da:

                              —

                              družba BSCA lahko pobira pristojbine, povezane s prometom na letališču, in pristojbine za vsako opravljeno storitev, ki jo mora zagotavljati;

                              —

                              družba BSCA Valoniji v zameno za koncesijo plačuje letno pristojbino v višini 35 % pristojbin za letalske dejavnosti, ki jih je družba BSCA pobrala v predhodnem letu. Ta pristojbina se nameni v sklad za finančno poravnavo v primeru okoljskih problemov, nastalih zaradi obratovanja letališča.

            2.1.3.   Ukrepi v zvezi s subvencijo za gasilsko in vzdrževalno službo, ki jo je Valonija izplačevala družbi BSCA v obdobju 1997–2002

                  (32)

                  Na podlagi aneksa št. 2 k splošnim pogojem koncesije je bilo financiranje „stroškov gasilske in vzdrževalne službe“ s strani Valonije podaljšano do 1. januarja 2000.

                  (33)

                  Valonija je financirala tudi stroške gasilske in vzdrževalne službe za leti 2000 (17) in 2001 (18).

                  (34)

                  Kar zadeva leto 2002, Belgija trdi, da je Valonija sicer še naprej predvidela nadaljnje dodeljevanje nadomestila za te stroške, da pa je zaradi ustanovitve družbe SOWAER in uvedbe novega pravnega okvira prišlo do zamude pri formalni potrditvi podaljšanja tega nadomestila. Po navedbah Belgije je bila ohranitev tega kritja stroškov potrjena z dopisom z dne 5. julija 2001, ki ga je družba BSCA poslala valonski upravi za promet in prometno infrastrukturo in v katerem so bile razčlenjene glavne proračunske postavke družbe BSCA za leto 2002, namenjene stroškom teh služb, in sicer na podlagi telefonskega pogovora, med katerim naj bi bilo potrjeno, da bo v letu 2002 te dve službi financirala Valonija.

            2.1.4.   Temelji načrta naložb za letališče Charleroi v obdobju 1999–2000

                  (35)

                  Ob koncu 90. let prejšnjega stoletja so zunanji svetovalci izvedli več študij o možnostih razvoja letališča Charleroi. Tako je Valonija pri družbi Tractebel naročila strateško študijo razvoja letališča Charleroi, ki je bila zaključena aprila 2000 (19). Hkrati je družba Roland Berger International Management Consultant julija 2000 izvedla študijo, ki se je nanašala na razvoj letališke strategije za Valonijo (20). Nazadnje, v okviru pogajanj z Valonijo od začetka leta 2001 za morebitni vstop v kapital družbe BSCA je družba Grands Travaux de Marseille naročila študijo o možnostih razvoja letališča (21).

                  (36)

                  Po navedbah Belgije je bilo zaradi tehničnih omejitev, povezanih z obstoječo infrastrukturo (22), že pred temi študijami jasno, da bo treba na severnem delu letališča zgraditi nov terminal. Nekatera zemljišča je razlastila že družba Intercommunale Igretec, odgovorna za izgradnjo gospodarske cone „Aéropôle“. Valonija je razlastitve izvedla v 90. letih prejšnjega stoletja, družba Intercommunale pa ji je leta 1999 prepustila zemljišča, ki jih je razlastila. Na teh zemljiščih je bil zgrajen novi potniški terminal, ki že obratuje.

                  (37)

                  Valonija je na seji 20. julija 2000 potrdila usmeritve iz okvirnega sporazuma, ki se je nanašal na večletni program naložb na letališču Charleroi in v katerem je bila zlasti omenjena „zamisel o novem potniškem terminalu“ s skupnim proračunom v višini 113,74 milijona EUR.

                     Preglednica 1

                     naložbe v infrastrukturo, predvidene z okvirnim sporazumom z dne 20. julija 2000

                              (v milijonih)

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              Skupaj BEF

                              Skupaj EUR

                              Zemljišča

                              145

                              38

                              183

                              4,54

                              Infrastruktura

                              340

                              613

                              601

                              1 044

                              412

                              100

                              923

                              372

                              4 405

                              109,20

                  (38)

                  Valonija je 8. novembra 2000 sprejela sklep o izvajanju sklepa z dne 20. julija 2000, s katerim je spremenila predpostavke iz večletnega programa naložb in skupne stroške naložb zvišala na 121 milijonov EUR. Vendar je bilo v dopisu, priloženem temu sklepu, navedeno, da „se bo uresničevanje naložb v novi terminal in njegovo spremljevalno infrastrukturo vseskozi prilagajalo posebnim potrebam. Financiranje teh naložb je treba preučiti glede na razvoj dejavnosti“. V dopisu je pojasnjena trenutna ocena stroškov novega terminala: „če se bo glede na dejanske potrebe letališča to pokazalo za nujno […], bi lahko bila za izgradnjo novega terminala in z njim povezane spremljevalne infrastrukture potrebna naložba v višini 1 514 milijonov BEF“, kar je približno 37,5 milijona EUR, vendar brez podrobnega časovnega načrta porabe tega zneska (glej preglednico 9). Takrat še niso bili določeni podrobni pogoji financiranja programa naložb na letališču Charleroi (23).

                     Preglednica 2

                     Naložbe v infrastrukturo, predvidene v dopisu, priloženem sklepu z dne 8. novembra 2000

                              (v milijonih)

                              2000

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              Po letu 2004

                              Skupaj BEF

                              Skupaj EUR

                              Skupaj A

                              93

                              160

                              15

                              38

                              306

                              7,59

                              Skupaj B

                              12

                              729

                              709

                              548

                              319

                              743

                              3 060

                              75,86

                              Terminal

                              0

                              0

                              1 514

                              1 514

                              37,53

                              Skupaj

                              105

                              889

                              2 238

                              548

                              357

                              743

                              4 880

                              120,97

                                 A: Neposredno financiranje s strani Valonije; B: Subvencije za naložbe.

            2.1.5.   Ustanovitev družbe SOWAER 1. julija 2001

                  (39)

                  Valonija je 1. julija 2001 ustanovila družbo Société Wallonne des Aéroports (v nadaljnjem besedilu: SOWAER), ki je bila pod njenim izključnim nadzorom, da bi razvila letališko infrastrukturo v Valoniji, dala to infrastrukturo na voljo družbam upravljavkam letališč in jo ohranjala v delujočem stanju s financiranjem večjih vzdrževalnih del in popravil.

                  (40)

                  Pred tem je Valonija v odločbi z dne 23. maja 2001, ki se je nanašala na „uvedbo mehanizma financiranja in ustanovitev specializirane družbe“, potrdila statut in finančni načrt družbe SOWAER za obdobje 2001–2004 (24), med drugim skupni znesek naložb na letališču Charleroi v višini 3 753 milijonov BEF, kar je približno 93 milijonov EUR, od tega 28 milijonov EUR za novi terminal (glej preglednico 3).

                     Preglednica 3

                     Naložbe v infrastrukturo, predvidene s finančnim načrtom družbe SOWAER, ki ga je Valonija odobrila 23. maja 2001

                              (v milijonih)

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              Skupaj BEF

                              Skupaj EUR

                              Zemljišča

                              253

                              15

                              0

                              38

                              306

                              7,59

                              Infrastruktura

                              741

                              709

                              548

                              319

                              2 317

                              57,44

                              Terminal

                              10

                              500

                              500

                              120

                              1 130

                              28,01

                              Skupaj

                              1 004

                              1 224

                              1 048

                              477

                              3 753

                              93,03

                  (41)

                  Podrobnejši finančni načrt, v katerem so bile povzete zadnje spremembe programov naložb v Liègeu in Charleroiju, je bil upravnemu odboru družbe SOWAER predložen marca 2002 (25). Ta načrt se je nato redno posodabljal (približno enkrat na leto).

                  (42)

                  Prav tako v skladu s pogoji finančnega načrta družbe SOWAER, odobrenim 23. maja 2001, je bil prispevek v sklad za okolje za leto 2002 omejen na 75 milijonov BEF (1,86 milijona EUR). V tem finančnem načrtu je bila med prihodke družbe SOWAER vključena tudi bilanca stanja sklada za okolje, in sicer v okviru njegovih prenesenih nalog.

            2.1.6.   Pogodba med družbama SOWAER in BSCA z dne 15. aprila 2002 in aneks št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 29. marca 2002

                  (43)

                  Družba SOWAER, ki je 29. marca 2002 prevzela koncesijo na javnem dobrem, leta 1991 podeljeno družbi BSCA, je 15. aprila 2002 z družbo BSCA sklenila pogodbo o podkoncesiji na javnem dobrem (v nadaljnjem besedilu: pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002), v skladu s katero:

                              (a)

                              ima družba BSCA do leta 2040 izključno pravico do uporabe letališkega območja za njegovo upravljanje. Družba SOWAER se zavezuje, da bo na tem letališkem območju uresničila program naložb (v nadaljnjem besedilu: program naložb), ki je podrobno določen v pogodbi med družbama SOWAER in BSCA ter popolnoma enak programu, navedenemu v uvodni izjavi 40 zgoraj. Družba SOWAER se poleg tega zavezuje, da bo izvajala večja popravila in večja vzdrževalna dela na zemljiščih, zgradbah in infrastrukturi.

                              (b)

                              Družba BSCA mora v zameno za uporabo letališkega območja, uresničitev programa naložb in izvajanje večjih vzdrževalnih del plačevati koncesijsko dajatev, ki jo sestavljata:

                                          —

                                          letni variabilni del, ki znaša 35 % letaliških pristojbin in katerega zgornja meja naj bi se sčasoma spreminjala (v nadaljnjem besedilu: navzgor omejena variabilna pristojbina);

                                          —

                                          letna pavšalna pristojbina, ki naj bi se sčasoma prav tako spreminjala (v nadaljnjem besedilu: pavšalna pristojbina).

                  (44)

                  Skoraj istočasno, 29. marca 2002, sta Valonija in družba BSCA sklenili aneks, s katerim sta spremenili pogodbo med Valonijo in družbo BSCA. V skladu s tem aneksom – aneksom št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA (26) – se je Valonija zavezala, da bo družbi BSCA plačevala:

                              —

                              subvencijo, s katero bo lahko krila stroške, ki jih bo imela, ker ji bo družba SOWAER dala na voljo zemljišča, zgradbe in letališko infrastrukturo. Ta subvencija je bila enaka pavšalni pristojbini, navedeni v uvodni izjavi 43, tako da je družba BSCA na koncu plačevala samo navzgor omejeno variabilno pristojbino;

                              —

                              subvencijo za povrnitev izdatkov (stroškov in naložb) družbe BSCA za vzdrževalno in gasilsko službo. Z aneksom št. 3 je spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, pri čemer je med drugim predvideno, da se v izkaz poslovnega izida za stroške gasilske in vzdrževalne službe med drugim vključijo stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb.

            2.1.7.   Popravek programa naložb z dne 3. aprila 2003

                  (45)

                  Valonska vlada je bila 3. aprila 2003 seznanjena s popravkom programa naložb. S tem popravkom je bila med drugim predvidena sprememba zmogljivosti novega terminala v primerjavi z ravnjo, ki je bila določena v prvotni različici programa naložb. Namesto zmogljivosti dveh milijonov potnikov je bila namreč odtlej predvidena izgradnja terminala z zmogljivostjo treh milijonov potnikov in večjega parkirišča za vozila, kot je bilo prvotno predvideno. Ta popravek je pomenil dodatne naložbe v višini 33 milijonov EUR.

            2.1.8.   Pogodba med družbama SOWAER in BSCA z dne 4. aprila 2006 in aneks št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006

                  (46)

                  Pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 je bila 4. aprila 2006 nadomeščena z novo pogodbo (v nadaljnjem besedilu: pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006). V slednji so povzete bistvene določbe pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, pri čemer je podrobno določena vsebina nekaterih storitev, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA poleg storitev, opredeljenih v pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002. Poleg tega so spremenjeni podrobni pogoji za izračun zneska koncesijskih dajatev, ki jih mora družba BSCA plačevati družbi SOWAER.

                  (47)

                  Vzporedno s tem je bila 10. marca 2006 z aneksom št. 5 spremenjena pogodba med Valonijo in družbo BSCA. Člen 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA odtlej določa, da:

                              —

                              so predmet nadomestila Valonije stroški, ki jih ima družba BSCA s storitvami, povezanimi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja;

                              —

                              to nadomestilo je navzgor omejeno. Zgornja meja, ki je za leto 2006 znašala 5 774 000 EUR, se indeksira letno.

                  (48)

                  V aneksu je še pojasnjeno, da je treba znesek finančnega nadomestila ponovno pregledati pred julijem 2009.

            2.1.9.   Aneks št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008

                  (49)

                  Pogodba med Valonijo in družbo BSCA je bila znova spremenjena 15. januarja 2008 (aneks št. 6). Na podlagi tega aneksa:

                              —

                              Valonija družbi BSCA poleg izvajanja storitev, povezanih s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, zaupa tudi opravljanje storitev, povezanih s spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov (27), usmerjanjem letal (28) in varnostjo (29) (te naloge je prej zagotavljala neposredno Valonija (30));

                              —

                              s subvencijo Valonije se odtlej krijejo ne samo stroški družbe BSCA v zvezi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja (z ohranitvijo zgornje meje), ampak tudi stroški v zvezi z varovanjem, spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov in usmerjanjem letal.

            2.2.   Razvoj letališča Charleroi

                  (50)

                  Letališče Charleroi, ki dotlej praktično ni imelo rednih uporabnikov, je s 1. majem 1997 sprejelo letalskega prevoznika Ryanair, prvotno za opravljanje letov na ruti Dublin–Charleroi. Prevoznik Ryanair je aprila 2001 v Charleroiju odprl svoje prvo bazno letališče na celini, pri čemer je na njem najprej stacioniral dve letali in uvedel nove destinacije (Shannon, Glasgow, Pisa, Benetke in Carcassonne).

                  (51)

                  V obdobju 2000–2013 se je promet na letališču Charleroi povečal s približno 200 000 potnikov na skoraj 7 milijonov potnikov.

                     Preglednica 4

                     Letni statistični podatki o prometu na letališču Charleroi

                              Leto

                              Število potnikov

                              Leto

                              Število potnikov

                              2000

                              255 317

                              2007

                              2 458 980

                              2001

                              773 431

                              2008

                              2 957 026

                              2002

                              1 271 596

                              2009

                              3 937 187

                              2003

                              1 804 287

                              2010

                              5 195 372

                              2004

                              2 034 140

                              2011

                              5 901 007

                              2005

                              1 873 651

                              2012

                              6 156 427

                              2006

                              2 166 915

                              2013

                              6 786 979

                  (52)

                  Prevoznik Ryanair je vedno predstavljal [70–80] (*1) % prometa na letališču Charleroi.

            2.3.   Status in lastniška struktura družbe BSCA

                  (53)

                  Lastniška struktura družbe BSCA je bila od leta 2001 večkrat preoblikovana. Konec leta 2000 je bila družba BSCA namreč v več kot 80-odstotni lasti družbe Sambrinvest (31) ter v nekoliko manjši lasti družb Cockerill Sambre, Igretec (32) in nekaterih drugih delničarjev.

                  (54)

                  Do prvega preoblikovanja je prišlo na podlagi sklepa valonske vlade z dne 8. februarja 2001. S tem sklepom je vlada od družbe Sogepa (33), ki jo nadzira Valonija, zahtevala, da odkupi 2 680 delnic družbe BSCA (to je 43,79 % kapitala), ki so bile v lasti družbe Sambrinvest, lastnih delnic v lasti družbe BSCA in deležev, ki so jih želeli prodati „zasebni delničarji“. Poleg tega je vlada v istem sklepu ministru, pristojnemu za upravljanje letališč, naročila, naj „pripravi delničarski sporazum med družbami SOWAER, Sambrinvest in eventualno Igretec, s katerim se bo medsebojno uredilo usklajevanje pooblastil v družbi BSCA tako na skupščini delničarjev in v upravnem odboru kot tudi v upravi.“

                  (55)

                  Valonija se je tudi odločila, da bo hkrati povečala kapital družbe BSCA: načelo take dokapitalizacije se je maja 2001 pojavilo v sklepu valonske vlade (34). To povečanje kapitala v skupnem znesku 3 941 300 EUR je bilo izvedeno 3. decembra 2002; družba SOWAER je v denarju vložila 3 808 660 EUR, kar je 49,23-kapitalski delež družbe BSCA.

                     Preglednica 5

                     Razvoj lastniške strukture družbe BSCA
                      (35)

                              (v %)

                              Leto

                              BSCA

                              SOWAER

                              Sogepa

                              Sambrinvest

                              Igretec

                              Belgian airport

                              Drugo

                              2000

                              6,21

                              —

                              0,00

                              82,84

                              2,29

                              0,00

                              8,66

                              2001

                              0,00

                              —

                              55,07

                              39,05

                              2,29

                              0,00

                              3,59

                              2002

                              0,00

                              49,23

                              27,01

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              2,28

                              2003

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2004

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2005

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2006

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2007

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2008

                              0,00

                              48,89

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              0,00

                              1,99

                              2009

                              0,00

                              22,56

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              27,65

                              0,67

                              2010

                              0,00

                              22,56

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              27,65

                              0,67

                              2011

                              0,00

                              22,56

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              27,65

                              0,67

                              2012

                              0,00

                              22,56

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              27,65

                              0,67

                              2013

                              0,00

                              22,56

                              27,65

                              19,16

                              2,32

                              27,65

                              0,67

                              Dopis belgijskih organov z dne 21. septembra 2011 in 6. februarja 2014.

                  (56)

                  Družba SOWAER je v obdobju 2002–2008 upravljala približno 49 % kapitala družbe BSCA. Po navedbah belgijskih organov je bilo to upravljanje izvedeno za račun valonske vlade.

                  (57)

                  Leta 2009 je družba BSCA svoj kapital odprla zasebnemu partnerju. Konzorcij Belgian Airports (v nadaljnjem besedilu: Belgian Airports), ki sta ga sestavljali italijanska družba SAVE in belgijska družba Holding Communal S.A. (36), je tako pridobil 27,65-odstotni delež upravljavca letališča. Konzorcij Belgian Airports ima pravico veta na nekatere pomembne odločitve, vključno s poslovnimi dogovori z družbo Ryanair.

            3.   OPIS UKREPOV

                  (58)

                  Predmet tega sklepa sta dve vrsti ukrepov:

                              —

                              ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA (oddelek 3.1);

                              —

                              ukrepi Valonije, družbe SOWAER in družbe BSCA v korist družbe Ryanair (oddelek 3.2).

            3.1.   Ukrepi Valonije in družbe SOWAER v korist družbe BSCA

                  (59)

                  Postopek se nanaša na naslednje ukrepe v korist družbe BSCA:

                              —

                              na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA ter naložbenih odločitev uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi s strani družbe BSCA, uresničitev programa naložb za njihovo posodobitev in širitev ter zagotavljanje nekaterih storitev s strani družbe SOWAER, vključno z večjimi popravili infrastrukture, v zameno za pristojbino, ki jo plača družba BSCA (oddelek 3.1.1);

                              —

                              na podlagi pogodbe med Valonijo in družbo BSCA dodelitev subvencije Valonije za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo (glej oddelek 3.1.2);

                              —

                              vpis povečanja lastniškega kapitala družbe SOWAER v družbi BSCA 3. decembra 2002 (oddelek 3.1.3).

            3.1.1.   Uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi, vključno z infrastrukturo, vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanje nekaterih storitev, med drugim večjih popravil, v zameno za koncesijsko dajatev

      3.1.1.1.
            Uporaba zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi, vključno z infrastrukturo, vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanje nekaterih storitev, med drugim večjih popravil

                  (60)

                  Na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 družba SOWAER:

                              —

                              družbi BSCA do leta 2040 podeli podkoncesijo na javnem dobrem, ki se nanaša na trajno in izključno uporabo letališkega območja za namene njegovega upravljanja,

                              —

                              družbi BSCA dovoli uporabo novih naložb. Program naložb, ki med drugim vključuje izgradnjo novega terminala, podaljšanje vzletno-pristajalne steze, izgradnjo vozne steze in parkirnih mest za dodatna letala ter navigacijsko opremo, znaša 93 milijonov EUR (37),

                                 Preglednica 6

                                 Program naložb, priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002

                                          (v milijonih)

                                          2001

                                          2002

                                          2003

                                          2004

                                          Skupaj BEF

                                          Skupaj EUR

                                          Zemljišča

                                          253

                                          15

                                          0

                                          38

                                          306

                                          7,59

                                          Infrastruktura

                                          741

                                          709

                                          548

                                          319

                                          2 317

                                          57,44

                                          Terminal

                                          10

                                          500

                                          500

                                          120

                                          1 130

                                          28,01

                                          Skupaj

                                          1 004

                                          1 224

                                          1 048

                                          477

                                          3 753

                                          93,03

                              —

                              izvede večja popravila in večja vzdrževalna dela na zemljiščih, zgradbah in letališki infrastrukturi na območju pod koncesijo.

                  (61)

                  Program naložb je bil vsako leto popravljen. Ti popravki so hkrati vključevali posodobitve, povezane z dodatnimi stroški, ki aprila 2002 niso bili predvideni, in odločitve v zvezi z novimi naložbami. Med drugim se je valonska vlada 3. aprila 2003 seznanila s popravkom programa naložb, ki ga je odobril upravni odbor družbe SOWAER. S tem popravkom (38) sta bila zlasti predvidena nov terminal z večjo zmogljivostjo, kot je bila prvotno predvidena (trije milijoni potnikov namesto dveh milijonov), in večje parkirišče za vozila, kot je bilo prvotno predvideno. Vključeval je znesek dodatnih naložb v višini 33 milijonov EUR.

                  (62)

                  Program naložb je bil do leta 2009 vsako leto popravljen (39). Skupni stroški programa naložb družbe SOWAER v Charleroiju za obdobje 2002–2010, kot jih je leta 2009 ob zadnji posodobitvi pregledal upravni odbor družbe SOWAER, znašajo 219 103 435 EUR (40). Čeprav se je ta program naložb imenoval „program naložb za obdobje 2002–2010“, so bili stroški predvideni do leta 2017.

                     Preglednica 7

                     Skupni stroški programa naložb družbe SOWAER v Charleroiju, kot jih je leta 2009 pregledal upravni odbor družbe SOWAER

                              (EUR)

                              Vrsta naložb

                              Klasične naložbe

                              [180 000 000 –210 000 000 ]

                              Od tega zemljišča

                              [4 000 000 –5 000 000 ]

                              Od tega parkirna mesta za letala

                              [36 000 000 –40 000 000 ]

                              Od tega novi terminal

                              [80 000 000 –100 000 000 ]

                              Od tega kontrolni stolp

                              [10 000 000 –13 000 000 ]

                              Stare obveznosti

                              [1 000 000 –2 000 000 ]

                              Naložbe, s katerimi se ustvarjajo prihodki

                              [3 000 000 –4 000 000 ]

                              Zaščita – varnost – okolje

                              [8 000 000 –11 000 000 ]

                              Izredna vzdrževalna dela

                              [4 000 000 –6 000 000 ]

                              Skupaj

                              219 103 435

                                 Vir: Priloga 7 k dopisu belgijskih organov z dne 21. septembra 2011.

                  (63)

                  Poleg večjih popravil in vzdrževalnih del na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006 se je družba SOWAER zavezala k zagotavljanju dodatnih storitev za račun družbe BSCA, in sicer zlasti storitev najrazličnejšega svetovanja (pravnega, okoljskega, finančnega, upravnega itd.), analize in priporočil glede obremenitve s hrupom, povezane z letališčem, ter opredelitve in posodabljanja geografskega informacijskega sistema (GIS).

            3.1.1.2.
            Koncesijska dajatev, ki jo mora družba BSCA plačevati družbi SOWAER

                  (64)

                  Družba BSCA v zameno za to, kar je opisano v oddelku 3.1.1.1, plačuje družbi SOWAER koncesijsko dajatev.

            (i)   Pogodbena določila
      (a)   Obdobje od 15. aprila 2002 do 31. decembra 2005

                  (65)

                  Družba BSCA na podlagi pogodbe z družbo SOWAER iz leta 2002 plačuje Valoniji koncesijsko dajatev, ki jo sestavljata:

                              —

                              variabilni letni znesek (v nadaljnjem besedilu: navzgor omejena variabilna dajatev), ki znaša 35 % letaliških pristojbin, pobranih v tekočem letu, pri čemer je zgornja meja v letu 2002 znašala 883 689 EUR, v obdobju 2003–2006 pa se je zviševala za 2 % na leto; ta zgornja meja se je leta 2007 zvišala na 2 650 000 EUR in se zviševala za 2 % na leto, po letu 2015 pa je bila ponovno pregledana (41).Ta dajatev se nameni v sklad za finančno poravnavo v primeru okoljskih problemov, nastalih pri upravljanju letališča.

                              —

                              letni pavšalni znesek (v nadaljnjem besedilu: pavšalna dajatev), ki je za leto 2002 znašal 9 371 000 EUR, nato pa je bil indeksiran. Ta znesek se je od leta 2010 zvišal na 13 525 000 EUR in bil indeksiran (42).

                  (66)

                  Kljub temu v skladu s pogodbo o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA, kakor je bila spremenjena 29. marca 2002, družba BSCA od Valonije prejema subvencijo, ki naj bi ji omogočila „kritje nalog javne službe v okviru upravljanja letališča Charleroi, in sicer stroškov, povezanih z uporabo zemljišč, zgradb in letališke infrastrukture, ki ji jih je dala na voljo družba SOWAER“. Navedena subvencija ustreza navzgor omejeni pavšalni dajatvi, tako da družba BSCA dejansko plačuje samo navzgor omejeno variabilno dajatev. Poleg tega je družba BSCA na podlagi pogodbe z družbo SOWAER z dne 15. aprila 2002 oproščena plačila pavšalne dajatve, če ne prejme subvencije Valonije (43).

            (b)   Obdobje od 1. januarja 2006

                  (67)

                  Pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 je bila spremenjena s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006, ki je začela veljati 1. januarja 2006. V skladu z navedeno pogodbo (44) družba BSCA plačuje družbi SOWAER:

                              —

                              letni variabilni znesek, določen na 1,5 EUR na potnika in 8 EUR na tono tovora, indeksiran na podlagi belgijskega indeksa cen življenjskih potrebščin (45); Ta variabilni znesek je bil s pogodbo navzgor omejen na 956 533 EUR (46) za leto 2006 in nato od leta 2007 na 2 651 067 EUR, pri čemer se je ta znesek od leta 2008 zviševal za 2 sestavljena odstotka na leto.

                              —

                              letni pavšalni znesek v višini 10 094 000 EUR, povečan za 2 % na leto.

                  (68)

                  Hkrati so bili s koncesijsko pogodbo o storitvah med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 spremenjeni pogoji subvencije Valonije, namenjene kritju fiksnega dela dajatev družbe BSCA družbi SOWAER (47), in povzeta je bila določba o izvzetju, navedena v uvodni izjavi 66 zgoraj (48).

                  (69)

                  Nazadnje, z aneksom št. 1 z dne 27. maja 2009 k pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2006 sta se družbi BSCA in SOWAER dogovorili, da družba BSCA od leta 2009 plačuje družbi SOWAER dodaten letni znesek v višini […] EUR na dodaten kvadratni meter (49), da bi družba SOWAER kupila nova zemljišča in bi se v skladu s tem razširilo področje uporabe pogodbe o storitvah. Ti dodatni zneski so leta 2010 znašali 1 206 EUR, leta 2011 1 230 EUR, leta 2012 1 255 EUR in leta 2013 1 280 EUR (50).

            (ii)   Zneski dajatev, ki jih družba BSCA plačuje družbi SOWAER

                  (70)

                  Glede na navedeno so zneski dajatev, ki jih je družba BSCA dejansko plačala družbi SOWAER, povzeti v preglednici 8, pri čemer so upoštevana nadomestila, ki jih je Valonija izplačala družbi BSCA, da bi jih prenesla na družbo SOWAER.

                     Preglednica 8

                     Dajatve, ki jih je družba BSCA plačala družbi SOWAER
                      (51)

                              (v EUR)

                              Leto

                              Fiksni del

                              Variabilni del

                              Skupaj dajatve

                              Neto dajatve

                              2002

                              9 371 000

                              883 689

                              10 254 689

                              883 689

                              2003

                              9 558 420

                              901 363

                              10 459 783

                              901 363

                              2004

                              9 749 588

                              919 390

                              10 668 978

                              919 390

                              2005

                              9 944 580

                              937 778

                              10 882 358

                              937 778

                              2006

                              10 094 000

                              956 532

                              11 050 532

                              956 532

                              2007

                              10 262 000

                              2 651 067

                              12 913 067

                              2 651 067

                              2008

                              10 478 000

                              2 704 088

                              13 182 088

                              2 704 088

                              2009

                              10 150 000

                              2 758 170

                              12 908 761

                              2 758 761

                              2010

                              10 150 000

                              2 813 333

                              12 964 539

                              2 814 539

                              2011

                              10 353 000

                              2 869 600

                              13 223 830

                              2 870 830

                              2012

                              10 353 000

                              2 926 992

                              13 281 247

                              2 928 247

                              2013

                              10 353 000

                              2 985 532

                              13 339 812

                              2 986 812

                              Poleg fiksnega in variabilnega dela skupni znesek dajatev vključuje še dodatni znesek, ki je povezan z razširitvijo področja uporabe pogodbe o storitvah od leta 2009 in je naveden v uvodni izjavi 69. Pri neto dajatvah je upoštevana subvencija Valonije družbi BSCA.

            3.1.2.   Subvencija, ki jo je Valonija izplačevala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo

      3.1.2.1.
            Pogodbena določila

      (a)   Obdobje od 29. marca 2002 do 31. decembra 2005

                  (71)

                  Z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 3.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, in sicer določa, da Valonija povrne izdatke, ki so neločljivo povezani z gasilsko in vzdrževalno službo:

                              —

                              gasilska služba je opredeljena s sklicevanjem na standarde Mednarodne organizacije civilnega letalstva (52);

                              —

                              vzdrževalna služba je opredeljena kot „tehnična služba za vzdrževanje stavb, vzletno-pristajalnih stez, okolice, prevoznih sredstev itd.“ (53) ter „vzdrževanje zemljišč, stavb in stavbne opreme ter naprav, vključenih v koncesijo ali danih na voljo, tako da so vedno primerni za predvideno uporabo
                                  (54)“.

                  (72)

                  Z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, in sicer določa, da koncesionar predloži organu, ki podeljuje koncesijo, proračun s postavkami za gasilsko in vzdrževalno službo ter vodi ločen poslovni račun, ki ga lahko organ, ki podeljuje koncesijo, kadar koli preuči in preveri.
                  „Temu poslovnemu računu se med drugim pripišejo:

                              —

                              celotni stroški osebja, odgovornega za požarno varnost in vzdrževanje letališkega območja, ter usposabljanja tega osebja, vključno s prispevki delodajalca in s tem povezanimi dajatvami (nove dejavnosti);

                              —

                              stroški različnih storitev in blaga (vključno z morebitnimi podizvajalci;

                              —

                              stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb (55),

                              —

                              morebitni stroški podizvajanja na področju vzdrževanja in požarne varnosti“.

            (b)   Obdobje od 10. marca 2006 do 31. decembra 2007

                  (73)

                  Z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA: „Letni proračun Valonije vključuje: […] finančno nadomestilo, ki ga Valonija dodeli družbi BSCA za stroške izvajanja storitev, povezanih s požarno varnostjo, varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, ob upoštevanju pogojev iz člena 25 splošnih pogojev koncesije, priloženih tej pogodbi“.

                  (74)

                  Z aneksom št. 5 je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije. Spremenjeni člen 25 določa, da „storitve, povezane z varnostjo v zemeljskem prometu in na letališkem območju, vključujejo redno vzdrževanje letališkega območja, tehnično službo za vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, razen poslovnih prostorov na letališkem območju“.

                  (75)

                  Na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije je finančno nadomestilo za leto 2006 navzgor omejeno na 5 774 000 EUR. Ta zgornja meja se letno indeksira do 31. decembra 2009. Znesek finančnega nadomestila je treba popraviti najpozneje do drugega polletja 2009.

                  (76)

                  Poleg tega člen 25.7 splošnih pogojev koncesije, vključen z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006, določa, da znesek nadomestila ne sme presegati dejanskih stroškov družbe BSCA in da se vsako čezmerno nadomestilo izravna z vključitvijo v proračun za naslednje leto.

            (c)   Obdobje od 1. januarja 2008

                  (77)

                  Z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA je bil spremenjen člen 25.1 splošnih pogojev koncesije in k storitvam, katerih izvedba je bila že zaupana družbi BSCA (56), so bili dodani spremljanje in evidentiranje letov, načrtovanje predvidenih letov, usmerjanje letal in varovanje.

                  (78)

                  Spremljanje in evidentiranje letov vključujeta dopolnjevanje podatkovne zbirke valonske uprave z informacijami o letih (število potnikov, registracija, ime pilota, tip letala, vrsta leta, izvor, masa letala itd.). Načrtovanje letov se nanaša na komunikacije, načrte letov, slote, radijske objave in upravljanje parkirnih mest za letala. Spremljanje in evidentiranje letov ter načrtovanje letov zagotavlja „navigacijski urad“.

                  (79)

                  Usmerjanje vključuje dve nalogi, in sicer usmerjanje na „postajališče“, ki ga izvede koordinator mest ob vsakem prihodu letala, in „follow me“, ki vključuje vodenje letala z vozilom in se uporablja samo za pilote, ki ne poznajo letališča (poslovno letalstvo), ali za velika letala z oznako D. Na letališču Charleroi je teh operacij zelo malo (največ 100 na leto).

                  (80)

                  Varnostne storitve so opredeljene s spremenjenim členom 25.2 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008: „varnostni pregledi, elektronski nadzor, varnostni obhodi in varnostne patrulje, nadzor dostopa in izdaja priponk obiskovalcem“. Družba BSCA je izvajanje varnostnih storitev prenesla na delniško družbo javnega prava, BSCA Security. Naloge družbe BSCA Security so opredeljene s sklicevanjem na odredbo z dne 23. junija 1997 o vzpostavitvi letališč v Valoniji (57). Družba BSCA Security je v 51-odstotni lasti Valonije in 49-odstotni lasti družbe BSCA.

                  (81)

                  Podrobni pogoji finančnega nadomestila so v spremenjenem členu 25.1 splošnih pogojev koncesije določeni tako:

                              —

                              v zvezi s storitvami, povezanimi s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, Valonija krije stroške njihovega izvajanja pod enakimi pogoji, kot so opredeljeni z aneksom št. 5 (glej uvodno izjavo 75), in sicer do 31. decembra 2009; stranki morata znesek nadomestila znova oceniti najpozneje v drugem polletju 2009;

                              —

                              v zvezi s storitvami, povezanimi s spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem predvidenih letov, usmerjanjem in varnostjo (58), Valonija krije stroške teh storitev za leti 2008 in 2009. Od 1. januarja 2010 je kritje navzgor omejeno na indeksirani znesek nadomestila, izplačanega za predhodno leto.

                  (82)

                  Člen 25.7 splošnih pogojev koncesije je bil spremenjen in določa, da znesek nadomestila ne sme presegati dejanskih stroškov družbe BSCA po odštetju morebitnih pristojbin, ki so bile pobrane od uporabnikov za kritje teh storitev.

            3.1.2.2.
            Znesek subvencije, ki jo je izplačala Valonija

                  (83)

                  V preglednici 9 so povzete subvencije, ki jih je Valonija izplačala družbama BSCA in BSCA Security, razen subvencije za „javno nalogo“ kot nadomestila za letno pavšalno dajatev.

                     Preglednica 9

                     Subvencije, ki jih je Valonija izplačala družbama BSCA in BSCA Security
                      (59)
                     v obdobju 2001–2013 (razen subvencije za „javno nalogo“ kot nadomestila za letno pavšalno dajatev)

                              Gasilska, varnostna in vzdrževalna služba

                              Varnost in varovanje

                              Navigacijski urad, vključno z usmerjanjem

                              Skupaj

                              2001

                              2 892 612

                              —

                              —

                              2 892 612

                              2002

                              3 201 000

                              —

                              —

                              3 201 000

                              2003

                              4 184 964

                              —

                              —

                              4 184 964

                              2004

                              5 182 000

                              —

                              —

                              5 182 000

                              2005

                              5 525 000

                              —

                              —

                              5 525 000

                              2006

                              5 774 000

                              —

                              —

                              5 774 000

                              2007

                              5 774 000

                              —

                              —

                              5 774 000

                              2008

                              5 993 000

                              9 233 984

                              317 000

                              15 544 054

                              2009

                              6 148 000

                              13 512 788

                              417 324

                              20 078 112

                              2010

                              6 148 000

                              13 596 515

                              419 909

                              20 164 424

                              2011

                              6 148 000

                              13 703 323

                              533 323

                              20 384 646

                              2012

                              6 148 000

                              14 013 621

                              454 381

                              20 616 002

                              2013

                              6 148 000

                              14 013 621

                              454 381

                              20 616 002

                              Skupaj

                              69 266 576

                              78 073 852

                              2 596 388

                              149 936 816

                                 Vir: Priloga 9 k dopisu Belgije, poslana 6. februarja 2014, ki je bila za subvencijo Giro spremenjena na podlagi odgovora Belgije, poslanega 25. marca 2014.

            3.1.3.   Povečanje kapitala, ki ga je vpisala družba SOWAER

                  (84)

                  V okviru njenih razvojnih projektov, zlasti pogajanj za sklenitev sporazumov iz leta 2001 z družbo Ryanair, je bilo v strateškem dokumentu z dne 31. julija 2001, predloženem upravnemu odboru družbe BSCA, navedeno, da „naj bi družba BSCA v naslednjih treh letih nakopičila za 164 milijonov izgub. Njena lastna sredstva na dan 31. decembra 2003 naj bi se torej zmanjšala na 23 milijonov BEF, kar je manj kot 20 % sedanjega kapitala v višini 153 milijonov BEF. Zato je treba za izognitev negotovemu položaju predvideti povečanje kapitala za 5 milijonov EUR.“

                  (85)

                  Valonija je v sklepu z dne 23. maja 2001 o finančnem načrtu družbe SOWAER dejansko že potrdila načelo zaporednih kapitalskih injekcij v družbe za upravljanje valonskih letališč (60). V finančnem načrtu družbe SOWAER je bil na navedeni datum predviden „prevzem deleža v družbi BSCA v višini +/– 60 milijonov BEF […], ki je bil nato porazdeljen na tri leta, trikrat po 30 milijonov (kapital v višini 600 milijonov in 25-odstotni delež družbe SOWAER, to je 150 milijonov)“, to je kapitalska injekcija v višini 3,718 milijona EUR, porazdeljena na tri leta.

                  (86)

                  Kapital je bil na koncu povečan naenkrat, in sicer 3. decembra 2002. Vpisani kapital je bil v celoti sproščen; družba SOWAER je torej v denarju vložila 3,809 milijona EUR ali 49,23-odstotni delež kapitala družbe BSCA (61).

            3.2.   Ukrepi Valonije in družbe BSCA v korist družbe Ryanair
          (62)

      3.2.1.   Sporazumi iz leta 2001

                  (87)

                  Izraz „sporazumi iz leta 2001“ pomeni celoto, ki jo sestavljajo:

                              —

                              zaveza valonske vlade z dne 6. novembra 2001,

                              —

                              pogodba med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 2001),

                              —

                              pogodba družbe Promocy z dne 12. decembra 2001 ter pogodba med družbama Promocy in Leading Verge z dne 31. januarja 2002, o katerih je upravni odbor družbe BSCA odločil 31. julija 2001 (63).

            3.2.1.1.
            Zaveza valonske vlade z dne 6. novembra 2001

                  (88)

                  Valonija je 6. novembra 2001 sklenila sporazum z družbo Ryanair. Ta sporazum je za družbo Ryanair določal pristajalno pristojbino v višini 1 EUR na potnika na odhodnem letu, tj. 50-odstotno znižanje pristajalne pristojbine v primerjavi z zneskom, ki ga je določila in objavila valonska vlada ter je temeljil na drugi metodi izračuna (64) (takrat so se namreč letališke pristojbine, zaračunane letalskim prevoznikom, določale po ceniku, ki ga je sprejela in objavila valonska vlada in ne družba BSCA). Poleg tega se je Valonija zavezala, da bo družbi Ryanair povrnila izgube, ki bi jih ta neposredno utrpela zaradi morebitne spremembe višine letaliških pristojbin ali delovnega časa letališča v obdobju 2001–2016, razen če bi te spremembe zahtevale Evropska unija, zvezna država ali Mednarodna organizacija civilnega letalstva oziroma bi temeljile na drugih zahtevah mednarodnega prava.

            3.2.1.2.
            Pogodba iz leta 2001, vključno z določbami v zvezi z družbo Promocy

                  (89)

                  Družba BSCA je v skladu s pogodbo iz leta 2001 med družbama BSCA in Ryanair določila ceno zemeljske oskrbe za družbo Ryanair v višini 1 EUR na potnika (65), kar je desetkrat nižje od cene, ki jo je leta 2001 družba BSCA objavila za druge uporabnike.

                  (90)

                  Družba BSCA se je tudi zavezala, da bo finančno in z zagotavljanjem različnih storitev prispevala k izdatkom, povezanim z odprtjem baze družbe Ryanair v Charleroiju (66). Ta prispevek je znašal:

                              —

                              250 000 EUR za hotelske stroške in prehrano osebja družbe Ryanair;

                              —

                              160 000 EUR za vsako novo odprto ruto, do največ treh rut za posamezno stacionirano letalo, oziroma največ 1 920 000 EUR;

                              —

                              768 000 EUR za udeležbo pri stroških zaposlovanja in usposabljanja pilotov in kabinskega osebja, dodeljenih na nove lete z letališča;

                              —

                              4 000 EUR za nakup pisarniške opreme.

                  (91)

                  Družba BSCA je morala hkrati s tem družbi Ryanair dati brezplačno na voljo 100 kvadratnih metrov pisarniških površin in 100 kvadratnih metrov tehničnega prostora (engineering store) ter zagotavljati neizključno pravico do dostopa do učilnice. Prav tako je morala družbi Ryanair pomagati k minimalnim ali ničnim stroškom za uporabo hangarja, namenjenega vzdrževanju letal.

                  (92)

                  Poleg tega sta družbi Ryanair in BSCA v skladu s pogodbo iz leta 2001 ustanovili skupno družbo za tržno promocijo, ki se je imenovala Société de Promotion de Brussels South Charleroi Airport (v nadaljnjem besedilu: Promocy). Poslovna dejavnost družbe Promocy je bila namenjena razvoju Charleroija in širše regije s komercialnim upravljanjem letališča (67) (družba Promocy je na primer financirala del cene promocijskih vozovnic družbe Ryanair). Družbi BSCA in Ryanair sta morali enakovredno prispevati k delovanju družbe Promocy (68). Tako sta vpisali enaka deleža lastniškega kapitala družbe Promocy, ki sta skupaj znašala 62 500 EUR. Poleg tega sta obe plačevali prispevek v višini 4 EUR na potnika, ki ga je družba Ryanair prepeljala z letališča Charleroi.

                  (93)

                  Pristojbine na potnika na odhodnem letu, ki so se za lete družbe Ryanair zaračunavale na podlagi pogodbe iz leta 2001, in prispevki za financiranje družbe Promocy so povzeti v preglednici 10.

                     Preglednica 10

                     Pristojbine, ki so se za družbo Ryanair zaračunavale v skladu s pogodbo iz leta 2001
                      (69)

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              Pristajalna pristojbina

                              1

                              1

                              1,1

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,26

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              Potniška pristojbina

                              7

                              7

                              7,38

                              7,5

                              7,88

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              8

                              Zemeljska oskrba

                              1

                              1

                              1,1

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,26

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              1,3

                              Promocy

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              – 4

                              Skupni neto znesek, ki ga je plačala družba Ryanair

                              5

                              5

                              5,58

                              5,76

                              6,14

                              6,26

                              6,52

                              6,6

                              6,6

                              6,6

                              6,6

                              6,6

                              Cene iz pogodbe iz leta 2001, spremenjene 1. aprila, so uporabljene v sorazmerju, da so primerljive na letni osnovi (1. januar–31. december).

                  (94)

                  V zameno za to se je družba Ryanair družbi BSCA zavezala, da bo v 15 letih (2001–2016), zajetih s pogodbo, določeno število letal (od dva do štiri) stacionirala v Charleroiju in da bo z letališča Charleroi izvedla vsaj tri obračanja na dan in na letalo. Irski prevoznik naj bi upravljavcu letališča tako zagotovil potniški promet, od katerega se je lahko nadejal prihodkov, bodisi od letaliških pristojbin bodisi od drugih, neletalskih dejavnosti. Če bi družba Ryanair v prvih petih letih trajanja pogodbe prenehala z dejavnostmi na letališču Charleroi, bi morala v skladu s pogodbo družbi BSCA povrniti udeležbo pri stroških, povezanih z odprtjem baze prevoznika Ryanair, in prispevek za trženje. Po petem letu veljavnosti pogodbe se znesek vračila postopno zniža (70).

            3.2.2.   Ministrski odlok z dne 11. junija 2004 in dopis družbe BSCA z dne 24. junija 2004

                  (95)

                  Po navedbah Belgije so po nacionalnem pravu sporazumi iz leta 2001 z odločbo iz leta 2004 de facto postali nični. Valonija je 11. junija 2004 sprejela tudi ministrski odlok o promocijskem znižanju pristojbin za pristajanje letal na letališču Charleroi. Ta odlok je začel retroaktivno veljati 13. februarja 2004. Določal je, da promocijska pristojbina za pristanek letala, ki leti na redni ruti, za vse letalske prevoznike znaša 1 EUR na potnika (torej cena, ki je za družbo Ryanair veljala na podlagi sporazumov iz leta 2001). To splošno znižanje je veljalo samo 36 mesecev od začetka veljavnosti ministrskega odloka.

                  (96)

                  Družba BSCA se je z dopisom z dne 24. junija 2004 (71) družbi Ryanair zavezala, da bo pogoje sporazumov iz leta 2001 še naprej izvajala do 31. marca 2006, pri čemer je prevozniku zlasti jamčila skupni strošek uporabe storitev na letališču v višini 5 EUR na potnika na odhodnem letu, kar je ustrezalo znesku na podlagi sporazumov iz leta 2001, če bi se ti leta 2005 in 2006 še naprej uporabljali (glej Preglednico 10). Za ta začasni okvir poslovanja je bil določen pogoj, da se ne prekorači zgornja meja 2 milijonov potnikov na leto za celotno letališko dejavnost (72); vendar se kljub rahli prekoračitvi te zgornje meje, zabeleženi leta 2004 (73), pogoji, ponujeni družbi Ryanair, leta 2004 in 2005 niso spremenili.

            3.2.3.   Aneks iz leta 2005

                  (97)

                  Valonija je z odredbo z dne 3. februarja 2005 na upravljavce letališč, med drugim na družbo BSCA (74), prenesla pristojnost za določanje cen letaliških pristojbin.

                  (98)

                  Od 1. aprila 2006 je splošna pristajalna pristojbina, ki jo je zaračunavala družba BSCA, znašala 2 EUR na potnika na dohodnem letu; ta cena v višini 2 EUR je indeksirana. Poleg tega je bil v skladu s preglednico 11 uveden sistem letnih popustov glede na število potnikov na odhodnih letih.

                     Preglednica 11

                     Popusti na pristajalne pristojbine za vse prevoznike, ki poslujejo na letališču Charleroi, od 1. aprila 2006
                      (75)

                              Popusti na letni osnovi

                              Odstotek popusta
                              (%)

                              Od # potnikov na odhodnih letih

                              Do # potnikov na odhodnih letih

                              0 %

                              0

                              15 000

                              5 %

                              15 001

                              35 000

                              10 %

                              35 001

                              50 000

                              25 %

                              50 001

                              100 000

                              35 %

                              100 001

                              200 000

                              50 %

                              200 001

                              —

                  (99)

                  Družba BSCA je 9. decembra 2005 družbi Ryanair predlagala sklenitev novega poslovnega dogovora z dne 9. decembra 2005 (v nadaljnjem besedilu: aneks iz leta 2005) za obdobje od 1. aprila 2006 do 31. decembra 2015.

                  (100)

                  Aneks iz leta 2005 določa:

                              —

                              pristajalne pristojbine, ki jih mora plačati družba Ryanair, se izračunajo na podlagi splošnega cenika, pri čemer ta določa 50-odstotni popust nad 200 000 potniki (glej Preglednico 11);

                              —

                              cene zemeljske oskrbe („handling“), ki veljajo za dejavnosti družbe Ryanair, so do leta 2015 določene v skladu s preglednico 12;

                              —

                              družba Ryanair je zavezana plačilu nove pristojbine, tako imenovane pristojbine za uporabo infrastrukture („infrastructure access fee“);

                              —

                              pogodba ne določa več plačil družbe BSCA družbi Promocy.

                     Preglednica 12

                     Pristojbine, ki so se zaračunavale družbi Ryanair v skladu z aneksom iz leta 2005
                      (76)

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              Pristajalna pristojbina

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              Potniška pristojbina

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              0

                              Zemeljska oskrba

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              [4–6]

                              Uporaba infrastrukture

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Skupni neto znesek, ki ga je plačala družba Ryanair

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              [5–7]

                              Razlika v primerjavi s pogodbo iz leta 2001

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Višine pristajalne pristojbine temeljijo na napovedih števila potnikov družbe Ryanair ob podpisu aneksa iz leta 2005.

                  (101)

                  Komisija ugotavlja, da so zneski na potnika, ki jih je družba Ryanair plačevala glede na preglednico 12, razen za leto […] enaki, kot so bili določeni s pogodbo iz leta 2001 (77) (glej Preglednico 10).

                  (102)

                  Nazadnje, pogodba iz leta 2005 določa, da bo družba Ryanair vsaj šest mesecev po začetku uporabe novega terminala v Charleroiju stacionirala štiri letala z vsaj [25–32] dnevnimi obračanji. V nasprotnem primeru bo plačala pribitek v višini [10–25] %.

            3.2.4.   Aneks iz leta 2010

                  (103)

                  Družba BSCA je 1. januarja 2009 uvedla dodatno pristojbino na potnika, ki so jo morali vsi letalski prevozniki, ki so poslovali z letališča Charleroi, plačevati za potnike z omejeno mobilnostjo. Aneks št. 7 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA namreč tej dovoljuje uvedbo take pristojbine, kar je po mnenju Belgije v skladu s pravom Unije (78). Pristojbina za potnike z omejeno mobilnostjo je v letu 2009 znašala 19,5 centa na potnika na odhodnem letu (79).

                  (104)

                  Aneks k pogodbi med družbama BSCA in Ryanair je bil sklenjen z izmenjavo dopisov med družbama BSCA in Ryanair 6. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: aneks iz leta 2010). Določa:

                              —

                              splošno odstopanje od višine pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo, v skladu s katerim bo družba Ryanair plačevala [10–30] centov na potnika v obdobju od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010; poleg tega pogoji indeksacije pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo določajo znižanje cene, ki je sorazmerno s povečanjem prometa, ki ga ustvari družba Ryanair (80).

                              —

                              znižanje cene zemeljske oskrbe za [10–50] centov na potnika družbe Ryanair.

            3.2.5.   Prodaja deležev družbe BSCA v družbi Promocy

                  (105)

                  Družba BSCA je 31. marca 2010 družbi Ryanair prodala svoj 50-odstotni delež v družbi Promocy (81). Delnice je prodala po njihovi knjigovodski vrednosti v skupnem znesku 31 100 EUR (to je 100 EUR na delnico). Vsa tveganja in obveznosti so se prenesli na edinega delničarja, v tem primeru družbo Ryanair.

                  (106)

                  Po navedbah Belgije so ob navedeni prodaji denarna sredstva družbe Promocy znašala 261 073 EUR (stanje sredstev, z odštetim kapitalom in zakonsko predpisano rezervo) (82). Družba BSCA je torej polovico kapitala družbe Promocy prodala po ceni, ki je bila precej nižja od polovice vrednosti njenih denarnih sredstev.

            4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

      4.1.   Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi v korist družbe BSCA

      4.1.1.   Brussels Airport Company (v nadaljnjem besedilu: BAC)

      (a)   Pripombe, prejete septembra 2012, po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

                  (107)

                  Družba BAC meni, da vsi ukrepi, odobreni družbi BSCA, kot so opisani v sklepu o razširitvi iz leta 2012, pomenijo državno pomoč, ki je ni mogoče razglasiti za združljivo z notranjim trgom.

                  (108)

                  Po navedbah družbe BAC v zvezi z nobeno od naložb, opisanih v sklepu o razširitvi iz leta 2012, pred 12. decembrom 2000 ni bil sprejet pravno zavezujoč sklep.

                  (109)

                  Družba BAC meni, da nobena od naložb v infrastrukturo ni zadevala izvajanja javne oblasti, ker so vse bistvenega pomena za gospodarske dejavnosti upravljavca, vključno z izboljšavami delovanja letališča (kot so pristajalni sistemi ali razširitev vzletno-pristajalne steze), ali za pospešitev njegovega gospodarskega razvoja (parkirišča za vozila, dostopne poti ali vzdrževalni objekti).

            (i)   Plačilo družbe BSCA za koncesijo in infrastrukturo

                  (110)

                  Družba BAC trdi, da nobeden od ukrepov, odobrenih družbi BSCA in opisanih v sklepu o razširitvi iz leta 2012, ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Glede na običaje v panogi je donos naložbe, ki bi ga prejela Valonija/družba SOWAER, precej nižji od tistega, ki bi ga pričakoval zasebni vlagatelj (83).

                  (111)

                  Po mnenju družbe BAC nobena pomoč za naložbe, dodeljena družbi BSCA, ni bila omejena na najmanjšo potrebno. To dokazuje dejstvo, da je znesek, ki ga je družba BSCA plačevala za koncesijo in infrastrukturo, v obdobju 2002–2010 ostal nespremenjen, razen zvišanja v letu 2007, medtem ko so se število potnikov in prihodki v istem obdobju povečali. Zato se je povprečna neto vrednost infrastrukture družbe BSCA povečala, čeprav so se povprečna neto plačila zmanjšala.

            (ii)   Storitve, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA, in storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo

                  (112)

                  Kar zadeva storitve, ki jih družba SOWAER zagotavlja družbi BSCA, in storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo družbi BSCA, družba BAC trdi, da razen pri javnih službah, kot sta policija in carina, belgijska država ni udeležena pri nobeni drugi dejavnosti na bruseljskem letališču. Družba BAC financira stroške gasilske, varnostne in vzdrževalne službe. Storitve v zvezi s spremljanjem, evidentiranjem in načrtovanjem letov letalski prevozniki, ki uporabljajo bruseljsko letališče, plačujejo neposredno družbi Belgocontrol. Na letališču Charleroi letalskim prevoznikom za te storitve ni treba plačati. Storitve, za katere Valonija plačuje nadomestilo družbi BSCA, kot take niso povezane z izvajanjem javne oblasti.

                  (113)

                  Družba BAC meni, da te storitve niso storitve splošnega gospodarskega pomena, ker so neločljivo povezane z upravljanjem letališča in bistvenimi vidiki gospodarskih dejavnosti letališča, zato ne izpolnjujejo meril iz sodbe v zadevi Altmark.

                  (114)

                  Po mnenju družbe BAC nadomestila, izplačana družbi BSCA v okviru teh storitev, niso v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in pomenijo pomoč za tekoče poslovanje. Ker so plačila družbe BSCA Valoniji za uporabo infrastrukture nižja od tega, kar bi zasebni vlagatelj štel za sprejemljivo, tak vlagatelj ne bi privolil v dodatna plačila za storitve, ne da bi bil deležen ustreznega donosa.

                  (115)

                  Družba BAC poudarja, da se lahko pomoč za tekoče poslovanje razglasi za združljivo samo v izjemnih okoliščinah in pod strogimi pogoji v regijah z omejenimi možnostmi. V primeru letališča Charleroi ni izpolnjen nobeden od teh pogojev, zato pomoči ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom.

            (iii)   Udeležba družbe SOWAER pri povečanju kapitala družbe BSCA

                  (116)

                  Družba BAC dvomi, da je povečanje kapitala družbe BSCA 3. decembra 2002 potekalo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega poudarja, da se pri oceni, ali bi se zasebni vlagatelj odločil za povečanje kapitala, ne bi smele upoštevati druge pomoči, ki jih prejema družba BSCA.

            (iv)   Vpliv na konkurenco

                  (117)

                  Družba BAC navaja, da je pomoč letališču Charleroi omogočila, da okrepi svoj konkurenčni položaj v primerjavi z drugimi letališči in drugimi načini prevoza, kot je hitri vlak, ker ji omogoča uporabo nizkih letaliških pristojbin. Tako pride do razlike med pristojbinami, ki se uporabljajo v Bruslju, in tistimi, ki se uporabljajo v Charleroiju, zlasti zaradi razlik med potniškimi pristojbinami in pristojbinami, povezanimi z varnostjo. Letališke pristojbine, ki jih pobira družba BSCA, so nižje od tržnih cen v primerjavi z bruseljskim letališčem in drugimi primerljivimi letališči na gravitacijskem območju letališča Charleroi (kot so Eindhoven, Lille in Köln/Bonn).

                  (118)

                  Po navedbah družbe BAC je ta razlika povzročila izgubo 2,5 milijona potnikov v obdobju 2004–2011. Hitri razvoj letališča Charleroi ni samo posledica dodatnega prometa, ki ga bruseljsko letališče ne bi ustvarilo, kar dokazuje dejstvo, da je bila povprečna letna rast referenčnega vzorca evropskih letališč v obdobju 2005–2011 20,5-odstotna, medtem ko je promet na bruseljskem letališču ostal nespremenjen. Poleg tega je povečanje števila destinacij in pogostosti letov na letališču Charleroi sovpadalo z ukinitvijo ali zmanjšanjem pogostosti letov na bruseljskem letališču za te destinacije.

            (b)   Pripombe, prejete maja 2014 po objavi letaliških smernic o državni pomoči za letališča in letalske prevoznike

                  (119)

                  Družba BAC meni, da sta tako pomoč za naložbe kot tudi pomoč za tekoče poslovanje, ki ju je prejela družba BSCA, državna pomoč, ki je ni mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom. Začetek veljavnosti letaliških smernic po njenem mnenju tak sklep samo še potrjuje.

            (i)   Pomoč za naložbe

                  (120)

                  Družba BAC meni, da pomoč za naložbe, ki jo je prejela družba BSCA, pomeni državno pomoč, ki jo je treba šteti za nezdružljivo z notranjim trgom, ker ni sorazmerna s cilji skupnega interesa (letališče Bruxelles international ni bilo preobremenjeno) in ni omejena na najmanjšo potrebno.

            (ii)   Pomoč za tekoče poslovanje
      1.   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

                  (121)

                  Po navedbah družbe BAC je bilo v sklepu o začetku postopka poudarjeno predvsem različno obravnavanje pri financiranju teh dejavnosti med letališčem Charleroi in drugimi podjetji v isti državi članici ter drugimi letališči, kot je letališče Bruxelles-National. Družba BAC v zvezi s tem meni, da nadomestilo Valonije družbi BSCA za stroške teh storitev pomeni državno pomoč in diskriminacijo med družbama BAC in BSCA v Belgiji, ker je morala družba BAC te stroške kriti sama.

            2.   Združljivost ukrepov državne pomoči v smislu člena 107(3)(c) PDEU

                  (122)

                  Točka 137 letaliških smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (84) (v nadaljnjem besedilu: letališke smernice) določa, da mora biti izpolnjenih več meril, da se pretekla pomoč za tekoče poslovanje šteje za združljivo z notranjim trgom. Po mnenju družbe BAC pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, teh meril ne izpolnjuje.

            (a)   Pomoč ne prispeva k uresničitvi jasno opredeljenega cilja skupnega interesa

                  (123)

                  Čeprav si letališči Charleroi in Bruxelles-National konkurirata na istem gravitacijskem območju, je namreč pomoč, dodeljena družbi BSCA, po mnenju družbe BAC povzročila podvajanje letaliških zmogljivosti, razpoložljivih v Belgiji. Tako naj bi se zmogljivosti letališča Charleroi razširile, čeprav zmogljivosti bruseljskega letališča niso bile zapolnjene. Tako je skupno število potnikov na letališčih Charleroi in Brussels Airport leta 2012 znašalo 25,4 milijona, kar je še vedno manj od največje sprejemne zmogljivosti, ki jo lahko ponudi letališče Brussels Airport.

            (b)   Neobstoj potrebe po posredovanju države

                  (124)

                  Družba BAC poudarja, da je bil letni promet letališča Charleroi večji od 1 milijona potnikov v obdobju 2001–2002 in večji od 3 milijonov potnikov v obdobju 2008–2009. Glede na kategorije, določene z letališkimi smernicami, bi morala biti družba BSCA sposobna kriti polovico ali celo vse stroške, ki so na letališču Charleroi nastali v obdobju, na katero se je nanašala preiskava Komisije.

                  (125)

                  Po navedbah družbe BAC družba BSCA od začetka veljavnosti letaliških smernic ne bi smela biti upravičena do nobene pomoči, ker je letni promet potnikov od leta 2009 močno presegal prag 3 milijonov.

            (c)   Pomoč ni ustrezna, njen znesek pa je nesorazmeren

                  (126)

                  Po navedbah družbe BAC bi lahko bili zneski, ki jih je družba BSCA plačala za naslednje storitve, ustreznejši: znesek za uporabo letališke infrastrukture, znesek v zameno za storitve družbe SOWAER, pa tudi nadomestilo, ki ga je Valonija izplačala za nekatere storitve. Po mnenju družbe BAC državna pomoč, dodeljena družbi BSCA, ni bila omejena na najmanjšo potrebno, Valonija in družba SOWAER pa sta imeli na voljo politike, ki bi manj škodovale konkurenci.

            (d)   Pomoč povzroča negativne učinke na konkurenco in trgovino

                  (127)

                  Prvič, družba BAC poudarja, da v nasprotju s tem, kar se zahteva v točki 131 letaliških smernic, v poslovnem načrtu družbe BSCA ni bilo obravnavano vprašanje vpliva razvoja njene dejavnosti na promet na letališču Brussels Airport.

                  (128)

                  Poleg tega družba BAC Komisijo opozarja, da obravnavane zadeve ni mogoče primerjati z zadevo v zvezi z letališčem Groningen, v kateri je Komisija menila, da je pomoč za tekoče poslovanje združljiva z notranjim trgom. V navedeni zadevi je namreč Komisija priznala potrebo po razbremenitvi letališča Schiphol in se strinjala, da sta letališči dovolj oddaljeni; to dvoje je obravnavni zadevi brezpredmetno.

                  (129)

                  Pomoč, ki je družbi BSCA omogočila, da umetno zniža znesek letaliških pristojbin, je imela na družbo BAC naslednje negativne učinke: bistven upad števila potnikov in zmanjšanje pogostosti letov ali celo ukinitev rut, ki se uporabljajo tudi na letališču Charleroi.

                  (130)

                  V zvezi z zmanjšanjem števila potnikov na letališču Bruxelles-National družba BAC poudarja, da je to predvsem posledica dejstva, da je družba BSCA prevzela njene stranke. Družba BAC tako navaja, da se je na večini evropskih letališč število potnikov v obdobju 2005–2013 povečalo, medtem ko je njihovo število na letališču Bruxelles-National stagniralo hkrati s povečevanjem števila potnikov na letališču Charleroi.

                  (131)

                  Po navedbah družbe BAC je prevzemanje njenih strank razlog tudi za ukinitev rut na letališču Bruxelles-National in zmanjšanje pogostosti nekaterih letov. Družba BAC zlasti ugotavlja povezavo med ukinjenimi leti na letališču Bruxelles-National po uvedbi enakih letov na letališču Charleroi.

                  (132)

                  Družba BAC Komisijo poziva, naj v prihodnjem sklepu v zvezi s to pomočjo razglasi, da glede na pragove, določene z novimi smernicami, (i) po začetku veljavnosti novih smernic družbi BSCA ni več upravičena do nobene pomoči za tekoče poslovanje in naložbe ter (ii) da se morajo letališke storitve na letališču Charleroi zaračunavati na ravni, ki zadošča za kritje nastalih mejnih stroškov.

            4.1.2.   Brussels Airlines

      (a)   Obstoj pomoči za družbo BSCA
      (i)   Gospodarska dejavnost

                  (133)

                  Družba Brussels Airlines trdi, da gasilska, vzdrževalna in varnostna služba ter storitve, povezane s pristajanjem, vzletanjem in infrastrukturo, ne spadajo v okvir njene naloge opravljanja javnih storitev, temveč so del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča in ne bi smele biti subvencionirane diskriminatorno. Teh storitev naj ne bi bilo mogoče šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena. Družba Brussels Airlines navaja, da tudi druge panoge v Valoniji financirajo svoje gasilske službe in da je tako tudi v primeru bruseljskega letališča. Ker Valonija krije stroške, povezane z varnostjo na letališču Charleroi, jih družba BSCA ne povrne od letalskih prevoznikov, medtem ko bruseljsko letališče ni bilo upravičeno do nobenega nadomestila v zvezi s tem. Potniki na odhodnih letih z bruseljskega letališča, morajo plačati tudi dajatev belgijskega organa za civilno letalstvo, kar ne velja za potnike na odhodnih letih z letališča Charleroi.

            (ii)   Prednost

                  (134)

                  Družba Brussels Airlines meni, da Valonija oziroma družba SOWAER z dodelitvijo pomoči družbi BSCA nista ravnali kot zasebni udeleženec v tržnem gospodarstvu. Zdi se, da se dobičkonosnost družbe BSCA umetno napihuje s podporami, subvencijami in izravnalnimi ukrepi, brez katerih bi bila njena raven dobička ves čas negativna. Družba Brussels Airlines se tudi sprašuje, ali skupna dobičkonosnost družb BSCA in SOWAER odraža tržno usmerjene prakse. Trdi, da Valonija ne ravna kot zasebni vlagatelj, ker tak vlagatelj ne bi vložil v družbo s strukturnim primanjkljajem.

            (iii)   Izkrivljanje konkurence

                  (135)

                  V obdobju 2004–2012, ko se je število potnikov na letališču Charleroi za lete na kratke razdalje potrojilo, je njihovo število na letališču Bruxelles stagniralo, saj je njegova stopnja v letu 2012 enaka kot v letu 2004. Družba Brussels Airlines dodaja, da se je, kar zadeva njenega prevoznika, število potnikov povečalo s […] milijonov na […] milijonov. Glede na te ugotovitve in dejstvo, da se je število potnikov na letališčih skupno povečalo za 34 %, družba Brussels Airlines sklepa, da je vsa rast pripadla letališču Charleroi. Družba Brussels Airlines ugotavlja, da so v obdobju 2004–2007 druga letališča beležila močno rast (več kot 20-odstotno), vendar rast letališča Charleroi ni samo posledica povečanja prometa, ampak tudi dejstva, da je veliko potnikov, ki so običajno leteli z bruseljskega letališča, raje izbralo letališče Charleroi. Družba Brussels Airlines ocenjuje, da je ta izguba znašala […] milijonov potnikov na leto v korist letališča Charleroi, tako da je izguba prihodkov ocenjena na več kot […] milijonov EUR na leto.

            (b)   Pravna podlaga za presojo združljivosti pomoči za družbo BSCA

                  (136)

                  Po mnenju družbe Brussels Airlines Komisija nima pravne podlage za to, da odobri pomoč za tekoče poslovanje, ki (i) je bila dodeljena pred začetkom veljavnosti letaliških smernic in (ii) ob dodelitvi ni bila združljiva z notranjim trgom. Retroaktivna uporaba letaliških smernic je v nasprotju s splošnimi načeli prava, zlasti če so kot v obravnavani zadevi pogoji za odobritev pomoči za tekoče poslovanje razmeroma manj strogi kot v preteklosti.

                  (137)

                  Najprej, na podlagi načel pravne varnosti in neretroaktivnosti evropske zakonodaje je razen v izjemnih okoliščinah izključeno, da bi predpis Unije začel učinkovati pred objavo. V obravnavani zadevi po mnenju družbe Brussels Airlines ne gre za izjemne okoliščine.

                  (138)

                  Drugič, v sporočilu Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za oceno nezakonite pomoči, je navedeno, da mora Komisija združljivost nezakonite pomoči z notranjim trgom vedno ocenjevati z vidika meril iz pravnih instrumentov, veljavnih ob dodelitvi pomoči. Komisija se zato po mnenju družbe Brussels Airlines ne more oddaljiti od lastnih pravil, ne da bi prekršila splošni pravni načeli (enako obravnavanje in legitimno pričakovanje). Po navedbah družbe Brussels Airlines torej ni utemeljenih razlogov, da se to sporočilo ne bi uporabilo v obravnavani zadevi.

                  (139)

                  Nazadnje, pomoč za tekoče poslovanje sama po sebi ni združljiva z notranjim trgom. Po mnenju družbe Brussels Airlines je bilo to načelo jasno določeno v smernicah iz leta 2005.

                  (140)

                  Družba Brussels Airlines meni, da je pristop Komisije še toliko bolj nedopusten v obravnavani zadevi, ker:

                              —

                              je Komisija pred tem prepovedala zadevne ukrepe, ki jih je bilo deležno letališče Charleroi;

                              —

                              je Komisija v sklepu o razširitvi iz leta 2012 razširila področje uporabe ukrepov, ki so predmet postopka preiskave;

                              —

                              so glede na sklep o razširitvi obravnavani ukrepi očitno nezdružljivi z notranjim trgom.

                  (141)

                  Zato sta bili po mnenju družbe Brussels Airlines Valonija in družba BSCA dobro seznanjeni z veljavnimi predpisi na področju državne pomoči. Prepoved pomoči naj zato ne bi bila v nasprotju z načelom legitimnega pričakovanja. Nasprotno, še posebej nepravično naj bi bilo za nazaj upravičevati njuno nezakonito ravnanje v škodo tretjih oseb, zlasti v škodo tistih, ki so spoštovali pravila. Za uravnoteženje zadevnih interesov je jasno, da je treba zadevno pomoč prepovedati.

                  (142)

                  Po mnenju družbe Brussels Airlines Komisija z retroaktivno uporabo letaliških smernic za preteklo pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila očitno nezdružljiva, implicitno priznava tako nezdružljivost.

            (c)   Združljivost pomoči za družbo BSCA na podlagi novih letaliških smernic
      (i)   Cilj splošnega interesa

                  (143)

                  Družba Brussels Airlines Komisijo opozarja na dejstvo, da so pričakovani pozitivni učinki politik državne pomoči, kot sta razvoj in dostopnost regij, negotovi.

                  (144)

                  Fagocitiranje prometa uveljavljenih letališč v korist regionalnih letališč ima po mnenju družbe Brussels Airlines še več drugih negativnih posledic:

                              —

                              prvič, s povečevanjem zmogljivosti, medtem ko druge ostajajo nezasedene, prihaja do neučinkovitega podvajanja infrastrukture. Družba Brussels Airlines v podkrepitev tega poudarja, da je v zadevnem obdobju (2000–2012) razpoložljiva zmogljivost letališča Bruxelles-National zadoščala za sprejem večjega števila potnikov. Na primer, leta 2011 je bila največja zmogljivost bruseljskega letališča 28 milijonov potnikov, obiskalo pa ga je samo 18,8 milijona potnikov. V istem obdobju je letališče Charleroi sprejelo 5,9 milijona potnikov, njegova razpoložljivost pa je bila 6–7 milijonov potnikov. Skupna zmogljivost obeh letališč v letu 2011 znaša 24,7 milijona potnikov, kar skupaj znaša manj, kot je največja zmogljivost samega bruseljskega letališča;

                              —

                              drugič, družba Brussels Airlines poudarja, da ima razvoj dejavnosti letališča Charleroi na račun dejavnosti letališča Bruxelles-National in družbe Brussels Airlines negativne socialne in gospodarske posledice. Pri tem primerja neposredno in posredno vrednost bruseljskega letališča in letališča Charleroi v obdobju 2007–2009. Dodana vrednost letališča Charleroi naj bi znašala 38 milijonov EUR, medtem ko naj bi dodana vrednost letališča Bruxelles-National znašala 358 milijonov EUR. Družba Brussels Airlines navaja število delovnih mest, ki sta jih letališči neposredno in posredno ustvarili v obdobju 2007–2009. Medtem ko se je število zaposlenih na letališču Charleroi v tem obdobju povečalo za 589 zaposlenih s polnim delovnim časom (ekvivalent polnega delovnega časa), se je na bruseljskem letališču zmanjšalo za 1 057. Medtem ko se je število potnikov na letališču Charleroi v obdobju 2007–2009 v nasprotju s številom potnikov na letališču Bruxelles-National zelo povečalo, pa se število neposrednih in posrednih delovnih mest ni tako zelo povečalo, da bi odtehtalo zmanjšanje števila delovnih mest na bruseljskem letališču;

                              —

                              nazadnje, po mnenju družbe Brussels Airlines je fagocitiranje negativno vplivalo na dobičkonosnost tradicionalnih prevoznikov v korist nizkocenovnih prevoznikov, katerih dobičkonosnost je večinoma posledica subvencij. Po navedbah družbe Brussels Airlines je povprečna dobičkonosnost združenja AEA (Association of European Airlines) v celotnem obravnavanem obdobju nizka ali celo negativna (dobiček pred obrestmi in davki je znašal 0,9 milijarde EUR leta 2000 in –0,4 milijarde EUR leta 2012), medtem ko je dobičkonosnost družbe Ryanair izdatna (dobiček pred obrestmi in davki je znašal 84 milijonov EUR leta 2000 in 617 milijonov EUR leta 2012). Vendar se je po navedbah družbe Brussels Airlines ta dobičkonosnost zvišala zaradi subvencij, ki so jih prejela letališča. Po mnenju družbe Brussels Airlines bi bila dobičkonosnost družbe Ryanair brez teh pomoči (ocenjenih na 720 milijonov EUR v letu 2011) bistveno nižja, celo negativna.

                  (145)

                  Poleg tega družba Brussels Airlines poudarja dejstvo, da je bila pomoč za tekoče poslovanje dodeljena letališču Charleroi, čeprav je (i) to letališče na istem gravitacijskem območju kot letališče Bruxelles-National in je (ii) slednje še imelo razpoložljive zmogljivosti. Posledično bi moral biti po mnenju družbe Brussels Airlines v poslovnem načrtu, temelječem na napovedih tovornega in potniškega prometa, opredeljen morebiten vpliv razvoja tega letališča na promet na bruseljskem letališču. Družba Brussels Airlines poudarja, ta ocena ni bila nikoli izvedena. Kakor koli že, tudi če bi bila izvedena, naj bi pokazala povečanje prometa na letališču Charleroi na račun prometa na bruseljskem letališču. Po navedbah družbe Brussels Airlines bi bil tak rezultat realen: povečanje tržnega deleža letališča Charleroi v soodvisnosti z zmanjšanjem tržnega deleža letališča Bruxelles-National ter zmanjšanjem števila potnikov in/ali zaprtjem več rut družbe Brussels Airlines. Družba Brussels Airlines zato ponovno poudarja, da pomoč za tekoče poslovanje, odobrena družbi BSCA, ni prispevala k uresničitvi cilja splošnega interesa. Prav nasprotno, ti ukrepi so vodili k neučinkoviti porabi in razsipavanju sredstev.

            (ii)   Nujnost pomoči

                  (146)

                  Družba Brussels Airlines opozarja, da za upravičenost do pomoči za tekoče poslovanje letališke smernice določajo, da letni promet letališča ne sme preseči 3 milijonov potnikov. Poudarja, da je bil ta prag presežen že leta 2009. Poleg tega ugotavlja, da se pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, v obdobju 2002–2008 ni spreminjala, čeprav bi morala biti družba BSCA teoretično zmožna kriti vse večji delež svojih stroškov poslovanja. Poleg tega naj bi moralo biti letališče Charleroi od leta 2009 zmožno kriti svoje stroške poslovanja in ni bilo upravičeno do druge pomoči za tekoče poslovanje.

            (iii)   Neustreznost pomoči

                  (147)

                  Družba Brussels Airlines meni, da tudi če bi se dokazalo, da je letališče Charleroi leta 2008 še vedno potrebovalo pomoč za tekoče poslovanje, je po drugi strani jasno, da javno financiranje družbe BSCA z državno pomočjo ni bila ustrezna politika, saj letališče Charleroi ni bilo dobičkonosno. Poleg tega družba Brussels Airlines poudarja, da so vsi zadevni ukrepi neustrezni, ker Valonija, kolikor ji je znano, predhodno ni primerjala ukrepov pomoči in ukrepov, ki bi lahko manj ovirali konkurenco.

            (iv)   Izkrivljanje konkurence

                  (148)

                  Družba Brussels Airlines opozarja, da je letališče Charleroi na istem gravitacijskem območju kot bruseljsko letališče in da je slednje v obravnavanem obdobju še imelo razpoložljivo zmogljivost. Poleg tega poudarja, da se je število potnikov na letališču Charleroi sicer povečalo, da pa je število potnikov na letališču Bruxelles-National v zadnjih letih stagniralo ali celo upadlo, čeprav se je zračni promet v vseh evropskih državah na splošno povečal.

            4.1.3.   Združenje predstavnikov letalskih prevoznikov (BAR)

      (a)   Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

                  (149)

                  Združenje BAR navaja, da na bruseljskem letališču stroške storitev na terminalih (pristojbine), stroške, povezane z varnostjo, nekatere stroške na področju varovanja in stroške gasilskih služb krijejo njegovi uporabniki, medtem ko jih na regionalnih letališčih financirajo letališki ali regionalni organi. Po mnenju združenja to pomeni precejšnjo prednost za regionalna letališča.

            (b)   Pripombe, prejete po objavi letaliških smernic o državni pomoči za letališča in letalske prevoznike
      (i)   Izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč za tekoče poslovanje v korist družbe Brussels South Charleroi Airport (BSCA)

                  (150)

                  Združenje BAR na kratko povzema naravo zadevne pomoči: gre za pomoč za tekoče poslovanje, ki jo je prejela družba BSCA, izplačala pa Valonija in „je bila najverjetneje vsaj deloma prenesena na družbo Ryanair“.

                  (151)

                  Združenje BAR opozarja na dejstvo, da Komisija, ki trdi, da je želela načela iz letaliških smernic uporabiti „za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje letališčem, tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014“, krši načelo pravne varnosti in zavzema nasproten pristop, kot ga je priporočila leta 2002 v obvestilu o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči, saj je v njem po navedbah združenja BAR podrobno določeno, da je treba pomoč preučiti „z vidika določb, ki so veljale ob odobritvi pomoči“. Poleg tega združenje BAR meni, da je ta sprememba politike Komisije tudi v nasprotju z načelom obrazložitve, saj Komisija ne pojasni niti, zakaj naj bi spremembe v letalskem sektorju vplivale na preučitev pretekle pomoči za tekoče poslovanje, niti, zakaj je pomembna samo ta pomoč ne pa tudi pretekla zagonska pomoč in pomoč za naložbe. Združenje BAR v zvezi s tem poudarja, da bi bilo v primeru, da bi Komisija v preteklosti dodeljeno pomoč razglasila za združljivo z notranjim trgom, čeprav je prej o tem odločala drugače, to v nasprotju ne samo z zgoraj navedenimi splošnimi načeli, ampak tudi z načeloma dobrega upravljanja in legitimnega pričakovanja.

                  (152)

                  Po mnenju združenja BAR zadevni ukrepi pomoči, vključno s tistimi, ki so bili družbi BSCA odobreni v preteklosti, niso združljivi z notranjim trgom niti z vidika določb letaliških smernic, in sicer iz naslednjih razlogov:

                              —

                              ukrepi pomoči niso nujni: družba BSCA je prekoračila prag milijona potnikov, saj jih sprejme 6 milijonov, zato mora biti zmožna kriti svoje stroške poslovanja. Pomoči za tekoče poslovanje v predhodnem obdobju nikakor ni mogoče razglasiti niti za združljivo, saj je družba BSCA zabeležila 3 milijone potnikov, niti za nujno, saj bi morala biti družba BSCA zmožna sama kriti svoje stroške poslovanja.

                              —

                              pomoč je in je bila protikonkurenčna: po navedbah združenja BAR, bi morala Valonija ob odobritvi pomoči upoštevati, da je družba BSCA na istem gravitacijskem območju kot letališče Bruxelles-National, ki je imelo rezervne zmogljivosti, česar pa ni storila.

            (ii)   Dodatne pripombe v zvezi z enakimi konkurenčnimi pogoji

                  (153)

                  Združenje BAR navaja, da tudi če bi bilo treba po mnenju družbe BSCA odobriti pomoč, namenjeno zagotavljanju nekaterih javnih služb na letališču, je treba te primerjati z enakimi storitvami, ki se opravljajo na letališču Bruxelles-National. Vendar združenje BAR poudarja, da se službe, ki se zagotavljajo družbi BSCA, štejejo za javne službe, medtem ko se za take ne štejejo službe na letališču Bruxelles-National.

                  (154)

                  Združenje BAR vztraja, da pobiranje letaliških pristojbin ne sme povzročati diskriminacije med uporabniki. Navaja zlasti znižanja letaliških pristojbin, do katerih je upravičena družba Ryanair, drugi prevozniki, ki delujejo na navedenem letališču, pa ne, in dejstvo, da so letališke pristojbine na letališču Bruxelles-National precej višje.

                  (155)

                  Združenje BAR opozarja, da se vse od privatizacije bruseljskega letališča izrecno več ne šteje, da so storitve, ki jih zagotavlja, javne. Te storitve se štejejo za „regulirane dejavnosti“, pristojbine zanje, ki jih plačujejo uporabniki ali potniki letališča, pa se regulirajo na podlagi posebne formule.

                  (156)

                  Poleg tega združenje BAR Komisijo opozarja na možnost navzkrižnega subvencioniranja, saj družba Ryanair izvaja svojo dejavnost hkrati na letališču Charleroi in na letališču Bruxelles-National. Če bi se taka možnost izkazala za resnično, bi šlo za očitno izkrivljanje konkurence.

            4.1.4.   Združenje evropskih letalskih prevoznikov (AEA)

      (a)   Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

                  (157)

                  Združenje AEA trdi, da so subvencije, dodeljene regionalnim letališčem, sprejemljive samo, če koristijo vsem uporabnikom letališča brez razlikovanja in ne povzročajo izkrivljanja med letališči na istem gravitacijskem območju. Združenje priznava, da lahko letališča svojo infrastrukturo prilagajajo posebnim potrebam uporabnikov, če se upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti s stroški in prepovedi diskriminacije.

            4.1.5.   Air France

      (a)   Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

                  (158)

                  Družba Air France Komisijo poziva, naj ne dovoli pomoči za tekoče poslovanje, ki po njenem mnenju izkrivlja konkurenco med letalskimi prevozniki in med letališči. Meni, da bi morala Komisija izvesti izčrpno primerjavo med pristojbinami, ki se uporabljajo na letališču Charleroi, in tistimi, ki se uporabljajo na letališčih na istem gravitacijskem območju, zlasti na letališču Bruxelles-National.

                  (159)

                  Poleg tega nasprotuje retroaktivni uporabi letaliških smernic v zadevah v zvezi s pomočjo za upravljanje letališč, tudi če je bila ta pomoč izplačana pred njihovo objavo, in sicer iz naslednjih razlogov:

                              —

                              družba Air France meni, da retroaktivna uporaba letaliških smernic koristi nepoštenim upravljavcem, saj naj bi uzakonila ravnanje, ki ni v skladu s pravili, ki so takrat veljala. Nasprotno pa je navedeni pristop nepošten do upravljavcev, ki so upoštevali prejšnje smernice in so se odpovedali prejemanju javnih sredstev;

                              —

                              retroaktivna uporaba letaliških smernic za pomoč za upravljanje, dodeljeno letališčem, je v nasprotju s splošnimi pravnimi načeli in evropsko sodno prakso.

                  (160)

                  Družba Air France trdi, da bodo nove smernice dale prednost novim upravljavcem v škodo starih upravljavcev. Novim letalskim prevoznikom naj bi namreč omogočile, da plačajo samo dodatne stroške, povezane z njihovo dejavnostjo, in s tem naj bi diskriminirale stare upravljavce na letališču, ki naj bi morali plačati višje pristojbine.

                  (161)

                  Nazadnje družba Air France poudarja, da se v teoriji morda zdi, da je mogoče pogoj nediskriminatornega dostopa do letališke infrastrukture zlahka izpolniti, vendar naj bi bil položaj v praksi precej drugačen, saj naj bi bili nekateri modeli poslovanja zavestno zapostavljeni.

            4.1.6.   BSCA

      (a)   Pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

                  (162)

                  Družba BSCA Komisijo poziva, naj konča preiskavo, ker niti njej niti njenim poslovnim partnerjem ni bila dodeljena državna pomoč.

                  (163)

                  Najprej, družba BSCA meni, da bi se lahko zaradi časa, ki je pretekel od začetka zadeve, pri njej in njenih uporabnikih ustvarilo legitimno pričakovanje. Opozarja, da je bila Komisija že med prvo preiskavo, na podlagi katere je bila sprejeta odločba iz leta 2004, obveščena o mehanizmu, ki sta ga Valonija in družba BSCA uvedli leta 1991 v okviru pogodbe o koncesiji in njenih poznejših sprememb. Družba BSCA zato nasprotuje razširitvi področja uporabe ukrepov, ki jih preiskuje Komisija.

                  (164)

                  Družba BSCA Komisijo opozarja na pomen regionalnih letališč z vidika gospodarskega in socialnega razvoja, dostopnosti regije in turizma. Meni, da se je z liberalizacijo zračnega prometa pojavila nova kategorija potnikov, ki jih zanimajo mesta (city trips) in kratka družinska potovanja, v odgovor na to novo povpraševanje pa so bili uvedeni nizkocenovni ekonomski modeli. Družba BSCA zato meni, da je med njo in letališčem Bruxelles-National le majhna konkurenca. V zvezi s tem poudarja bolj kot ne omejen vpliv, ki ga je imela v preteklosti odprta povezava med Dublinom in letališčem Charleroi Bruxelles Sud na letališče Bruxelles-National. (85) Družba BSCA utemeljuje svoj uspeh z dinamično politiko, ki so jo valonski organi uvedli v zadnjih letih, ter s prilagodljivostjo svoje infrastrukture in zavzetostjo letališkega osebja.

                  (165)

                  V zvezi s storitvami splošnega pomena družba BSCA opozarja, da od leta 1991 prejema nadomestilo za storitve splošnega pomena, kot so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev koncesije, sklenjenih z valonskimi javnimi organi. Družba BSCA nasprotuje analizi, ki jo je Komisija izvedla v sklepu z dne 21. marca 2012, v katerem je zavrnila negospodarsko naravo teh dejavnosti. Upravljavec meni, da gre v tem primeru, prvič, za preobrat v stališču Komisije v primerjavi z njeno obstoječo prakso odločanja ter, drugič, za kršitev mednarodnih in evropskih predpisov na področju varnosti in varovanja v prometu. Družba BSCA Komisijo opozarja, da so bile te storitve splošnega pomena, ki jih je prej izvajala uprava, prenesene zaradi boljšega upravljanja in večje prilagodljivosti. Tako je nadomestilo, ki ga plačujejo valonski organi, navzgor omejeno in upravičeno na podlagi stroškov ter družbi BSCA ne prinaša nobene koristi. Za preprečitev čezmernega nadomestila je uveden sistem nadzora.

                  (166)

                  V zvezi s povečanjem kapitala družba BSCA opozarja, da Komisija pri prvi preiskavi ni imela nikakršnih pomislekov, in meni, da je v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Upravljavec dodaja, da je odločitev za to povečanje temeljila na verodostojnem in stvarnem poslovnem načrtu, upravičevale pa so ga njegove potrebe v okviru znatnega razvoja njegovih dejavnosti. Družba BSCA v zvezi s tem poudarja, da je Komisija že leta 2004 ugotovila, da pričakovani rezultati za leto 2003 presegajo napovedi iz poslovnega načrta iz leta 2001. Tudi število potnikov, ki jih je prepeljala družba BSCA, in prihodki iz poslovanja v letu 2011 presegajo ocene iz istega poslovnega načrta. Nazadnje, po navedbah družbe BSCA je razvoj dejavnosti družbe BSCA v partnerstvu z družbo Ryanair družbi SOWAER omogočil, da je dobre poslovne rezultate družbe BSCA izkoristila za to, da je ob prodaji dela svojih delnic leta 2009 izkazovala precejšnjo dodano vrednost.

            4.2.   Pripombe zainteresiranih strani v zvezi z ukrepi v korist družbe Ryanair

      4.2.1.   Britannia

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (167)

                  Letalski prevoznik Britannia meni, da je nekaj običajnega, če letališča ponudijo podporo za trženje in znižanja glede na število potnikov, ki jih prinesejo prevozniki, zlasti če gre za še neuveljavljena letališča. Vendar morajo te ugodnosti ostati sorazmerne, stvarne in časovno omejene. Družba Britannia je zaskrbljena zaradi neenakosti, ki se med konkurenčnimi letalskimi prevozniki ustvarja v obravnavani zadevi. Letališke dajatve so neenake in nestvarne, čeprav nizkocenovni prevozniki uporabljajo vzletno-pristajalne steze, terminale ali varnostno opremo enako kot drugi prevozniki.

            4.2.2.   Scandinavian Airlines

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (168)

                  Družba SAS opozarja, da se je z deregulacijo evropskega neba povečala konkurenca med tradicionalnimi letalskimi prevozniki, omogočila pa se je tudi ustanovitev novih prevoznikov, ki so razvili nove poslovne modele. Bistveno je, da je taka konkurenca v skladu s pravnim redom, ki se uporablja pregledno in nediskriminatorno.

            4.2.3.   KLM Royal Dutch Airline

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (169)

                  Družba KLM pojasnjuje, da nizkocenovni prevozniki in tradicionalni prevozniki ponujajo različne produkte in da ima vsak od njih svoj razlog za obstoj v poslovnem in operativnem smislu. Nizkocenovni prevozniki se običajno izogibajo velikim letališčem, ki lahko pomenijo velik logistični zalogaj in visoke stroške uporabe: odločajo se za regionalna letališča, ki jim omogočajo hitra obračanja za nižje stroške. Čeprav tega ni mogoče zanikati, pa to ne more upravičiti pomoči. Po navedbah družbe KLM ugodnosti, ki jih je družba Ryanair prejela na letališču Charleroi, precej presegajo to, kar je dovoljeno s členom 107(1) PDEU, to, da je družba Ryanair v zameno privolila, da bo določeno število letal stacionirala na letališču Charleroi, pa tega dejstva v ničemer ne spremeni.

            4.2.4.   Air France

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (170)

                  Družba Air France meni, da znižanje dajatev družbi Ryanair ter dejstvo, da sta jih financirali Valonija in družba BSCA, postavljata v slabši položaj konkurente družbe Ryanair, ki zagotavljajo povezave na trgu v Skupnosti. Zaradi znižanja pristajalne pristojbine lahko družba Ryanair zniža svoje stroške poslovanja in tako prehiti svoje konkurente ne samo na letih, ki jih opravlja z letališča ali na letališče Charleroi, ampak tudi v celotni mreži Ryanair. Zaveza Valonije za plačilo nadomestila se prav tako šteje za prednost, ki družbi Ryanair zagotavlja trdne pogoje za poslovanje, medtem ko „praksa pri uporabi katerega koli letališča kaže, da se poslovno in regulativno okolje vseskozi spreminja. Tako se lahko znesek letaliških dajatev hitro zviša, če je upravljavec prisiljen financirati posebne ukrepe, po možnosti za sprejem drugih prevoznikov, ki želijo vzpostaviti bazo na letališču Charleroi; poleg tega se lahko pogoji uporabe letališča spremenijo tudi z razvojem okoljskih ukrepov“.

            4.2.5.   Austrian Airlines

         (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (171)

                  Po navedbah družbe Austrian Airlines je prihod nizkocenovnih prevoznikov povzročil tekmo za subvencije med letališči in regijami, ki želijo privabiti te prevoznike. Zaradi takega razvoja dogodkov postane vprašljiva zakonitost plačevanja nadomestila za uporabo infrastrukture, pa čeprav gre za eno od osnovnih pravil v svetu civilnega letalstva. Dodeljena pomoč se ne znižuje, ni odvisna od uspeha, ki ga družba Ryanair zabeleži na rutah, na katerih leti, in koristi enemu samemu letalskemu prevozniku, kar povzroča diskriminacijo. Družba Austrian Airlines na podlagi tega sklepa, da „sodelovanje“, kot se kaže med družbo Ryanair in Valonijo, povzroča velika izkrivljanja konkurence med letalskimi prevozniki in je večinoma nezdružljivo z dobrim delovanjem notranjega letalskega trga.

            4.2.6.   Association des riverains et habitants des communes proches de l'aéroport de Charleroi-Gosselies (združenje prebivalcev občin, ki ležijo v bližini letališča Charleroi-Gosselies, ARACH)

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (172)

                  Združenje ARACH izraža pomisleke, da bi finančna pomoč, dodeljena družbi Ryanair, vodila do „neobrzdanega razvoja letališča“ na mestnem območju, in navaja, da „sporna državna pomoč, dodeljena zasebni družbi, zadeva tudi nas kot državljane in davkoplačevalce, saj gre za zlorabo proračunskih sredstev Valonije“.

            4.2.7.   Zainteresirana stran A

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (173)

                  Zainteresirana stran A izraža „veliko zaskrbljenost“ zaradi subvencij, ki jih dodeljujejo javne skupnosti in ki vplivajo na pogoje konkurence med različnimi načini prevoza: „Tako prevoznik Ryanair med drugim prejema subvencije za ruto Charleroi–London, medtem ko jih družba Eurostar, ki jo skupaj upravljajo SNCB, britanske železnice in SNCF, ne prejema. Vendar si oba načina prevoza neposredno konkurirata na progi Bruselj–London. Prevozniki v železniškem prometu morajo sami vzpostaviti komunikacijsko povezavo za progo, kupiti opremo in vleko, plačati pristojbine za uporabo infrastrukture in predorov itd. Konkurenti torej niso več enako obravnavani“.

            4.2.8.   Zainteresirana stran B

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (174)

                  Zainteresirana stran B navaja, da prednosti, dodeljene družbi Ryanair, razbremenjujejo njeno strukturo stroškov in ji omogočajo, da zaračunava nižje cene. To vpliva na pogoje konkurence ne glede na to, ali ti prevozniki poslujejo z letališča Charleroi ali letališča Bruxelles-National, in ne glede na rute, na katerih opravljajo lete. Konkurenca med tako imenovanimi „nizkocenovnimi“ prevozniki ni samo ena vrsta konkurence, ki jo je treba preučiti za vsako ruto posebej. Za veliko potnikov sta destinaciji Benetke ali Barcelona medsebojno zamenljivi. Konkurenca je torej na vseh rutah.

                  (175)

                  To podjetje pojasnjuje, da znašajo neposredni stroški za odhode z bruseljskega letališča 32,14 EUR na potnika, v primerjavi s 5 EUR, ki jih družba Ryanair plačuje za odhode z letališča Charleroi (86).

                  (176)

                  Čeprav so storitve zemeljske oskrbe za družbo Ryanair bolj omejene kot pri drugih letalskih prevoznikih, ta zainteresirana stran opozarja, da so številne storitve zemeljske oskrbe vseeno nujne za vse prevoznike. Dejstvo, da je trg storitev zemeljske oskrbe na letališču Bruxelles-National odprt za konkurenco, pomeni, da stroški zemeljske oskrbe na letališču Bruxelles-National običajno ne bi smeli biti veliko višji kot na letališču Charleroi. Stroški zemeljske oskrbe so na manjših letališčih na splošno višji kot na večjih letališčih, ker podjetja običajno ne dosežejo kritične velikosti, da bi ustvarjala ekonomijo obsega. Ta zainteresirana stran ocenjuje, da je družba Ryanair v letu 2003 pri dejanskih stroških zemeljske oskrbe in pristajalni pristojbini prihranila 17 milijonov EUR. Zdi se tudi, da družba BSCA ne upošteva učinkov Direktive Sveta 96/67/ES (87): letališče bi moralo precej hitro doseči dva milijona potnikov na leto, tako da bo morala družba BSCA uporabljati Direktivo glede na ta prag in odpreti trg storitev zemeljske oskrbe drugim prevoznikom.

                  (177)

                  Družba BSCA naj ne bi ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, temveč iz političnih in socialnih vzgibov po navodilih Valonije. Pogodba, sklenjena za 15 let, družbi BSCA verjetno ne bo omogočila, da bi se uveljavila kot dobičkonosno podjetje, tako da se bo še naprej spopadala s težavami pri poslovanju. Z umikom družbe Ryanair bi lahko bili obeti za donosnost naložbe ogroženi (88).

                  (178)

                  Družba BSCA naj bi prejemala prispevke Valonije, bodisi v obliki prihodkov od letaliških pristojbin v višini 65 % bodisi z brezplačno uporabo infrastrukture, medtem ko Valonija plačuje prispevek družbi SOWAER. Načeloma mora biti vsako izplačilo Valonije omejeno na nadomestilo za stroške, povezane z obveznostmi javne službe, ki jih ima družba BSCA, in položaj v zvezi s tem ni povsem jasen.

                  (179)

                  Po mnenju tega podjetja, ki priznava, da je bilo včasih prav tako deležno ugodnosti pri trženju za uvedbo novih destinacij, vendar nikoli ni bilo deležno znižanja letaliških pristojbin ali stroškov zemeljske oskrbe, ugodnosti, dodeljene družbi Ryanair na letališču Charleroi, precej presegajo veljavne prakse. Vendar meni, da je prevzelo enako velika tveganja z vzpostavitvijo baze na letališču Bruxelles-National v obdobju, ko je bila konkurenca družbe Sabena zelo močna.

                  (180)

                  Dejstvo, da tudi nekateri drugi upravljavci letališč dodeljujejo ugodnosti družbi Ryanair, naj se ne bi štelo za dokaz, da je letališče Charleroi ravnalo kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Podjetje se sklicuje na sodbo v zadevi Steinike & Weiling
                      (89).

            4.2.9.   Brussels International Airport Company, postala Brussels Airport Company (v nadaljnjem besedilu: BAC )

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o začetku postopka iz leta 2002)

                  (181)

                  Po mnenju družbe BAC družba BSCA ni ravnala kot zasebni vlagatelj, ker so se dodeljene ugodnosti po obsegu razlikovale od ugodnosti, ki so jih dodelila druga letališča (90). Dejstvo, da družba Ryanair prejema ugodnosti drugih letališč, naj nikakor ne bi bilo upoštevno, saj tudi te ugodnosti lahko pomenijo državno pomoč.

                  (182)

                  Zainteresirana stran Komisijo opozarja na več dejavnikov, ki jih je treba upoštevati pri analizi ponovne vzpostavitve dobičkonosnosti družbe BSCA in za katere se zdi, da izključujejo srednjeročni dobiček:

                  (183)

                  družbo BSCA je Valonija decembra 2002 dokapitalizirala s štirimi milijoni EUR;

                              —

                              družba BSCA„je oproščena plačila polovice zneska pristojbine Valoniji za obdobje 2001–2006. Ta ugodnost znaša milijon EUR na leto, ki pa ga bo morala družba BSCA plačevati od leta 2007“;

                              —

                              Komisija bi morala upoštevati znesek stroškov, povezanih z deli za širitev letališča Charleroi, ocenjenih na 95 milijonov EUR, in pogoji financiranja. Čeprav teh del ne financira družba BSCA, bi bilo treba preveriti pogoje, pod katerimi daje Valonija to infrastrukturo na voljo družbi BSCA. Ta zainteresirana stran dvomi, da bi letališče glede na trenutno stanje infrastrukture lahko sprejelo dovolj potnikov za zagotovitev finančnega ravnovesja družbe BSCA;

                              —

                              Valonija daje družbi BSCA brezplačno na voljo potrebno opremo in osebje za vse varnostne postopke na letališču Charleroi, in sicer pregled potnikov in njihove prtljage pred vkrcanjem, čeprav „običajno stroške zagotavljanja varnosti krijejo uporabniki letališča, bodisi s pristojbino za zagotavljanje varnosti, ki se plačuje upravljavcu letališča, bodisi z dajatvijo, če te storitve zagotavljajo javni organi“.

            4.2.10.   Zainteresirana stran C

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012)

                  (184)

                  Zainteresirana stran C meni, da prednosti, ki jih je Valonija dodelila družbama BSCA in Ryanair, škodujejo konkurenci ter da letališči Charleroi in Bruxelles-National poslujeta na istem trgu.

                  (185)

                  Zainteresirana stran C graja povezavo med Valonijo, družbo BSCA in družbo Ryanair ter razlike, ki iz tega izhajajo v zvezi s pristojbinami, ki se letalskim prevoznikom zaračunavajo na bruseljskem letališču in letališču Charleroi. Natančneje, (i) pristojbine za vzdrževanje se ne prenesejo na uporabnike, temveč jih povrne Valonija, (ii) pristajalne pristojbine so ugodnejše za družbo Ryanair, […].

                  (186)

                  Zainteresirana stran C tudi trdi, da družba Ryanair ne plačuje za storitve v okviru običajnega upravljanja letališča, kot so gasilska služba, širitev in izgradnja infrastrukture ter potniške pristojbine.

            4.2.11.   Brussels Airlines

      (a)   Obstoj pomoči
      (i)   Selektivna prednost

                  (187)

                  Po navedbah družbe Brussels Airlines je bila družba Ryanair deležna selektivne prednosti v primerjavi z drugimi letalskimi prevozniki.

                  (188)

                  Zaradi pomoči, ki sta jo Valonija in družba SOWAER dodelili družbi BSCA, se namreč znižujejo njeni stroški poslovanja, tako da lahko letalskim prevoznikom, kot je Ryanair, zaračunava nižje pristojbine, s čimer se znižujejo tudi stroški poslovanja tega prevoznika. Natančneje, ker stroške, povezane z varnostjo na letališču Charleroi, krije Valonija, jih družba BSCA ne izterja od letalskih prevoznikov, medtem ko letališče Bruxelles-National za to ni prejelo nobenega nadomestila. Družba Brussels Airlines meni, da je treba pri presoji poslovne naveze med družbama BSCA in Ryanair upoštevati program skupne finančne podpore Valonije v korist družbe BSCA.

                  (189)

                  Družba Ryanair je bila deležna tudi neposrednih finančnih ukrepov, kot so zagonska pomoč in prispevki za dejavnosti trženja. Družba Brussels Airlines dvomi, da je ta pomoč skladna s pogoji iz smernic iz leta 2005 ter da se spoštujeta načeli sorazmernosti in preglednosti.

                  (190)

                  Družba Brussels Airlines meni, da zaradi kumulativnega učinka vseh ukrepov ni mogoče ugotoviti, da družba BSCA ravna kot zasebni vlagatelj, in Komisijo poziva, naj ukrepov ne preuči ločeno, ampak kot celoto.

            1.   Primerjalna analiza

                  (191)

                  Po navedbah družbe Brussels Airlines so bile pristojbine, ki jih je družba BSCA v zadevnem obdobju zaračunavala družbi Ryanair, nižje od pristojbin, ki so jih drugi letalski prevozniki plačevali na primerljivih letališčih.

                  (192)

                  Družba Brussels Airlines kot primer navaja letališke pristojbine na vseh drugih letališčih na gravitacijskem območju Charleroi (Eindhoven, Lille in Köln) ali podobno velikih letališčih (Marseille, Porto in Bologna) in ugotavlja, da letališke pristojbine na letališču Charleroi niso v skladu s tistimi, ki bi jih zaračunal zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

                  (193)

                  Družba Brussels Airlines meni tudi, da je bruseljsko letališče dober primer za oceno diskriminatornosti letaliških pristojbin: obe letališči sta namreč na istem gravitacijskem območju in se srečujeta z enakimi gospodarskimi okoliščinami. Poleg tega lahko bruseljsko letališče svoje fiksne stroške prenese na več letalskih prevoznikov, kar ovrže trditev, da so pristojbine, ki jih zaračunava bruseljsko letališče, nujno višje zaradi njegove velikosti. Primerjava razkrije veliko razliko med višino letaliških pristojbin na bruseljskem letališču in letališču Charleroi, tudi če se upoštevajo dodatne storitve, ki se na letališču Bruxelles-National zagotavljajo zaradi razlik med ekonomskimi modeli prevoznikov.

            2.   Kritje stroškov

                  (194)

                  Po mnenju družbe Brussels Airlines družba BSCA ni dokazala, da je bila ob odločitvi za sklenitev zadevnih sporazumov (iz leta 2001 in aneksov, ki so sledili) med celotnim trajanjem sporazumov zmožna kriti stroške, nastale na njihovi podlagi, in srednjeročno doseči razumen dobiček. Zato družba BSCA ni ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

                  (195)

                  Družba Brussels Airlines navaja, da je stopnja dobička družbe BSCA precej nižja od stopnje dobička drugih letališč v Uniji. V letih 2006 in 2007 je več letališč v Uniji imelo od 7- do 9-odstotno stopnjo dobička. Stopnji dobička družb BSCA in SOWAER, prilagojeni zaradi upoštevanja subvencij, sta jasno negativni in torej ne ustrezata navedenim stopnjam, kar kaže na prakse, ki niso tržno usmerjene.

                  (196)

                  Družba Brussels Airlines se sprašuje, ali bi bilo mogoče 50-odstotno znižanje teh pristojbin za družbo Ryanair upravičiti z ekonomijo obsega. Za potniške pristojbine, pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo in za storitve zemeljske oskrbe se zdi, da jih ni ali pa so zelo nizke, čeprav gre za stroške, ki jih običajno krijejo letalski prevozniki.

                  (197)

                  Po mnenju družbe Brussels Airlines je treba pri presoji pomoči za družbo Ryanair upoštevati stroške naložb in poslovanja, ki jih ni krila družba BSCA.

                  (198)

                  Družba Brussels Airlines se sprašuje, ali je družba BSCA zadosti predvidela ocenjene prihodke in stroške letališča med celotnim trajanjem sporazumov, sklenjenih z družbo Ryanair.

                  (199)

                  Družba Ryanair v zameno za znižanje pristojbin družbi BSCA ni mogla zagotoviti prometa, s katerim bi se ustvarili prihodki, ki bi bili enaki in sorazmerni stroškom, povezanim z ugodnostmi, dodeljenimi družbi Ryanair.

                  (200)

                  Zato po mnenju družbe Brussels Airlines zadevni ukrepi niso v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, temveč so državna pomoč in dajejo selektivno prednost družbi Ryanair.

            (ii)   Izkrivljanje konkurence

                  (201)

                  Družba Brussels Airlines navaja, da pomoč negativno vpliva na letalske prevoznike, ki poslujejo z letališča Bruxelles-National. Pomoč družbi BSCA omogoča, da zaračunava nižje pristojbine in tako zniža stroške prevoznikom, ki poslujejo z letališča Charleroi. Ti prevozniki lahko oklestijo cene svojih konkurentov, ki poslujejo z drugih letališč. Posledično se je evropski trg direktnih letov iz Belgije preselil v Charleroi. V tem segmentu se je povečal samo promet letališča Charleroi. Število potnikov na letališču Bruxelles-National je v zadnjih letih stagniralo, medtem ko se je promet povsod drugje po Evropi povečal. Povedano drugače, po mnenju družbe Brussels Airlines ima vse koristi od povečanja lokalnega prometa letališče Charleroi.

                  (202)

                  Družba Brussels Airlines opozarja, da ima bazo na letališču Bruxelles-National, katerega gravitacijsko območje se skoraj v celoti prekriva z gravitacijskim območjem letališča Charleroi. Zato družba Brussels Airlines neposredno konkurira družbi Ryanair: delujeta na istem gravitacijskem območju in privabljata iste potnike. Na trgu Unije družbi Brussels Airlines in Ryanair ponujata isto vrsto storitve (storitev direktnih letov) in letita na iste destinacije. 60 destinacij, na katere leti družba Brussels Airlines, se prekriva s tistimi, na katere leti družba Ryanair. Družba Brussels Airlines konkurira družbi Ryanair na 46 destinacijah, in sicer na 16 destinacijah na istem letališču in na 12 destinacijah na letališču na istem gravitacijskem območju.

                  (203)

                  Posledica tega je, da je morala družba Brussels Airlines ukiniti nekatere rute, na katerih leti tudi družba Ryanair (sedem od leta 2007) in zmanjšati pogostost letov na nekaterih rutah (na 14 destinacij). V obdobju 2004–2012 se je tržni delež družbe Brussels Airlines zmanjšal z […] % na […] %. Njeni tržni deleži se še naprej znižujejo v korist letališča Charleroi, katerega tržni deleži so se povečali z […] na […] %.

            (b)   Nezdružljivost z notranjim trgom

                  (204)

                  Po mnenju družbe Brussels Airlines večina pomoči, dodeljene družbi Ryanair, ne prispeva k uresničitvi cilja skupnega interesa. Poleg tega je bila pomoč porabljena tako, da povzroča izkrivljanje konkurence, kar škoduje skupnim interesom. Zato po mnenju družbe Brussels Airlines pomoč, dodeljena družbi Ryanair, ni združljiva z notranjim trgom.

            4.2.12.   BSCA

      (pripombe, prejete po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012)

                  (205)

                  Po mnenju družbe BSCA okvir poslovanja z družbo Ryanair nikakor ni pomoč v korist družbe Ryanair. Rezultati, ki jih ustvarja to partnerstvo, namreč dokazujejo donosnost tega ekonomskega modela. Družba BSCA poleg tega trdi, da svoje dejavnosti izvaja popolnoma neodvisno, brez neposrednega ali posrednega vmešavanja valonske vlade, zlasti pogajanja o poslovnih pogodbah z letalskimi prevozniki.

            4.2.13.   Ryanair

                  (206)

                  Družba Ryanair trdi, da sporazumi, sklenjeni med družbo Ryanair, družbo BSCA in Valonijo, ne vsebujejo elementov državne pomoči iz treh razlogov: uporablja se načelo zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ni selektivnosti in sporazumi ne izkrivljajo konkurence.

            4.2.14.   TBI

                  (207)

                  Po mnenju družbe so TBI sporazumi, sklenjeni na letališču Charleroi, podobni dogovorom, ki jih je družba TBI sklenila z družbo Ryanair in drugimi nizkocenovnimi prevozniki, med drugim na letališču Stockholm Skavsta. Dodeljevanje popustov za pristajalne pristojbine in stroške zemeljske oskrbe je pogosta poslovna praksa za privabljanje prevoznikov, ki lahko zagotovijo veliko število potnikov. Prispevke v obliki financiranja hotelskih stroškov, usposabljanja osebja ali trženja je treba primerjati z naložbo, ki jo izvede in katere tveganje prevzame prevoznik. Prispevki za trženje koristijo letališču, katerega podoba se izboljša, poveča pa se tudi število potnikov. Družba TBI ponuja tovrstne prispevke zlasti, kadar upravljavec uvede novo storitev ali poveča pogostost nekaterih letov na določeni ruti.

            4.2.15.   HRL Morrison and Co

                  (208)

                  Po navedbah družbe HRL Morrison bi zasebni vlagatelj lahko zavzel pristop, ki ga je uporabilo letališče Charleroi. Svojo ponudbo bi oprl na nekatere odločilne dejavnike: število potnikov, ki jih prevoznik lahko zagotovi letališču; njegovo pripravljenost, da se dolgoročno zaveže na podlagi pogodb; posebne potrebe prevoznika; urnik premikov letal in njegovo ujemanje z letališko dejavnostjo (obstoječi promet); potrebne vire na terminalu in pri zemeljski oskrbi. Pričakovani dobiček na podlagi sporazuma z družbo Ryanair bi izračunal kot celoto (in ne ločeno na podlagi njenih različnih sestavin). Koristi takega posla bi bilo treba predvideti v približno 20-letnem obdobju, z zagonom dejavnosti po treh do petih letih. V primeru sporazuma, sklenjenega za 15 let, delničarji družbe Morrison menijo, da je ekonomsko sprejemljivo, če se ponovna dobičkonosnost vzpostavi približno pet let po podpisu sporazuma.

            5.   STALIŠČA BELGIJE

      5.1.   Stališča Belgije glede ukrepov v korist družbe BSCA

      5.1.1.   Neobstoj državne pomoči za družbo BSCA

      5.1.1.1.
            Pripombe Belgije po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

      (a)   Dajanje na voljo infrastrukture s strani družbe SOWAER
      (i)   Glavni argument, ki ga navaja Belgija: valonska vlada je program naložb odobrila pred 12. decembrom 2000

                  (209)

                  Po navedbah Belgije je o programu naložb valonska vlada odločila julija 2000 in ga potrdila novembra 2000, to je pred izdajo sodbe Aéroports de Paris
                      (91) (v nadaljnjem besedilu: sodba ADP). Ta sodba pomeni datum, od katerega se pravila PDEU o državni pomoči uporabljajo za financiranje letališč.

                  (210)

                  Okvirni sporazum z dne 20. julija 2000, ki podrobno določa pogoje za razvoj regionalnih letališč in z njim povezane okoljske ukrepe, pomeni sporazum, sprejet na ravni valonske vlade, s katerim se je Valonija zavezala, da bo del svojega proračuna namenila razvoju lastne infrastrukture na letališču Bruxelles-Sud Charleroi. S sklepom z dne 8. novembra 2000 se izvaja sklep z dne 20. julija 2000, pri čemer je predhodno določen okvirni sporazum prenesen v večletni program naložb. Oba sklepa je torej treba obravnavati kot celoto, saj prvi dopolnjuje in podrobno določa prvega, zlasti glede konkretnega časovnega okvira izvajanja finančnih ukrepov, o katerih je bilo odločeno.

            1.   Zavrnitev nekaterih navedb Komisije v sklepu o razširitvi iz leta 2012
      (a)   Vprašanje neobstoja zaveze do tretje osebe

                  (211)

                  V okviru teh sklepov ni treba navesti tretjih upravičencev, saj je Valonija v njih določila lastne naložbe zase. Po navedbah Belgije sta zato ta sklepa manj formalna kot v primeru sklepa o odobritvi pomoči tretji osebi. Valonija naj bi za odobritev pomoči tretji osebi uporabila enaka načela in zneske naložb, brez dodatnega postopka, razen pošiljanja uradnega obvestila o vladni odločbi, ki v obravnavani zadevi ni potrebno.

                  (212)

                  Ta neobstoj formalizma pa po navedbah Belgije ne pomeni, da ti sklepi niso zavezujoči. Čeprav je naslovnica sklepov Valonija, vlada s sprejetjem sklepa sprejme zavezo. Okoliščina, da gre za enostransko zavezo, ni značilna samo za obravnavano zadevo. O vsakem finančnem ukrepu, ne glede na to, kdo so njegovi naslovniki, se namreč vedno odloči z enostranskim upravnim aktom organa, ki z njim soglaša in še naprej odloča o njegovi ohranitvi, spremembi ali razveljavitvi.

                  (213)

                  Posledično upravičenemu podjetju ni bil poslan uradni dopis o dodelitvi pomoči, čeprav je treba v skladu s sodbo v zadevi Fleuren Compost
                      (92) prav ta akt šteti za pravno zavezujoči akt, s katerim se pristojni organ zaveže, da bo dodelil pomoč, in ki posledično pomeni datum dodelitve pomoči. Če takega dokumenta ni, je edini možni datum datum sprejetja sklepov, s katerimi vlada odloči o odobritvi (podlaga, zneski in časovni razpored) naložb.

            (b)   Vprašanje nepreklicnosti, nespremenljivosti in dokončnosti sklepov iz leta 2000

                  (214)

                  Belgija navaja, da sta bila po navedbah Komisije sklepa z dne 20. julija in 8. novembra 2000 pozneje bistveno spremenjena in naj ne bi bila nepreklicna, nespremenljiva in dokončna.

                  (215)

                  Po mnenju Belgije je treba pri tem razlikovati med sklepi o določitvi novih naložb, ki se štejejo za nove projekte, in sklepi, s katerimi se konkretno, po potrebi z nekaterimi prilagoditvami, izvajajo/uresničujejo naložbe, o katerih je bilo predhodno odločeno.

                  (216)

                  V obravnavani zadevi Belgija potrjuje zavezujočo in nepreklicno naravo sklepov iz julija in novembra 2000, saj pozneje ni bil sprejet noben nov sklep o financiranju. Edini sklepi, ki jih je pozneje sprejela Valonija in nato družba SOWAER, so bili sprejeti za uporabo in izvedbo ukrepov financiranja v skladu s sklepoma valonske vlade iz julija in novembra 2000.

                  (217)

                  Naknadne prilagoditve zneskov določenih naložb se torej ne štejejo za nove sklepe o naložbah, temveč za nujno prilagoditev – glede na splošno spremembo razmer – tega, kar je bilo dogovorjeno že julija in novembra 2000. Nekatere zneske, določene z okvirnim sporazumom in programom financiranja, je bilo namreč treba pozneje znova oceniti, zlasti zaradi zvišanja cen surovin, dopolnitve potrebnih naložb na podlagi tehničnih študij, tehničnih omejitev, povezanih z izdajo dovoljenja, ali rezultatov javnih naročil. Po mnenju Belgije teh proračunskih ali tehničnih prilagoditev ni mogoče šteti za bistvene spremembe.

                  (218)

                  Ker se je vlada tudi zavedala omejitev pri oceni takih naložb, je že na začetku predvidela, da se bodo lahko nekatere postavke (med njimi izgradnja novega terminala) znova ocenile „glede na dejansko dejavnost letališča“, ali če bodo „pogojene z dejanskimi potrebami letališča“. Ker so se dejavnosti in dejanske potrebe med trajanjem večletnega sporazuma in programa naložb nujno spreminjale, je bilo po mnenju Belgije logično, da je vlada nekatere postavke številsko opredelila s pridržkom nenehnega spreminjanja teh dejavnikov.

                  (219)

                  Dejansko je želela vlada svoje zaveze določiti in številsko opredeliti, tudi s pridržkom poznejših dopolnitev, že takoj ob sprejetju okvirnega sporazuma z dne 20. julija 2000 in ob sprejetju programa naložb z dne 8. novembra 2000. Prilagoditve, izvedene po sprejetju teh sklepov, ne morejo omajati zavezujoče narave zaveze, ki jo je takrat sprejela vlada.

                  (220)

                  Poleg tega, če bi bile nekatere prilagoditve tako velike, da bi se zdelo, da gre dejansko za nove naložbe in ne več za naknadno prilagoditev že odobrene naložbe, kar pa ne drži, bi se zato posebej samo za to naložbo lahko štelo, da je bila izvedena po sprejetju sklepov z dne 20. julija in 8. novembra 2000.

                  (221)

                  Belgija navaja, da se naložba na podlagi ponovne ocene označi za novo naložbo samo, če se spremeni ne samo obseg, ampak tudi narava določene naložbe. Ta sprememba mora biti taka, da je mogoče trditi, da se projekt, načrtovan ob sprejetju sklepov julija in novembra 2000, nikakor ni mogel navezovati na projekt, ki je bil pozneje dejansko financiran in izveden, ne glede na upravičene spremembe splošnih razmer. Tako bi se lahko na primer „dopolnilna“ naložba, ki ni bila upravičena z naknadno prilagoditvijo dejanskim potrebam letališča, temveč naj bi se z njo zagotovila dodatna infrastruktura poleg tiste, ki je bila prvotno predvidena julija in novembra 2000, izključno v višini te dopolnilne naložbe štela za novo naložbo, o kateri je bilo odločeno zunaj okvirnega sporazuma in konkretnega programa naložb iz leta 2000.

                  (222)

                  Čeprav se je v obravnavani zadevi zdelo, da so bile nekatere postavke podcenjene ali neuresničljive v dogovorjenem roku, so bile vse naložbe načeloma predvidene s sklepoma iz julija in novembra 2000. Poznejše spremembe zneskov so bile potrebne zaradi novih dogodkov v vmesnem času, ki jih je bilo ob sprejetju sklepov nemogoče ali težko predvideti.

            2.   Trditve Belgije, ki temeljijo na preučitvi sklepov iz leta 2000

                  (223)

                  Po navedbah Belgije preučitev sklepov z dne 20. julija 2000 in 8. novembra 2000 potrjuje, da so zaveze, ki jih vsebujeta, pravno zavezujoče.

            (a)   Sklep valonske vlade z dne 20. julija 2000 o odobritvi okvirnega sporazuma

                  (224)

                  Okvirni sporazum in program naložb ustrezata dejanskim sklepom, ki za vlado pomenita zavezujočo zavezo. Poleg tega dejstvo, da je akt naslovljen kot „okvirni sporazum“, Komisije v prejšnji odločbi ni odvrnilo od ugotovitve, da je šlo za pravno zavezujoči akt, in od tega, da je kot datum odobritve pomoči upoštevala datum podpisa navedenega akta (93).

                  (225)

                  Po mnenju Belgije okvirni sporazum iz julija 2000 še zdaleč ni le načelni sporazum, temveč konkretno določa naložitev naložb. Namenske postavke so že določene in ocenjeni so bili tudi stroški naložb, tako da so lahko izdatki takoj bremenili proračun.

                  (226)

                  Poleg tega je vlada pojasnila, da bi bilo treba uvesti „ad hoc mehanizem financiranja“. To dokazuje, da je vlada že predvidela vzpostavitev novega javnega financerja, pristojnega za letališko infrastrukturo.

                  (227)

                  Finančni načrt družbe SOWAER, ki potrjuje, da bo družba SOWAER izvedla sklepa vlade iz julija in novembra 2000, in ga je vlada odobrila 23. maja 2001, vsebuje sklicevanje na okvirni sporazum z dne 20. julija 2000, kar izključuje vsakršen dvom glede zavez, ki jih je sprejela Valonija.

                  (228)

                  Po navedbah Belgije pa ta način delovanja ni bistven glede na načelo odobritve programa naložb, ki je temeljno vprašanje v obravnavani zadevi. Ustanovitev družbe SOWAER je namreč samo ukrep za uresničitev sklepov iz julija in novembra 2000, pri čemer je ta družba samo finančna posrednica Valonije. Čeprav je bilo treba konkretni finančni mehanizem izvajanja naložb, za katere se je odločila Valonija, po sprejetju sklepov iz julija in novembra 2000 še določiti, so bile zaveze valonskih organov resnične in so veljale za finančni mehanizem, ki naj bi bil izbran.

            (b)   Sklep valonske vlade z dne 8. novembra 2000 o izvajanju okvirnega sporazuma z dne 20. julija 2000 in odobritvi večletnega programa naložb v letališče Bruxelles-Sud Charleroi

                  (229)

                  Valonska vlada je 8. novembra 2000 sprejela sklep o izvajanju sklepa z dne 20. julija 2000. Ob tej priložnosti je odobrila „konkretni večletni program naložb 2000–2004 v zvezi z letališčem Bruxelles-Sud Charleroi in z njim povezan finančni načrt“. Vsaka naložba, opisana v dokumentu, ki ga je odobrila vlada, je bila ocenjena in njeni stroški so bili natančno določeni.

                  (230)

                  Skratka, po navedbah Belgije je bilo o programu naložb za obdobje 2001–2010 v zvezi z letališčem Bruxelles-Sud Charleroi dejansko odločeno pred 12. decembrom 2000, datumom izreka sodbe Aéroports de Paris.

            (ii)   Argument, ki ga Belgija navaja podredno: financiranje infrastrukture je v skladu z načelom zasebnega vlagatelja

                  (231)

                  Kakor koli že, po mnenju Belgije je financiranje infrastrukture na letališču Charleroi v skladu z načelom zasebnega vlagatelja.

                  (232)

                  Da bi to dokazala, je Belgija predložila preglednico denarnih tokov, povezanih z naložbami v novi terminal in parkirišče za vozila v obdobju 2002–2036 (94). Od teh zneskov naložb je upoštevala samo 89,7 % naložb v parkirišče in 28,1 % naložb v novi terminal, ker je menila, da so preostalo naložbe v negospodarske dejavnosti. Poleg tega je Belgija domnevala, da je javno financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena in s tem infrastrukture, namenjene tem dejavnostim, dovoljeno z evropskimi prepisi o državni pomoči. Na podlagi tega je sklepala, da brez nadomestila, ki ga je Valonija dodelila družbi BSCA za kritje dela pristojbin, povezanih z infrastrukturo, namenjeno storitvam splošnega pomena, stopnja donosnosti financiranja te infrastrukture znaša skoraj 2 %. Zato infrastruktura ni dana na voljo po ceni, nižji od njene vrednosti.

            (b)   Storitve družbe SOWAER v korist družbe BSCA

                  (233)

                  Belgija poudarja, da se precejšen del stroškov večjih vzdrževalnih del in popravil nanaša na infrastrukturo, namenjeno negospodarskim dejavnostim.

            (c)   Financiranje dela stroškov storitev splošnega pomena s strani Valonije

                  (234)

                  Že leta 1991 je bilo načelo ločenega stroškovnega računovodstva za opredelitev stroškov, kritih z nadomestilom, določeno s členom 25 splošnih pogojev koncesije.

            (i)   Primarno: financiranje negospodarskih dejavnosti
      1.   Storitve požarne varnosti

                  (235)

                  Po mnenju Belgije so storitve požarne varnosti negospodarske dejavnosti, ker gre za dejavnosti, ki spadajo med naloge javne oblasti.

            2.   Storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh

                  (236)

                  Po mnenju Belgije tudi storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh, spadajo med naloge javne oblasti.

                  (237)

                  Po navedbah Belgije je namreč Komisija ob sprejetju odločbe z dne 23. julija 2008 o letališču Leipzig Halle sama priznala, da so storitve, povezane z varnostjo obratovanja, negospodarske dejavnosti (95). S seznama infrastrukture, povezane z varnostjo obratovanja, ki so ga predložili nemški organi in je povzet v preglednici v uvodni izjavi 58 tega sklepa, je razvidno, da je ta infrastruktura nepogrešljiva za varnost prometa na tleh, in sicer: neprekinjeno električno napajanje letaliških ploščadi, transformatorskih postaj, luči vzletno-pristajalne steze, luči letaliških ploščadi itd. Opozoriti je treba, da je tako stališče Komisije Splošno sodišče potrdilo v sodbi v zadevi Freistaat Sachsen proti Komisiji
                      (96), izdani na podlagi ničnostne tožbe, vložene zoper navedeni sklep Komisije.

                  (238)

                  Iz opisa storitev, povezanih z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, v aneksu št. 5 k pogodbi o koncesiji z dne 9. julija 1991 in splošnim pogojem koncesije, sklenjenim 10. marca 2006, izhaja, da navedeni stroški, in sicer redno vzdrževanje letališkega območja, povezano z zagotavljanjem varnosti, tehnična služba za vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnja, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje ter odstranjevanje snega, dejansko ustrezajo storitvam, povezanim z varnostjo obratovanja, ki jih je Komisija v odločbi o letališču Leipzig Halle štela za negospodarske.

            3.   Storitve, povezane z varnostjo

                  (239)

                  Po mnenju Belgije so storitve, povezane z varnostjo, dejavnosti, ki spadajo med naloge javne oblasti, ker gre za naloge, ki jih tradicionalno izvaja država. Belgija se v podkrepitev svojega sklepanja sklicuje na evropske predpise in odločbo Komisije v zvezi z letališčem Leipzig (97).

            4.   Storitve spremljanja in evidentiranja letov, načrtovanja predvidenih letov ter usmerjanja

                  (240)

                  Po mnenju Belgije so naloge spremljanja in evidentiranja letov, načrtovanja predvidenih letov in usmerjanja bistveni elementi varnosti v civilnem letalstvu ter torej ustrezajo nalogam javne oblasti, ker so temeljnega pomena za varnost na letališču.

            5.   Ugotovitve o financiranju storitev splošnega pomena, ki jih je družba BSCA opravljala na zahtevo Valonije

                  (241)

                  Iz navedenega izhaja, da so po mnenju Belgije vse storitve splošnega pomena, ki so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev koncesije in za katere je Valonija plačevala nadomestilo družbi BSCA, negospodarske dejavnosti, ki so v skladu s prakso odločanja Komisije in evropsko sodno prakso izključene s področja uporabe člena 107(1) PDEU.

                  (242)

                  Belgija poudarja, da je te storitve prej izvajala valonska uprava, in sicer pred letom 1991 storitve gasilske in vzdrževalne službe ter pred letom 2008 storitve, povezane z varnostjo, ter storitve spremljanja in evidentiranja letov, načrtovanja predvidenih letov in usmerjanja.

                  (243)

                  Družba BSCA je z zagotavljanjem teh storitev zgolj prevzela obveznosti, ki so javnim organom naložene na podlagi mednarodnih obveznosti, ki izhajajo iz standardov ICAO, ali v skladu z evropskimi predpisi.

            (ii)   Podredno: financiranje gospodarskih dejavnosti v splošnem interesu v skladu s sodbo v zadevi Altmark

                  (244)

                  Belgija navaja, da če bi Komisija ugotovila, da se nekatere od navedenih dejavnosti štejejo za gospodarske dejavnosti, bi morala ugotoviti, da financiranje teh dejavnosti vključuje nadomestila, ki se na podlagi meril iz sodbe v zadevi Altmark
                      (98) ne štejejo za pomoč. Ta nadomestila namreč izpolnjujejo merila iz sodne prakse v zadevi Altmark, na podlagi katerih je mogoče izključiti obstoj državne pomoči.

            1.   Obstoj jasno opredeljenih obveznosti javne službe

                  (245)

                  Po mnenju Belgije so obravnavane dejavnosti, ki so povezane z varnostjo in varovanjem na področju civilnega letalstva in letaliških dejavnosti, v splošnem interesu. V členu 25 splošnih pogojev koncesije, priloženih pogodbi o koncesiji z dne 9. julija 1991, so opredeljene obveznosti družbe BSCA v okviru nalog, povezanih z varnostjo in varovanjem. V tej določbi je pojasnjeno, da te storitve „izvaja koncesionar v splošnem interesu“. Iz navedenega člena izhaja, da je Valonija koncesionarju zaupala izvajanje teh storitev in ga je torej pooblastila.

            2.   Objektivno in pregledno opredeljeni parametri nadomestila

                  (246)

                  Parametri nadomestila so objektivno in pregledno opredeljeni s členom 25 splošnih pogojev koncesije, ki določa, da mora družba BSCA voditi ločen poslovni račun za dejavnosti, na katere se nanaša navedeni člen.

                  (247)

                  Stroški, ki jih ni mogoče v celoti pripisati storitvi splošnega pomena, se sorazmerno pripišejo glede na delež zaposlenih, vključenih v izvajanje storitve splošnega pomena, kar zadeva osebje, glede na delež površin, namenjenih tem storitvam, ali glede na druga objektivna merila, ki jih mora odobriti Valonija.

                  (248)

                  Nadomestilo je bilo od leta 2006 za delovna mesta na področju storitev požarne varnosti in vzdrževanja in od leta 2010, kar zadeva storitve, povezane z varnostjo, navigacijskim uradom in usmerjanjem, navzgor omejeno na znesek, podrobno določen v členu 25 splošnih pogojev koncesije, ob upoštevanju indeksacije. Znesek nadomestila nikakor ne more biti višji od stroškov, ki jih ima družba BSCA dejansko s temi storitvami.

                  (249)

                  Zato so bili parametri nadomestila opredeljeni vnaprej in podrobno, kar je torej v skladu z drugim merilom iz sodbe v zadevi Altmark.

            3.   Omejitev nadomestila na nastale stroške

                  (250)

                  Po mnenju Belgije različni mehanizmi preprečujejo čezmerno nadomestilo:

                              —

                              pred določitvijo zgornje meje nadomestila sta natančna opredelitev stroškov, ki jih financira Valonija, in načelo ločenega stroškovnega računovodstva preprečevala vsakršno čezmerno nadomestilo. Poleg tega je bil določen nadzorni mehanizem za preverjanje proračuna, ki ga je predložila družba BSCA, na eni strani in neobstoja čezmernega nadomestila po sprostitvi nadomestila na drugi strani;

                              —

                              od leta 2006 znesek prispevka za storitve, povezane s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, ne sme preseči 5 774 000 EUR, indeksiranih letno;

                              —

                              nadomestilo za storitve, povezane z varnostjo, navigacijskim uradom in usmerjanjem, je bilo od leta 2010 navzgor omejeno na letno indeksiran znesek, ki je bil enak stroškom teh storitev v letu 2009.

                  (251)

                  Poleg tega člen 25 določa, da prejeti znesek nikakor ne sme preseči dejansko nastalih stroškov in da bi se v primeru čezmernega nadomestila samodejno uporabil proračunski izravnalni mehanizem v breme proračuna za naslednje leto. Opozoriti je treba, da proračun vnaprej določi družba BSCA, nadzira pa ga valonska uprava. Ta vsako leto izvaja tudi preglede na kraju samem, da se prepriča, ali družba BSCA upošteva zahtevo iz člena 25 splošnih pogojev koncesije.

            4.   Primerjava s podobnim, dobro vodenim in ustrezno opremljenim podjetjem

                  (252)

                  Po mnenju Belgije družbe BSCA ni treba primerjati z drugim ustrezno opremljenim in dobro vodenim podjetjem, ker je jasno, da gre za ustrezno opremljeno in dobro vodeno podjetje.

                  (253)

                  Družba BSCA upošteva veljavne mednarodne računovodske standarde in vsi količniki iz Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, z dne 20. decembra 2011 kažejo učinkovito upravljanje te družbe. To je med drugim leta 2009 pomagalo pritegniti zasebne vlagatelje v okviru delne privatizacije družbe BSCA.

                  (254)

                  Dejstvo, da je družba BSCA dobro vodeno in ustrezno opremljeno podjetje, lahko potrjuje predvsem nenehno izboljševanje njenih finančnih rezultatov od leta 2000. Namreč, medtem ko je družba BSCA leta 2000 zabeležila promet v višini 7 578 000 EUR, je ta leta 2010 znašal 81 387 000 EUR. Poleg tega je jasno, da če družba BSCA ne bi bila dobro vodeno in ustrezno opremljeno podjetje, letališče Charleroi ne bi doseglo znatnega napredka pri številu potnikov v obdobju 1997–2011 (z 211 065 potnikov na 5 901 007 potnikov).

                  (255)

                  Nazadnje, iz vzpostavljenega finančnega mehanizma je razvidno, da je nadomestilo, ki ga izplača družba BSCA, po definiciji nižje od tržne cene vseh storitev, ki so ji zaupane, ker je to nadomestilo od leta 2006 navzgor omejeno za storitve, povezane s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, od leta 2010 pa tudi za storitve zagotavljanja varnosti.

            (d)   Povečanje kapitala družbe BSCA s strani družbe SOWAER v letu 2002

                  (256)

                  Po navedbah Belgije Komisija ni nikoli, do sklepa o razširitvi iz leta 2012, izrazila zadržka glede povečanja kapitala družbe BSCA. Nasprotno, izrecno je priznala, da je šlo za transakcijo, izvedeno v skladu z načelom zasebnega vlagatelja (glej uvodno izjavo 132 odločbe iz leta 2004).

                  (257)

                  Glede na najnovejše podatke je družba BSCA ustvarila dobiček, na podlagi katerega bi lahko samo za leto 2010 svojim javnim in zasebnim delničarjem razdelila 6 505 595 EUR. Poslovni izid zadnjih petih let je prikazan v spodnji preglednici.

                              IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA
                              (v milijonih EUR)

                              2011

                              2010

                              2009

                              2008

                              2007

                              Prodaja in storitve

                              53 618

                              48 533

                              35 434

                              27 002

                              19 543

                              Dobiček tekočega leta

                              11 310

                              9 994

                              4 445

                              1 915

                              1 968

                              Donos kapitala

                              6 815

                              6 506

                              387

                              387

                              387

                  (258)

                  Za povečanje kapitala, ki ga je izvedla družba SOWAER, je značilna 26,09-odstotna interna stopnja donosnosti, kar je podobno oceni, ki jo je družba Deloitte & Touche izvedla leta 2003, kar potrjuje verodostojnost te analize. Ob upoštevanju navedenega je treba ugotoviti, da bi zasebni vlagatelj nesporno izvedel tako naložbo.

                  (259)

                  Poleg tega je Komisija pri presoji povečanja kapitala, v skladu s katero „te pomisleke potrjuje ugotovitev, da družba BSCA ni krila stroškov infrastrukture, ki ji je bila dana na voljo, in različnih storitev, ki jih je opravljala družba SOWAER“, napačno uporabila pravo. Komisija mora namreč za vsako obliko intervencije uporabiti posebna merila, potrebna za presojo njene zakonitosti, in za vsako intervencijo oceniti, ali gre za pomoč in ali je v primeru pritrdilnega odgovora pomoč združljiva z notranjim trgom ali ne. Filozofija povečanja kapitala v družbi BSCA se namreč razlikuje od cilja dajanja na voljo letališke infrastrukture, zlasti v tedanjih razmerah. Komisija torej ne more združiti obeh vrst intervencije, da bi preverila skupno donosnost.

            5.1.1.2.
            Stališča Belgije glede pripomb tretjih oseb v zvezi z neobstojem pomoči za družbo BSCA, prejetih po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012

      (a)   Koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA

                  (260)

                  Belgija v odgovor na pripombe družbe BAC v zvezi z dajatvami, ki jih družba BSCA plačuje za uporabo infrastrukture, navaja, da nekatere dajatve, ki jih omenja družba BAC, niso upoštevne za letališče Charleroi, zlasti:

                              —

                              „slot coordination fee“, ker na letališču Charleroi ni zastojev,

                              —

                              „terminal navigation charge“, ki je ne plačujejo regionalna letališča, ki imajo manj kot 50 000 premikov v okviru komercialnih letov.

                  (261)

                  Poleg tega je po navedbah Belgije v nasprotju s tem, kar trdi družba BAC, družba BSCA dejansko predvidela pristojbino za centralizirano infrastrukturo kot upravljavec infrastrukture za družbe za zemeljsko oskrbo, vključno z družbo BSCA kot oskrbovalcem. Taka pristojbina je vključena v pogodbo, ki jo je družba BSCA sklenila z družbo Ryanair.

                  (262)

                  Pristojbina, ki jo je naložila zvezna uprava, v višini 18 centov na potnika na odhodnem letu, je v pristojnosti zvezne države in ne družbe BSCA.

                  (263)

                  Pristojbina za potnike z omejeno mobilnostjo je bila določena na podlagi dejanskih stroškov, ki jih je imela družba BSCA. V zvezi s tem po navedbah Belgije že primerjava med velikostjo infrastrukture letališča Charleroi in infrastrukture bruseljskega letališča pokaže, da zagotavljanje te storitve za osebe z omejeno mobilnostjo vključuje manjše stroške na letališču Charleroi kot na bruseljskem letališču, če ne zaradi drugega, že zaradi kilometrov, ki jih je treba narediti, da pridemo do letala ali izstopimo iz terminala.

                  (264)

                  Poleg tega Belgija priznava, da družba BSCA trenutno ne zaračunava nobene pristojbine, povezane z zagotavljanjem varnosti. Ker to spada med pristojnosti javnega organa, Valonija za to plačuje nadomestilo, vendar je bilo to nadomestilo s pogodbo o koncesiji med družbo BSCA in Valonijo omejeno navzgor, stroške, ki presegajo to zgornjo mejo, pa krije družba BSCA. Vendar nikakor ni nujno, da družba BSCA te stroške s pristojbino prenese na potnike.

                  (265)

                  Kar zadeva pristojbine za parkiranje, Belgija meni, da je podatek v preglednici, ki jo je poslala družba BAC, napačen, ker je navedeno, da na letališču Charleroi ni pristojbin za parkiranje, kar ne drži, saj je v ceniku, objavljenem na spletišču družbe BSCA, jasno navedeno, da te pristojbine znašajo 1,98 EUR na dan (24 ur) in na tono.

            (b)   Financiranje storitev splošnega pomena

                  (266)

                  Več tretjih oseb, ki so predložile pripombe, predvsem družbi Brussels Airlines in BAC, je navedlo pripombe glede financiranja storitev splošnega pomena, ki jih družba BSCA opravlja za Valonijo, in zanikajo, da bi se lahko nekatere storitve, ki jih zagotavlja družba BSCA, in sicer varnost, varovanje, požarna varnost in storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, štele za dejavnosti, ki so izključene s področja uporabe člena 107(1) PDEU.

            (i)   Pripomba v zvezi s primerjavo med letališčem Charleroi in družbo BAC

                  (267)

                  Družbi Brussels Airlines in BAC trdita, da na letališču Brussels Airport stroškov teh različnih storitev ne krijejo pristojni javni organi, v obravnavanem primeru zvezna država, in zdi se, da na podlagi tega sklepata o obstoju državne pomoči v korist letališča Charleroi.

                  (268)

                  V zvezi s tem je treba pojasniti, da v Belgiji vsa letališča niso v pristojnosti istega javnega organa, saj so regionalna letališča v pristojnosti regije, na ozemlju katere so, tako da je za letališče Brussels Airport odgovorna zvezna država (99). Odgovornost posameznega organa za letališča, ki so mu zaupana, je bila že ob regionalizaciji upravljanja letališč (razen letališča Brussels Airport) jasno potrjena s sporazumom o sodelovanju med Belgijo, ki je zastopala Société nationale des voies aériennes (S.N.V.A.) (100), in regijami (101), ki nedvoumno določa, da „so regije od datuma začetka veljavnosti navedenega zakona v celoti odgovorne za pristojnosti, ki so bile nanje prenesene. Od tega datuma so pooblaščene za sprejetje vseh ustreznih ukrepov in so zanje tako v celoti odgovorne“.

                  (269)

                  Za letališče Charleroi se torej uporabljajo valonski predpisi, medtem ko letališče Brussels Airport ureja zvezna vlada. V obravnavani zadevi se je Valonija v okviru svoje regulativne pristojnosti odločila financirati del stroškov nekaterih storitev. Vendar to, da enake storitve v enem primeru krije javni organ in v drugem upravljavec, nikakor ne vpliva na njihovo opredelitev za gospodarske ali negospodarske dejavnosti.

                  (270)

                  Poleg tega v Flandriji nekatere obravnavane storitve neposredno zagotavlja regionalna uprava in jih torej financira neposredno regija. To zlasti velja za vse stroške, povezane s storitvami varovanja in letališke varnosti na letališčih Antwerpen in Ostende, ne glede na obseg dejavnosti teh letališč.

            (ii)   Službe požarne varnosti

                  (271)

                  Natančneje, kar zadeva službe požarne varnosti, družba Brussels Airlines trdi, da morajo tudi druga podjetja v Valoniji, za katera se uporablja direktiva Seveso (102), kriti stroške svoje službe požarne varnosti, na primer družba Total v Feluyju, in da na letališču Brussels Airport teh služb ne financira Flandrija oziroma zvezna država.

                  (272)

                  Po mnenju Belgije je ta primerjava s podjetji, za katera se uporablja direktiva Seveso, brezpredmetna, ker iz besedila te direktive izhaja, da morajo države članice od podjetij, ki spadajo na njeno področje uporabe (103), zahtevati, naj sama sprejmejo protipožarne ukrepe. Nasprotno pa je obveznost organiziranja služb požarne varnosti na letališču naložena z mednarodno konvencijo, ki jo je sprejela Mednarodna organizacija civilnega letalstva, in je neposredno naložena državam članicam.

                  (273)

                  Poleg tega sta tako Evropska komisija kot tudi Splošno sodišče potrdila, da se službe požarne varnosti štejejo za dejavnosti javne oblasti, ki so lahko izključene s področja uporabe člena 107(1) PDEU.

            (iii)   Storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja

                  (274)

                  Družba Brussels Airlines nasprotuje tudi opredelitvi storitev vzdrževanja, ki v obravnavni zadevi ustrezajo varnosti prometa na tleh in letališkega območja, kot negospodarskih dejavnosti. V zvezi s tem zgolj poudarja, da take storitve spadajo v okvir upravljanja letališča in so posledično gospodarske.

                  (275)

                  Dejstvo, da je dejavnost upravljanja letališča gospodarska dejavnost, ni sporno. Vendar so nekatere dejavnosti izključene s področja uporabe člena 107(1) PDEU, ker spadajo med pristojnosti javnega organa ali ker so same po sebi negospodarske, pa čeprav so, kot navaja družba Brussels Airlines, nujne za upravljanje letališča. Čeprav je na primer jasno, da upravljanje letališča (gospodarska dejavnost) vključuje vzpostavitev carinske službe za preverjanje identitete potnikov, je torej kljub temu treba ugotoviti, da taka storitev spada med tradicionalne pristojnosti, pridržane državi, in da gre za negospodarsko dejavnost. Torej to, da so storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, bistvene za upravljanje letališča, ne zadošča za to, da se ne bi štele za negospodarske dejavnosti.

                  (276)

                  Kot je Komisija navedla v zgoraj navedeni odločbi v zvezi z letališčem Leipzig Halle: „nekateri stroški v obravnavani zadevi spadajo v okvir izvajanja nalog javne oblasti. Gre za stroške, povezane z varnostnimi in policijskimi nalogami, ukrepi požarne varnosti in ukrepi javne varnosti, varnostjo obratovanja, meteorološko službo in kontrolo zračnega prometa“ (104). Belgija je v pripombah na podlagi sklepa iz leta 2012 o razširitvi formalnega postopka preiskave opozorila, da iz iste odločbe izhaja, da „dejavnosti za zagotavljanje varnega upravljanja“ zajemajo vse, kar je nujno za varnost prometa na tleh in letališkega območja, in sicer električno napajanje, luči vzletno-pristajalne steze, luči letaliških ploščadi itd. V obravnavani zadevi gre prav za vprašanje vzdrževanja teh različnih nalog.

            (iv)   Storitve, povezane z varnostjo in varovanjem na splošno

                  (277)

                  Nazadnje, družba Brussels Airlines nasprotuje opredelitvi storitev zagotavljanja varnosti in varovanja na splošno kot „negospodarskih“. V obravnavani zadevi se zdi, da družba Brussels Airlines uvršča med storitve, povezane z varnostjo, storitve, povezane s spremljanjem, evidentiranjem in načrtovanjem letov ter usmerjanjem.

                  (278)

                  Družba Brussels Airlines zlasti zanika, da bi bile storitve, povezane s spremljanjem in evidentiranjem letov, načrtovanjem letov in usmerjanjem, zajete z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta št. 2320/2002 (105), ki pomeni „kombinacijo ukrepov, osebja in materialnih virov, namenjenih za zavarovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja“.

                  (279)

                  Vendar valonski organi niso nikoli šteli, da so dejavnosti spremljanja in evidentiranja letov, načrtovanja letov in usmerjanja povezane z varnostjo letališča. Nasprotno, menijo, da so te dejavnosti bistvene za varnost letališča, in v zvezi s tem napotujejo na pojasnila, ki so jih navedli že v odgovoru na sklep o začetku formalnega postopka preiskave.

                  (280)

                  Kar zadeva pripombo družbe BAC glede dejstva, da morajo letalski prevozniki, ki poslujejo z bruseljskega letališča, plačevati pristojbino za storitve spremljanja, evidentiranja in načrtovanja letov, ki jih zagotavlja družba Belgocontrol, gre za nov argument, ki temelji na viru financiranja storitve, kar ne more zadoščati za to, da se navedena storitev opredeli kot negospodarska.

                  (281)

                  Belgija poleg tega opozarja, da je bilo o brezplačnosti nekaterih storitev, ki jih zagotavlja družba Belgocontrol, na regionalnih letališčih odločeno že v zgoraj navedenem sporazumu o sodelovanju iz leta 1989, ki je določal, da bodo lahko „regije zaprosile za brezplačno pomoč osrednjih služb družbe S.N.V.A. pri izvajanju mednarodnih standardov in priporočil na področju civilnega letalstva“ (106). To brezplačno zagotavljanje storitev je omejeno na raven dejavnosti valonskih letališč iz leta 1989, pri čemer vse storitve, ki presegajo to raven dejavnosti, krije Valonija.

                  (282)

                  Iz smernic iz leta 2005 kot tudi iz predpisov Unije o navigacijskih službah zračnega prometa izhaja, da so te službe negospodarske in so tako izključene s področja uporabe člena 107(1) PDEU. Gre namreč za enega od načinov regionalizacije upravljanja letališč, razen letališča Brussels Airport.

                  (283)

                  Po mnenju Belgije iz navedenega izhaja, da z nobeno od pripomb, ki sta jih navedli družbi Brussels Airlines in BAC, ni mogoče ovreči dejstva, da se naloge, povezane s požarno varnostjo, naloge, povezane z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, naloge, povezane z varovanjem, spremljanjem, evidentiranjem in načrtovanjem letov ter usmerjanjem, štejejo za negospodarske dejavnosti.

            5.1.1.3.
            Stališča Belgije glede pripomb tretjih oseb, prejetih po objavi novih letaliških smernic

                  (284)

                  Belgija je stališča v zvezi z vplivanjem na konkurenco, ki ga povzročajo ukrepi v korist družbe BSCA, med drugim oblikovala na podlagi pripomb tretjih oseb, prejetih po objavi novih letaliških smernic.

                  (285)

                  Tretji osebi (družbi BAC in Brussels Airlines) menita, da je pomoč družbi BSCA omogočila, da je zaračunavala „umetno nizke“ pristojbine, in da bila zato precejšnja razlika med pristojbinami družbe BSCA in pristojbinami drugih letališč. Posledica tega naj bi bilo zmanjšanje števila potnikov na letališču Bruxelles-National.

                  (286)

                  Belgija izpodbija nekatere številske podatke, ki jih je predložila družba Brussels Airlines. Na primer, kar zadeva primerjavo cen med družbama BAC in BSCA, Belgija poudarja, da je „družba Brussels Airlines vključila cene, ki se ne nanašajo na letalske prevoznike, ampak na zemeljsko oskrbo“. Preglednica, ki jo je predložila družba Brussels Airlines, naj ne bi vključevala podobnih stroškov, kot jih zaračunava družba BSCA. Enako naj bi veljalo za preostale stroške, ki jih določa zvezna država.

                  (287)

                  Po navedbah Belgije je treba z enako previdnostjo obravnavati preglednice, ki se nanašajo na primerjavo med različnimi letališči. Tako naj bi družba Brussels Airlines v stolpec „passenger charges or fee“ (potniške pristojbine ali dajatev) za letališče Marseille Provence vključila pristojbino v višini 13,47 EUR, kar po mnenju Belgije dejansko ustreza „dajatvi za varnost, ki jo je naložila država, in ne pristojbini, ki bremeni potnika, v smislu letališke pristojbine“.

                  (288)

                  V zvezi z neobstojem vpliva na trgovino Belgija Komisijo napotuje na njene pripombe z dne 23. maja 2012 in sporočilo z dne 12. decembra 2012, kar zadeva razlike med letališčema Bruxelles-National in Charleroi.

                  (289)

                  V zvezi negativnimi posledicami za letalske prevoznike, ki imajo bazo na letališču Bruxelles-National, Belgija poudarja več stvari:

                              —

                              družba Brussels Airlines naj bi prenehala opravljati lete v nekatere destinacije, kot so Palermo, Krakov, Sevilla. To drži, vendar se ne upošteva, da so bile te destinacije pozneje znova uvedene, in sicer od leta 2014;

                              —

                              čeprav družba BAC poudarja, da se je število letov v Nador in Tanger (Maroko) z odhodi z letališča Bruxelles-National zmanjšalo zaradi družbe Jetairfly, ki opravlja lete na navedeni destinaciji z odhodi z letališča Charleroi, Belgija opozarja, da prevoznik Air Arabia prav tako opravlja lete na navedeni destinaciji z letališča Bruxelles-National;

                              —

                              v zvezi z leti v Istanbul Belgija poudarja, da se je na letališču Bruxelles-National pogostost letov na to destinacijo po selitvi letalskega prevoznika Pegasus na letališče Charleroi, od koder leti v Turčijo, povečala;

                              —

                              nazadnje, Belgija poudarja, da se je tudi na letališču Charleroi pogostost nekaterih letov zmanjšala oziroma so bile nekatere destinacije ukinjene zaradi preusmeritve nekaterih letov prevoznikov na letališče Bruxelles-National. Tako je na primer letališče Charleroi izgubilo tri lete na teden v Casablanco v korist letališča Bruxelles-National zaradi preusmeritve teh letov prevoznika Air Arabia v Bruselj.

                  (290)

                  Belgija opozarja, da je prevoznik Ryanair pred kratkim vzpostavil bazo na letališču Bruxelles-National, kar dokazuje, da visoke pristojbine družbe Ryanair niso ovirale pri novem razvoju. Kljub temu pritrjuje, da je konkurenca med letališčema Charleroi in Bruxelles-National omejena, in sicer v točno določenih segmentih čarterskih in nizkocenovnih letov.

                  (291)

                  Poleg tega Belgija opozarja na dejstvo, da se šteje, da je uspeh letališča Charleroi zgolj posledica poslovne strategije družbe BSCA v zvezi s pristojbinami. Ta trditev naj bi zanikala stvarnost, saj se je v odgovor na novo povpraševanje pojavil popolnoma nov, nizkocenovni trg. Valonija v zvezi s tem opozarja, da je še pred nekaj leti 40 % potnikov na letališču Charleroi z letalom letelo prvič, kar dokazuje, da niso bili „speljani“ letališču Bruxelles-National.

            5.1.2.   Združljivost pomoči za družbo BSCA

      5.1.2.1.
            Pripombe Belgije glede združljivosti ukrepov v korist družbe BSCA, ocenjene na podlagi letaliških smernic

                  (292)

                  Belgija (107) navaja, da če bi Komisija, kar pa ni verjetno, menila, da je družba BSCA prejela pomoč, bi bilo treba to pomoč opredeliti kot pomoč za tekoče poslovanje, ki bi bila lahko dovoljena na podlagi letaliških smernic. Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni za odobritev take pomoči in so določeni v točki 137 letaliških smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom, so prispevek k opredeljenemu cilju v splošnem interesu, nujnost pomoči, ustreznost državne pomoči kot instrumenta politike, obstoj spodbujevalnega učinka, sorazmernost pomoči in neobstoj negativnega učinka na konkurenco.

            (a)   Prispevek k cilju v skupnem interesu

                  (293)

                  Razvoj letališč v Valoniji je del skupne strategije gospodarskega in socialnega razvoja zadevnih regij, ki se izvaja že od leta 1989. Valonija je predložila različne dokumente in študije, ki potrjujejo izpolnjevanje tega cilja.

                  (294)

                  Poleg tega, kot razkrivajo študije, ki sta jih Valonija in družba BSCA naročili v obdobju 2000–2001, je bilo letališče Bruxelles-National takrat že zelo obremenjeno, tako da se je letališče Charleroi lahko skladalo s ciljem preprečevanja zastojev.

                  (295)

                  Poleg tega iz različnih študij, izvedenih na zahtevo Valonije in družbe BSCA, izhaja, da je za letališče Charleroi dejansko obstajalo povpraševanje v segmentih nizkocenovnih letov. To povpraševanje se je dejansko potrdilo z njegovim uspehom, zato je bilo upravičeno zagotoviti razvoj letališča Charleroi glede na gostoto njegovega gravitacijskega območja, ki je močno poseljeno in leži v središču Evrope.

                  (296)

                  Razvoj letališča Charleroi je pokazal, da ni šlo za financiranje nedobičkonosnih dejavnosti, saj je donosnost lahko doseglo že leta 2004. Poslovni načrt družbe BSCA, sestavljen leta 2001, je predvideval ponovno vzpostavitev donosnosti leta 2005, torej eno leto pozneje, s čimer se potrjujeta previdnost in razumnost tega načrta.

                  (297)

                  Belgija navaja, da je na podlagi preučitve vzporednega razvoja potniškega prometa na letališču Bruxelles-National in letališču Charleroi mogoče sklepati, da je bil morebitni vpliv letališča Charleroi na letališče Bruxelles-National neznaten. Ceno oviranja razvoja letališča Bruxelles-National je povzročil stečaj družbe Sabena novembra 2001 in ne sočasen razvoj letališča Charleroi. Opozoriti je treba, da študija, izvedena leta 2010 za družbo BSCA, kaže, da 40 % teh potnikov z letalom leti prvič, kar dokazuje, da precejšen del potnikov ni „speljan“ letališču Bruxelles. Pole tega še drug znaten del potnikov sestavljajo popotniki, ki obiskujejo mesta (city trip) in se odločajo za kratkotrajna potovanja, za katera se brez privlačnih cenovnih pogojev ne bi odločili. Letališče Bruxelles-National do zdaj še ni razvilo nizkocenovnega segmenta oziroma je ta slabo razvit. Tako je prevoznik easyJet začel s prvimi leti na letališče Bruxelles-National v letu 2007.

            (b)   Nujnost pomoči

                  (298)

                  Morebitna pomoč, ki bi jo ugotovila Komisija, je bila vsekakor nujna za dosego tega cilja gospodarskega in regionalnega razvoja.

            (c)   Ustreznost ukrepa pomoči

                  (299)

                  Financiranje stroškov, povezanih z nalogami splošnega pomena, ki jih je Valonija zaupala družbi BSCA, je bilo najustreznejši način za dosego navedenega cilja splošnega pomena. Drugih instrumentov politike ali instrumentov pomoči, s katerimi bi bilo mogoče doseči ta cilj, ni.

            (d)   Spodbujevalni učinek

                  (300)

                  Poleg tega obstaja spodbujevalni učinek, saj brez tega financiranja ne bi bilo mogoče zagotoviti razvoja dejavnosti letališča, doseči ravni števila potnikov, ki je omogočila izboljšanje mobilnosti evropskih državljanov, ter zagotoviti gospodarskega in regionalnega razvoja na podlagi letaliških dejavnosti. Belgija opozarja Komisijo na število potnikov, ki jih je družba BSCA sprejela v obdobju, ki ga je treba upoštevati. Letališče Charleroi je namreč v tistem obdobju spadalo v kategorijo D, tako da ni moglo izkrivljati konkurence. Poleg tega je v skladu s cilji letaliških smernic, in sicer pravočasno zagotoviti donosnost regionalnih letališč.

            (e)   Sorazmernost pomoči

                  (301)

                  Nazadnje, pomoč je sorazmerna. Opozoriti je treba, da je nadomestilo za naloge splošnega pomena, kot je predvideno v členu 25 sprejetih splošnih pogojev koncesije, priloženih pogodbi o storitvah med Valonijo in družbo BSCA, omejeno navzgor, tako da mora v primeru prekoračitve zgornje meje, kot pri delu nadomestila, namenjenemu požarni varnosti in varnosti prometa na tleh, stroške financirati družba BSCA. Morebitna pomoč v okviru zagotavljanja storitev s strani družbe SOWAER zadeva manjši znesek.

                  (302)

                  Glede na to, da je znesek dela pomoči v okviru teh nadomestil za storitve splošnega pomena, ki ga lahko Komisija izpodbija, omejen, in glede na cilj teh storitev je treba ugotoviti, da je ta pogoj sorazmernosti izpolnjen.

            (f)   Neobstoj negativnega učinka na konkurenco

                  (303)

                  Kar zadeva neobstoj ali preprečevanje negativnega učinka na konkurenco, mora Komisija pri oceni tega pogoja upoštevati datum odobritve javnega financiranja. Ni mogoče ugotoviti, da je šlo ob tej odobritvi za neupravičen vpliv na konkurenco. Kot je bilo prikazano Evropski komisiji, se letališče Charleroi ni razvilo na račun drugih letališč. Te dejavnosti so posledica oblikovanja novega trga v natančno določenem segmentu, ki na bruseljskem letališču ni bil ali je bil zelo slabo razvit.

                  (304)

                  Opozoriti je treba, da sta bila z neodvisnima strokovnima študijama družb Roland Berger International Management Consultant in GTM ugotovljeni skorajšnja zasičenost letališča Bruxelles-National in neprekrivanje strank med letališčema. Prevozniki, ki so uporabljali bruseljsko letališče, se takrat niso zanimali za letališče Charleroi, družba Ryanair, glavni uporabnik letališča Charleroi, pa takrat ni imela strategije za vzpostavitev baz na glavnih letališčih.

                  (305)

                  Poleg tega je okvirni sporazum Valonije z dne 20. julija 2000, kakor je bil razširjen s sklepom z dne 8. novembra 2000, vseboval cilj „vodenja politike, ki omogoča učinkovito sodelovanje z upravljavci letališča Bruxelles National“ (108).

                  (306)

                  Poleg tega je bilo letališče Charleroi v slabšem položaju zaradi regulativnih omejitev v zvezi z njegovim obveznim delovnim časom. Leta 2000 je bilo letališče odprto od 7. do 22. ure. Ta delovni čas je bil nekoliko prilagojen in je segal od 6.30 do 23.00, tako da je letališče lahko sprejelo stacionirane letala.

                  (307)

                  Poleg tega se je letališče Charleroi leta 2000 spopadalo z zelo slabo podobo, kot potrjujeta študiji GTM in Roland Berger. Infrastruktura je bila utesnjujoča, omejena, malo uporabljana. Letališče je zagotavljalo eno samo redno povezavo in nekaj čarterskih letov v poletnem času. Ni mogoče šteti, da je bilo letališče Charleroi takrat sposobno konkurirati letališču Bruxelles-National.

                  (308)

                  Nazadnje, letališče Bruxelles-National je imelo prednost v smislu infrastrukture (več terminalov, več vzletno-pristajalnih stez itd.) in dostopnosti zaradi bližine glavnega mesta in železniške povezave, ki je letališče Charleroi nima.

            5.1.2.2.
            Pripombe Belgije o združljivosti dajanja na voljo infrastrukture glede na člen 106(2) PDEU

                  (309)

                  Te pripombe so se nanašale na združljivost:

                              —

                              dajanja na voljo infrastrukture glede na smernice iz leta 2005 (te so bile nadomeščene z letališkimi smernicami iz leta 2014);

                              —

                              financiranja dela stroškov storitev splošnega pomena glede na člen 106(2) PDEU.

                  (310)

                  Kar zadeva združljivost financiranja dela stroškov storitev splošnega pomena glede na člen 106(2) PDEU, Belgija trdi, da je to financiranje v skladu:

                              —

                              s členom 106(2) PDEU za obdobje pred 19. decembrom 2005,

                              —

                              s sklepom Komisije z dne 28. novembra 2005 za obdobje od 19. decembra 2005 do 31. januarja 2012;

                              —

                              z okvirom z dne 20. decembra 2011 za obdobje po 31. januarju 2012.

                  (311)

                  Po mnenju Belgije bi bilo treba nadomestilo za storitve splošnega pomena, če bi Komisija menila, da vsi pogoji iz sodbe v zadevi Altmark niso izpolnjeni, dovoliti na podlagi odločbe z dne 28. novembra 2005 (109).

                  (312)

                  Kar zadeva ukrepe, odobrene pred 19. decembrom 2005, to je pred začetkom veljavnosti odločbe z dne 28. novembra 2005, njihova združljivost temelji neposredno na členu 106(2) PDEU. Iz prakse odločanja Evropske Komisije (110) je razvidno, da se pogoji iz člena 106(2) PDEU zamenjujejo s pogoji, določenimi v odločbi z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 106(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (111). Združljivost ukrepov, odobrenih pred 19. decembrom 2005, je torej mogoče preučiti hkrati s pogoji, ki so bili odobreni naknadno v skladu s členom 106(2) PDEU, z vidika istih vsebinskih meril, kot so določena v odločbi z dne 28. novembra 2005.

                  (313)

                  Ukrepi, odobreni od 19. decembra 2005, spadajo na področje uporabe odločbe z dne 28. novembra 2005, če ustrezajo nadomestilu za javne storitve, dodeljenemu podjetjem, katerih povprečni letni promet pred obdavčitvijo ne presega 100 000 000 EUR v obdobju dveh finančnih let pred letom, v katerem je bila dodeljena navedena storitev, kolikor letno nadomestilo ne presega 30 000 000 EUR (112). Družba BSCA nikoli ni ustvarila letnega prometa, večjega od 100 000 000 EUR. Poleg tega je po mnenju Belgije jasno, da nadomestilo za morebitne storitve splošnega pomena, ki naj bi jih Komisija označila za gospodarske, še zdaleč ne dosega zgornje meje 30 000 000 EUR. Zato to nadomestilo očitno spada na področje uporabe odločbe z dne 28. novembra 2005.

                  (314)

                  Na podlagi odločbe z dne 28. novembra 2005 so ukrepi, ki spadajo na njeno področje uporabe, združljivi, če izpolnjujejo naslednje pogoje.

            (a)   Pooblastilo

                  (315)

                  Belgija meni, da je dokazala obstoj obveznosti javne službe, ko je „ugotovila“, da je izpolnjen prvi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark (glej oddelek 5.1.1.1(c)(ii)). Poleg tega so bili po navedbah Belgije parametri izračuna nadomestila in podrobni pogoji za preprečitev kakršnega koli čezmernega nadomestila pojasnjeni, ko je dokazala, da sta izpolnjena tretji in četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark.

            (b)   Nadomestilo

                  (316)

                  Belgija opozarja, da je pomoč Valonije navzgor omejena od leta 2006, kar zadeva gasilsko službo ter varnost prometa na tleh in letališča, ter od leta 2010, kar zadeva storitve v zvezi z varnostjo, navigacijskim uradom in usmerjanjem. Upoštevanje tega pogoja je mogoče dokazati s stroškovnim računovodstvom, ki ga je uvedla družba BSCA.

            (c)   Ločeni računovodski izkazi

                  (317)

                  Po navedbah Belgije je ločeno računovodstvo zagotovljeno z uporabo člena 25 splošnih pogojev koncesije, ki določa, da „koncesionar vodi ločen poslovni račun za storitve. Organ, ki podeljuje koncesijo, lahko ta račun kadar koli preveri na kraju samem.“ To potrjuje tudi dokument iz Priloge 8.

            (d)   Nadzor nad čezmernimi nadomestili

                  (318)

                  Valonija lahko v skladu s členom 25 splošnih pogojev koncesije kadar koli preveri račune družbe BSCA, namenjene storitvam splošnega pomena. Valonska uprava tako vsako leto opravi preverjanje na kraju samem, da preveri listine, ki so podlaga za prijavo terjatve, ki jo družba BSCA vloži za pridobitev nadomestila za storitve splošnega pomena.

            (e)   Sklepna ugotovitev

                  (319)

                  Iz navedenega izhaja, da je mogoče financiranje storitev splošnega pomena, ki naj bi jih Komisija označila za gospodarske, razglasiti za združljivo z notranjim trgom na podlagi odločbe z dne 28. novembra 2005.

            5.2.   Pripombe Belgije v zvezi z ukrepi v korist družbe Ryanair

                  (320)

                  Belgija je po sklepu o začetku postopka iz leta 2002 in sklepu o razširitvi iz leta 2012 predložila pripombe, s katerimi je želela dokazati, da ukrepi v korist družbe Ryanair, preučeni v tem sklepu, niso državna pomoč.

            5.3.   Pripombe Belgije v zvezi z zastaranjem

                  (321)

                  Glede na pripombe, ki jih je Belgija podala po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012, tudi če je financiranje storitev splošnega pomena državna pomoč, zanj velja zastaranje iz člena 15 Uredbe Sveta št. 659/1999 (113) (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba).

                  (322)

                  V skladu s to določbo zastaralni rok začne teči na dan, ko je nezakonita pomoč dodeljena upravičencem. V skladu s predpisi Unije (114) in prakso odločanja Komisije (115) mora Komisija ukrep oceniti glede na pravila, ki so veljala na datum dodelitve pomoči, „in sicer na datum pravno zavezujočega akta, na podlagi katerega upravičenec dobi pravico do prejetja pomoči“. Sodna praksa Unije potrjuje, da datum dodelitve pomoči ustreza datumu „pravno zavezujočega akta, s katerim se pristojni (nacionalni) organ zaveže, da bo dodelil pomoč“ (116). Pravni akt postane zavezujoč od dne, ko mora država na podlagi nacionalnega prava uresničiti svojo zavezo na podlagi zadevnega akta. Pred tem naj bi šlo samo za izjave o nameri (117).

                  (323)

                  Iz navedenega izhaja, da je bilo nadomestilo za storitve splošnega pomena, opravljene družbi BSCA, dodeljeno 9. julija 1991, to je na datum sklenitve pogodbe o koncesiji in splošnih pogojev koncesije, ki sta pravna podlaga za to nadomestilo, ki ga mora plačati Valonija. Od tega datuma je ne glede na sprejetje različnih določb, ki ne vplivajo na načelo obveznega povračila teh stroškov s strani Valonije, za plačilo tega nadomestila pristojna Valonija. To zastaranje naj ne bi veljalo samo za nekatere negospodarske storitve, na katere se nanaša aneks št. 6 z dne 15. januarja 2008. Zato je desetletni zastaralni rok začel teči 9. julija 1991.

                  (324)

                  Z nobenim ukrepom Komisije v zvezi z nadomestilom za storitve splošnega pomena, ki jih je opravila družba BSCA, kot se zahteva s členom 15 postopkovne uredbe, se ni prekinil desetletni rok, ki se je torej iztekel julija 2001. Čeprav to nadomestilo ni bilo formalizirano v pogodbi za obdobje 2000–2001, sta ga stranki, in sicer Valonija in družba BSCA, vseskozi nameravali ohraniti za nedoločen čas, ta namera pa je potrjena s kritjem stroškov za to obdobje in konkretizirana z aneksom iz leta 2002, tako da ni dvoma o začetku teka zastaralnega roka.

                  (325)

                  Zastaralni rok naj bi lahko prekinil samo dopis Komisije z dne 24. aprila 2002, ki med drugim vsebuje vprašanja o financiranju družbe BSCA in bi torej lahko neposredno zadeval kritje stroškov storitev splošnega pomena. Valonski organi so na podlagi te zahteve poslali podrobna pojasnila in Komisija ni nikoli podvomila v zakonitost tega financiranja.

                  (326)

                  Iz navedenega izhaja, da tudi če nadomestila za storitve splošnega pomena pomenijo državno pomoč, kar pa ne drži, pristojnosti Komisije na področju vračila pomoči zastarajo na podlagi člena 15 postopkovne uredbe.

            5.4.   Pripombe Belgije v zvezi s kršitvijo načela legitimnega pričakovanja

                  (327)

                  Po sprejetju sklepa o razširitvi iz leta 2012 je Belgija podala pripombe v zvezi z uporabo načela legitimnega pričakovanja za subvencijo, ki jo je Valonija izplačala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo.

                  (328)

                  Komisija mora v skladu s sodno prakso Sodišča na področju državne pomoči po uradni dolžnosti upoštevati izjemne okoliščine, ki v skladu s členom 14(1) postopkovne uredbe upravičujejo odpoved zahtevku za povračilo nezakonito dodeljene pomoči, če je to povračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Unije, kot je upoštevanje načela legitimnega pričakovanja upravičencev.

                  (329)

                  Kot je povzel generalni pravobranilec Philippe Léger, je kršitev tega načela dopustna, če so izpolnjeni trije pogoji: „Najprej mora obstajati akt ali ravnanje uprave Skupnosti, ki lahko vzbudi ta pričakovanja. […]. Nato, zadevna oseba ni mogla predvideti spremembe pristopa, ki ga je predhodno sprejela uprava Skupnosti […] Nazadnje, interes Skupnosti, ki je cilj izpodbijanega akta, ne sme upravičiti vpliva na legitimna pričakovanja zadevne osebe. […]“.

                  (330)

                  Po mnenju Belgije so trije pogoji, določeni v prejšnji uvodni izjavi, izpolnjeni, zlasti kar zadeva subvencijo, ki jo je Valonija izplačala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo.

                  (331)

                  Komisija je preučila subvencijo, ki jo je Valonija izplačala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, v okviru prve preiskave in v zvezi s tem v odločbi iz leta 2004 ni podala nobenega ugovora. Komisija je v odločbi iz leta 2004 izrecno navedla, da „ne izpodbija legitimne možnosti valonskih organov, da še naprej krijejo stroške vzdrževanja in gasilske službe“ (118). Storitve vzdrževanja, ki jih je takrat krila družba BSCA, so bile opredeljene tako: „koncesionar mora v okviru koncesije za storitve zagotoviti vzdrževanje zemljišč, stavb in opreme, del in naprav, danih na voljo in namenjenih opravljanju koncesijskih storitev, tako da so vedno primerni za predvideno uporabo“. Podobno je Komisija v uvodni izjavi 352 iste odločbe iz leta 2004 ugotovila, da se „[d]el stroškov teh zasebnih ali javnih letališč kljub temu pogosto krije z nadomestili za javne storitve v okviru nalog, ki spadajo v okvir zagotavljanja varnosti ali varovanja, ali drugimi prispevki k stroškom, ki sami po sebi niso ekonomsko upravičeni, vendar so še naprej nujni za upravljanje teh letališč. To so lahko storitve kontrole zračnega prometa, policijske naloge, varstvo pred požari itd.“.

                  (332)

                  Belgija poleg tega poudarja, da razglasitev ničnosti s strani Splošnega sodišča v ničemer ni vplivala na ta vidik odločbe iz leta 2004.

                  (333)

                  Na podlagi tega sklepa, da so vsi trije pogoji iz uvodne izjave 329 izpolnjeni.

                  (334)

                  Prvič, odločba, ki jo je leta 2004 sprejela Komisija, in dejstvo, da ga Splošno sodišče v zvezi s tem ni izpodbijalo, sta „predhodno ustvarila položaj, ki bi lahko povzročil to pričakovanje“. Po mnenju Belgije je namreč družba BSCA imela natančna zagotovila, da se kritje stroškov storitev splošnega pomena ne more šteti za državno pomoč, saj odločba iz leta 2004 v zvezi s tem ni vsebovala očitkov. To upravičeno pričakovanje je bilo poleg tega še toliko večje zaradi ustaljene prakse odločanja Komisije o tem vprašanju, zlasti razlikovanja med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi, kot je bilo poudarjeno med drugim v odločbi o letališču Leipzig Halle.

                  (335)

                  Drugič, družba BSCA ni „mogla predvideti spremembe pristopa, ki ga je predhodno sprejela uprava Skupnosti“. Po navedbah Belgije namreč družba BSCA na podlagi ničesar ni mogla sklepati, da bo Komisija v letu 2012 znova preučila ukrep, v zvezi s katerim leta 2004 ni podala nobenega pridržka in ki ga Splošno sodišče leta 2008 ni izpodbijalo.

                  (336)

                  Tretjič, interes Unije ne prevlada nad interesom družbe BSCA, „da se ohrani položaj, ki ga je upravičeno imela za stabilnega“. Po mnenju Belgije bi namreč družba BSCA utrpela veliko škodo, če bi Komisija odredila povračilo subvencij, ki jih je navedena družba prejela v zameno za storitve splošnega pomena.

                  (337)

                  Skratka, po navedbah Belgije so se ta finančna nadomestila, bistvena za zagotovitev varnosti letališča in letališke dejavnosti, ohranila in razširila po sprejetju odločbe iz leta 2004 zlasti na podlagi legitimnega pričakovanja, ki je nastalo na podlagi pristopa Komisije, v skladu s katerim se financiranje storitev splošnega pomena ni štelo za državno pomoč v smislu člena 107 PDEU. Glede na legitimno pričakovanje, ki ga je Komisija ustvarila pri družbi BSCA, naj na podlagi člena 15 postopkovne uredbe, tudi če bi ugotovila, da sporne subvencije pomenijo državno pomoč, ne bi mogla odrediti njihovega vračila.

            6.   OCENA UKREPOV

                  (338)

                  V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

                  (339)

                  Ukrep se torej šteje za državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) upravičenec ali upravičenci so podjetja v smislu člena 107(1) PDEU, (2) ukrep daje selektivno prednost upravičencu, (3) ukrep se financira iz državnih sredstev in ga je mogoče pripisati državi ter (4) zadevni ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in lahko vpliva na trgovino med državami članicami.

                  (340)

                  Komisija v tem poglavju oceni, ali se ukrepi, opisani v poglavju 3, lahko štejejo za pomoč družbi BSCA in/ali družbi Ryanair, nato pa obravnava vprašanje združljivosti opredeljenih pomoči z notranjim trgom, uporabe zastaralnega roka in načela legitimnega pričakovanja.

            6.1.   Obstoj državne pomoči v korist družbe BSCA

      6.1.1.   Pojem podjetje v smislu člena 107 PDEU

                  (341)

                  V skladu s členom 107(1) PDEU se ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“.

                  (342)

                  Sodišče dosledno opredeljuje podjetja kot subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (119). Poleg tega dosledno zagovarja stališče, da je gospodarska dejavnost vsaka dejavnost, ki vključuje ponujanje blaga ali storitev na določenem trgu (120).

                  (343)

                  Splošno sodišče je v sodbi v zadevi Aéroports de Paris ugotovilo, da je upravljanje letališča, ki zajema zagotavljanje letaliških storitev letalskim prevoznikom, gospodarska dejavnost.

                  (344)

                  Splošno sodišče je v sodbi v zadevi Flughafen Leipzig-Halle
                      (121) potrdilo, da je plačljivo upravljanje letališča gospodarska dejavnost, katere neločljiv del je gradnja letališke infrastrukture (122). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, se ne glede na svoj pravni status ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU in posledično spada na področje uporabe pravil PDEU v zvezi z državno pomočjo (123). Splošno sodišče je tudi potrdilo, da v nasprotju z učinki regionalne in gospodarske politike ali prometa, ki se izpolnjujejo z gradnjo ali širitvijo letališke infrastrukture, njihovimi cilji niso upoštevni pri ugotavljanju, ali gre za gospodarsko dejavnost.

                  (345)

                  Obstoj trga za nekatere storitve je lahko odvisen od tega, kako so te storitve v zadevni državi članici organizirane (124). Pravila o državni pomoči se uporabljajo le, kadar se določena dejavnost opravlja v tržnem okolju. Zato se lahko gospodarska narava nekaterih storitev med državami članicami razlikuje. Poleg tega se lahko zaradi političnih odločitev ali gospodarskega razvoja razvrstitev zadevne storitve sčasoma spremeni.

                  (346)

                  Tako se je do sodbe ADP v skladu z ustaljeno prakso Komisije štelo, da dejavnost razvoja in upravljanja letališke infrastrukture ni gospodarska dejavnost, ki bi lahko spadala na področje uporabe člena 107(1) PDEU (125). Po sodbi ADP je Komisija ugotovila, da je zaradi postopne liberalizacije trga ta dejavnost postala gospodarska. Kot je pojasnjeno v točkah 28 in 29 Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (126) (v nadaljnjem besedilu: letališke smernice), „je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot nalogo, ki se uvršča na področje nadzora državnih pomoči. Povedano drugače, javni organi so lahko zaradi negotovosti, ki je obstajala pred sodbo v zadevi Aéroports de Paris, upravičeno menili, da financiranje letališke infrastrukture ni pomenilo državne pomoči in da v skladu s tem takih ukrepov ni bilo treba priglasiti Komisiji. Iz tega sledi, da Komisija zdaj ukrepov financiranja, odobrenih pred sodbo Aéroports de Paris, ne more preverjati na podlagi pravil o državni pomoči“.

                  (347)

                  Zato je treba ugotoviti, ali so bili ukrepi za upravljanje in gradnjo letališke infrastrukture družbi BSCA odobreni pred 12. decembrom 2000, datumom sodbe ADP, ali po njem.

                  (348)

                  Poleg tega niti po sodbi ADP, kot je opozorjeno v točkah 34 in 35 letaliških smernic, ni nujno, da se vse dejavnosti upravljavca letališča štejejo za gospodarske. Sodišče je tako potrdilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske (127). Dejavnosti na letališču, kot so nadzor zračnega prometa, policija, carinska služba, gasilska služba, dejavnosti, nujne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, ter naložbe v infrastrukturo in opremo, potrebne za opravljanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske.

                  (349)

                  Skratka, opredeliti je treba ukrepe, ki so bili družbi BSCA odobreni po 12. decembru 2000, in izključiti ukrepe za dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa.

            6.1.1.1.
            Dajanje na voljo zemljišč in infrastrukture letališča Charleroi, vključno z infrastrukturo, vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanje nekaterih storitev, med drugim večjih popravil, v zameno za koncesijsko dajatev

                  (350)

                  Komisija v tem oddelku preuči:

                              —

                              ali je bil ukrep, vključno z dajanjem na voljo nove infrastrukture, vzpostavljene v skladu z načrtom naložb, odobren pred sodbo ADP;

                              —

                              katere naložbe in storitve, ki jih je opravila družba SOWAER, morajo biti izključene iz preučitve, ker niso gospodarske.

            (a)   Ali je bil ukrep, vključno z dajanjem na voljo nove infrastrukture, vzpostavljene v skladu z načrtom naložb, odobren pred sodbo ADP?

                  (351)

                  Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 344 in naslednjih, je gradnja letališke infrastrukture načeloma neločljiv del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča.

                  (352)

                  Vendar v zvezi z gradnjo infrastrukture letališča Charleroi, ki je predmet večletnega načrta naložb, belgijski organi menijo, da je bilo o tem načrtu naložb odločeno pred 12. decembrom 2000, datumom izdaje sodbe ADP. Namen trditev Belgije, predstavljenih v oddelku 5.1.1.1(a)(i), je v bistvu ovreči obseg in točnost predhodnih trditev Komisije v sklepu o razširitvi iz leta 2012, v skladu s katerimi okvirni sporazum z dne 20. julija 2000 in sklep valonske vlade z dne 8. novembra 2000 (v nadaljnjem besedilu: sklepa iz leta 2000) za Valonijo ne vključujeta zaveze do tretje osebe ter nista nepreklicna, nespremenljiva in dokončna.

                  (353)

                  Komisija kljub temu meni, da odločitev o dajanju infrastrukture na voljo družbi BSCA, vključno z novo infrastrukturo, dogovorjeno in vzpostavljeno na podlagi programa naložb, in zagotavljanju nekaterih storitev v zameno za dajatev ni bila odobrena s sklepoma iz leta 2000, temveč s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, in sicer iz naslednjih razlogov.

                  (354)

                  Ustrezno merilo za datum, na katerega se šteje, da je bil morebiten ukrep pomoči odobren, je datum pravno zavezujočega akta, s katerim javni organi odobrijo zadevni ukrep njegovemu upravičencu (128).

                  (355)

                  V obravnavani zadevi Komisija meni, da:

                              —

                              je upravičenec do morebitne pomoči družba BSCA;

                              —

                              sta javna organa, ki sta odobrila pomoč, Valonija in/ali družba SOWAER. Kot je namreč pojasnjeno v uvodni izjavi 39 tega sklepa in kot je priznala Belgija (129), je družba SOWAER posrednik, ki ga je ustanovila Valonija in je pod njenim izključnim nadzorom, za vzpostavitev letališke infrastrukture Valonije in dajanje te infrastrukture na voljo družbam, ki upravljajo zadevna letališča. Družba SOWAER tako kot Valonija lahko odobri državno pomoč.

                  (356)

                  Pred sklenitvijo pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 družba BSCA ni imela nobene zaveze Valonije ali družbe SOWAER v zvezi z uresničitvijo programa naložb.

                  (357)

                  Belgija je namreč priznala, da na družbo BSCA ni bil naslovljen noben uradni dopis o odobritvi pomoči. Čeprav je naslovnica sklepov iz leta 2000 sama Valonija, pa se po mnenju Belgije z njima ustvarja zaveza vlade. Belgija meni, da dejstvo, da je ta zaveza enostranska, v obravnavani zadevi ni upoštevno. Po njenem mnenju se o vsakem finančnem ukrepu, ne glede na to, kdo so njegovi naslovniki, vedno odloči z enostranskim upravnim aktom organa, ki z njim soglaša in ki še naprej odloča o njegovi ohranitvi, spremembi ali preklicu.

                  (358)

                  Komisija opozarja, da sklepa iz leta 2000 nista bila objavljena ali vročena družbi BSCA. Valonija bi lahko kadar koli pred podpisom pogodbe med družbama SOWAER in BSCA spremenila program naložb, tako da bi sprejela novo enostransko odločitev ali se celo v celoti odrekla temu programu, ne da bi s tako odločitvijo posegla v pravice družbe BSCA.

                  (359)

                  Poleg tega, kot je navedeno v sklepu o razširitvi iz leta 2012, je ta program naložb vseboval negotovosti glede mehanizma financiranja in zneskov. Te je bilo namreč mogoče prilagajati glede na potrebe. Novi terminal Nord je tako moral biti prilagodljiv, njegova gradnja pa „nujno postopna in uresničena glede na razvoj dejanske dejavnosti letališča in operativnih potreb, ki iz tega izhajajo“. Poleg tega je bila tedaj predvidena formula za financiranje – torej s posredovanjem družbe Société Régionale Wallonne du Transport – na koncu opuščena v korist financiranja s strani družbe SOWAER, novega instrumenta, ki je finančna sredstva dobil šele z ustanovitvijo 1. julija 2001, znašala pa so samo 75 000 000 EUR.

                  (360)

                  Ker pa je bil program naložb vključen v pogodbo med družbama SOWAER in BSCA, se je družba SOWAER nasprotno zavezala, da bo družbi BSCA: dala na voljo zemljišča in infrastrukturo, vključno z infrastrukturo, ki naj bi bila vzpostavljena v skladu s programom naložb, in zagotavljala nekatere storitve v zameno za plačilo koncesijske dajatve, v nasprotnem primeru bo kršila svoje pogodbene obveznosti.

                  (361)

                  Komisija poleg tega meni, da je treba zavezo družbe SOWAER, da bo uresničila program naložb in zagotavljala nekatere storitve, preučiti skupaj z zavezo družbe BSCA, da bo plačevala koncesijsko dajatev. Ni mogoče ugotoviti, ali načrti Valonije, da bo družbi BSCA dala na voljo infrastrukturo, vključno z novo infrastrukturo, vzpostavljeno v skladu s programom naložb, in zagotavljala nekatere storitve, pomenijo pomoč ne glede na znesek dajatve, ki jo bo morala družba BSCA plačati v zameno.

                  (362)

                  Komisija sklepa, da je bil ukrep dajanja infrastrukture na voljo družbi BSCA, vključno z novo infrastrukturo, k vzpostavitvi katere se je družba SOWAER zavezala, in zagotavljanja nekaterih storitev v zameno za dajatev odobren s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002. Torej sega v čas po izdaji sodbe ADP.

                  (363)

                  Poleg tega je treba opozoriti, da je bil program naložb, vključen v pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, znatno spremenjen s sklepom valonske vlade z dne 3. aprila 2003. Na podlagi sklepa z dne 3. aprila 2003 se je namreč valonska vlada seznanila s popravkom programa naložb (130), pri čemer se je znesek naložb s 93 milijonov EUR zvišal na skoraj 151 milijonov EUR, to je za 57,8 milijona EUR, od tega 33 milijonov EUR za novi terminal. Komisija meni, da ta popravek programa naložb pomeni bistveno spremembo, tako da novi ukrep potencialno pomeni novo državno pomoč za družbo BSCA, poleg morebitne pomoči, ki je bila odobrena že s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002. Ker ta ukrep temelji na sklepu z dne 3. aprila 2003, pomeni nov ukrep, sprejet po sodbi ADP, zato se zanj uporabljajo pravila o državni pomoči.

            (b)   Naložbe in storitve družbe SOWAER, ki morajo biti izključene iz preučitve, ker niso gospodarske

                  (364)

                  Kot je opozorjeno v točkah 34 in 35 letaliških smernic, ni nujno, da se vse dejavnosti upravljavca letališča štejejo za gospodarske. Sodišče je tako potrdilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske (131). Takšne dejavnosti vključujejo zlasti varnost, kontrolo zračnega prometa, policijo in carino. (132)

                  (365)

                  Komisija meni, da se naložbe in večja popravila v zvezi z osnovnimi sredstvi navigacijske službe (na primer v zvezi s kontrolnim stolpom), požarno varnostjo letal, varovanjem (opredeljena kot varstvo pred dejanji nezakonitega vmešavanja), policijo in carino lahko štejejo za negospodarske. Ker v obravnavani zadevi navigacijske službe zračnega prometa, požarna varnost letal, varovanje, policija in carina niso organizirane v skladu s tržno logiko, Komisija meni, da so naložbe in večja popravila v zvezi z osnovnimi sredstvi, povezanimi s temi storitvami, negospodarske dejavnosti. Zlasti ograditev dela letališkega območja, v katerega potniki vstopijo po policijskih kontrolah, in dela območja, kjer so letala, se lahko šteje za negospodarsko dejavnost, ker je povezana z varnostjo.

                  (366)

                  Komisija šteje za negospodarske tudi stroške, povezane z naložbami ter vzdrževanjem stavb in opreme, ki se hkrati uporabljajo za gospodarske in negospodarske dejavnosti, in sicer v sorazmerju z njihovo uporabo za negospodarsko dejavnost. Natančneje, 7 % stroškov naložb v novi terminal je mogoče šteti za negospodarske, saj 7 % površine letališča zavzemajo policijska in carinska služba, uslužbenci za pregled potnikov in prtljage ter uslužbenci valonske javne službe, pristojne za varovanje letališkega območja.

                  (367)

                  Nasprotno pa Komisija naložbe in večja popravila v zvezi s sistemom ILS kategorije III (133) in označevanjem vzletno-pristajalnih stez šteje za gospodarske dejavnosti. Ti stroški se namreč ne navezujejo na pristojnosti javnega organa, temveč so neločljivo povezani s komercialnim upravljanjem letališča, kar vključuje njihovo dajanje na voljo letalskim prevoznikom v zadovoljivih varnostnih pogojih. Zlasti zagotavljanje varnosti prometa na tleh (tudi med pristajanjem in vzletanjem) je sestavni del komercialnega upravljanja letališča in torej gospodarska dejavnost. Poleg tega je bila v nedavni odločbi Komisije v zvezi z letališčem Marseille (134) varnost obratovanja izključena iz „negospodarskih“ dejavnosti.

                  (368)

                  Komisija tudi meni, da so naložbe v sistem za odkrivanje požarov na parkiriščih za potnike gospodarska dejavnost. Ti stroški se namreč ne navezujejo na pristojnosti javnega organa, temveč so neločljivo povezani s komercialnim upravljanjem parkirišča za potnike.

                  (369)

                  Poleg tega mora Komisija, kot je opozorjeno v točki 36 letaliških smernic, preveriti, da je financiranje negospodarskih dejavnosti namenjeno izključno povračilu njihovih stroškov in ga ni mogoče nameniti financiranju gospodarskih dejavnosti (135). V nasprotnem primeru bi se za njihovo financiranje uporabljala pravila o državni pomoči.

                  (370)

                  Družba SOWAER neposredno prevzame izvedbo naložb in večjih popravil. Ti stroški se torej ne financirajo s subvencijo, ki bi se izplačevala družbi BSCA in bi jo ta lahko porabila za gospodarske dejavnosti.

                  (371)

                  Nazadnje, kot je opozorjeno v točki 37 letaliških smernic, mora Komisija preveriti, da financiranje negospodarskih dejavnosti ne vodi do neupravičene diskriminacije med letališči. V nasprotnem primeru bi se za njihovo financiranje uporabljala pravila o državni pomoči.

                  (372)

                  Kot je pojasnila Belgija, družba SOWAER izvaja naložbe in večja popravila nediskriminatorno za vsa letališča, za katera je odgovorna, in sicer letališča Valonije.

                  (373)

                  Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 26 tega sklepa, so belgijske regije dobile potrebne pristojnosti za opremljanje in upravljanje javnih letališč na svojem ozemlju, razen letališča Bruxelles-National. Komisija glede na ta pravni okvir meni, da je ustrezna raven za oceno obstoja diskriminacije pri financiranju naložb in storitev, ki jih zagotavlja družba SOWAER, raven regije in ne raven zvezne države. Ker družba SOWAER izvaja naložbe in večja popravila nediskriminatorno za obe glavni valonski letališči (Liège in Charleroi), Komisija sklepa, da med letališčema ni neupravičene diskriminacije.

                  (374)

                  Financiranje negospodarskih dejavnosti, opisanih v uvodni izjavi 365, se torej ne šteje za državno pomoč in je torej izključeno iz nadaljnje preučitve.

            6.1.1.2.
            Subvencija, ki jo Valonija izplačuje za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo

                  (375)

                  Kot je navedeno v oddelku 5.1.1.1(c)(i), Belgija meni, da naloge, za katere Valonija izplačuje subvencijo, spadajo v okvir izvajanja pristojnosti javnega organa in zato niso gospodarska dejavnost.

                  (376)

                  Za oceno, v kakšnem obsegu se subvencija navezuje na negospodarske dejavnosti in mora biti izključena iz nadzora nad državnimi pomočmi, je treba izvesti enako preučitev, kot je opisana v oddelku 6.1.1.1(b).

            (a)   Požarna varnost in evakuacija

                  (377)

                  Kot je navedeno v uvodni izjavi 365, Komisija meni, da v obravnavani zadevi dejavnosti, povezane s požarno varnostjo letal in varovanjem, (136) niso gospodarske dejavnosti.

            (i)   Uporaba točke 36 letaliških smernic

                  (378)

                  Kot je opozorjeno v točki 36 letaliških smernic, mora Komisija, tudi če se neka dejavnost šteje za negospodarsko, preveriti, da je financiranje negospodarskih dejavnosti namenjeno izključno povračilu njihovih stroškov in ga ni mogoče nameniti financiranju gospodarskih dejavnosti (137). V nasprotnem primeru bi se za njihovo financiranje uporabljala pravila o državni pomoči.

            1.   Požarna varnost

                  (379)

                  Kar zadeva požarno varnost, Komisija navaja, da mora družba BSCA na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije, priloženih pogodbi med Valonijo in družbo BSCA iz leta 1991, za to, da Valonija krije stroške gasilske in vzdrževalne službe, voditi ločen poslovni račun, ki ga lahko organ, ki podeljuje koncesijo, kadar koli pregleda in preveri.

                  (380)

                  Poleg tega se na podlagi člena 3.2.3 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002, povračilo stroškov, neločljivo povezanih z gasilsko in vzdrževalno službo, izplača v 12 obrokih, pri čemer se dvanajsti obrok izplača, ko minister prejme in potrdi poročilo na podlagi letnih računovodskih izkazov družbe BSCA, ki velja kot dokazilo o nastalih stroških, po enakem vzorcu, kot se zahteva za predvideni proračun, torej na podlagi postavk, kot so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev koncesije.

                  (381)

                  Nazadnje, za obdobje po 10. marcu 2006 člen 25.7 splošnih pogojev koncesije, uveden z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006, določa, da znesek nadomestila za storitve požarne varnosti ter varnost prometa na tleh in letališča ne sme presegati dejanskih stroškov družbe BSCA in da se vsako čezmerno nadomestilo za stroške izravna z vključitvijo v proračun za naslednje leto.

                  (382)

                  Komisija meni, da je na podlagi teh določb mogoče sklepati, da je bilo od sprejetja aneksa št. 3 iz leta 2002 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA nadomestilo, ki ga je Valonija izplačala za stroške, povezane s požarno varnostjo, sorazmerno in ni bilo porabljeno za subvencioniranje gospodarskih dejavnosti.

            2.   Varnost

                  (383)

                  Varnost je bila vključena med dejavnosti, za katere družba BSCA prejema nadomestilo, na podlagi aneksa št. 6 z dne 15. januarja 2008. Varnostne naloge so opredeljene kot „kombinacij[a] ukrepov, osebja in materialnih virov, namenjenih za zavarovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja“ (138). Storitve, povezane z varnostjo, vključujejo „varnostne preglede, elektronski nadzor, varnostne obhode in varnostne patrulje, nadzor dostopa in izdajo priponk obiskovalcem“ (139).

                  (384)

                  Člen 25.7 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008, določa, da „znesek finančnega nadomestila za kritje stroškov izvajanja služb ne sme presegati dejanskih stroškov, ki jih ima koncesionar v okviru teh služb, po odštetju pristojbin, ki so se za financiranje teh služb morda pobrale od uporabnikov. Vsako čezmerno nadomestilo za te stroške se izravna z vključitvijo v proračun za naslednje leto“.

                  (385)

                  Komisija meni, da je na podlagi teh določb mogoče sklepati, da je bilo nadomestilo, izplačano za stroške, povezane z varnostjo, sorazmerno in ni bilo porabljeno za subvencioniranje gospodarskih dejavnosti.

            (ii)   Uporaba točke 37 letaliških smernic

                  (386)

                  Kot je opozorjeno v točki 37 letaliških smernic, mora Komisija preveriti, da financiranje negospodarskih dejavnosti ne vodi do neupravičene diskriminacije med letališči. V nasprotnem primeru bi se za njihovo financiranje uporabljala pravila o državni pomoči.

                  (387)

                  Kot je pojasnila Belgija, negospodarske dejavnosti obeh glavnih valonskih letališč (Liège in Charleroi) nediskriminatorno financira Valonija.

                  (388)

                  Kot je opozorjeno v uvodni izjavi 26 tega sklepa, so belgijske regije dobile potrebne pristojnosti za opremljanje in upravljanje javnih letališč na svojem ozemlju, razen letališča Bruxelles-National. Glede na ta pravni okvir Komisija meni, da je ustrezna raven za oceno obstoja diskriminacije pri financiranju nekaterih negospodarskih storitev, povezanih z letališko dejavnostjo, raven regije in ne raven zvezne države. Ker negospodarske dejavnosti obeh glavnih valonskih letališč (Liège in Charleroi) nediskriminatorno financira Valonija, Komisija sklepa, da med letališčema ni diskriminacije.

                  (389)

                  Nadomestilo, izplačano za dejavnosti družbe BSCA, povezane s požarno varnostjo in varovanjem, se torej ne šteje za državno pomoč in je izključeno iz nadaljnje preučitve.

            (b)   Vzdrževanje/varnost prometa na tleh

                  (390)

                  Komisija v tem oddelku preuči, ali so lahko naslednje storitve izključene iz uporabe pravil o državni pomoči, ker niso gospodarske:

                              —

                              „storitve vzdrževanja“, kot so opredeljene v členih 12 in 19 splošnih pogojev, priloženih k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA,

                              —

                              „storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh“, kot so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev, spremenjenem z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006.

                  (391)

                  Kot je navedeno v uvodni izjavi 71, je vzdrževalna služba v členih 12 in 19 splošnih pogojev opredeljena kot „tehnična služba za vzdrževanje stavb, vzletno-pristajalnih stez, okolice, prevoznih sredstev itd.“ (140) ter „vzdrževanje zemljišč, stavb in stavbne opreme ter naprav, vključenih v koncesijo ali danih na voljo, tako da so vedno primerni za predvideno uporabo“ (141).

                  (392)

                  Kot je navedeno v uvodnih izjavah 73 in 74, sta bila z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006 spremenjena člen 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA ter člen 25 splošnih pogojev koncesije. Na podlagi teh sprememb Valonija družbi BSCA izplačuje nadomestilo za stroške storitev, povezanih s požarno varnostjo, ter storitev, povezanih z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja. Člen 25 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen, določa, da „storitve, povezane z varnostjo v prometu na tleh in na letališkem območju, vključujejo redno vzdrževanje letališkega območja, tehnično službo za vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, razen poslovnih prostorov na letališkem območju“.

                  (393)

                  Komisija navaja, da se opredelitev „storitev, povezanih z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja“, za katere družba BSCA od 10. marca 2006 prejema nadomestilo, večinoma ujema z opredelitvijo „storitev vzdrževanja“, za katere je družba BSCA prejemala nadomestilo pred 10. marcem 2006. Da bi ugotovila, ali so te storitve gospodarske, jih bo preučila skupaj.

                  (394)

                  Komisija meni, da te storitve, tako redno vzdrževanje letališkega območja, vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, kot tudi vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, ne spadajo med pristojnosti javnega organa. Te storitve se zlasti razlikujejo od varnostnih storitev. Neločljivo so povezane s komercialnim upravljanjem letališča, pri čemer slednje pomeni, da je letališko območje, vključno z vzletno-pristajalnimi stezami, dovolj dobro vzdrževano, da omogoča vzletanje in pristajanje letal v zadovoljivih varnostnih pogojih. Na to vrsto storitev se ne navezuje nobena pristojnost javnega organa.

                  (395)

                  Po mnenju Belgije (glej uvodno izjavo 237) je Komisija s sprejetjem odločbe z dne 23. julija 2008 v zvezi z letališčem Leipzig-Halle priznala, da so storitve, povezane z varnostjo obratovanja, negospodarske dejavnosti (142). S seznama infrastrukture, povezane z varnostjo obratovanja, ki so ga predložili nemški organi, je razvidno, da je ta infrastruktura nepogrešljiva za varnost prometa na tleh, in sicer: neprekinjeno električno napajanje letaliških ploščadi, transformatorskih postaj, luči vzletno-pristajalne steze, luči letaliških ploščadi itd. Po mnenju Belgije je tako stališče Komisije Splošno sodišče potrdilo v sodbi, izdani 24. marca 2011 (143) na podlagi ničnostne tožbe, vložene zoper navedeno odločbo Komisije.

                  (396)

                  Komisija zanika, da je mogoče na podlagi uvodnih izjav 182 in 183 odločbe o letališču Leipzig Halle sklepati, da je Komisija v preteklosti menila, da naloge, primerljive z vzdrževanjem in varnostjo prometa, kot so opredeljene v pogodbi med Valonijo in družbo BSCA, spadajo v okvir izvajanja javnih pooblastil, in sicer iz naslednjih razlogov.

                  (397)

                  Prvič, stroški vzdrževanja in varnosti prometa, kot so opredeljeni v pogodbi med Valonijo in družbo BSCA, so veliko višji od stroškov, povezanih z naložbami v varnost obratovanja, na katere se nanaša odločba o letališču Leipzig Halle. Slednji namreč vključujejo neprekinjeno električno napajanje letališke ploščadi, transformatorske postaje, visokonapetostnih kablov in luči vzletno-pristajalne steze. Stroški vzdrževanja in varnosti prometa, kot so opredeljeni v pogodbi med Valonijo in družbo BSCA, „vključujejo redno vzdrževanje letališkega območja, tehnično službo za vzdrževanje zgradb, vzletno-pristajalnih stez, okolice in prevoznih sredstev, manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, razen poslovnih prostorov na letališkem območju“.

                  (398)

                  Drugič, Komisija navaja, da v nasprotju s tem, kar trdi Belgija, ni ugotovila, da se naloge v zvezi z varnostjo obratovanja iz odločbe Leipzig Halle štejejo za naloge, ki spadajo v okvir izvajanja pristojnosti javnih organov. Komisija je namreč v uvodni izjavi 182 navedene odločbe menila, da „je

                        mogoče

                     ugotoviti, da

                        nekateri

                     stroški spadajo na področje javnih nalog“(poudarek dodan). V uvodni izjavi 183 navedene odločbe je menila, da ukrepov ni mogoče šteti za državno pomoč, „
                        če

                     spadajo na področje javnih nalog […]“ (poudarek dodan). Navedla je, da se „
                        [v] tem primeru […] končna ocena ukrepa ne spremeni ne glede na to, ali Komisija sprejme pristop, ki so ga predlagali nemški organi
                     , in sicer da se nobeni stroški ne obravnavajo kot državna pomoč“ (poudarek dodan). Komisija torej v zadevnih uvodnih izjavah ni niti potrdila niti ovrgla stališča Nemčije, da so nekatere naloge, vključno z nalogami v zvezi z varnostjo obratovanja, naloge, povezane s pristojnostmi javnega organa, temveč je navedla, da ji ni treba zavzeti stališča, saj bi bil ukrep dovoljen tudi, če bi se štel za pomoč.

                  (399)

                  Tretjič, Komisija navaja, da Splošno sodišče v točki 225 sodbe v zvezi z odločbo Komisije o letališču Leipzig Halle v nasprotju s trditvami Belgije ni potrdilo takega domnevnega stališča Komisije. Splošno sodišče je namreč povzelo uvodni izjavi 182 in 183 navedene odločbe Komisije, s čimer je opozorilo na njeno stališče, in ugotovilo, da po mnenju Komisije o tem vprašanju ni treba dokončno odločiti (in sicer, ali je treba sprejeti trditve nemških organov, da kritja zadevnih stroškov nikakor ni mogoče šteti za državno pomoč).

                  (400)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da se „storitve vzdrževanja“, kot so opredeljene s členoma 12 in 19 splošnih pogojev, priloženih pogodbi med Valonijo in družbo BSCA, in „storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh“, kot so opredeljene v členu 25 splošnih pogojev, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 5 z dne 10. marca 2006, štejejo za gospodarske storitve. Njihovo financiranje torej ni izključeno iz uporabe pravil o državni pomoči.

            (c)   Spremljanje in evidentiranje predvidenih letov in usmerjanje

                  (401)

                  Komisija v tem oddelku preuči, ali so lahko naslednje storitve, katerih izvajanje je bilo zaupano družbi BSCA in za katere ta prejema nadomestilo na podlagi aneksa št. 6 z dne 15. januarja 2008, izključene iz uporabe pravil o državni pomoči, ker niso gospodarske:

                              —

                              spremljanje in evidentiranje letov (144) ter načrtovanje letov (145),

                              —

                              usmerjanje (146).

                  (402)

                  Po mnenju Belgije (glej uvodno izjavo 240) so naloge spremljanja in evidentiranja letov, načrtovanja predvidenih letov in usmerjanja bistveni elementi varnosti v civilnem letalstvu ter torej ustrezajo nalogam javne oblasti, ker so temeljne sestavine varnosti na letališču.

                  (403)

                  Komisija meni, da so naloge, ki so predmet tega nadomestila, neločljivo povezane z gospodarsko dejavnostjo upravljavca letališča, družbe BSCA. Te naloge se ne morejo navezovati na varnostne naloge, opredeljene kot varstvo pred dejanji nezakonitega vmešavanja, niti na nobeno dejavnost, ki vključuje izvajanje pristojnosti javnega organa.

                  (404)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da so spremljanje in evidentiranje letov ter načrtovanje letov in usmerjanje gospodarske dejavnosti. Njihovo financiranje torej ni izključeno iz uporabe pravil o državni pomoči.

            6.1.1.3.
            Povečanje kapitala, ki ga je vpisala družba SOWAER

                  (405)

                  Ker je povečanje kapitala, zajeto v formalnem postopku preiskave, družba SOWAER vpisala v korist družbe BSCA leta 2002, to je po sodbi ADP (147), ni izključeno iz nadzora Komisije na področju državne pomoči (glej uvodno izjavo 346).

            6.1.2.   Selektivna prednost

                  (406)

                  Za presojo, ali državni ukrepi pomenijo pomoč, je treba ugotoviti, ali se s temi ukrepi upravičenemu podjetju dodeljuje prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi dobilo. Obstoj gospodarske prednosti je mogoče izključiti, kadar so zadevni ukrepi gospodarske transakcije, ki jih osebe javnega prava ali javni organi izvajajo pod običajnimi tržnimi pogoji (148). V tem primeru je treba ugotoviti, ali bi se v podobnih okoliščinah zasebni udeleženec na podlagi predvidljivih možnosti donosa, ne glede na vse dejavnike socialne narave oziroma regionalno ali sektorsko politiko, odločil sodelovati v enakih transakcijah kot subjekt, ki odobri ukrep (v nadaljnjem besedilu: merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu). Obstoj gospodarske prednosti je mogoče izključiti tudi, kadar so zadevni ukrepi finančna nadomestila, dodeljena zadevnim podjetjem, da se jim omogoči opravljati storitev splošnega gospodarskega pomena, če taka nadomestila izpolnjujejo kumulativne pogoje iz sodbe v zadevi Altmark
                      (149). Komisija bo v nadaljevanju zadevne ukrepe zaporedoma preučila z vidika pogojev iz sodbe zadevi Altmark in merila udeleženca v tržnem gospodarstvu.

            6.1.2.1.
            Uporaba meril iz sodbe v zadevi Altmark

                  (407)

                  Najprej je treba preučiti trditev Belgije, navedeno v oddelku 5.1.1.1(c)(ii), da subvencija za nekatere storitve, povezane z letališkimi dejavnostmi – tudi če je del teh storitev gospodarske narave –, ne pomeni prednosti za družbo BSCA na podlagi sodbe v zadevi Altmark
                      (150).

                  (408)

                  Kot je ugotovljeno v oddelku 6.1.1, Komisija meni, da del storitev, za katere se izplačuje subvencija, ni gospodarske narave (npr. gasilska in varnostna služba), in bo iz svoje preučitve izključila del subvencije za nadomestilo stroškov teh storitev.

                  (409)

                  Nasprotno pa Komisija meni, da je drugi del storitev, za katere se izplačuje subvencija, gospodarske narave, kot sta vzdrževanje in popravilo komercialno upravljane infrastrukture, ali še usmerjanje.

                  (410)

                  Komisija meni, da je Belgija storila očitno napako pri presoji, ker te storitve šteje za gospodarske storitve splošnega pomena. Kot je namreč opozorjeno v točki 47 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (151), pooblastitev podjetja za izvajanje „posebne naloge opravljanja javnih storitev“ pomeni zagotavljanje storitev, ki jih podjetje, če bi upoštevalo le lasten poslovni interes, ne bi opravljalo ali jih ne bi opravljalo v istem obsegu ali pod istimi pogoj. Komisija v točki 50 navedenega sporočila tudi meni, da morajo biti storitve, uvrščene med storitve splošnega gospodarskega pomena, namenjene državljanom ali biti v interesu celotne družbe. V obravnavani zadevi se opredeljene gospodarske storitve ne opravljajo v interesu državljanov, temveč družbi BSCA zgolj omogočajo zagotavljanje letališke storitve. Neločljivo so povezane z gospodarsko dejavnostjo upravljanja letališča.

                  (411)

                  Poleg tega družba BSCA ni bila izbrana po postopku v skladu s pogoji, opredeljenimi s četrtim merilom iz sodbe v zadevi Altmark.

                  (412)

                  Poleg tega Belgija ni dokazala, da je bil znesek subvencije določen na podlagi analize stroškov, ki bi jih imelo povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s sredstvi, da bi zadostilo zahtevam javne službe. Argumenti Belgije so namreč nezadostni:

                              —

                              Belgija navaja, da količniki iz sporočila, navedenega v uvodni izjavi 410, kažejo na učinkovito upravljanje družbe BSCA (glej uvodno izjavo 253), vendar ne navede vrste in vrednosti teh količnikov;

                              —

                              Belgija dodaja, da je bilo zaradi dobrega upravljanja leta 2009 mogoče pritegniti zasebne vlagatelje v okviru delne privatizacije družbe BSCA. Vendar Komisija poudarja, da so se vlagatelji za vstop v lastništvo družbe BSCA (pri čemer so dobili pravico veta pri pomembnih odločitvah) morda odločili zaradi obstoja pomoči, saj so tako lahko upali, da bo družba BSCA pritegnila veliko prometa in torej ustvarila velik dobiček, in ne zaradi dobrega upravljanja. Poleg tega je mogoče v zvezi s tem opozoriti, da lahko zasebni vlagatelji pridobijo deleže v slabo upravljanih družbah v upanju, da jih bodo postavili spet na noge, če imajo nadzor ali deljen nadzor nad zadevno družbo, kot v primeru zasebnega vlagatelja družbe BSCA, ki ima pravico veta pri pomembnih odločitvah.

                              —

                              prav tako ni mogoče zgolj na podlagi povečanja poslovnega prometa ali prometa na letališču Charleroi sklepati, da je letališče dobro upravljano, kot to počne Belgija (glej uvodno izjavo 254). To povečanje poslovnega prometa in prometa na letališču je lahko posledica pomoči, ki družbi BSCA omogoča, da letalskim prevoznikom ponudi zelo ugodne pogoje in tako pritegne promet.

                              —

                              nazadnje, trditev Belgije, da je „iz vzpostavljenega finančnega mehanizma […] razvidno, da je po definiciji nadomestilo, ki ga izplača družba BSCA, nižje od tržne cene za vse storitve, ki so ji zaupane, ker je to nadomestilo od leta 2006 navzgor omejeno za storitve, povezane s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja, od leta 2010 pa za storitve zagotavljanja varnosti“ (glej uvodno izjavo 255), prav tako ne dokazuje, da je družba BSCA učinkovito upravljana, temveč kvečjemu samo, da ni čezmernega nadomestila.

                  (413)

                  Skratka, vsaj prvo in četrto merilo iz sodbe v zadevi Altmark nista izpolnjeni. Komisija zato na podlagi sodbe v zadevi Altmark ne more izključiti, da subvencija Valonije za storitve, povezane z letališko dejavnostjo, pomeni prednost.

            6.1.2.2.
            Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu

                  (414)

                  Kar zadeva določitev subjekta, ki odobri ukrep, Komisija meni, da je treba ukrepe (i) Valonije kot lastnice zemljišča na letališkem območju na eni strani in (ii) družbe SOWAER, ki je pod izključnim nadzorom Valonije, kot državne lastnice letališkega območja, lastnice infrastrukture, zgrajene na letališkem območju, in nosilke nalog, za katere jo je pooblastila Valonija, na drugi strani, preučiti skupaj, ker spadajo v okvir iste dejavnosti in istega letališča. V teh okoliščinah se namreč zdi, da je družba SOWAER posrednica Valonije. Komisija bo zato pri ugotavljanju, ali se z ukrepi, opredeljenimi v oddelku 3.1, družbi BSCA dodeljuje gospodarska prednost ali ne, štela, da je subjekt, ki je odobril ukrep, celota, ki jo sestavljata Valonija in družba SOWAER (v nadaljnjem besedilu: Valonija-SOWAER ).

                  (415)

                  Komisija zato meni, da mora vse zaveze Valonije-SOWAER preučiti skupaj, ker se z njimi spreminjajo elementi finančnih pogojev koncesije (dajanje na voljo infrastrukture, vključno z oblikovanjem programa naložb in kritjem večjih popravil, koncesijska dajatev, subvencija za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, ker so gospodarske storitve) ter so skoraj sočasne in povezane.

                  (416)

                  Komisija bo torej uporabila merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu za štiri celote naslednjih ukrepov, sprejetih zaporedoma:

                              —

                              pogodba med družbama SOWAER in BSCA ter sprememba pogodbe med Valonijo in družbo BSCA z dne 29. marca 2002 (v nadaljnjem besedilu: pogodbi iz leta 2002);

                              —

                              odločitev valonske vlade z dne 3. aprila 2003 o izgradnji terminala z večjo zmogljivostjo, kot je bila prvotno predvidena (trije milijoni potnikov namesto dveh milijonov), in o predvideni večji zmogljivosti parkirišča za vozila (v nadaljnjem besedilu: odločitev o naložbah iz leta 2003);

                              —

                              pogodba o storitvah z dne 4. aprila 2006 med družbama SOWAER in BSCA ter sprememba pogodbe med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 (v nadaljnjem besedilu: pogodbi iz leta 2006);

                              —

                              sprememba pogodbe med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008 (v nadaljnjem besedilu: sprememba iz leta 2008).

                  (417)

                  Komisija bo uporabila merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu tudi za povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je družba SOWAER vpisala decembra 2002.

                  (418)

                  Če bodo ti ukrepi pomenili prednost, bo za vsakega posebej preučila, ali je ta prednost selektivna.

            (a)   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu za ukrepe v zvezi z dajanjem na voljo infrastrukture, vključno z uresničitvijo novih naložb in izvedbo večjih popravil, in dodelitvijo subvencije za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo
      (i)   Pogodbi iz leta 2002
      1.   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu
      (a)   Splošna načela, ki se uporabljajo za vse štiri ukrepe

                  (419)

                  Kot je opozorjeno v točki 51 letaliških smernic, mora analiza skladnosti z merilom udeleženca v tržnem gospodarstvu temeljiti na jasnih predhodnih možnostih prihodnjih donosov za subjekt, ki dodeli financiranje (152).

                  (420)

                  Komisija ugotavlja, da Valonija ni predložila nobenega poslovnega načrta, iz katerega bi bili razvidni pričakovani prihodnji donosi za Valonijo in/ali družbo SOWAER na podlagi naložb, načrtovanih ob sprejetju zavezujočih odločitev o njihovi uresničitvi. Neobstoj poslovnega načrta je znak, da Valonija in/ali družba SOWAER ob sprejetju ukrepov v korist družbe BSCA nista delovali v skladu z logiko udeleženca v tržnem gospodarstvu.

                  (421)

                  Komisija še ugotavlja, da se v poročilih, predloženih v podkrepitev odločitev valonske vlade, interes za te naložbe utemeljuje s pozitivnim učinkom razvoja letališča na gospodarstvo in zaposlovanje v Charleroiju in širši regiji (153). Vendar Komisija opozarja, da v skladu z ustaljeno sodno prakso premislekov v zvezi z regionalnim razvojem ni mogoče upoštevati pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu (154).

                  (422)

                  Komisija je kljub neobstoju poslovnega načrta Valonije in/ali družbe SOWAER preučila, ali je bila za celoto, ki jo sestavljata Valonija in družba SOWAER, neto sedanja vrednost vsake celote ukrepov, opredeljene v uvodni izjavi 416, pozitivna. Če je namreč neto sedanja vrednost ukrepa pozitivna, to pomeni, da je ukrep za zadevnega udeleženca dobičkonosen.

                  (423)

                  Neto sedanja vrednost je bila izračunana kot diskontirana vsota finančnih tokov (prihodki minus stroški), združenih za celoto Valonija-SOWAER, ki jih je bilo mogoče za posamezno celoto ukrepov pričakovati ob njeni odobritvi.

                  (424)

                  Diskontna stopnja, ki se je uporabila za izračun neto diskontirane vrednosti, je bila določena na podlagi stroška kapitala za subjekt, ki je ukrep odobril, ob njegovi odobritvi. Strošek kapitala subjekta so odvisni od njegove strukture financiranja, zlasti v smislu lastnih sredstev in dolgov. V obravnavni zadevi bistveni del stroškov, povezanih s projektom celote Valonija-SOWAER, izvira iz naložb, ki jih je financirala družba SOWAER. Iz tega razloga se je Komisija odločila, da bo strošek kapitala subjekta, ki je odobril ukrep, ocenila na podlagi stroška kapitala glede na bilančno strukturo družbe SOWAER, ki je izbrana struktura financiranja celote Valonija-SOWAER, in njenih pogojev za dostop do kapitalskih trgov.

            (b)   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu za pogodbi iz leta 2002

                  (425)

                  Valonija-SOWAER se je na podlagi pogodb iz leta 2002 odločila, da bo dala družbi BSCA v zameno za koncesijsko dajatev na voljo zemljišča in infrastrukturo letališča Charleroi, pri čemer se je zavezala, da bo to infrastrukturo razvila v skladu s programom naložb, priloženim pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, ter izvajala večja vzdrževalna dela in popravila, poleg tega bo družbi BSCA izplačevala subvencijo za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo.

                  (426)

                  Obratni hipotetični scenarij bi pomenil, da Valonija-SOWAER ne podpiše pogodb iz leta 2002 in se tako ne zaveže novim večjim naložbam niti ne dodeli subvencije za gasilsko in vzdrževalno službo. Komisija je predpostavila, da bi v tem obratnem hipotetičnem scenariju letališče tudi brez pomoči verjetno obratovalo še naprej, vendar v precej manjšem obsegu, saj so bile za bistveno povečanje prometa na letališču potrebne naložbe, predvidene s pogodbama iz leta 2002. Ta obratni hipotetični scenarij bi privedel do rahlo pozitivne neto diskontirane vrednosti, ki je ni mogoče oceniti z nobeno stopnjo zanesljivosti, zlasti ker bi bilo zelo težko oceniti, kakšen bi lahko bil pričakovani promet brez pogodb iz leta 2002 in zneskov koncesijske dajatve, ki jih je družba BSCA dobila od Valonije-SOWAER. Komisija je zato pri svojih izračunih neto diskontirane vrednosti predpostavila, da je neto diskontirana vrednost obratnega hipotetičnega scenarija nična. Če je na podlagi te predpostavke neto diskontirana vrednost pogodb iz leta 2002 negativna, to velja še toliko bolj, če je diskontirana vrednost obratnega hipotetičnega scenarija pozitivna. Gre torej za predpostavko, ki je za Valonijo-SOWAER in družbo BSCA ugodna.

            i.   Stroški in prihodki, upoštevani pri izračunu neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                  (427)

                  Komisija je za izračun neto diskontirane vrednosti pogodb iz leta 2002 za Valonijo-SOWAER določila stroške in prihodke Valonije-SOWAER, ki jih je bilo mogoče pričakovati zaradi teh pogodb, pri čemer je vključila:

                              —

                              za obdobje 2002–2015:

                                          —

                                          predvidljive stroške naložb (glej Preglednico 13) in gospodarskih storitev, ki naj bi jih izvedla družba SOWAER, ter del subvencije, ki jo Valonija izplačuje za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, in ki se izplačuje za gospodarske storitve;

                                          —

                                          predvidljive prihodke iz koncesijske dajatve, ki družba BSCA plačuje družbi SOWAER;

                              —

                              za obdobje 2016–2040:

                                          —

                                          vrednosti pričakovanih denarnih tokov projekta po letu 2015. Vrednost finančnih tokov projekta po letu 2015 je bila ocenjena z uporabo metode neskončne rasti z 2-odstotno stopnjo rasti, ki izraža pričakovano stopnjo inflacije v navedenem obdobju (155).

                  (428)

                  Ti podatki temeljijo na napovedih, ki sta jih imeli Valonija in družba SOWAER na voljo leta 2002, zlasti glede prometa in stroškov. Komisija torej ni upoštevala zvišanj stroškov programa naložb, ki jih ob odločitvi za začetek programa aprila 2002 ni bilo mogoče predvideti (npr. zvišanje cen v gradbeništvu in stroškov, povezanih s težavami s stabilnostjo tal, ki ob pripravi programa naložb niso bile predvidene).

                  (429)

                  Komisija prav tako ni upoštevala vrednosti zemljišč in infrastrukture pri izračunu neto sedanje vrednosti, tako pri izračunu po scenariju sklenitve pogodb iz leta 2002 kot pri izračunu po obratnem hipotetičnem scenariju. Izračun neto sedanje vrednosti namreč temelji na pričakovanih prihodnjih denarnih tokovih v letu 2002.

                  (430)

                  Nazadnje, niso se upoštevali morebitni kapitalski dobički ali dobički iz dividend, ki jih je družba SOWAER prejela na podlagi udeležbe v kapitalu družbe BSCA. Kot je namreč pojasnilo Sodišče (156), je treba „[z]a presojo, ali državni ukrep pomeni državno pomoč, ugotoviti, ali je upravičeno podjetje dobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo. V okviru te preučitve mora nacionalno sodišče opredeliti običajno plačilo za zadevne storitve“. Komisija meni, da v obravnavani zadevi dajanje na voljo infrastrukture po ceni, ki je nižja od tržne, pomeni prednost za družbo BSCA, tudi če družba SOWAER upa, da bo svojo izgubo povrnila s povečanjem vrednosti kapitala, ki ga ima v lasti, ali s prejetimi dividendami. Komisija poleg tega opozarja na učinke na konkurenco na podlagi pristopa, pri katerem bi se upoštevali morebitni kapitalski dobički ali dobički iz dividend. V skrajnem primeru bi ta scenarij pomenil, da lahko javni organ zahteva nično koncesijsko dajatev od letališča, katerega delničar bi bil (če bi se ta organ lahko nadejal dividend in/ali povečanja vrednosti svojih delnic), ne da bi se to štelo za pomoč. Tako bi lahko zadevno letališče letalskim prevoznikom ponudilo zelo nizke cene in s tem povzročilo izkrivljanje konkurence zlasti v primerjavi z zasebnimi letališči.

                  (431)

                  V spodnji preglednici so navedeni stroški gospodarskih naložb, ki jih je Komisija upoštevala pri izračunu neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002.
                  Komisija je pri pripravi te preglednice izhajala iz programa naložb, predvidenega za letališče Charleroi, ki je bil priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA z dne 15. aprila 2002. Čeprav je ta program priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA z dne 15. aprila 2002, v njem niso opredeljene naložbe, ki jih je bilo treba na dan 15. aprila 2002 še izvesti, temveč naložbe, ki bi morale biti izvedene od 1. januarja 2001 ali jih je še treba izvesti. Komisija je za opredelitev naložb, ki jih je bilo treba na dan 15. aprila 2002 še izvesti, je naložbe, predvidene leta 2001 in leta 2002 (157), prenesla v leto 2002 in od tega seštevka odštela naložbe, ki so bile do 15. aprila 2002 (158) že izvedene.

                     Preglednica 13

                     Stroški naložb, ki jih je bilo treba na dan 15. aprila 2002 še izvesti

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2002 + 2003 + 2004

                              Razlastitev (bilanca prve faze)

                              0,55

                              0,00

                              0,00

                              0,55

                              Nakup novih zemljišč

                              3,59

                              0,00

                              0,00

                              3,59

                              Končna bilanca za nova zemljišča

                              0,00

                              0,00

                              0,94

                              0,94

                              Prenova SABCA

                              1,39

                              0,00

                              0,00

                              1,39

                              Obračun, poravnava in razno

                              1,12

                              0,00

                              0,00

                              1,12

                              Vmesni seštevek

                              6,64

                              0,00

                              0,94

                              7,59

                              Prenova tehničnih in upravnih prostorov

                              1,55

                              0,00

                              0,00

                              1,55

                              Ograditev letališkega območja

                              0,27

                              0,00

                              0,00

                              0,27

                              Priletne luči in osvetlitev vozne steze

                              0,42

                              0,00

                              0,00

                              0,42

                              Popravilo odtočnih jarkov

                              0,27

                              0,00

                              0,00

                              0,27

                              Razširitev polnilnega otoka za kerozin

                              0,27

                              0,00

                              0,00

                              0,27

                              Odstranjevanje odpadkov

                              0,12

                              0,00

                              0,00

                              0,12

                              Popravilo južne vozne steze

                              0,50

                              0,00

                              0,00

                              0,50

                              Pokopališče letal

                              0,03

                              0,00

                              0,00

                              0,03

                              Sistem za odkrivanje požara v podzemnem parkirišču za vozila potnikov

                              0,17

                              0,00

                              0,00

                              0,17

                              Odvodnjavanje in čiščenje odpadne vode

                              5,18

                              0,00

                              0,00

                              5,18

                              Elektroenergetska in telekomunikacijska oprema

                              2,01

                              0,00

                              0,00

                              2,01

                              Servisni predor

                              0,74

                              0,45

                              0,00

                              1,19

                              Oskrbovalna pot

                              0,00

                              0,00

                              0,82

                              0,82

                              Nasipi na letališkem območju

                              6,20

                              1,86

                              0,62

                              8,68

                              Podaljšanje vzletno-pristajalne steze

                              9,92

                              2,48

                              0,00

                              12,39

                              Severna vozna steza in odletna pot

                              2,48

                              3,72

                              1,02

                              7,21

                              Parkirišče za letala in polnilna ploščad

                              4,96

                              2,48

                              0,00

                              7,44

                              Navigacijska podpora

                              0,00

                              0,50

                              3,07

                              3,57

                              Podpora v hangarju za gorivo

                              0,25

                              1,61

                              0,00

                              1,86

                              Kontrolni stolp

                              0,00

                              0,25

                              0,25

                              0,50

                              Poslovne zgradbe + skladišča

                              0,00

                              0,25

                              2,13

                              2,38

                              Vmesni seštevek

                              35,33

                              13,58

                              7,91

                              56,82

                              Novi terminal

                              12,64

                              12,39

                              2,97

                              28,01

                              SKUPAJ

                              54,62

                              25,98

                              11,82

                              92,42

                        Komisija je nato obdržala samo tisti del teh naložb, ki je po njenem mnenju povezan z gospodarskimi dejavnostmi. Tako so bili izključeni:

                              —

                              ograditev dela letališkega območja, kamor potniki vstopijo po policijskih kontrolah in kjer so med drugim letala (glej pojasnila v uvodni izjavi 365),

                              —

                              kontrolni stolp (glej pojasnila v uvodni izjavi 365),

                              —

                              7 % stroškov naložb, povezanih z novim terminalom (glej pojasnila v uvodni izjavi 366).

                        Komisija je prišla do naslednjega načrta naložb:

                     Preglednica 14

                     Stroški gospodarskih naložb, ki jih je Komisija upoštevala pri izračunu neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                              (v milijonih EUR)

                              Gospodarski delež (%)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2002 + 2003 + 2004

                              Razlastitev (bilanca prve faze)

                              100

                              0,55

                              0,00

                              0,00

                              0,55

                              Nakup novih zemljišč

                              100

                              3,59

                              0,00

                              0,00

                              3,59

                              Končna bilanca za nova zemljišča

                              100

                              0,00

                              0,00

                              0,94

                              0,94

                              Prenova SABCA

                              100

                              1,39

                              0,00

                              0,00

                              1,39

                              Obračun, poravnava in razno

                              100

                              1,12

                              0,00

                              0,00

                              1,12

                              Vmesni seštevek

                              6,64

                              0,00

                              0,94

                              7,59

                              Prenova tehničnih in upravnih prostorov

                              100

                              1,55

                              0,00

                              0,00

                              1,55

                              Ograditev letališkega območja

                              0

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Priletne luči in osvetlitev vozne steze

                              100

                              0,42

                              0,00

                              0,00

                              0,42

                              Popravilo odtočnih jarkov

                              100

                              0,27

                              0,00

                              0,00

                              0,27

                              Razširitev polnilnega otoka za kerozin

                              100

                              0,27

                              0,00

                              0,00

                              0,27

                              Odstranjevanje odpadkov

                              100

                              0,12

                              0,00

                              0,00

                              0,12

                              Popravilo južne vozne steze

                              100

                              0,50

                              0,00

                              0,00

                              0,50

                              Pokopališče letal

                              100

                              0,03

                              0,00

                              0,00

                              0,03

                              Sistem za odkrivanje požara v podzemnem parkirišču za vozila potnikov

                              100

                              0,17

                              0,00

                              0,00

                              0,17

                              Odvodnjavanje in čiščenje odpadne vode

                              100

                              5,18

                              0,00

                              0,00

                              5,18

                              Elektroenergetska in telekomunikacijska oprema

                              100

                              2,01

                              0,00

                              0,00

                              2,01

                              Servisni predor

                              100

                              0,74

                              0,45

                              0,00

                              1,19

                              Oskrbovalna pot

                              100

                              0,00

                              0,00

                              0,82

                              0,82

                              Nasipi na letališkem območju

                              100

                              6,20

                              1,86

                              0,62

                              8,68

                              Podaljšanje vzletno-pristajalne steze

                              100

                              9,92

                              2,48

                              0,00

                              12,39

                              Severna vozna steza in odletna pot

                              100

                              2,48

                              3,72

                              1,02

                              7,21

                              Parkirišče za letala in polnilna ploščad

                              100

                              4,96

                              2,48

                              0,00

                              7,44

                              Navigacijska podpora

                              100

                              0,00

                              0,50

                              3,07

                              3,57

                              Podpora v hangarju za gorivo

                              100

                              0,25

                              1,61

                              0,00

                              1,86

                              Kontrolni stolp

                              0

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Poslovne zgradbe + skladišča

                              100

                              0,00

                              0,25

                              2,13

                              2,38

                              Vmesni seštevek

                              35,06

                              13,34

                              7,66

                              56,06

                              Novi terminal

                              93

                              11,76

                              11,53

                              2,77

                              26,05

                              SKUPAJ

                              53,46

                              24,86

                              11,37

                              89,69

                        Po izračunih Komisije so prvotno predvidene naložbe v gospodarske dejavnosti znašale 89 690 000 EUR, to je 97 % prvotno predvidenih naložb.

                  (432)

                  Tem naložbam je treba dodati stroške vzdrževanja in stroške za tekoče poslovanje družbe SOWAER, ki jih je mogoče pripisati gospodarskim dejavnostim letališča Charleroi, kot so predvideni s pogodbo med Valonijo in družbo SOWAER (159). Ker se je 97 % prvotno predvidenih naložb nanašalo na gospodarske dejavnosti (160), je Komisija stroške vzdrževanja in stroške za tekoče poslovanje, navedene na strani 10 poslovnega načrta družbe SOWAER, priloženega sklepu Valonije z dne 23. maja 2001, pomnožila z 0,97. V zvezi s stroški za tekoče poslovanje Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložila Valonija, meni, da je mogoče 29 % stroškov letališč Charleroi in Liège pripisati letališču Charleroi.

                     Preglednica 15

                     Seštevek stroškov vzdrževanja (A) in stroškov za tekoče poslovanje (B) družbe SOWAER, ki jih je mogoče pripisati gospodarskim dejavnostim letališča Charleroi

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              A

                              0,84

                              0,84

                              0,84

                              1,56

                              1,56

                              1,56

                              1,56

                              1,56

                              2,41

                              2,41

                              2,41

                              2,41

                              2,41

                              2,41

                              B

                              0,47

                              0,48

                              0,49

                              0,50

                              0,51

                              0,52

                              0,53

                              0,54

                              0,55

                              0,56

                              0,57

                              0,58

                              0,60

                              0,61

                              A + B

                              1,31

                              1,32

                              1,33

                              2,06

                              2,07

                              2,08

                              2,09

                              2,10

                              2,96

                              2,97

                              2,98

                              2,99

                              3,00

                              3,01

                  (433)

                  Dodati je treba tudi del subvencije za gasilsko in vzdrževalno službo, ki ga je mogoče pripisati gospodarskim dejavnostim. Komisija meni, da je 10 % izdatkov, povrnjenih s subvencijo za gasilsko in vzdrževalno službo, kot so navedeni v poslovnem načrtu družbe BSCA za leto 2002, gospodarske narave.

                     Preglednica 16

                     Del subvencije za gasilsko in vzdrževalno službo, ki ga je mogoče pripisati gospodarskim dejavnostim

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              0,33

                              0,34

                              0,35

                              0,39

                              0,40

                              0,44

                              0,44

                              0,48

                              0,49

                              0,50

                              0,51

                              0,52

                              0,53

                              0,54

                  (434)

                  Komisija je za določitev denarnih odlivov, ki jih je treba upoštevati pri izračunu neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002, torej seštela zadnje postavke iz Preglednice 14, Preglednice 15 in Preglednice 16.

                     Preglednica 17

                     Denarni odlivi do leta 2015, ki jih je Komisija upoštevala za izračun neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              55,10

                              26,53

                              13,05

                              2,45

                              2,47

                              2,52

                              2,53

                              2,58

                              3,44

                              3,46

                              3,48

                              3,50

                              3,52

                              3,54

                  (435)

                  Za izračun neto sedanje vrednosti projekta je treba določiti pričakovane prihodke. Te pričakovane prihodke sestavlja variabilni del koncesijske dajatve družbe BSCA, kot je določena s členom 11.1 pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, to je 35 % prihodkov iz letalske dejavnosti družbe BSCA, in katere zgornja meja se je sčasoma spreminjala. Glede na napovedi prihodkov iz letalske dejavnosti je bilo mogoče pričakovati, da bo variabilna dajatev navzgor omejena do leta 2015. Ta zgornja meja je leta 2002 znašala 883 689 EUR, pri čemer naj bi se ta znesek do leta 2006 zviševal za 2 % na leto, nato pa naj bi leta 2007 znašal 2 651 067 EUR, pri čemer naj bi se tudi ta znesek zviševal za 2 % na leto. Od leta 2015 je pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 določala ponovni pregled teh zneskov. Komisija je predpostavljala, da bo ta zgornja meja od leta 2015 odpravljena (če bi Komisija predpostavljala, da se bo zgornja meja ohranila tudi po letu 2015, bi dobila nižjo neto diskontirano vrednost ukrepa).

                     Preglednica 18

                     Denarni prilivi do leta 2015, ki jih je Komisija upoštevala za izračun neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              0,88

                              0,90

                              0,92

                              0,94

                              0,96

                              2,65

                              2,70

                              2,76

                              2,81

                              2,87

                              2,93

                              2,99

                              3,05

                              3,11

                  (436)

                  Komisija je izračunala neto denarne tokove (prilivi minus odlivi), ki jih je upoštevala za izračun neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002, pri čemer je razlikovala med zadnjo postavko iz Preglednice 18 in Preglednice 17.

                     Preglednica 19

                     Neto denarni tokovi (prilivi minus odlivi) do leta 2015, ki jih je Komisija upoštevala za izračun neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                              (v milijonih EUR)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              – 54,21

                              – 25,63

                              – 12,13

                              – 1,52

                              – 1,51

                              0,13

                              0,17

                              0,18

                              – 0,63

                              – 0,59

                              – 0,56

                              – 0,52

                              – 0,48

                              – 0,44

            (ii)   Diskontna stopnja, upoštevana za izračun neto diskontirane vrednosti ukrepa iz leta 2002

                  (437)

                  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 424, je Komisija za določitev diskontne stopnje ocenila tehtani povprečni strošek kapitala družbe SOWAER ob odobritvi ukrepa. Ta ocena je temeljila na naslednjih podatkih in predpostavkah:

                              —

                              30-odstotnem finančnem vzvodu družbe SOWAER (161) in torej 23-odstotnem deležu dolga pri financiranju (rD);

                              —

                              strošku dolga pred obdavčitvijo (kD), enakemu tehtanemu povprečnemu strošku dolga pred obdavčitvijo družbe SOWAER v letu 2002, to je med 4,9 % in 5,5 %;

                              —

                              premiji za tveganje (Δk) v višini 5,51 % (162);

                              —

                              količniku beta (163) med 0,91 in 1,23 (164);

                              —

                              kar zadeva strošek lastniškega kapitala, strošku pred obdavčitvijo kapitala, vloženega brez tveganja (rf), med 5,16 % in 5,37 % (165);

                              —

                              davčni stopnji v višini (t) 40,2 %.

                        Komisija lahko na podlagi teh podatkov in predpostavk izračuna tehtani povprečni strošek kapitala (C), in sicer na podlagi naslednje standardne formule:
                  C = (1 – rD) × kE + rD × kD

                  kjer so stroški kapitala (kE) dobljeni z modelom ocenjevanja dolgoročnih sredstev (CAMP, Capital Asset Pricing Model) na podlagi formule:
                  kE = rf + β × Δk
                  Komisija na podlagi te formule in zgoraj navedenih predpostavk meni, da je 9-odstotna diskontna stopnja razumna.

            i.   Rezultat izračuna neto diskontirane vrednosti

                  (438)

                  Neto denarni tokovi, navedeni v Preglednice 19, diskontirani po 9-odstotni stopnji, predstavljajo neto diskontirano vrednost v višini –83,7 milijona EUR.

                  (439)

                  Za izračun neto diskontirane vrednosti med celotnim trajanjem koncesije je treba projektu v letu 2015 pripisati končno vrednost. Pri tem se od leta 2015 predpostavlja denarni tok, ki je enak povprečnemu denarnemu toku v obdobju 2013–2015, povečanem za 2 % na leto. Ker se predpostavlja, da je zgornja meja za variabilni del koncesijske dajatve od leta 2016 odpravljena, je treba upoštevati vrednosti denarnih tokov brez zgornje meje v obdobju 2013–2015. Komisija je na podlagi teh predpostavk izračunala, da je mogoče končno vrednost projekta v letu 2015 oceniti na 8,07 milijona EUR.

                  (440)

                  Neto diskontirana vrednost ukrepa iz leta 2002 znaša –75,63 milijona EUR. Ker je ta neto diskontirana vrednost negativna, Komisija sklepa, da pogodbi iz leta 2002 torej ne izpolnjujeta merila zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu in družbi BSCA zagotavljata prednost pred konkurenti.

            2.   Selektivnost

                  (441)

                  Valonija-SOWAER se je na podlagi pogodb iz leta 2002 odločila, da bo dala družbi BSCA na voljo zemljišča in infrastrukturo letališča Charleroi, pri čemer se je zavezala, da bo to infrastrukturo razvila v skladu s programom naložb, priloženim pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, ter izvedla večja vzdrževalna dela in popravila, poleg tega pa bo družbi BSCA izplačevala subvencijo za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, v zameno za koncesijsko dajatev, nižjo od tiste, ki bi jo zahteval zasebni udeleženec v tržnem gospodarstvu.

                  (442)

                  Komisija ugotavlja, da je bil ukrep odobren izključno družbi BSCA.

                  (443)

                  Po mnenju Belgije (166) seveda ni nikakršne diskriminacije na ravni Valonije, kar zadeva subvencijo za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo (167). Poleg tega po navedbah Belgije naloge, povezane z varnostjo in varovanjem na letališčih, ki pripadajo Flandriji, izvaja slednja.

                  (444)

                  Vendar Komisija pripominja naslednje.

                  (445)

                  Najprej, ker prednost izhaja iz dejstva, da je koncesijska dajatev nižja od tiste, ki bi jo za uporabo infrastrukture, zagotavljanje storitev in subvencijo zahteval zasebni udeleženec, je treba preučiti, ali je z ukrepom družbi BSCA dodeljena selektivna prednost. V okviru tega zgolj dejstvo, da Valonija nediskriminatorno izplačuje subvencijo tudi drugim letališčem, ki jih upravlja, ne zadošča. Dokazati bi bilo treba, da je Valonija odobrila enak ukrep tudi drugim letališčem, ki jih upravlja, pri čemer je soglašala z dajatvijo, nižjo od tržne, pod enakimi pogoji, kot so bili odobreni družbi BSCA. Belgija tega ni dokazala.

                  (446)

                  Tudi če bi Belgija to lahko dokazala, Komisija opozarja, da bi bila s takim ukrepom družbi BSCA še vedno dodeljena selektivna prednost, saj bi tak ukrep koristil natančno določeni gospodarski panogi (in sicer panogi upravljanja letališč) in torej ne bi bil splošen ukrep (168). Zlasti upravljavci drugih načinov prevoza niso deležni take prednosti.

                  (447)

                  Komisija zato sklepa, da je z ukrepom družbi BSCA dodeljena selektivna prednost.

            (iii)   Odločitev o naložbah iz leta 2003
      1.   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu

                  (448)

                  Valonija bi se lahko zadovoljila s programom iz leta 2002. Odločitvi iz aprila 2003 torej ustreza obratni hipotetični scenarij, po katerem bi zadostoval program naložb, priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA. Stroški odločitve za naložbo iz leta 2003 za Valonijo-SOWAER torej ustrezajo dodatnim stroškom poleg stroškov, predvidenih v „programu naložb“ iz leta 2002.

                  (449)

                  Za preučitev, ali bi udeleženec na trgu sprejel odločitev o naložbah iz leta 2003, je treba ugotoviti, ali je neto sedanja vrednost ukrepa iz leta 2003 pozitivna.

                  (450)

                  Razlike med načrtom iz leta 2003 in leta 2002 se hkrati nanašajo na napovedi v smislu naložb in na pričakovano število potnikov.

                  (451)

                  Kar zadeva naložbe, Komisija opozarja na razliko za postavki „novi terminal“ in „parkirišče“ tako v smislu zneskov kot tudi datumov naložb. Naložbi v parkirišče in terminal sta bili zvišani leta 2002 v prvotnem načrtu naložb oziroma leta 2004 v načrtu naložb iz leta 2003. Komisija torej ugotavlja, da je v smislu naložb med obema načrtoma dveletni razmik. Poleg tega Komisija na podlagi informacij, ki jih je poslala Belgija, meni, da je gospodarski del naložb v parkirišče in terminal 93-odstoten. Znesek dodatnih naložb na podlagi ukrepa iz leta 2003 torej ustreza naslednji primerjavi:

                     Preglednica 20

                     Znesek dodatnih naložb v razmiku dveh let na podlagi ukrepa iz leta 2003

                              (v milijonih EUR)

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              Novi terminal

                              1,6

                              14

                              17

                              9,4

                              –

                              Parkirišče za vozila

                              0,8

                              6

                              6

                              5

                              1,2

                              Skupaj

                              2,4

                              20

                              23

                              14,4

                              1,2

                              gospodarski del

                              2,23

                              18,60

                              21,39

                              13,39

                              1,12

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              Naložbe v skladu z načrtom za obdobje 2001–2002

                              0,23

                              11,53

                              11,53

                              2,77

                              0,00

                              Znesek dodatnih naložb (v razmiku dveh let)

                              2,00

                              7,07

                              9,86

                              10,63

                              1,12

                  (452)

                  Kar zadeva potniški promet, Komisija opozarja na razliko med ravnjo potnikov v letu 2003, pričakovano leta 2002 (1,47 milijona) in leta 2003 (1,7 milijona). Meni torej, da se je pričakovalo, da bo z dodatnimi naložbami pridobljenih 16 % več potnikov (1,7/1,47) v celotnem obdobju. S tem presežkom potnikov naj se ne bi ustvaril presežek prihodkov v obdobju 2003–2015, ker se pričakuje, da bo zgornja meja variabilne koncesijske dajatve za ta leta že dosežena. Vendar to povečanje prometa vpliva na prihodke od leta 2016 in torej na končno vrednost letališča leta 2015.

                  (453)

                  Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 424, je Komisija za določitev diskontne stopnje ocenila tehtani povprečni strošek kapitala družbe SOWAER ob odobritvi ukrepa. Ta ocena je temeljila na naslednjih podatkih in predpostavkah:

                              —

                              30-odstotnem finančnem vzvodu družbe SOWAER (169) in torej 23-odstotnem deležu dolga pri financiranju (rD);

                              —

                              strošku dolga pred obdavčitvijo (kD), enakem tehtanemu povprečnemu strošku dolga pred obdavčitvijo družbe SOWAER v letu 2002, to je med 4,9 % in 5,5 %,

                              —

                              premiji za tveganje (Δk) v višini 5,64 % (170),

                              —

                              količniku beta med 0,91 in 1,25 (170),

                              —

                              kar zadeva strošek lastniškega kapitala, strošku pred obdavčitvijo kapitala, vloženega brez tveganja (rf), med 4,3 % in 4,7 % (171),

                              —

                              davčni stopnji v višini (t) 33,99 %.

                        Komisija lahko na podlagi teh podatkov in predpostavk izračuna tehtani povprečni strošek kapitala (C), in sicer na podlagi naslednje standardne formule:
                  C = (1 – rD) × kE + rD × kD

                  kjer so stroški kapitala (kE) dobljeni z modelom ocenjevanja dolgoročnih sredstev (CAMP, v Capital Asset Pricing Model) na podlagi formule:
                  kE = rf + β × Δk
                  Komisija na podlagi te formule in zgoraj navedenih predpostavk meni, da je 9,5-odstotna diskontna stopnja razumna.

                  (454)

                  Ob upoštevanju naložb v obdobju 2003–2007 in pričakovanih prihodkov v obliki končne vrednosti leta 2015 izračun neto diskontirane vrednosti, ki temelji na povprečnem tehtanem strošku kapitala v višini 9,5 %, pokaže vrednost –19,81 milijona EUR. Odločitev o naložbah iz leta 2003 tako kot tista iz leta 2002 torej ne izpolnjuje merila udeleženca v tržnem gospodarstvu.

            2.   Selektivnost

                  (455)

                  Komisija ugotavlja, da je bil ukrep odobren izključno družbi BSCA. Komisija zato sklepa, da je z ukrepom družbi BSCA dodeljena selektivna prednost.

            (iv)   Pogodbi iz leta 2006

                  (456)

                  S pogodbama iz leta 2006:

                              —

                              je bil spremenjen obseg storitev, za katere družba BSCA prejema subvencijo od Valonije, in uvedena je bila zgornja meja za to subvencijo,

                              —

                              so bili spremenjeni pogoji za izračun variabilnega zneska koncesijske dajatve, pri čemer se je zgornja meja ohranila na ravni, ki je bila določena s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002.

                  (457)

                  Kar zadeva pričakovane stroške ukrepov iz leta 2006, so z uvedbo zgornje meje subvencije Valonije ukrepi iz leta 2006 omogočili, tudi s predhodnega vidika, omejitev zvišanja subvencije in tako zmanjšanje stroškov celote Valonija/SOWAER v primerjavi s prejšnjim stanjem.

                  (458)

                  Kar zadeva pričakovane prejemke na podlagi ukrepov iz leta 2006, je treba navesti, da je bilo po navedbah Belgije odločeno o spremembi pogojev za izračun variabilnega zneska koncesijske dajatve, tako da družbe, upravljavke letališč (torej družba BSCA), ki so dobile pravico do določanja višine letaliških pristojbin, ne morejo znižati pristojbine, ki se plačuje družbi SOWAER (ta pristojbina je bila dotlej odvisna od višine letaliških pristojbin). Po navedbah Belgije družbi SOWAER in BSCA nista hoteli, da bi se s pogodbama iz leta 2006 spremenilo finančno ravnovesje, določeno s pogodbama iz leta 2002. Iz tega razloga:

                              —

                              zgornja meja ukrepov ostane nespremenjena;

                              —

                              je uvedena zaščitna klavzula, ki določa „da si bosta stranki v izjemnih okoliščinah ali ob zakonski spremembi […], na katere stranki ne moreta vplivati in s katerimi bi se lahko korenito spremenili finančni pogoji pogodbe v škodo ene od strank […], v dogovoru z Valonijo pravično prizadevali za spremembe pogodbe, da bi vzpostavili ponovno ravnovesje svojih vzajemnih obveznosti in obenem ohranili svoje interese“.

                  (459)

                  Komisija meni, da je bilo dejansko razumno, da je družba SOWAER pri družbi BSCA dosegla spremembo pogojev za izračun variabilnega zneska koncesijske dajatve, tako da družba BSCA ne bi mogla spremeniti višine variabilnega zneska koncesijske dajatve z znižanjem letališke pristojbine (172). Poleg tega Komisija ugotavlja, da je bila brez tovornega prometa zgornja meja, uvedena z ukrepi iz leta 2006, leta 2006 dosežena pri 637 689 potnikih in leta 2007 pri 1 737 378 potnikih, čeprav je letališče Charleroi že leta 2006 imelo 2 170 000 potnikov. Zato bi morala ohranitev zgornje meje variabilnega zneska koncesijske dajatve na nespremenjeni ravni omogočiti ohranitev višine prihodkov družbe SOWAER. V primeru izjemnih okoliščin, zaradi katerih bi se variabilni znesek koncesijske dajatve znižal, bi lahko družba SOWAER pri družbi BSCA znova dosegla spremembe za ponovno vzpostavitev ravnovesja vzajemnih obveznosti. Z ukrepi iz leta 2006 se torej ne bi smeli a priori znižati prihodki celote Valonija/SOWAER.

                  (460)

                  Ukrepi iz leta 2006 bi torej morali a priori omogočiti omejitev stroškov celote Valonija/SOWAER (glej uvodno izjavo 457), da bi se ohranili njeni prihodki (glej uvodno izjavo 459). Komisija na podlagi tega sklepa, da so ti ukrepi v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zato ne pomenijo državne pomoči. Ta ukrep je torej izključen iz nadaljnje preučitve.

            (v)   Sprememba pogodbe med Valonijo in družbo BSCA iz leta 2008

                  (461)

                  S spremembo pogodbe med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008 je bila uvedena zaveza Valonije, da bo nove gospodarske storitve (usmerjanje itd.) krila s subvencijo za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo. Prej je te dejavnosti Valonija krila neposredno.

                  (462)

                  Po mnenju Belgije je bil ta prenos pristojnosti v interesu celota Valonija/SOWAER, čeprav se je zavezala h kritju pripadajočih stroškov, saj je lahko pričakovala znižanje stroškov, ker bo te storitve zagotavljala družba BSCA, namesto da jih bo zagotavljala neposredno Valonija.

                  (463)

                  Belgija v podkrepitev svojega stališča navaja obrazložitev osnutka odredbe (173), s katero so bile naloge, povezane z varnostjo in varovanjem, prenesene na družbo BSCA, in poročilo valonskega parlamenta z dne 6. decembra 2007 o tej odredbi.

                  (464)

                  V obrazložitvi navedenega osnutka odredbe so opisani cilji prenosa nalog, povezanih z varnostjo in varovanjem, na družbe za upravljanje valonskih letališč, in sicer:

                              —

                              ustvarjanje ekonomij obsega;

                              —

                              zagotovitev donosnosti naložb, ki jih je odobrila Valonija;

                              —

                              večja odgovornost upravljavskih družb na področju upravljanja in financiranja izvajanja operativnih nalog;

                              —

                              davčna optimizacija storitev, ki jih zagotavljajo navedene hčerinske družbe.

                  (465)

                  V zvezi s slednjim je Belgija pojasnila, da gre za povračilo DDV za storitve podizvajalca, družbe BSCA-Security (za naloge, povezane z varnostjo), ki ga Valonija v nasprotju z družbo BSCA ni mogla povrniti.

                  (466)

                  Belgija navaja tudi poročilo (174) valonskega parlamenta v zvezi z osnutkom odredbe, v kateri minister za stanovanjska vprašanja, promet in prostorski razvoj valonske regije navaja, da:

                              —

                              skupni potencialni dobiček enotnega upravljanja (175) za valonski proračun do leta 2015 znaša med 12 milijoni EUR (predpostavka ob nespremenjeni politiki) in 32 milijoni EUR (predpostavka v primeru novih zaposlitev namesto podizvajanja);

                              —

                              kar zadeva DDV, bodo nove strukture omogočile povračilo DDV (to je 21 % od 7 milijonov EUR vsako leto).

                  (467)

                  Nazadnje, po navedbah Belgije se storitve, povezane z varnostnimi pregledi, močno razlikujejo glede na del dneva ali letni čas, odvisno od števila potnikov na letališču. Ko je bila za te naloge odgovorna Valonija, je morala zagotavljati stalno prisotnost tudi ob zmanjšani dejavnosti, saj je bila po njenih navedbah v to prisiljena na podlagi valonskega zakona o javnih uslužbencih. Nasprotno pa je bil delovni čas zaposlenih v družbi BSCA in njeni podizvajalki, družbi BSCA-Security, prilagodljiv glede na dejavnost letališča.

                  (468)

                  Komisija meni, da bi preudaren udeleženec v tržnem gospodarstvu dejansko lahko prosil družbo BSCA, naj ga razbremeni teh dejavnosti, tako da bi ji povrnil nastale stroške (namesto da bi še naprej sam izvajal te dejavnosti), ker je lahko pričakoval znižanje teh stroškov. Belgija je predložila zadostne dokaze, da je bilo od ukrepa mogoče pričakovati tako znižanje stroškov. Komisija na podlagi tega sklepa, da ukrep izpolnjuje merilo zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu in zato ni državna pomoč. Ta ukrep je torej izključen iz nadaljnje preučitve.

            (b)   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu za povečanje kapitala, ki ga je družba SOWAER vpisala decembra 2002

                  (469)

                  Družba SOWAER je 3. decembra 2002 vložila 3 808 660 EUR v nakup 6 143 delnic družbe BSCA, kar je predstavljalo 49,23 % kapitala BSCA, to je po ceni 620 EUR na delnico.

                  (470)

                  Svetovalna družba Deloitte & Touche je v analizi poslovnega načrta iz leta 2002 navedla, da je Valonija-SOWAER ravnala kot preudaren vlagatelj, saj naj bi s sredstvi, vloženimi v družbo BSCA, ustvarila 27-odstotno donosnost naložbe glede na pričakovane rezultate družbe BSCA v obdobju 2001–2010 (176).

                  (471)

                  Po izračunih Komisije, ki temeljijo na poslovnem načrtu družbe BSCA iz leta 2001, je neto sedanja vrednost družbe BSCA po kapitalski injekciji znašala 65,6 milijona EUR. Ob upoštevanju skupnega števila delnic po kapitalski injekciji ta neto sedanja vrednost ustreza vrednosti 5 287 EUR na delnico, kar je znatno več od plačane cene v višini 620 EUR na delnico.

                  (472)

                  To torej kaže, da je povečanje kapitala, ki ga je družba SOWAER vpisala decembra 2002, v skladu z načelom zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu. Vendar Komisija ne more izključiti, da je bila s tem povečanjem kapitala dodeljena gospodarska prednost družbi BSCA. Komisija namreč navaja, da je bilo to povečanje kapitala izvedeno kmalu po sklenitvi pogodb iz leta 2002 in da so poleg tega izgube družbe BSCA, zaradi katerih je bila nujna kapitalska injekcija, povezane s splošno sistematiko sistema, opredeljenega s pogodbama iz leta 2002. Z njima je bila družbi BSCA dodeljena prednost. Komisija zato ne izključuje, da je bila s kapitalsko injekcijo iz leta 2002 družbi BSCA dodeljena tudi gospodarska prednost. Če taka prednost obstaja, je bila dodeljena izključno družbi BSCA in je zato selektivna.

            6.1.3.   Uporaba državnih sredstev in pripisljivost ukrepov državi

                  (473)

                  Komisija v tem oddelku preuči, ali so pogodbi iz leta 2002, povečanje kapitala iz leta 2002 in odločitev o naložbah iz leta 2003 ukrepi, odobreni iz državnih sredstev. Komisija bo za to ugotovila, (i) ali so sredstva Valonije in družbe SOWAER državna sredstva ter (ii) ali je mogoče odločitve družbe SOWAER v zvezi z ukrepi pripisati javnim organom.

            6.1.3.1.
            Državna sredstva

                  (474)

                  Sredstva, s katerimi Valonija razpolaga kot ozemeljska skupnost (177), so državna sredstva.

                  (475)

                  Ker je družba SOWAER v 100-odstotni lasti Valonije in je pod njenim izključnim nadzorom, so sredstva, s katerimi razpolaga za zagotavljanje nalog, ki ji jih je dodelila Valonija, državna sredstva.

                  (476)

                  Zato so bili ukrepi, odobreni družbi BSCA, odobreni iz državnih sredstev.

            6.1.3.2.
            Pripisljivost ukrepov državi

                  (477)

                  Ker je Valonija ozemeljska skupnost (178), je odločitve, ki jih sprejme, mogoče pripisati državi.

                  (478)

                  V zvezi z odločitvami družbe SOWAER Komisija zlasti na podlagi sodbe v zadeviStardust
                      (179) meni, da je mogoče pripisljivost teh odločitev dokazati na podlagi naslednjih elementov:

                              (a)

                              Splošni elementi

                                          —

                                          kot je pojasnjeno v uvodni izjavi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, je družba SOWAER „specializirana družba za izvajanje poverjenih nalog v imenu Valonije“;

                                          —

                                          družba SOWAER je v 100-odstotni lasti Valonije in pod njenim izključnim nadzorom;

                                          —

                                          upravni odbor sestavljajo izključno predstavniki Valonije;

                                          —

                                          družbo SOWAER je Valonija med drugim pooblastila, da v njenem imenu in pod njenim nadzorom uresničuje programe naložb, ki jih odobri valonska vlada;

                                          —

                                          kot je pojasnila (180) Belgija, valonska vlada kot 100-odstotna delničarka družbe SOWAER odobri program naložb in spremlja njegovo izvajanje;

                                          —

                                          družba SOWAER za račun Valonije upravlja finančne deleže v družbah upravljavkah letališč (med katerimi je družba BSCA), da zagotovi javno udeležbo v upravljavskih družbah in skladnost njihove strategije z glavnimi usmeritvami, ki jih je opredelila valonska vlada.

                              (b)

                              Posebnosti preučenih ukrepov

            (i)   Pogodba med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002

                  (479)

                  Valonska vlada je s sklepom z dne 23. maja 2001 potrdila finančni načrt družbe SOWAER. Ta finančni načrt je vseboval program naložb v letališče Charleroi. Ta program naložb je bil priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002.

                  (480)

                  Znesek pristojbine, ki ga mora družba BSCA še naprej plačevati za uporabo infrastrukture in kritje stroškov nekaterih storitev, je odvisen od subvencije, ki jo Valonija izplačuje družbi BSCA in s katero krije pavšalno pristojbino.

            (ii)   Odločitev o naložbah iz leta 2003

                  (481)

                  Valonska vlada se je s sklepom z dne 3. aprila 2003 seznanila s programom naložb iz leta 2003.

            (iii)   Povečanje kapitala, ki ga je družba SOWAER vpisala leta 2002

                  (482)

                  Valonija je v sklepu z dne 23. maja 2001 o finančnem načrtu družbe SOWAER načelno potrdila zaporedne kapitalske injekcije v družbe za upravljanje valonskih letališč (181). Finančni načrt družbe SOWAER je na navedeni datum določal „prevzem deleža v družbi BSCA v višini +/- 60 milijonov BEF […] in nato njegovo porazdelitev na tri leta, trikrat po 30 milijonov (kapital v višini 600 milijonov in 25-odstotni delež družbe SOWAER, tj. 150 milijonov)“, tj. kapitalska injekcija v višini 3,718 milijona EUR, porazdeljena na tri leta.

                  (483)

                  Komisija na podlagi navedenega sklepa, da so pogodbi iz leta 2002, povečanje kapitala iz leta 2002 in odločitev o naložbah iz leta 2003 ukrepi, pripisljivi državi.

            6.1.4.   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

                  (484)

                  Družba BSCA kot upravljavka letališča Charleroi konkurira upravljavcem drugih letališč na istem gravitacijskem območju. Komisija zlasti opozarja, da je letališče Bruxelles-National po cesti oddaljeno 69 km, letališče Liège 78 km, letališče Lille-Lesquin 121 km in letališče Maastricht-Aachen 126 km (182). Ta letališča, ki konkurirajo letališču Charleroi, so v Belgiji ali drugih državah članicah.

                  (485)

                  Mednarodna razsežnost letališča Charleroi je potrjena na spletišču družbe BSCA: letališče Charleroi „je 45 minut oddaljeno od središča Bruslja, leži južno od Nizozemske, severozahodno od Francije in Luksemburga ter zahodno od Nemčije, poleg tega je dve uri vožnje oddaljeno od velikih mest, kot so Köln, Pariz in Amsterdam“; njegovo gravitacijsko območje „zajema 5 milijonov potencialnih potnikov v oddaljenosti manj kot ene ure vožnje in več kot 15 milijonov potnikov v oddaljenosti manj kot dveh ur vožnje.“ (183)

                  (486)

                  Ker se z ukrepi v korist družbe BSCA tej dodeljuje gospodarska prednost, se letalski prevozniki in potniki pogosteje odločajo za letališče Charleroi – in torej njegovo upravljavko, družbo BSCA – kot za letališča na istem gravitacijskem območju, vključno z letališči v drugih državah članicah. Torej bi lahko navedeni ukrepi izkrivljali konkurenco med upravljavci letališč in vplivali na trgovino med državami članicami.

            6.1.5.   Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči za družbo BSCA

                  (487)

                  Komisija na podlagi navedenega meni, da pogodbi iz leta 2002 in odločitev o naložbah iz leta 2003 pomenijo državno pomoč družbi BSCA. Komisija ne izključuje, da bi lahko tudi povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je družba SOWAER vpisala leta 2002, pomenilo državno pomoč družbi BSCA.

            6.2.   Obstoj državne pomoči v korist družbe Ryanair

                  (488)

                  Komisija bo za ugotovitev, ali ukrepi v korist družbe Ryanair pomenijo državno pomoč, najprej preučila, ali je aneks iz leta 2010 mogoče pripisati državi (oddelek 6.2.1), nato pa bo preučila, ali se z drugimi ukrepi v korist družbe Ryanair tej družbi dodeljuje prednost (oddelek 6.2.2).

            6.2.1.   Pripisljivost aneksa iz leta 2010 državi

                  (489)

                  Komisija bo v tem oddelku preučila, ali je mogoče sklenitev aneksa iz leta 2010 pripisati državi. Kot je Sodišče navedlo v sodbi Stardust
                      (184), „zgolj dejstvo, da je podjetje pod državnim nadzorom, ne zadostuje, da bi ukrepe tega podjetja […] pripisali državi. Preučiti je treba tudi, ali so bili javni organi kakor koli vključeni v sprejetje tega ukrepa“. V sodbi v zadevi Stardust je navedeno še, da „se lahko državi pripiše ukrep pomoči, ki ga je sprejelo javno podjetje, na podlagi sklopa kazalnikov, ki izvirajo iz okoliščin v zadevi, in okoliščin, v katerih je bil ukrep sprejet“.

            (a)   Lastništvo kapitala in glasovi, ki pripadajo izdanemu delniškemu kapitalu podjetja:

                  (490)

                  6. decembra 2010, ko je bil sklenjen aneks iz leta 2010 k pogodbi z družbo Ryanair, je bil kapital družbe BSCA v:

                              —

                              22,56-odstotni lasti družbe SOWAER, ki je bila v celoti v lasti Valonije in pod njenim izključnim nadzorom;

                              —

                              27,65-odstotni lasti družbe Sogepa („Société wallonne de gestion et de participation“), ki je bila finančna roka Valonije pri pomoči podjetjem v prestrukturiranju ter je bila v celoti v lasti Valonije in pod njenim izključnim nadzorom;

                              —

                              19,16-odstotni lasti družbe Sambrivest, družbe tveganega kapitala, ki je bila v 50-odstotni lasti Valonije ter pod deljenim nadzorom Valonije in zasebnih delničarjev (185);

                              —

                              2,32-odstotni lasti družbe Igretec („Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques“);

                              —

                              27,65-odstotni lasti družbe Belgian Airports, ki je bila v celoti v zasebni lasti, sestavljali pa sta jo italijanska skupina SAVE in belgijska družba Holding Communal SA;

                        Ker sta bili družbi SOWAER in Sogepa lastnici več kot polovice delnic družbe BSCA in sta bili v celoti v lasti Valonije, so imeli javni organi v lasti večino kapitala družbe BSCA in so obvladovali večino glasov, ki so pripadali tem delnicam.

            (b)   Možnost imenovanja več kot polovice članov upravnega organa

                  (491)

                  Ob sklenitvi aneksa z dne 6. decembra 2010 je veljavni statut družbe BSCA določal (186):
                  „Upravni odbor družbe BSCA ima največ 19 članov:

                              (i)

                              12 članov upravnega odbora, imenovanih na predlog delničarjev kategorije A (187),

                              (ii)

                              štiri člane upravnega odbora, imenovane na predlog delničarjev kategorije C (188),

                              (iii)

                              tri neodvisne člane upravnega odbora, od katerih sta dva imenovana na predlog delničarjev kategorije A in katerih kandidaturo je morala predhodno odobriti Valonija, neodvisni član upravnega odbora pa je imenovan na predlog delničarjev kategorije C […]

                        Od 12 članov upravnega odbora iz točke (i) dva predlaga družba Sambrinvest, enega družba Igretec in dva družba Sogepa […]

                     Kandidature, ki jih predlagajo delničarji kategorije A, mora vedno predhodno odobriti Valonija, razen tistih, ki jih predlagajo družbe Igretec, Sambrinvest in Sogepa“.

                  (492)

                  Večina članov upravnega odbora (12 od 19) je torej imenovanih:

                              —

                              bodisi s soglasjem Valonije (devet članov upravnega odbora, od tega jih je sedem kategorije A, dva pa sta neodvisna člana upravnega odbora),

                              —

                              bodisi na predlog subjektov, ki so pod izključnim nadzorom Valonije (trije člani upravnega odbora so imenovani na predlog družb Igretec in Sogepa).

                  (493)

                  Tudi brez obeh neodvisnih članov upravnega odbora je večina članov upravnega odbora (10) še vedno imenovana bodisi s soglasjem Valonije (7) bodisi na predlog subjektov, ki so pod njenim izključnim nadzorom (3).

                  (494)

                  Ob sklenitvi aneksa iz leta 2010 so bila torej izpolnjena vsa tri merila, določena z direktivo o preglednosti. Vendar je na podlagi teh meril mogoče zgolj sklepati o prevladujočem vplivu javnih organov. Kot podrobno določa člen 2 direktive o preglednosti, je treba preučiti tudi veljavna pravila, da se ugotovi, ali so imeli javni organi prevladujoč vpliv.

            (c)   Veljavna pravila za ugotovitev, ali imajo javni organi prevladujoč vpliv:

                  (495)

                  Člen 4.2.3 delničarskega sporazuma iz junija 2009 med družbami SOWAER, Sogepa, Sambrinvest in Igretec na eni strani ter družbo Belgian Airports (Save) na drugi strani, ki je po eni strani izražen s členom 16 statuta družbe BSCA, veljavnega ob sklenitvi aneksa iz leta 2010, določa, da imajo delničarji kategorije C, imenovani na predlog družbe Belgian Airports, pravico veta za nekatere vrste odločitev:
                  „[…] Upravni odbor odloča z navadno večino glasov, razen pri odločitvah v zvezi naslednjimi zadevami, pri katerih je potrebno tudi soglasje vseh članov upravnega odbora kategorije C:

                              (i)

                              vse spremembe poslovnega načrta;

                              (ii)

                              sprejetje novih poslovnih načrtov po izteku poslovnega načrta za obdobje 2009–2012 in vse njihove spremembe;

                              (iii)

                              vse odločitve, ki odstopajo od veljavnega poslovnega načrta, ne da bi ga formalno spreminjale,

                              (iv)

                              sprejetje letnega proračuna družbe (zlasti kar zadeva razvoj, naložbe, projekte, študije, opremo, posredne stroške in stroške dela) in vse njegove spremembe, katerih znesek presega 100 000 EUR;

                              (v)

                              predlog skupščini delničarjev za spremembo dividendne politike;

                              (vi)

                              odobritev vseh pogodb ali sporazumov med družbo in Valonijo oziroma vsako družbo, ki jo ta neposredno ali posredno nadzoruje;

                              (vii)

                              odnos med družbo in družbo Ryanair;

                              (viii)

                              imenovanje in razrešitev predsednika upravnega odbora;

                              (ix)

                              vse odločitve družbe v zvezi z dejstvi, navedenimi v pritožbi, ki jo družba Belgian Airports vloži pri družbi SOWAER v skladu s pogodbo o prodaji delnic;

                              (x)

                              vse odločitve v zvezi z odnosom med družbama BSCA in BSCA Security na področju varnosti (security); ter

                              (xi)

                              […] sklenitev, sprememba pogojev, razveljavitev ali opustitev vseh skupnih naložb in strateškega sodelovanja, razen z delničarji družbe Save ali z njimi povezanih družb“.

                  (496)

                  Komisija sklepa, da ob sklenitvi aneksa iz leta 2010 nobene pomembne odločitve v zvezi s poslovanjem družbe BSCA ni bilo mogoče sprejeti brez privolitve družbe Belgian Airports. Družba BSCA je bila torej pod skupnim nadzorom svojih zasebnih in javnih delničarjev, tako da ni bila pod prevladujočim vplivom samo javnih delničarjev.

                  (497)

                  V zvezi s tem je treba navesti, da pravica veta družbe Belgian Airports zajema odnose med družbama BSCA in Ryanair (glej točko (iv) v uvodni izjavi 495). Brez privolitve družbe Belgian Airports torej družba BSCA ni mogla uporabiti morebitnih smernic javnih organov glede sklenitve aneksa iz leta 2010.

                  (498)

                  Poleg tega iz preučitve zapisnikov upravnih odborov v zvezi s sklenitvijo aneksa iz leta 2010, zlasti zapisnikov sestankov 25. februarja in 29. aprila 2010, ni razviden obstoj takih smernic.

                  (499)

                  Upravni odbor družbe BSCA je na sestanku 25. februarja 2010 soglasno izrazil strinjanje s predlogom sporazuma z družbo Ryanair.

                  (500)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da odločitve družbe BSCA za sklenitev aneksa iz leta 2010 k pogodbi z družbo Ryanair ni mogoče pripisati državi.

            6.2.2.   Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu

                  (501)

                  Za presojo, ali državni ukrep pomeni pomoč, je treba ugotoviti, ali je upravičeno podjetje dobilo gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobilo (189).

                  (502)

                  Komisija je za ugotovitev, ali se s (i) sporazumi iz leta 2001, (ii) ministrskim odlokom z dne 11. junija 2004 in dopisom družbe BSCA z dne 24. junija 2004, (iii) aneksom iz leta 2005 ter (iv) prodajo deležev družbe BSCA v družbi Promocy družbi Ryanair dodeljuje prednost, preučila, ali je subjekt, ki je te ukrepe odobril, z njihovim sprejetjem ravnal kot udeleženec v tržnem gospodarstvu.

            6.2.2.1.
            Določitev subjekta, ki je odobril ukrepe

                  (503)

                  Splošno sodišče je v točki 102 sodbe z dne 17. decembra 2008 o odločbi iz leta 2004 ugotovilo, da „je Komisija, s tem da ni skupaj preučila prednosti, ki sta jih dodelili Regija Valonija in družba BSCA, in da kljub gospodarskim vezem med tema subjektoma za ukrepe, ki jih je sprejela Regija Valonija, ni uporabila načela zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, napačno uporabila materialno pravo.“

                  (504)

                  Za uporabo merila zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu pri (i) sporazumih iz leta 2001, (ii) ministrskem odloku z dne 11. junija 2004 in dopisu družbe BSCA z dne 24. junija 2004, (iii) aneksu iz leta 2005 in (iv) prodaji deležev družbe BSCA v družbi Promocy bo Komisija torej glede na gospodarske in sistemske povezave med Valonijo/SOWAER in družbo BSCA ob odobritvi teh ukrepov (190) štela, da je subjekt, ki je odobril ukrep, celota, ki jo sestavljajo Valonija ter družbi SOWAER in BSCA (v nadaljnjem besedilu: Valonija-SOWAER-BSCA).

                  (505)

                  Zato je treba pogodbi iz leta 2001 šteti za enoten ukrep (v nadaljnjem besedilu: pogodbi iz leta 2001). Prav tako je treba ministrski odlok z dne 11. junija 2004 in dopis družbe BSCA z dne 24. junija 2004 (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir poslovanja iz leta 2004) šteti za en in isti ukrep.

                  (506)

                  Posledično bodo za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu finančni tokovi med tremi subjekti razveljavljeni in njihovi računovodski izkazi združeni.

            6.2.2.2.
            Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu

                  (507)

                  Komisija je za ugotovitev, ali ukrepi, opredeljeni v oddelku 3.2, izpolnjujejo merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu, v skladu s točko 53 letaliških smernic (191) preučila,

                              (a)

                              ali cena letaliških storitev ustreza tržni ceni oziroma

                              (b)

                              ali je s predhodno analizo mogoče dokazati, da bodo dogovori z družbo Ryanair privedli do pozitivnega dodatnega prispevka k dobičku za Valonijo/SOWAER.

            (a)   Primerjava cen letaliških storitev na letališču Charleroi s tržno ceno

                  (508)

                  Komisija resno dvomi, da je mogoče v tem trenutku opredeliti ustrezno referenčno merilo za določitev zanesljive „tržne cene“ za storitve, ki jih zagotavljajo upravljavci letališč.

                  (509)

                  Uporaba merila udeleženca v tržnem gospodarstvu na podlagi povprečne cene, ugotovljene na drugih podobnih trgih, je namreč na splošno lahko koristna, če je mogoče tržno ceno razumno opredeliti ali pridobiti na podlagi drugih tržnih kazalnikov. Vendar ta metoda ne more biti enako upoštevna v primeru letaliških storitev. Razlog za to je, da se struktura stroškov in prihodkov med letališči zelo razlikuje. Stroški in prihodki so odvisni od stopnje razvoja letališča, števila letalskih prevoznikov, ki uporabljajo letališče, njegove zmogljivosti glede potniškega prometa, stanja infrastrukture, regulativnega okvira, ki se lahko med državami članicami razlikuje, ter morebitnih dolgov in obveznosti, ki jih je letališče prevzelo v preteklosti. (192)

                  (510)

                  Poleg tega liberalizacija trga zračnih prevozov oteži vsako primerjalno analizo. Kot je razvidno v obravnavanem primeru, poslovne prakse med letališči in letalskimi prevozniki ne temeljijo nujno na seznamu javnih cen za posamezne storitve. Ta poslovna razmerja so namreč zelo različna. Vključujejo delitev tveganja glede pogostosti letov ter morebitnih komercialnih in finančnih odgovornosti, običajne sheme spodbud (npr. v obliki popustov, povezanih s številom povezav ali prepeljanih potnikov) in spreminjanje razpršenosti tveganj med trajanjem pogodb. Zato navedenih transakcij ni mogoče dejansko med seboj primerjati na podlagi cene na povratni let ali cene na potnika.

                  (511)

                  Družba Ryanair trdi, da se lahko preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu uporabi na podlagi primerjave s poslovnimi praksami drugih evropskih letališč. Družba Ryanair se opira na študijo družbe Oxera z dne 2. oktobra 2011, v kateri sta za primerjavo navedeni letališči Glasgow Prestwick in Liverpool John Lennon.

                  (512)

                  Vendar Komisija resno dvomi o upoštevnosti teh dveh primerjav za oceno položaja letališča Charleroi, ker struktura prihodkov letališča Glasgow Prestwick temelji predvsem na tovornem prometu, ki ga na letališču Charleroi ni. Poleg tega naj bi obe letališči v zadnjih letih prejeli javna sredstva.

                  (513)

                  Poleg tega, kot je bilo dokazano zgoraj, transakcije, ki jih je treba analizirati, vključujejo več „cen“, in sicer zlasti različne letališke pristojbine, ceno storitev zemeljske oskrbe in pri nekaterih ukrepih tudi prispevke družbe Promocy za financiranje ukrepov trženja. Vsaka od teh transakcij torej ustvari zapleten niz finančnih tokov med upravljavcem letališča ter letalskim prevoznikom in njegovimi hčerinskimi družbami.

                  (514)

                  Zato primerjava med letališkimi pristojbinami, ki jih je družba BSCA zaračunala družbi Ryanair, in letališkimi pristojbinami, zaračunanimi na primerljivih letališčih, ne bi zagotovila nobenega uporabnega kazalnika, ki bi pokazal, ali so pogoji preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeni. Za veljavno primerjavo transakcij, zajetih v tej oceni, bi bilo treba za letališča v primerjalnem vzorcu vsaj opredeliti sklop primerljivih transakcij, ki morajo vključevati predvsem enakovredne storitve trženja in enakovredne storitve zemeljske oskrbe. Tak vzorec primerljivih transakcij pa bi bilo nemogoče najti, saj so transakcije, zajete v tej oceni, zelo zapletene in specifične, še toliko bolj pa zaradi dejstva, da so cene storitev zemeljske oskrbe in storitev trženja zelo redko javno objavljene, zato bi jih bilo težko pridobiti in uporabiti kot podlago za primerjavo.

                  (515)

                  Nazadnje, če se domneva, da bi bilo mogoče na podlagi veljavne primerjalne analize ugotoviti, da so bile „cene“, ki so se uporabile v različnih transakcijah, zajetih v tej oceni, enake ali višje od „tržnih cen“, določenih na podlagi vzorca primerljivih transakcij, Komisija ne bi mogla zaključiti, da so bile navedene transakcije v skladu s tržno ceno, če bi se izkazalo, da je upravljavec letališča ob sklenitvi teh transakcij pričakoval, da bodo z njimi povezani dodatni stroški višji od dodatnih prihodkov. Udeleženec v tržnem gospodarstvu blaga ali storitev dejansko ne bi hotel zagotavljati po „tržni ceni“, če bi s tem ustvaril dodatno izgubo.

                  (516)

                  Komisija meni, da je v zvezi s to analizo treba opozoriti, da so bile Belgija in zainteresirane strani po sprejetju letaliških smernic pozvane, naj predložijo pripombe k uporabi navedenih smernic v obravnavanem primeru. V obravnavanem primeru niti Belgija niti zainteresirane strani, razen družbe Ryanair, niso vsebinsko nasprotovale pristopu Komisije, v skladu s katerim je, ker ni mogoče določiti ustreznega referenčnega merila za določanje dejanske tržne cene za storitve, ki jih letališča zagotavljajo letalskim prevoznikom, najpomembnejše merilo za oceno dogovorov med dvema strankama predhodna analiza njihove dodatne donosnosti.

            (b)   Predhodna analiza donosnosti ukrepov

                  (517)

                  Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je treba v obravnavanem primeru uporabiti pristop, ki je v Smernicah o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom na splošno priporočen za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu v zvezi z razmerji med letališči in letalskimi prevozniki, in sicer predhodno analizo dodatne donosnosti. Ta pristop je utemeljen z dejstvom, da ima lahko upravljavec letališča objektiven interes za sklenitev transakcije z letalskim prevoznikom, če lahko razumno pričakuje, da bo ta transakcija povečala njegove dobičke (ali zmanjšala njegove izgube) v primerjavi z nasprotnim položajem, v katerem se transakcija ne bi sklenila, (193) ne glede na kakršno koli primerjavo s pogoji, ki jih letalskim prevoznikom ponujajo drugi upravljavci letališč, ali celo s pogoji, ki jih isti upravljavec letališča ponuja drugim letalskim prevoznikom.

                  (518)

                  Kot je pojasnjeno v točki 63 letaliških smernic, „Komisija meni, da se dogovori, sklenjeni med letalskimi prevozniki in letališčem, lahko štejejo za skladne s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kadar s predhodnega vidika postopno prispevajo k donosnosti letališča. Letališče mora pri sklepanju sporazuma z letalskim prevoznikom […] dokazati, da je med celotnim trajanjem sporazuma zmožno pokriti vse stroške, ki nastanejo pri sklenitvi takega dogovora in sicer z razumno stopnjo dobička na podlagi dobrih srednjeročnih obetov“ (194).

                  (519)

                  Komisija poudarja, da merilo iz točke 63 letaliških smernic izraža logiko merila udeleženca v tržnem gospodarstvu, da pa je bilo to merilo, ki se bolj kot na splošni poslovni načrt, kot je običajno pri uporabi merila udeleženca v tržnem gospodarstvu, nanaša na dogovore, sklenjene med letališči in posameznimi letalskimi prevozniki, določeno šele pred kratkim. Komisija zato priznava, da bodo države članice in zadevni izvajalci dejavnosti morda težko predložili dokumente iz obdobja odobritve ukrepa, ki natančno ustrezajo temu, kar se zahteva v točki 63 letaliških smernic, če so bili ti dogovori sklenjeni pred več leti. Komisija bo vse to upoštevala pri uporabi merila zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu za sporazume z družbo Ryanair.

                  (520)

                  V skladu s točko 64 letaliških smernic je treba, „[d]a se oceni, ali je dogovor, ki ga je letališče sklenilo z letalskim prevoznikom, v skladu s preskusom [udeleženca v tržnem gospodarstvu], […] upoštevati pričakovane prihodke iz neletalskih dejavnosti, ki izvirajo iz dejavnosti letalskega prevoznika, in pa letališke pristojbine brez vseh znižanj, podpore za trženje ali shem spodbud. Podobno bi bilo treba upoštevati tudi vse dodatne stroške, ki jih ima letališče v zvezi z dejavnostjo letalskega prevoznika na letališču. […] Nasprotno pa se stroški, ki bi jih letališče moralo kriti v vsakem primeru in ne glede na sporazum z letalskim prevoznikom, ne smejo upoštevati pri preskusu [udeleženca v tržnem gospodarstvu].“ (Opombi pod črto sta izpuščeni).

                  (521)

                  Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 66 navedenih smernic „[p]ri ocenjevanju dogovorov letališča/letalskih prevoznikov […] upoštevala tudi, v kakšnem obsegu se lahko ocenjevani dogovori štejejo za del izvajanja splošne strategije letališča, ki pričakovano vodi k donosnosti, vsaj z dolgoročnega vidika“ (195).

                  (522)

                  Komisija je torej uporabila merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu v skladu z zgoraj navedenimi načeli za naslednje ukrepe:

            (i)   Pogodbi iz leta 2001

                  (523)

                  Komisija je za ugotovitev, ali sta pogodbi iz leta 2001 predhodno prispevali k donosnosti subjekta, ki je dodelil pomoč, v skladu s točko 63 letaliških smernic, ugotovila, ali je bila neto diskontirana vrednost pogodb iz leta 2001 za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA pozitivna. Hipotetični obratni scenarij je položaj, v katerem pogodbi iz leta 2001 ne bi bili sklenjeni in v katerem bi se subjekt Valonija-SOWAER-BSCA odrekel prihodkom od dodatnega prometa na podlagi zadevnih pogodb in ne bi kril stroškov, ki bi jih povzročil ta promet.

            Rekonstrukcija dodatnega poslovnega načrta

                  (524)

                  Družba BSCA je pred sporazumi iz leta 2001 pripravila poslovni načrt. Vendar je ta poslovni načrt po eni strani zajemal ne samo prihodke od prometa, ki ga je ustvarila družba Ryanair, ampak tudi prihodke od prometa, ki so ga ustvarili drugi letalski prevozniki. Po drugi strani so bili v njem opredeljeni samo prihodki in stroški družbe BSCA, čeprav je treba za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu šteti, da je subjekt, ki je sklenil pogodbi iz leta 2001 z družbo Ryanair, subjekt Valonija-SOWAER-BSCA. Ta poslovni načrt se torej lahko uporabi kot vir podatkov, vendar ga je treba predelati, da bi bil primeren za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu.

                  (525)

                  Komisija je torej rekonstruirala poslovni načrt, kot bi ga sestavila Valonija-SOWAER-BSCA, da bi ocenila pričakovano donosnost teh pogodb, vanj pa je vključila samo dodatne prihodke in stroške gospodarskih dejavnosti, povezane s tema pogodbama. Pri tem je izhajala iz splošnega poslovnega načrta (to je tistega, ki je zajemal celotno letališko dejavnost in ne posebnega učinka pogodb iz leta 2001) družbe BSCA, ki je bil na voljo pred sklenitvijo pogodb iz leta 2001. Na podlagi tega splošnega poslovnega načrta je sestavila dodatni poslovni načrt, ki je vključeval samo dodatne gospodarske dejavnosti (to pomeni, da je upoštevala samo prihodke in stroške, povezane s prometom družbe Ryanair), tako da je posebej upoštevala promet, stroške in dodatne prihodke, ki naj bi se od pogodb z družbo Ryanair pričakovali ob njuni sklenitvi (196). Komisija je nato iz tega izpeljala poslovni načrt za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA, pri čemer je prištela dodatne stroške in prihodke Valonije in družbe SOWAER, povezane s tema pogodbama, in izločila notranje tokove znotraj subjekta Valonija-SOWAER-BSCA.

            Pričakovani dodatni stroški
      Pričakovani dodatni stroški naložb

                  (526)

                  Komisija je za ugotovitev, ali je treba del stroškov naložb upoštevati pri dodatnih stroških naložb, ki so se pričakovali zaradi pogodb iz leta 2001, v skladu s točko 64 letaliških smernic preučila, ali je bilo o programu naložb za letališče Charleroi odločeno v povezavi s pogodbama iz leta 2001 ali neodvisno od teh sporazumov.

                  (527)

                  Komisija ugotavlja, da je Valonija že pred koncem 90. let prejšnjega stoletja, to je pred podpisom pogodb iz leta 2001, želela razviti letališče, da bi okrepila gospodarsko dejavnost na svojem ozemlju. Tako je valonski parlament v izjavi o regionalni politiki, ki je bila potrjena 15. julija 1999, priznal, da so regionalna letališča centri gospodarskega razvoja in ustvarjanja velikega števila delovnih mest za Valonijo (197). Minister za gospodarstvo v dopisu valonski vladi z dne 8. novembra 2000 (s tem dopisom je valonsko vlado obvestil o odločitvi za odobritev programa naložb) poudarja, da je treba „letališču zagotoviti popolno infrastrukturo v okviru celotnega razvoja, da bo lahko prevzelo vlogo gospodarskega vzvoda“.

                  (528)

                  Po navedbah Belgije je bilo že konec 90. let prejšnjega stoletja (in torej pred sporazumi iz leta 2001) zaradi tehničnih omejitev, povezanih z obstoječo infrastrukturo (198), jasno, da bo treba na severnem delu letališča zgraditi nov terminal. Nekatera zemljišča je razlastila že družba Intercommunale Igretec, odgovorna za izgradnjo gospodarske cone „Aéropôle“. Valonija je v 90. letih prejšnjega stoletja sama izvedla razlastitve, družba Intercommunale pa je nanjo leta 1999 ponovno prenesla zemljišča, ki jih je razlastila. Na teh zemljiščih je bil zgrajen novi potniški terminal.

                  (529)

                  Valonija je na seji 20. julija 2000 potrdila usmeritve iz okvirnega sporazuma, ki se je nanašal na večletni program naložb na letališču Charleroi in v katerem je bila zlasti navedena „zamisel o novem potniškem terminalu“, s skupnim proračunom v višini 113 740 000 EUR. Valonija je 8. novembra 2000 sprejela sklep o izvajanju svojega sklepa z dne 20. julija 2000, s katerim je spremenila predpostavke iz večletnega programa naložb. Čeprav ti sklepi Valonije pravno ne zavezujejo, dokazujejo, da je temelje programa naložb postavila že precej pred podpisom pogodb iz leta 2001.

                  (530)

                  Sklep z dne 8. novembra 2000 je temeljil zlasti na dopisu ministra za gospodarstvo, v katerem se je skliceval na študiji, ki sta bili izvedeni konec 90. let prejšnjega stoletja oziroma v začetku tega stoletja in ju je naročila Valonija:

                              —

                              študijo, ki jo je izvedlo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (International Air Transport Association, v nadaljnjem besedilu: IATA): s to študijo so bile opredeljene tri možnosti razvoja potniškega prometa na letališču Charleroi, ki so temeljile na predpostavkah o rasti števila potnikov na rednih, čarterskih in poslovnih letih.

                              —

                              študijo, ki jo je izvedla družba Tractebel in je bila končana aprila 2000: namen te študije je bil pripraviti načrt razvoja infrastrukture na podlagi komercialnih predpostavk („high scenario“) iz študije IATA.

                        V povzetku teh študij, ki ga je minister predložil valonski vladi, so navedene splošne predpostavke o prometu, ki niso predstavljene kot povezane z enim prevoznikom ali zlasti z eno prihodnjo pogodbo.

                  (531)

                  Upravnemu odboru družbe BSCA je bila 31. julija 2001 predložena „strateška smernica“, priložena poslovnemu načrtu družbe BSCA iz leta 2001. V skladu s to smernico bi se morala družba BSCA usmeriti na nizkocenovne prevoznike in eventualno na letalske prevoznike iz vzhodnih držav. V smernici je bilo poudarjeno, da mora družba BSCA nujno privabiti nove letalske prevoznike (poleg družbe Ryanair) in da se mora Charleroi uveljaviti kot potencialno ciljno letališče za nove baze, ki jih bodo nizkocenovni prevozniki vzpostavili v prihodnosti.

                  (532)

                  Tudi poslovni načrt družbe BSCA iz leta 2001 potrjuje, da so bile naložbe, zlasti izgradnja novega terminala, predvidene ne samo v odgovor na potrebe družbe Ryanair, ampak tudi v odgovor na potrebe vseh letalskih prevoznikov, ki bi jih lahko letališče Charleroi privabilo. V skladu s tem poslovnim načrtom naj bi se namreč število potnikov družbe Ryanair na odhodnih letih do leta 2015 povečalo za samo od 360 000 do 700 000 potnikov (glej preglednico v uvodni izjavi 536). Ta rast naj bi se zgodila predvsem v obdobju 2001–2003, to je pred odprtjem novega terminala, ki je bilo tedaj predvideno v letu 2005. Valonija in družba BSCA sta torej pričakovali, da bo povečanje prometa, omogočeno s temi naložbami, poleg družbe Ryanair privabilo še druge letalske prevoznike.

                  (533)

                  Naložb torej nista izvedli izključno zato, da bi se povečalo število potnikov družbe Ryanair, temveč da bi se lahko uresničil potencial za velik promet, ki ni povezan z enim samim letalskim prevoznikom. Komisija na podlagi tega sklepa, da teh naložb ni mogoče pripisati izključno družbi Ryanair. Zato ni treba dodatnih stroškov naložbi pripisati naložbama iz leta 2001.

            Pričakovani dodatni stroški poslovanja

                  (534)

                  Pričakovani dodatni stroški poslovanja zaradi pogodb iz leta 2001 so enaki pričakovanim stroškom poslovanja, ki jih je mogoče neposredno pripisati družbi Ryanair, tem pa je Komisija dodala del pričakovanih posrednih stroškov poslovanja sorazmerno z deležem potnikov družbe Ryanair glede na skupno število potnikov. Komisija poudarja, da če je ob tej predpostavki neto sedanja vrednost pogodb iz leta 2001 pozitivna, to velja še toliko bolj, če se z linearno regresijo, kot je predlagano v študiji, ki jo je za družbo Ryanair predložila družba Oxera, določijo pričakovani dodatni stroški poslovanja.

            Pričakovani dodatni prihodki

                  (535)

                  V nasprotju z mnenjem družbe Ryanair je bila v analizi Komisije izključena kakršna koli preostala vrednost pogodbe z družbo Ryanair, saj je dolgoročni učinek oglaševanja na skupni promet na letališču Charleroi slabo dokumentiran in težko merljiv.

            Neto sedanja vrednost pogodb iz leta 2001

                  (536)

                  Rezultati izračuna neto diskontirane vrednosti so predstavljeni v preglednici Preglednice 21. Iz njih je razviden pozitiven dodaten prispevek družbe Ryanair za vsa zadevna leta.

                     Preglednica 21

                     Pričakovani denarni tokovi ukrepa iz leta 2001

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              Število potnikov družbe Ryanair na odhodnih letih

                              360 000

                              600 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              700 000

                              Skupno število potnikov na odhodnih letih

                              384 400

                              627 800

                              732 800

                              797 800

                              867 800

                              931 034

                              1 078 275

                              1 208 523

                              1 333 779

                              1 459 042

                              1 524 314

                              1 565 343

                              1 608 418

                              1 653 642

                              1 701 120

                              Prihodki na potnika na odhodnem letu

                              Potniška pristojbina

                              7,00

                              7,00

                              7,00

                              7,00

                              7,00

                              7,50

                              7,50

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              Pristojbina za vkrcanje

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,00

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              Gorivo

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              [0,3–0,7]

                              Prostocarinska prodajalna

                              [3–4]

                              [3–4]

                              [3–4]

                              [3–4]

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Drugi lokali

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Gostinske storitve

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Parkirišče

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              [2–4]

                              Oskrbovanje

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              Provizija/prodaja

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Skupaj

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              Stroški na potnika na odhodnem letu

                              Prispevek za oglaševanje

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              Nakupi v prostocarinski prodajalni

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Okoljski sklad

                              Drugo blago in storitve

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              Plače in socialni prispevki

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              Vmesni seštevek

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              [10–13]

                              „Prispevek za trženje“

                              1,21

                              1,23

                              1,7

                              0,55

                              0,23

                              0,23

                              0,23

                              0,11

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Skupaj

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              Skupni prihodki na potnika družbe Ryanair na odhodnem letu

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              [14–17]

                              Skupni stroški na potnika družbe Ryanair na odhodnem letu

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              [10–14]

                              Dodatni prispevek na potnika družbe Ryanair

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              [1,5–5,5]

                              Skupni dodatni prispevek družbe Ryanair (v milijonih EUR)

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                              [0,5–4]

                  (537)

                  Ker je dodatni prispevek družbe Ryanair pozitiven za vsa zadevna leta, bo neto sedanja vrednost nujno pozitivna, ne glede na tehtani povprečni strošek zadevnega kapitala.

                  (538)

                  V ponazoritev, Komisija je neto sedanjo vrednost kljub temu izračunala na podlagi povprečnega stroška, ki znaša med 8,7 in 9 %. Diskontna stopnja, ki se je uporabila za izračun neto sedanje vrednosti pogodb, je tehtani povprečni strošek kapitala subjekta, ki dodeli pomoč, ob njeni dodelitvi. V obravnavanem primeru prihodki in stroški, povezani s pogodbo z družbo Ryanair, vplivajo na računovodske izkaze družbe BSCA. Komisija se je zato odločila, da bo kot diskontno stopnjo uporabila strošek kapitala družbe BSCA. Izračun tehtanega povprečnega stroška kapitala družbe BSCA temelji na različnih predpostavkah:

                              —

                              financiranju izključno z lastnimi sredstvi;

                              —

                              premiji za tveganje v višini 5,51 % (199);

                              —

                              količniku beta v višini 0,69 (199);

                              —

                              stroških pred obdavčitvijo kapitala, vloženega brez tveganja, med 4,9 % in 5,2 %;

                              —

                              davčni stopnji v višini 40,2 %.

                  (539)

                  V ponazoritev, Komisija je tako na podlagi povprečne stopnje med 8,7 % in 9 %, to je 8,85 %, ugotovila, da je neto diskontirana vrednost pozitivna in znaša 19,5 milijona EUR.

                     Preglednica 22

                     Neto diskontirana vrednost (NDV) ukrepa iz leta 2001

                              (v milijonih EUR)

                              Diskontna stopnja 8,85 %

                              NDV

                              19,5

                        Ta pozitivna vrednost neto diskontirane vrednosti in pozitivni prispevki za vsa leta kažejo, da je bilo mogoče pričakovati, da se bo s pogodbama iz leta 2001 povečala donosnost subjekta Valonija-SOWAER-BSCA.

                  (540)

                  V zvezi z zavezo Valonije, da bo družbi Ryanair nadomestila izgube, ki jih bo ta prevoznik utrpel zaradi morebitne spremembe višine letaliških pristojbin ali delovnega časa letališča v obdobju 2001–2016, Komisija opozarja, da to nadomestilo ne sme preseči izgube, ki jo bo družba Ryanair neposredno utrpela zaradi spremembe. Če bi torej Valonija družbi Ryanair izplačala nadomestilo na podlagi te določbe, družba Ryanair ne bi bila v ugodnejšem položaju od tistega, v katerem bi bila, če bi Valonija izpolnila svojo zavezo. S to določbo torej družbi Ryanair ni dodeljena dodatna prednost.

                  (541)

                  Poleg tega so v skladu s točko 66 letaliških smernic ti sporazumi del splošne strategije, ki naj bi vsaj dolgoročno omogočila donosnost letališča. Strategija družbe BSCA je bila razviti promet na letališču Charleroi, zlasti da se povečajo njegovi prihodki in se tako lažje krijejo njegovi fiksni stroški ter postane dobičkonosno. Družba BSCA se je zato usmerila v direktne lete na kratkih in srednje dolgih razdaljah, natančneje v nizkocenovne lete. To strategijo je oprla na študije, ki jih je zunanjim svetovalcem naročila konec 90. let prejšnjega stoletja. Glede na nekatere od teh študij (200) je imelo letališče Charleroi primerljive prednosti za razvoj v tem segmentu, zlasti nizke stroške. Tako je imela družba BSCA glede na „strateško smernico“ z dne 31. julija 2001 cilj doseči 2,5 do 3 milijone potnikov (201) do leta 2010, kar se v skladu s smernico „glede na vzpostavitev baze družbe Ryanair in rast zračnega prometa ne zdi uresničljivo“. Sporazumi iz leta 2001 torej spadajo v okvir te strategije rasti prometa in prihodkov.

                  (542)

                  Ker je merilo zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeno, pogodbi iz leta 2001 ne pomenita državne pomoči.

            (ii)   Začasni okvir poslovanja iz leta 2004

                  (543)

                  Komisija je za presojo, ali je okvir poslovanja iz leta 2004 predhodno prispeval k donosnosti subjekta, ki je dodelil pomoč, v skladu s točko 63 letaliških smernic, ugotovila, ali je bila neto diskontirana vrednost okvira poslovanja iz leta 2004 pozitivna za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA. Alternativni scenarij odločitvi za sprejetje okvira poslovanja iz leta 2004 bi bila nesklenitev pogodbe z družbo Ryanair in torej odpoved dodatnim prihodkom in stroškom, povezanim s prometom z družbo Ryanair.

                  (544)

                  Družba BSCA je 22. januarja 2004, pred sklenitvijo začasnega okvira poslovanja iz leta 2004, posodobila svoj poslovni načrt. Po navedbah Belgije je bil poslovni načrt z dne 22. januarja 2004 pripravljen zaradi odločitve iz leta 2004, da bi se potrdil novi predlog, ki naj bi bil predložen družbi Ryanair (202). Vendar taposlovni načrt po eni strani zajema ne samo prihodkov od prometa, ki bi ga ustvarila družba Ryanair, ampak tudi prihodke od prometa, ki bi ga ustvarili drugi letalski prevozniki. Po drugi strani so v njem opredeljeni samo prihodki in stroški družbe BSCA, čeprav je treba za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu šteti, da je subjekt, ki je z družbo Ryanair sklenil začasni okvir poslovanja iz leta 2004, Valonija-SOWAER-BSCA.

                  (545)

                  Komisija je torej rekonstruirala poslovni načrt za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA, ki vključuje samo prihodke in stroške iz gospodarskih dejavnosti, povezanih z okvirom poslovanja iz leta 2004. Komisija je pri tem izhajala iz splošnega poslovnega načrta družbe BSCA z dne 22. januarja 2004 in je uporabila enako metodologijo, kot se je uporabila za pogodbi iz leta 2001 in je opisana v uvodni izjavi 525.

                  (546)

                  Komisija je za določitev mejnih stroškov, ki jih je mogoče pripisati začasnemu okviru poslovanja iz leta 2004, med drugim preučila, ali so Valonija, družba SOWAER ali družba BSCA lahko pričakovale, da bodo potrebne določene naložbe zaradi okvira poslovanja iz leta 2004. Spomniti je treba, da je bil okvir poslovanja z leta 2004 uveden za zapolnitev pravne vrzeli, ki je nastala z razveljavitvijo pogodb iz leta 2001 po odločbi Komisije iz leta 2004. Na podlagi tega okvira poslovanja subjektu Valonija-SOWAER-BSCA ni bilo treba izvesti novih naložb. O naložbah na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 in naložbah iz leta 2003 je bilo že odločeno in dela so se že začela. Poleg tega bi bil, kot je navedeno v uvodni izjavi 533, program naložb, ki je bil sestavni del pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, verjetno sprejet tudi, če ne bi bilo pogodb z družbo Ryanair. Enako velja za popravek programa naložb leta 2003, ki je bil del logike razvoja letališča, po možnosti z različnimi strankami – letalskimi prevozniki. Komisija na podlagi tega sklepa, da ni treba, da se dodatni stroški naložb pripišejo začasnemu okviru poslovanja iz leta 2004.

                  (547)

                  Komisija je na podlagi teh predpostavk ugotovila, da so upoštevni denarni tokovi za analizo dobičkonosnosti okvira poslovanja iz leta 2004 naslednji:

                     Preglednica 23

                     Pričakovani denarni tokovi ukrepa iz leta 2004

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              Število potnikov družbe Ryanair na odhodnih letih

                              1 033 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              1 223 941

                              Skupno število potnikov na odhodnih letih

                              1 099 944

                              1 292 535

                              1 295 174

                              1 346 381

                              1 397 587

                              1 448 794

                              1 500 000

                              1 500 000

                              1 500 000

                              1 500 000

                              1 500 000

                              1 500 000

                              Prihodki na potnika na odhodnem letu

                              Potniška pristojbina

                              7,00

                              7,00

                              7,50

                              7,50

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              8,00

                              Pristojbina za vkrcanje

                              1,00

                              1,00

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,13

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              1,30

                              Oskrbovanje

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              [1–1,3]

                              Gorivo

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              Trgovinske koncesije

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              [5–9]

                              Skupaj

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              Stroški na potnika na odhodnem letu

                              Prispevek za oglaševanje

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              4,00

                              Drugo blago in storitve

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              Plače in socialni prispevki

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              Vmesni seštevek

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              Zagonski stroški

                              0,34

                              0,18

                              0,04

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Skupaj

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              Skupni prihodki na potnika družbe Ryanair na odhodnem letu

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              [14–20]

                              Skupni stroški na potnika družbe Ryanair na odhodnem letu

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              [9,5–11,5]

                              Dodatni prispevek na potnika družbe Ryanair

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              [3–9]

                              Skupni dodatni prispevek družbe Ryanair (v milijonih EUR)

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                              [3–11]

                  (548)

                  Ti tokovi kažejo pozitiven dodatni prispevek družbe Ryanair za vsa zadevna leta. Okvir poslovanja ima torej nujno pozitivno neto sedanjo vrednost, in to ne glede na tehtani povprečni strošek izbranega kapitala.

                  (549)

                  Komisija je kljub temu kot primer izračuna neto sedanje vrednosti ukrepa iz leta 2004 določila diskontno stopnjo, ki jo je treba uporabiti. Ta diskontna stopnja je tehtani povprečni strošek kapitala subjekta, ki dodeli pomoč, ob njeni dodelitvi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 538, je Komisija upoštevala tehtani povprečni strošek kapitala družbe BSCA. Komisija je na podlagi naslednjih predpostavk ocenila, da ta strošek znaša 9,7 %:

                              —

                              financiranja izključno z lastnimi sredstvi;

                              —

                              premije za tveganje v višini 5,72 % (203);

                              —

                              količnika beta v višini 0,95 (203);

                              —

                              stroškov pred obdavčitvijo kapitala, vloženega brez tveganja, med 4,2 % in 4,4 %;

                  (550)

                  V naslednji preglednici so predstavljeni rezultati izračuna neto diskontirane vrednosti okvira poslovanja iz leta 2004, ki temelji na 9,7-odstotni diskontni stopnji.

                     Preglednica 24

                     Neto diskontirana vrednost (NDV) ukrepa iz leta 2004

                              (v milijonih EUR)

                              Diskontna stopnja 9,7 %

                              NDV

                              53

                        Ta pozitivna neto diskontirana vrednost potrjuje, da je bilo mogoče pričakovati, da bo se bo na podlagi okvira poslovanja iz leta 2004 povečala donosnost subjekta Valonija-SOWAER-BSCA.

                  (551)

                  Točka 66 letaliških smernic določa, da morajo biti sporazumi del splošne strategije, ki naj bi vsaj dolgoročno omogočila donosnost letališča. V zvezi s tem se je upravni odbor družbe BSCA na sestanku z dne 15. aprila 2004 seznanil s predlogi družbi Ryanair in je pooblastil „predsednika upravnega odbora, da potrdi poslovni načrt družbe BSCA in izmeri morebitne posledice zadevnih predlogov“. „Splošna analiza mora tudi v vseh pogledih potrditi, da obstoj in prihodnost letališča nikakor nista ogrožena in da ima družba BSCA dolgoročno zadosten manevrski prostor za svoj nadaljnji razvoj“. Na naslednjem sestanku 6. maja 2004 je „upravni odbor ugotovil, da se bo s predlogi, o katerih se je pred kratkim v Dublinu razpravljalo s predstavniki družbe Ryanair, glede na predvideni razvoj letališča Charleroi zagotovilo nadaljnje poslovanje družbe Ryanair na letališču pod pogoji iz prvotnega poslovnega načrta […].“ Ker je bil prvotni poslovni načrt del dolgoročne strategije razvoja, je Komisija sklepala, da je okvir poslovanja iz leta 2004 del iste strategije.

                  (552)

                  Ker je merilo zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeno, okvir poslovanja iz leta 2004 ne pomeni državne pomoči.

            (iii)   Pogodba iz leta 2005

                  (553)

                  Komisija je za presojo, ali je pogodba iz leta 2005 predhodno prispevala k donosnosti subjekta, ki je odobril pomoč, v skladu s točko 63 letaliških smernic, ugotovila, ali je bila neto diskontirana vrednost pogodbe iz leta 2005 pozitivna za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA. Alternativni scenarij je, da po preteku veljavnosti dopisa družbe BSCA družbi Ryanair z dne 24. junija 2004, to je marca 2006, ni več sporazuma z družbo Ryanair.

                  (554)

                  Komisija je za izračun neto diskontirane vrednosti rekonstruirala poslovni načrt za subjekt Valonija-SOWAER-BSCA, ki vključuje samo prihodke in stroške iz gospodarskih dejavnosti, povezanih s pogodbo iz leta 2005. Pri tem je izhajala iz splošnega poslovnega načrta družbe BSCA z dne 24. januarja 2004, ki je bil po navedbah Belgije sestavljen zaradi odločbe iz leta 2004, da bi se potrdil novi predlog, ki naj bi bil predložen družbi Ryanair in je privedel do predloga, poslanega družbi Ryanair 9. decembra 2005 (204). Komisija je nato uporabila enako metodologijo, kot je bila uporabljena za pogodbi iz leta 2001 in je opisana v uvodni izjavi 525.

                  (555)

                  Komisija je za določitev mejnih stroškov, ki jih je mogoče pripisati pogodbi iz leta 2005, med drugim preučila, ali so Valonija, družba SOWAER ali družba BSCA lahko pričakovale, da bodo potrebne določene naložbe zaradi pogodbe iz leta 2005. Na podlagi te pogodbe celoti Valonija-SOWAER-BSCA ni bilo treba izvesti novih naložb. O naložbah na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 in naložbi iz leta 2003 je bilo že odločeno in dela so se že začela. Poleg tega bi bil, kot je navedeno v uvodni izjavi 533, program naložb, ki je bil sestavni del pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, verjetno sprejet tudi, če ne bi bilo pogodb z družbo Ryanair. Enako velja za popravek programa naložb leta 2003, ki je bil del logike razvoja letališča, po možnosti z različnimi strankami – letalskimi prevozniki. Komisija na podlagi tega sklepa, da ni treba, da se dodatni stroški naložb pripišejo pogodbi iz leta 2005.

                  (556)

                  Komisija je na podlagi teh predpostavk ugotovila, da so upoštevni denarni tokovi za analizo dobičkonosnosti ukrepa iz leta 2005 naslednji:

                     Preglednica 25

                     Pričakovani denarni tokovi ukrepa iz leta 2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              2014

                              2015

                              Število potnikov družbe Ryanair na odhodnih letih

                              1 155 498

                              1 258 976

                              1 499 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              1 749 999

                              Skupno število potnikov na odhodnih letih

                              1 226 732

                              1 381 415

                              1 644 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              1 894 635

                              Prihodki na potnika na odhodnem letu

                              Potniška pristojbina

                              2,33

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Pristajalna pristojbina

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              [1–1,2]

                              Trgovinske koncesije

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              [6–10]

                              Oskrbovanje

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              [3–6]

                              Gorivo

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              [0,05–0,15]

                              Dajatev za uporabo infrastrukture

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              [0–0,5]

                              Skupaj

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              [12–17]

                              Stroški na potnika na odhodnem letu

                              Prispevek za oglaševanje

                              0,92

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Nakupi v prostocarinski prodajalni

                              Sklad za okolje

                              Drugo blago in storitve

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              [1,5–2,5]

                              Plače in socialni prispevki

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              [4–5]

                              Zagonski stroški

                              0,05

                              Vmesni seštevek

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              Fiksni stroški na potnika

                              [0–0,1]

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              Skupni stroški na potnika na odhodnem letu

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              [5,5–7,5]

                              Skupni dodatni prispevek na potnika družbe Ryanair na odhodnem letu pred naložbami (v EUR)

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              [5–10]

                              Skupni dodatni prispevek družbe Ryanair pred naložbami (v milijonih EUR)

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                              [6–17]

                  (557)

                  Ti tokovi kažejo pozitiven dodatni prispevek družbe Ryanair za vsa zadevna leta. Pogodba iz leta 2005 ima torej nujno pozitivno neto sedanjo vrednost in to ne glede na tehtani povprečni strošek izbranega kapitala.

                  (558)

                  Komisija je kljub temu kot primer izračuna neto sedanje vrednosti ukrepa iz leta 2005 določila diskontno stopnjo, ki jo je treba uporabiti. Ta diskontna stopnja je tehtani povprečni strošek kapitala subjekta, ki dodeli pomoč, ob njeni dodelitvi. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 538, je Komisija upoštevala tehtani povprečni strošek kapitala družbe BSCA. Komisija je na podlagi naslednjih predpostavk ocenila, da ta strošek znaša 9,3 %:

                              —

                              financiranja izključno z lastnimi sredstvi;

                              —

                              premije za tveganje v višini 5,74 % (205);

                              —

                              količnika beta v višini 0,97 (205);

                              —

                              stroškov pred obdavčitvijo kapitala, vloženega brez tveganja, med 3,5 % in 3,9 %;

                  (559)

                  V naslednji preglednici je predstavljen rezultat izračuna neto diskontirane vrednosti pogodbe iz leta 2005, ki temelji na 9,3-odstotni diskontni stopnji.

                     Preglednica 26

                     Neto diskontirana vrednost (NDV) ukrepa iz leta 2005

                              (v milijonih EUR)

                              Diskontna stopnja 9,3 %

                              NDV

                              80,6

                        Ta pozitivna neto sedanja vrednost kaže, da je bilo mogoče pričakovati, da se bo s pogodbo iz leta 2005 povečala donosnost subjekta Valonija-SOWAER-BSCA.

                  (560)

                  Kar zadeva pogoj iz točke 66 letaliških smernic, da mora biti sporazum del splošne strategije, ki naj bi vsaj dolgoročno omogočila donosnost letališča, je v dopisu z dne 8. decembra 2005, s katerim naj bi se upravnemu odboru družbe BSCA predstavil poslovni predlog družbe BSCA družbi Ryanair, pojasnjeno, da predlog temelji na poslovnem načrtu za obdobje 2006–2015. Od upravnega odbora se zahteva, naj preveri, ali ta načrt zagotavlja sprejemljivo in zadostno dobičkonosnost, da bo mogoče izravnati pričakovana prihodnja odstopanja, povezana s proračunskimi napovedmi (v sprotni opombi je navedeno, da je poslovni načrt pripravljen na podlagi približnih ocen stroškov in prihodkov). Družba BSCA opozarja, da morajo cene zemeljske oskrbe („handling“) „omogočiti kritje stroškov in razumno stopnjo dobička“. V nadaljevanju dopisa družba BSCA pojasnjuje, da so „stroški, povezani z zemeljsko oskrbo, in njihovo obvladovanje bistvo predloga družbi Ryanair. Precejšen del teh stroškov je fiksen ali delno variabilen, zato je strošek na potnika povezan s številom obravnavanih potnikov. V poslovnem predlogu (z družbo Ryanair) je določeno najmanjše število obračanj in neupoštevanje tega minimuma bi zagotovo povzročilo izgubo za dejavnost zemeljske oskrbe družbe BSCA. V primeru neupoštevanja so predvidene sankcije“. Komisija na podlagi tega sklepa, da čeprav je poslovni predlog družbe BSCA družbi Ryanair z vidika družbe BSCA vključeval nekatera tveganja – zlasti tveganje premajhne dobičkonosnosti, če bi bil promet družbe Ryanair nižji od predvidenega –, je ta predlog kljub temu temeljil na razvojni strategiji, v skladu s katero je družba BSCA pričakovala, da bo zaradi prometa družbe Ryanair znižala svoje stroške na potnika in tako ustvarila zadosten dobiček.

                  (561)

                  Ker je merilo zasebnega udeleženca izpolnjeno, pogodba iz leta 2005 ne pomeni državne pomoči.

            (iv)   Prenos deležev družbe BSCA v družbi Promocy na družbo Ryanair

                  (562)

                  Družba BSCA je 31. marca 2010 na družbo Ryanair prenesla svoj 50-odstotni delež v družbi Promocy. Delnice je prodala po njihovi knjigovodski vrednosti (to je 100 EUR na delnico) v skupnem znesku 31 100 EUR. Vsa tveganja in obveznosti družbe BSCA kot delničarja družbe Promocy so se prenesli na družbo Ryanair.

                  (563)

                  Ob navedeni prodaji so denarna sredstva družbe Promocy znašala 261 073 EUR (stanje sredstev, pri čemer se odštejeta kapital in zakonska rezerva) (206). Družba BSCA je torej svoje deleže v družbi Promocy prenesla na družbo Ryanair za znesek, ki je bil za 99 436 EUR nižji od polovice denarnih sredstev družbe Promocy ob prodaji.

                  (564)

                  Vendar Belgija poudarja, da je ob prodaji potekal davčni spor. Družba BSCA bi morala kriti polovico njegovih stroškov, če bi obdržala svoje deleže v družbi Promocy. Zato se je po navedbah Belgije družba BSCA odločila prodati svoje deleže po njihovi knjigovodski vrednosti.

                  (565)

                  Belgija je poslala dopis z dne 24. februarja 2010, ki ga je finančni direktor družbe BSCA poslal njenemu upravnemu odboru in v katerem mu je predlagal, naj potrdi prodajo deležev družbe BSCA v družbi Promocy po njihovi knjigovodski vrednosti. V tem dopisu je bilo opozorjeno, da družba Promocy po sklenitvi nove pogodbe z družbo Ryanair leta 2005 ni več poslovala. Po uvedbi preiskave in nato sodnega postopka v zvezi z navedenim sporom je bilo odločeno, da družba Promocy ostane v mirujočem stanju. Ker je bil od takrat v tej sodni zadevi dosežen le majhen napredek, sta se družbi BSCA in Ryanair odločili za likvidacijo družbe Promocy. Glede na dopis je družba BSCA tako predlagala družbi Ryanair, da si razdelita čista sredstva družbe, ki so tedaj znašala 350 000 EUR. Družba Ryanair je navedla, da bi čista sredstva raje „izčrpala“ s še zadnjimi dejavnostmi trženja. Družba BSCA je glede na obstoj sodnega postopka nasprotovala oživitvi teh dejavnosti trženja. Da bi izšli iz slepe ulice, je družba BSCA predlagala družbi Ryanair, da nanjo prenese svoje deleže po knjigovodski vrednosti, to je za 31 100 EUR, in sicer na podlagi podpisanega dogovora, ki je vključeval takojšni odstop družbe BSCA kot upravljavca družbe Promocy. V dopisu je bilo navedeno, da so revizorji in pravni svetovalec družbe BSCA dali soglasje, „ker se tako kot mi zavedajo, da je to brez dvoma edini izhod“. Avtor dopisa je upravnemu odboru predlagal, naj potrdi prodajo, in ta je to storil soglasno.

                  (566)

                  Komisija meni, da je Belgija predložila zadostne dokaze o obstoju in obsegu spora, s tem ko je Komisiji poslala obvestila o davčnem popravku (207).

                  (567)

                  Zato Komisija meni, da je družba BSCA ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, ker je nasprotovala oživitvi dejavnosti trženja in je za izhod iz slepe ulice družbi Ryanair predlagala, da nanjo prenese svoje deleže po knjigovodski vrednosti. Ukrep zato ne vključuje državne pomoči.

            (v)   Aneks iz leta 2010

                  (568)

                  Komisija je v oddelku 6.2.1 pokazala, da ob sklenitvi aneksa iz leta 2010 sredstva družbe BSCA niso bila javna sredstva in da poleg tega odločitve družbe BSCA za sklenitev aneksa iz leta 2010 ni bilo mogoče pripisati državi.

                  (569)

                  Če pa bi se štelo, da ta ugotovitev Komisije ni utemeljena, da je bil aneks iz leta 2010 dejansko odobren iz državnih sredstev in da je mogoče odločitev o odobritvi aneksa iz leta 2010 pripisati državi, bi bilo treba preučiti, ali je bila z aneksom iz leta 2010 družbi Ryanair dodeljena prednost.

                  (570)

                  V tem primeru bi bilo treba šteti, da je subjekt, ki je odobril ukrep, Valonija/SOWAER/BSCA. Preučiti je torej treba, ali so Valonija/SOWAER/BSCA ob sklenitvi aneksa iz leta 2010 ravnale kot udeleženci v tržnem gospodarstvu.

                  (571)

                  Aneks iz leta 2010 določa:

                              —

                              splošno odstopanje pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo, v skladu s katerim bo družba Ryanair plačala [10–30] centov na potnika za obdobje od 1. februarja 2009 do 31. januarja 2010; poleg tega pogoji indeksacije pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo določajo znižanje tarife sorazmerno s povečanjem prometa, ki ga ustvari družba Ryanair (208).

                              —

                              znižanje cene zemeljske oskrbe za [10–50] centov na potnika družbe Ryanair.

                  (572)

                  Po navedbah Belgije je ta aneks rezultat pogajanj, ki sta jih družbi BSCA in Ryanair izvedli zaradi znižanja stroškov zemeljske oskrbe za družbo BSCA, ker je družba Ryanair uvedla nove postopke, kot sta plačilo za oddano prtljago (s čimer se je močno zmanjšalo število kosov prtljage za prijavo) in obvezna spletna prijava prtljage. Po navedbah Belgije se je družba BSCA odločila, da bo dobiček iz tega znižanja stroškov delila z družbo Ryanair v zameno za zavezo družbe Ryanair, da bo na letališču Charleroi stacionirala dodatne štiri letala.

                  (573)

                  Podpis aneksa z dne 6. decembra 2010 je sledil na podlagi naslednjih okoliščin:

                              —

                              Družba Ryanair je uvedla nove postopke, kot sta obvezna spletna prijava („web check-in“) in plačilo za oddano prtljago, s čimer se je zmanjšalo število kosov prtljage za prijavo, kar je družbi BSCA omogočilo prihranke;

                              —

                              družba BSCA je maja 2009 z družbo Ryanair razpravljala o morebitnem povečanju števila letal in znižanju dajatev za zemeljsko oskrbo („handling“) po uvedbi novih postopkov družbe Ryanair;

                              —

                              družba Ryanair je 30. novembra 2009 pisala družbi BSCA (209) in ji predlagala sklenitev sporazuma o znižanju dajatev za storitve zemeljske oskrbe za [10–50] centov, kar ustreza polovici prihrankov, ki jih je družba BSCA ustvarila zaradi novih postopkov, ki jih je uvedla družba Ryanair. Družba Ryanair je še navedla, da noče plačevati za osebe z omejeno mobilnostjo. Družba Ryanair je sicer potrdila, da se želi širiti na letališču Charleroi;

                              —

                              Predsednik družbe BSCA je 2. decembra 2009 pisal družbi Ryanair, da bo pred preučitvijo možnosti, da ji dodeli nove slote, upravnemu odboru družbe BSCA predložil njeno zahtevo za znižanje dajatev za storitve zemeljske oskrbe;

                              —

                              po navedbah Belgije je temu sledil ustni dogovor o širitvi in znižanju stroškov (Belgija navaja, da na tej stopnji ni bilo pisnega sporazuma, ker je bilo treba spis predložiti upravnemu odboru in ker je še vedno potekala razprava o potnikih z omejeno mobilnostjo);

                              —

                              finančni direktor družbe BSCA je 8. januarja 2010 upravnemu odboru družbe BSCA poslal interni dopis in finančno dokumentacijo, da bi dokazal interes za sprejem dodatnih štirih letal pod dogovorjenimi pogoji (to je znižanje zemeljske oskrbe za [10–50] centov na potnika). To dokumentacijo sestavljata:

                                          —

                                          napoved pričakovanega poslovnega izida, ki prikazuje poslovni izid ob dejstvu, da družba Ryanair stacionira štiri dodatna letala na letališču Charleroi;

                                          —

                                          preglednica, na podlagi katere je lahko družba BSCA določila svoj pogajalski prostor za dodelitev dodatnega popusta družbi Ryanair na tarife za zemeljsko oskrbo, hkrati pa je ohranila zadostno dobičkonosnost in rast prihodkov od neletalskih komercialnih dejavnosti (brezcarinske prodajalne, gostinstvo, parkirišča, avtobusni prevozi …);

                              —

                              24. februarja 2010 je družba Ryanair dokončno privolila v plačilo [10–30] centov na potnika na odhodnem letu iz naslova pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo pod pogojem, da se bo ta znesek v prihodnjih letih zniževal sorazmerno z rastjo prometa družbe Ryanair na letališču Charleroi;

                              —

                              29. aprila 2010 je upravni odbor družbe BSCA razpravljal o osnutku aneksa; generalni direktor družbe BSCA je pojasni, da se aneks že uporablja (prihod štirih letal za poletno sezono 2010);

                              —

                              6. decembra 2010 sta družbi BSCA in Ryanair potrdili aneks iz leta 2010, ki se je že uporabljal.

            1.   Znižanje tarif za zemeljsko oskrbo za [10–50] centov, ki ga je odobrila družba BSCA

                  (574)

                  Prvič, Komisija poudarja, da je to znižanje pomenilo samo polovico prihrankov, ki jih je imela družba BSCA zaradi postopkov, ki jih je uvedla družba Ryanair. Navaja tudi, da je družba Ryanair vedela (210) za obseg prihrankov, ki jih je ustvarila družba BSCA, kar je družbi BSCA otežilo pogajanja.

                  (575)

                  Drugič, Komisija priznava, da je družba BSCA še toliko težje zavrnila to znižanje, ker je družba Ryanair nameravala stacionirati dodatna štiri letala na letališču Charleroi. Ob upoštevanju, da je družba Ryanair leta 2009 ustvarila promet s prepeljanimi 3 289 725 potniki, in ob predpostavki, da je bila od tega polovica potnikov na odhodnih letih, je znižanje za [10–50] centov na potnika na odhodnem letu pomenilo izpad prihodka za družbo BSCA v višini [500 000–2 000 000] EUR, kar je precej manj od zvišanja dobička pred obrestmi in davki (211) za [3–7] milijone EUR, ki jih je bilo po izračunih družbe BSCA mogoče pričakovati od štirih dodatnih letal (212).

            2.   Znižanje pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo za [10–30] centov, odobreno družbi Ryanair

                  (576)

                  Belgija trdi, da Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (213) določa možnost (in ne obveznosti) uvedbe pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo, da se povrnejo stroški, ki nastanejo letališčem (214). Po navedbah Belgije je družba BSCA izjemno težko naložila to pristojbino letalskim prevoznikom. Družba BSCA je poskušala družbo Ryanair nagovoriti k udeležbi pri stroških organizacije storitve za potnike z omejeno mobilnostjo, vendar je družba Ryanair vedno zavrnila plačilo pristojbine, ki jo je predvidela družba BSCA, ker je nasprotovala njenemu znesku iz več razlogov (215). Po navedbah Belgije je aneks iz leta 2010 omogočil dogovor z družbo Ryanair o plačevanju pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo, sicer za znesek, ki je bil nižji od splošne tarife, vendar ni bil ničen.

                  (577)

                  Komisija ugotavlja, da družba Ryanair do leta 2010 ni plačevala pristojbine za potnike z omejeno mobilnostjo in da ji družba BSCA očitno ni bila zmožna naložiti plačevanja take pristojbine. Zato se je na podlagi dogovora, čeprav o nižjem znesku, izboljšala dobičkonosnost družbe BSCA.

                  (578)

                  Komisija poleg tega opozarja, da je znižanje za [10–30] centov na potnika na odhodnem letu za družbo BSCA pomenilo izpad prihodka v višini približno [100 000–300 000] EUR (216). Skupaj z znižanjem tarif za zemeljsko oskrbo za [10-50] centov na potnika na odhodnem letu je skupni izpad prihodka za družbo BSCA znašal približno [0,6–2,3] milijona EUR, kar je precej manj od zvišanja dobička pred obrestmi in davki (217) za [3-7] milijone EUR, ki jih je bilo po izračunih družbe BSCA mogoče pričakovati od štirih dodatnih letal (218).

                  (579)

                  Kar zadeva pogoj, ki je podrobno določen v točki 66 Smernic, da mora biti sporazum del splošne strategije, ki naj bi omogočila dobičkonosnost letališča, se zdi aneks iz leta 2010 razmeroma omejena prilagoditev sporazuma iz leta 2005 – in ne njegova prenovitev –, saj tudi ta temelji na razvojni strategiji, od katere družba BSCA pričakuje, da bo na podlagi prometa, ki ga bo prinesla družba Ryanair, povečala svoje prihodke iz letalskih in neletalskih dejavnosti, pri čemer bo znižala svoje stroške na potnika, ter tako sčasoma ustvarila zadosten dobiček.

                  (580)

                  Če bi se štelo, da je bil aneks iz leta 2010 odobren iz državnih sredstev in da je mogoče odločitev o odobritvi aneksa iz leta 2010 pripisati državi, bi bilo torej treba sklepati, da so Valonija ter družbi SOWAER in BSCA s sklenitvijo aneksa iz leta 2010 ravnale kot udeleženci v tržnem gospodarstvu in da navedeni aneks ne pomeni državne pomoči.

            6.2.3.
            Sklepna ugotovitev o obstoju državne pomoči v korist družbe Ryanair

                  (581)

                  Komisija ugotavlja, da:

                              —

                              aneks iz leta 2010 ni bil odobren iz državnih sredstev in da odločitve o odobritvi aneksa iz leta 2010 ni mogoče pripisati državi;

                              —

                              (i) sporazumi iz leta 2001, (ii) ministrski odlok z dne 11. junija 2004 in dopis družbe BSCA z dne 24. junija 2004, (iii) aneks iz leta 2005 ter (iv) prodaja deležev družbe BSCA v družbi Promocy izpolnjujejo merilo udeleženca v tržnem gospodarstvu.

                        Ukrepi v korist družbe Ryanair torej ne pomenijo državne pomoči.

            6.3.   Združljivost pomoči v korist družbe BSCA z notranjim trgom

                  (582)

                  Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 487, pogodbi iz leta 2002 in odločitev o naložbah iz leta 2003 pomenijo državno pomoč za družbo BSCA. Ta pomoč je v tem, da iz pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003 izhaja prenizka koncesijska dajatev glede na infrastrukturo, ki ji jo daje na voljo Valonija-SOWAER, opravljene storitve in dodeljene subvencije, in to do izteka podkoncesije na javnem dobrem, podeljene družbi BSCA, torej leta 2040. Ta pomoč torej družbi BSCA omogoča, da zniža svoje stroške tekočega poslovanja, v obravnavani zadevi koncesijsko dajatev. Zato se šteje za pomoč za tekoče poslovanje, ki se je prejemala od leta 2002 in se bo prejemala še naprej do leta 2040, če ne bodo sprejeti popravni ukrepi za spremembo podrobnih pogojev za izračun koncesijske dajatve. Poleg tega je treba za zavrnitev trditve, da bi bila ta pomoč lahko pomoč za naložbe, opozoriti, da mora program naložb, priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA, uresničiti in financirati družba SOWAER, in ne družba BSCA, ter da ima družba SOWAER stavbe in infrastrukturo, v katerih se te naložbe uresničujejo. S pomočjo, ki jo je opredelila Komisija, se torej ne znižujejo naložbeni stroški, ki bi jih morala družba BSCA običajno kriti, in torej ni pomoč za naložbe, temveč pomoč za tekoče poslovanje.

                  (583)

                  Namen tega oddelka je ugotoviti, ali je ta pomoč za tekoče poslovanje v korist družbe BSCA lahko združljiva z notranjim trgom. Poleg tega, kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 487, Komisija ne izključuje, da bi lahko tudi povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je družba SOWAER vpisala leta 2002, pomenilo državno pomoč za družbo BSCA. Kar zadeva povečanje kapitala, je tudi ta ukrep, če pomeni pomoč, pomoč za tekoče poslovanje. Komisija bo v nadaljevanju to povečanje kapitala vključila v analizo združljivosti, pri čemer bo izhajala iz predpostavke, da pomeni pomoč.

            6.3.1.   Združljivost na podlagi člena 106(2) PDEU

                  (584)

                  Po mnenju Belgije (glej oddelek 5.1.2.2) je subvencija, ki jo Valonija izplačuje za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, če bi Komisija ocenila, da pomeni pomoč, vsekakor združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) PDEU.

                  (585)

                  Komisija je v uvodni izjavi 410 pojasnila, zakaj meni, da gospodarskih storitev, za katere Valonija izplačuje subvencijo, ni mogoče opredeliti za gospodarske storitve splošnega pomena.

                  (586)

                  Poleg tega Komisija meni, da je treba preučiti združljivost ukrepa na podlagi pogodb iz leta 2002 kot celote (in sicer koncesijske dajatve, ki je nižja od dajatve v skladu s tržno ceno, ob upoštevanju subvencij, ki jih Valonija izplačuje družbi BSCA) in ne samo združljivosti subvencije Valonije.

                  (587)

                  Komisija ugotavlja, da ukrepov v korist družbe BSCA ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi člena 106(2) Pogodbe ali na podlagi sklepov in ureditev, ki temeljijo na členu 106(2) PDEU.

            6.3.2.   Združljivost na podlagi člena 107(3) PDEU

                  (588)

                  V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje za združljivo z notranjim trgom.

                  (589)

                  Na podlagi točke 172 letaliških smernic, ki so začele veljati 4. aprila 2014, bo Komisija „načela v teh smernicah […] uporabila za vse zadeve o pomoči za tekoče poslovanje (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč) letališčem, tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja“.

                  (590)

                  Po mnenju nekaterih strank je uporaba letaliških smernic za pomoč, odobreno pred začetkom veljavnosti navedenih smernic, v nasprotju s splošnimi načeli prava (glej oddelek 4.1.2(b)).

                  (591)

                  Komisija v zvezi s tem poudarja, da je Sodišče v sodbi v zadevi Vizcaya
                      (219) opozorilo:

                              —

                              da se uporaba novih pravil za pomoč, ki se je izvajala brez predhodne priglasitve, ne nanaša na predhodno vzpostavljeni položaj, ampak na trenutni položaj,

                              —

                              da je za učinkovito uporabo pravil Unije nujno, da lahko Komisija kadar koli prilagodi svojo presojo potrebam te politike, in

                              —

                              da država članica, ki Komisiji ni priglasila sheme pomoči, ne more razumno pričakovati, da se bo ta shema presojala z vidika pravil, ki so se uporabljala ob njenem sprejetju.

                        Sodišče na podlagi tega sklepa, da Komisija v zadevnem primeru ni kršila niti načela prepovedi retroaktivnosti niti načela pravne varnosti, s tem ko je nova pravila uporabila za presojo združljivosti pomoči, ki se je izvajala brez predhodne priglasitve.

                  (592)

                  Komisija opozarja, da se je pomoč v korist družbe BSCA kot v zadevi Vizcaya izvajala brez prehodne priglasitve. Po njenem mnenju uporaba točke 172 letaliških smernic za zadevne ukrepe ni v nasprotju s splošnimi načeli prava.

                  (593)

                  V skladu s točko 137 letaliških smernic se lahko „[p]omoč za tekoče poslovanje, dodeljena pred začetkom prehodnega obdobja (vključno s pomočjo, izplačano pred objavo teh smernic dodeljene pred 4. aprilom 2014), […] razglasi za združljivo v celotnem znesku nepokritih stroškov poslovanja, če so izpolnjeni pogoji iz oddelka 5.1.2., z izjemo točk 115, 119, 121, 122, 123, 126 do 130, 132, 133 in 134. Komisija bo pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene pred 4. aprilom 2014, upoštevala zlasti izkrivljanje konkurence.“

                  (594)

                  Da bi se spodbudil razvoj letalskega sektorja, se v letaliških smernicah torej razlikuje med pomočjo, odobreno pred začetkom prehodnega obdobja (vključno s pomočjo, izplačano pred 4. aprilom 2014), in pomočjo, odobreno pozneje.

                  (595)

                  Pogoji iz oddelka 5.1.2 letaliških smernic so naslednji:

                              —

                              prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa;

                              —

                              potreba po posredovanju države;

                              —

                              ustreznost pomoči kot instrumenta politike;

                              —

                              obstoj spodbujevalnega učinka;

                              —

                              sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno);

                              —

                              izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino.

                  (596)

                  Komisija bo torej preučila, ali vsaka pomoč posebej, odobrena družbi BSCA, in sicer pogodbi iz leta 2002, odločitev za naložbe in povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je vpisala družba SOWAER (ob takojšnji predpostavki, da zadnji ukrep pomeni državno pomoč), izpolnjuje te pogoje.

            6.3.2.1.
            Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

                  (597)

                  V točki 113 letaliških smernic so navedeni naslednji cilji skupnega interesa:

                              „(a)

                              poveča[nje] mobilnost[i] državljanov Unije in povezljivost[i] regij z vzpostavitvijo točk za dostop za polete znotraj Unije, ali

                              (b)

                              […] prizadevanja za razbremenitev letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Unije,

                              (c)

                                 […] regionalni razvoj“.

                  (598)

                  V obravnavani zadevi je bila pomoč odobrena za spodbujanje regionalnega razvoja. V poročilih, predloženih v podporo odločitvam valonske vlade, se zanimanje za naložbe v razvoj letališča namreč utemeljuje s pozitivnim učinkom razvoja letališča na gospodarstvo in zaposlovanje v Charleroiju in širši regiji (220). Glede na problematiko preoblikovanja nekdanjega industrijskega območja v regiji Charleroi je letališko območje v teh poročilih opredeljeno kot nov razvojni pol, ki združuje raziskave in razvoj, najnaprednejše panoge in odprtost evropskemu gospodarstvu. V dopisu ministra vladi je podrobno navedeno: „Valonski parlament je s svojo izjavo o regionalni politiki, ki je bila potrjena 15. julija 1999, priznal, da so regionalna letališča centri gospodarskega razvoja in ustvarjanja pomembnih delovnih mest za Valonijo, ki si jih je treba zamišljati tako z gospodarskega in okoljskega vidika kot tudi z vidika prometa. Glavni cilji so:

                              —

                              zagotoviti posebno podporo razvoju gospodarskih dejavnosti, po možnosti v sinergiji z letališkimi dejavnostmi […], da se javna naloga graditelja infrastrukture izmenjuje z zasebno pobudo, ki ustvarja delovna mesta;

                              —

                              prizadevati si za strateško vključevanje letaliških dejavnosti v druga prometna omrežja za prevoz potnikov in blaga;

                              —

                              […]

                              —

                              okrepiti varstvo okolja in prizadevanja za zmanjšanje hrupa.

                     […] Zato je treba letališču zagotoviti popolno infrastrukturo v okviru splošnega razvojnega načrta, da bo lahko prevzelo vlogo gospodarskega vzvoda.“

                  (599)

                  V navedenem dopisu so povzeti tudi rezultati več študij, izvedenih za usmeritev razvojne politike valonskih letališč. Študija, ki jo je izvedla družba Tractebel, zagotavlja oceno gospodarskih posledic in ustvarjenih delovnih mest v zvezi s ciljema enega milijona in dveh milijonov potnikov. Iz nje izhaja, da milijon potnikov ustvari 6 364 delovnih mest, dva milijona potnikov pa jih ustvarita 8 090.

                  (600)

                  Ob predpostavki, da povečanje kapitala, ki ga je vpisala družba SOWAER, pomeni pomoč, je bil namen tega povečanja kapitala omogočiti družbi BSCA, da se izogne morebitnemu stečaju, tako da bi lahko nadaljevala svojo dejavnost in torej dosegla cilj v skupnem interesu, opisan v prejšnji uvodni izjavi.

                  (601)

                  Komisija na podlagi zdaj razpoložljivih podatkov ugotavlja, da je pomoč dejansko olajšala razvoj regije Charleroi, saj je omogočila, da se je skromno letališče preobrazilo v veliko regionalno letališče s skoraj 7 milijoni potnikov na leto, kar ustvarja pomembno gospodarsko dejavnost znotraj in v okolici letališča. V smislu delovnih mest je glede na študijo belgijske nacionalne banke, ki je temeljila na podatkih iz leta 2009, letališče Charleroi neposredno ustvarilo 1 323 novih delovnih mest, izraženih v ekvivalentu polnega delovnega časa, in posredno 1 525 novih delovnih mest, izraženih v ekvivalentu polnega delovnega časa.

                  (602)

                  Komisija meni, da je pomoč prispevala k natančno opredeljenemu cilju v skupnem interesu, in sicer gospodarskemu razvoju Charleroija in širše regije.

                  (603)

                  Kljub temu je treba na podlagi točke 114 letaliških smernic še preveriti, ali pomoč ne spodbuja pomnoževanja nedobičkonosnih letališč.

                  (604)

                  Komisija v obravnavani zadevi meni, da so obeti za uporabo letališča, kot so bili ugotovljeni v študijah, izvedenih v obdobju 2000–2001 (221), torej malo pred sprejetjem ukrepov, zadoščali za upravičenost teh naložb. Iz teh študij namreč izhaja, da je obstajalo povpraševanje po letališču Charleroi, zlasti v nizkocenovnem segmentu, to je v segmentu, v katerem letališče Bruxelles-National takrat ni bilo dejavno. Razvoj letališča Charleroi in dobičkonosnost njegovega upravljavca, družbe BSCA, naknadno potrjujeta obstoj teh razvojnih obetov. Tako je trenutni dobiček pred obdavčitvijo družbe BSCA pred koncem leta 2013 znašal 14,86 milijona EUR, kar presega znesek državne pomoči, ki jo je prejela tisto leto (zneski pomoči so navedeni v Preglednici 34).

                  (605)

                  Seveda, kot je navedeno v uvodni izjavi 484 in podrobneje obravnavano v uvodni izjavi 626, se gravitacijsko območje letališča Charleroi v večjem delu prekriva z gravitacijskim območjem letališča Bruxelles-National. Kot je prikazano v uvodnih izjavah 627 do 641, je pomoč povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, pri čemer je vplivala na rast števila potnikov na letališču Bruxelles-National v segmentu direktnih letov na kratkih in srednje dolgih razdaljah. Vendar ima letališče Bruxelles-National neizkoriščene zmogljivosti (po navedbah družbe Brussels Airport Company, upravljavca letališča Bruxelles-National, zmogljivosti letališča Bruxelles-National znašajo 28 milijonov potnikov).

                  (606)

                  Kljub temu je po odobritvi pomoči za družbo BSCA leta 2002 in 2003 promet na letališču Bruxelles National še vedno presegal 14 milijonov potnikov, kar je polovica njegove teoretične zmogljivosti. Od leta 2002 (222) se ta promet povečuje (razen leta 2009), čeprav je ta rast skromna v primerjavi z rastjo letališča Charleroi.

                     Preglednica 27

                     Gibanje števila potnikov na letališčih Bruxelles-National in Charleroi

                              (v milijonih)

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Bruxelles-National

                              14,4

                              15,2

                              15,6

                              16,1

                              16,7

                              17,8

                              18,5

                              17

                              17,1

                              18,8

                              18,9

                              19,1

                              Charleroi

                              1,3

                              1,8

                              2,0

                              1,9

                              2,2

                              2,5

                              3,0

                              3,9

                              5,2

                              5,9

                              6,5

                              6,8

                                 Vira: brusselsairport.be in charleroi-airport.com.

                        EBIT (223) družbe BAC je pozitiven vsaj od leta 2006 […].

                  (607)

                  Komisija torej ugotavlja, da čeprav je pomoč za družbo BSCA vplivala na rast potniškega prometa na letališču Bruxelles-National in je zaradi ekonomij obsega zmanjšala dobičkonosnost družbe BAC, vseeno ni vodila do pomnoževanja nedobičkonosnih letališč. Razlog za to sta zlasti velika gostota (224) in veliko povpraševanje po letalskih storitvah (225) na gravitacijskih območjih letališč Charleroi in Bruxelles-National, ki obema letališčema omogočata dobičkonosnost.

            6.3.2.2.
            Potreba po posredovanju države

                  (608)

                  Kot je podrobno določeno v točkah 116 in 118 letaliških smernic, mora biti „[d]ržavna pomoč […] usmerjena v primere, ko taka pomoč lahko zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. […] Pod sedanjimi tržnimi pogoji bo potreba po javnem financiranju za stroške poslovanja zaradi visokih fiksnih stroškov različna, in sicer bo odvisna od velikosti letališča ter bo običajno sorazmerno večja za manjša letališča.“ Komisija meni, da bi morala biti letališča z letnim potniškim prometom med 1 in 3 milijoni potnikov „na splošno […] zmožna pokriti večji delež svojih stroškov poslovanja“ in da so letališča z letnim potniškim prometom več kot 3 milijone potnikov „običajno dobičkonosna na ravni poslovanja in bi morala biti zmožna pokriti svoje stroške poslovanja“.

                  (609)

                  Vendar Komisija opozarja, da se točka 119 letaliških smernic, v skladu s katero „[z]ato Komisija meni, da letni promet za upravičenost do pomoči za tekoče poslovanje ne sme preseči 3 milijonov potnikov
                      (226)“, ne uporablja za pomoč, odobreno pred 4. aprilom 2014.

                  (610)

                  Ob odločitvi za ukrepe leta 2002 in 2003 je promet na letališču Charleroi znašal med enim in dvema milijonoma potnikov. V poslovnem načrtu družbe BSCA iz leta 2002 je bilo predvideno, da bo promet v letu 2011 presegel tri milijone potnikov.

                  (611)

                  V poslovnem načrtu družbe BSCA iz leta 2002 je bilo predvideno, da bo družba BSCA tudi s pomočjo postala dobičkonosna šele v letu 2005 (dejansko je postala dobičkonosna v letu 2004). Če bi bila torej koncesijska dajatev enaka dajatvi, ki je v skladu s tržno ceno, bi lahko Valonija in družba SOWAER pričakovali, da bo družba BSCA vsaj v prvih letih ustvarila izgube iz poslovanja in se bo znašla v finančnih težavah, kar bi ogrozilo delovanje letališča Charleroi in njegov razvoj ter posledično izpolnjevanje cilja pomoči, ki je bil gospodarski razvoj. Družba BSCA bi se tudi brez povečanja kapitala iz leta 2002 spopadala s finančnimi težavami, ki bi lahko ogrozile delovanje in razvoj letališča Charleroi. Poleg tega bi morala družba BSCA, če ne bi prejela pomoči, od družbe Ryanair in drugih letalskih prevoznikov zahtevati veliko višje letališke pristojbine, da bi zagotovila svoje finančno ravnovesje. Ob tej predpostavki je mogoče, da bi se družba Ryanair, najpomembnejša stranka družbe BSCA, odločila, da bo svojo bazo na letališču Charleroi prenesla na drugo letališče, ali da bo bistveno zmanjšala svojo dejavnost na tem letališču, kar bi prav tako ogrozilo razvoj letališča in posledice, ki si jih je Valonija obetala v smislu gospodarskega razvoja.

                  (612)

                  Komisija na podlagi poslovnega načrta iz leta 2002 meni, da je bila pomoč iz leta 2002 in 2003 potrebna.

            6.3.2.3.
            Ustreznost državne pomoči kot instrumenta politike

                  (613)

                  Točka 120 letaliških smernic določa, da morajo„[d]ržave članice […] prikazati, da je pomoč ustrezna za doseganje nameravanega cilja ali reševanje težav, ki naj bi se odpravile s to pomočjo. Ukrep pomoči se ne šteje za združljivega z notranjim trgom, če je enak cilj mogoče doseči z drugimi, manj izkrivljajočimi instrumenti politik ali instrumenti pomoči“.

                  (614)

                  Po zgledu točk od 121 do 123 letaliških smernic – čeprav se te točke uradno ne uporabljajo v obravnavani zadevi – je mogoče preučiti, ali je obstajal instrument politike, s katerim bi bilo mogoče doseči enak cilj in ki bi bolj spodbujal učinkovito upravljanje letališča. Instrumenti, ki vnaprej določajo znesek pomoči, tako da se lahko pokrije predviden finančni primanjkljaj, so primeri instrumentov, s katerimi se spodbuja učinkovito upravljanje letališča.

                  (615)

                  Koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, je določena vnaprej in torej navedeno družbo spodbuja k učinkovitemu upravljanju letališča. Čeprav je res, da je po drugi strani subvencija, ki jo Valonija izplačuje za storitve, odvisna od nastalih stroškov in ne od vnaprej določenega pavšalnega zneska, del te subvencije, ki se nanaša na gospodarske storitve, še naprej ostaja razmeroma majhen. Tudi povečanje kapitala iz leta 2002 je enkraten ukrep, ki torej ne temelji na vnaprej določenem pavšalnem znesku, temveč predstavlja razmeroma majhen znesek v primerjavi z zneski pomoči na podlagi pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003. Komisija zato ugotavlja, da pomoč za družbo BSCA ohranja spodbude družbi BSCA za učinkovito upravljanje letališča in pomeni ustrezen instrument politike.

            6.3.2.4.
            Obstoj spodbujevalnega učinka

                  (616)

                  V točki 124 letaliških smernic je podrobno določeno, da ima „[p]omoč za tekoče poslovanje […] spodbujevalni učinek, če bi se ob njeni odsotnosti in ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe ter ravni prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala“.

                  (617)

                  Pomoč za družbo BSCA je omogočila posodobitev letališča Charleroi in povečanje njegove zmogljivosti, pri čemer so stroški tekočega poslovanja družbe BSCA ostali na ravni, ki ji je omogočala, da je ponudila in ohranila privlačne pogoje za uporabnike, to je letalske prevoznike, zlasti družbo Ryanair, ne da bi zašla v večje finančne težave. Kot je navedeno v uvodni izjavi 611, bi morala namreč družba BSCA, če ne bi prejela pomoči, od družbe Ryanair in drugih letalskih prevoznikov zahtevati veliko višje letališke pristojbine. Ob tej predpostavki je mogoče, da bi se družba Ryanair, najpomembnejša stranka družbe BSCA, odločila, da bo svojo bazo na letališču Charleroi preselila na drugo letališče, ali da bo bistveno zmanjšala svojo dejavnost na tem letališču.

                  (618)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da bi bila brez pomoči raven gospodarske dejavnosti letališča Charleroi verjetno bistveno zmanjšana. Komisija torej ocenjuje, da je imela pomoč spodbujevalni učinek.

            6.3.2.5.
            Sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)

                  (619)

                  Točka 125 letaliških smernic podrobno določa: „Da bi bila pomoč za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede.“

                  (620)

                  Za ugotovitev, ali je pomoč sorazmerna, je treba preučiti, ali je na podlagi poslovnega načrta družbe BSCA (ki vključuje pomoč) ta lahko pričakovala dobiček, ki ne presega razumnega dobička.

                  (621)

                  Iz poslovnega načrta družbe BSCA iz leta 2002 sta razvidni 8,3-odstotna pričakovana donosnost lastniškega kapitala v obdobju 2002–2015 in 9,6-odstotna donosnost vloženega kapitala. Ker je Komisija za uporabo merila udeleženca v tržnem gospodarstvu ocenila, da je bilo v letu 2002 mogoče pričakovati 9-odstotno donosnost lastniškega kapitala (227), ugotavlja, da vnaprej predviden dobiček ni presegel razumne ravni. Ker je bila pomoč zasnovana tako, da bi se družbi BSCA zagotovila kritje teh stroškov in dobiček, ki ne presega razumne ravni, se pomoč iz let 2002 in 2003 lahko šteje za sorazmerno.

            6.3.2.6.
            Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino.

                  (622)

                  V točki 137 letaliških smernic je poudarjen pomen presoje učinkov pomoči v smislu izkrivljanja konkurence za pomoč, dodeljeno pred 4. aprilom 2014. V njej je namreč pojasnjeno, da bo „Komisija […] pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene pred 4. aprilom 2014, upoštevala zlasti izkrivljanje konkurence.“

                  (623)

                  Poleg tega je v točki 131 letaliških smernic pojasnjeno, da bo „Komisija […] pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje upoštevala izkrivljanje konkurence in učinke na trgovino. Kadar je letališče v istem ciljnem območju kot drugo letališče z neizkoriščeno zmogljivostjo, je treba v poslovnem načrtu na podlagi preudarnih napovedi glede potniškega in tovornega prometa opredeliti verjetni učinek na promet drugih letališč v tem ciljnem območju.“

            (a)   Opredelitev gravitacijskega območja in konkurenčnih letališč

                  (624)

                  Po navedbah Belgije je gravitacijsko območje letališča Charleroi v območju dveh ur vožnje po cesti in zajema 15 milijonov oseb, ki so potencialne stranke nizkocenovnih prevoznikov. To območje obsega Belgijo, sever Francije, jug Nizozemske, sever Luksemburga in skrajni zahod Nemčije.

                  (625)

                  V bližini Charleroija je več letališč, katerih gravitacijska območja se prekrivajo z gravitacijskim območjem letališča Charleroi: Liège (oddaljen 49 min vožnje po cesti ali 78 km) – vendar je treba pojasniti, da je letališče Liège specializirano za tovorni promet –, Lille (1 ura in 12 min ali 121 km) in zlasti Bruxelles-National (46 min ali 69 km (228)) (229).

                  (626)

                  Gravitacijsko območje letališča Charleroi se v večjem delu prekriva z gravitacijskim območjem letališča Bruxelles-National. Območje prekrivanja vključuje zlasti regijo Bruselj-glavno mesto, ki je najgosteje poseljeno območje na območju prekrivanja z 1,2 milijona prebivalcev. Čeprav je letališče Charleroi bolj oddaljeno od Bruslja kot letališče Bruxelles-National, traja potovanje iz središča Bruslja do letališča Charleroi po cesti le približno 30 minut dlje kot potovanje do letališča Bruxelles-National.

                     Preglednica 28

                     Razdalje in potovalni časi med središčem Bruslja ter letališčema Charleroi in Bruxelles-National

                              Iz središča Bruslja do …

                              letališča Charleroi

                              letališča Bruxelles-National

                              Razdalja

                              46 km

                              12 km

                              Potovanje z avtomobilom

                              45 minut

                              16 minut

                              Potovanje z avtobusom

                              45 minut

                              18 minut

                              Potovanje z vlakom

                              50 min (via Charleroi Sud)

                              17 min

                                 Vir: sklep Komisije v zvezi z družbama Ryanair in Aer Lingus z dne 27. februarja 2013.

            (b)   Analiza izkrivljanja konkurence, ki ga povzroča pomoč

                  (627)

                  Izkrivljanje konkurence zaradi pomoči lahko nastane, ker:

                              —

                              družba BSCA privablja v Charleroi letalske prevoznike, ki jih to letališče ne bi moglo privabiti brez pomoči in ki bi lahko svoja sredstva (letala, posadke) namestili na drugih letališčih, zlasti najbližjih, kot je letališče Bruxelles-National;

                              —

                              pomoč lahko vpliva na ravnanje nekaterih potnikov, tistih, ki lahko glede na svoj odhodni in namembni kraj izbirajo med storitvijo z odhodom ali prihodom na letališču Charleroi in storitvijo z odhodom ali prihodom na letališču Bruxelles-National. Te potnike namreč lahko pritegnejo nizke cene, ki jih ponujajo letalski prevozniki, ki poslujejo na letališču Charleroi (te cene bi bile lahko brez pomoči za družbo BSCA višje), na račun prevoznikov, ki poslujejo na letališču Bruxelles-National.

            (i)   Preučitev zamenljivosti ponudb storitev letališč Charleroi in Bruxelles-National

                  (628)

                  Po mnenju Belgije mora Komisija, kar zadeva neobstoj ali preprečevanje negativnega učinka na konkurenco, pri presoji, ali je ta pogoj izpolnjen, upoštevati datum odobritve javnega financiranja. Meni še, da je razvoj letališča Charleroi posledica oblikovanja novega trga v natančno določenem segmentu, ki na letališču Bruxelles-National ob odobritvi ni bil ali je bil zelo slabo razvit, in sicer nizkocenovnega trga. Poleg tega sta bili z neodvisnima strokovnima študijama družb Roland Berger International Management Consultant in GTM ugotovljeni skorajšnja zasičenost letališča Bruxelles-National in neprekrivanje strank med letališčema. Prevozniki, ki so uporabljali bruseljsko letališče, se takrat niso zanimali za letališče Charleroi, družba Ryanair, glavni uporabnik letališča Charleroi, pa takrat ni imela strategije za vzpostavitev baz na največjih letališčih. Letališče Charleroi se je leta 2000 spopadalo z zelo slabo podobo, kot potrjujeta študiji družb GTM in Roland Berger International Management Consultant. Infrastruktura je bila utesnjujoča, omejena in malo uporabljana. Letališče je zagotavljalo eno samo redno povezavo in nekaj čarterskih letov v poletnem času. Zato po mnenju Belgije takrat ni bilo mogoče šteti, da je letališče Charleroi sposobno konkurirati letališču Bruxelles-National. Nazadnje, letališče Bruxelles-National je imelo prednost v smislu infrastrukture (več terminalov, več vzletno-pristajalnih stez itd.) in dostopnosti zaradi bližine glavnega mesta in železniške povezave, ki je letališče Charleroi nima.

                  (629)

                  Komisija v zvezi s temi stališči Belgije pripominja naslednje:

                              —

                              tudi ob predpostavki, da je treba za preučitev združljivosti pri preučitvi učinkov pomoči v smislu izkrivljanja konkurence upoštevati, kdaj je bila pomoč odobrena, bi bilo vseeno treba upoštevati kratkoročne in dolgoročne učinke pomoči, ki jih je bilo mogoče predvideti ob odobritvi pomoči. Ob odobritvi pomoči je bilo mogoče predvideti, da bo pomoč družbi BSCA omogočila, da ponudi zelo ugodne cene za storitve, ki jih bo lahko ponudila zlasti zaradi naložb, ki jih je uresničila družba SOWAER, saj se je zaradi teh naložb bistveno povečala zmogljivost letališča Charleroi. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je bilo v poslovnem načrtu iz leta 2002 predvideno veliko povečanje prometa na letališču Charleroi, saj naj bi se z 1,2 milijona potnikov v letu 2002 povečal na skoraj 3 milijone potnikov v letu 2010. Ob odobritvi pomoči družbi BSCA je bilo torej jasno, da bo pomoč družbi BSCA omogočila znaten razvoj in da ni bilo mogoče izključiti, da bo ta razvoj deloma na račun konkurenčnih letališč, zlasti letališča Bruxelles-National;

                              —

                              Belgija navaja, da je bilo v času izvedbe študij družb Roland Berger International Management Consultant in GTM letališče Bruxelles-National skoraj zasičeno. Vendar Komisija ugotavlja, da je bil ob odobritvi ukrepov, to je aprila 2002 in aprila 2003, letalski prevoznik Sabena v stečaju, ta stečaj pa je močno vplival na promet na letališču Bruxelles National, saj se je ta z 19,7 milijona potnikov v letu 2001 zmanjšal na 14,4 milijona potnikov v letu 2002. Letališče Bruxelles-National ob odobritvi ukrepov torej ni bilo blizu zasičenosti.

                  (630)

                  Kar zadeva vprašanje medsebojne zamenljivosti ponudb storitev letališč Charleroi in Bruxelles-National, Komisija priznava, da letališči med seboj nista popolnoma zamenljivi:

                              —

                              zaradi sorazmerne oddaljenosti letališča Charleroi od bruseljske aglomeracije in njegovega nizkocenovnega profila (zaradi infrastrukture, letalskih prevoznikov, ki ga uporabljajo, in storitev, ki jih ponuja), to letališče za nekatere kategorije potnikov ni alternativa letališču Bruxelles-National (zlasti za poslovne potnike, za katere je čas zelo pomemben dejavnik);

                              —

                              letališče Charleroi ima profil letališča za direktne lete in je namenjeno letom na kratkih razdaljah, tako da ne more biti veljavna alternativa letališču Bruxelles-National za letalske prevoznike, kot je Brussels Airlines, ki opravljajo lete na dolgih razdaljah in/ali delujejo po modelu vozlišč („hub-and-spoke“), kar pomeni, da mrežo letov na dolgih razdaljah z odhodi z letališkega vozlišča („hub“) oskrbujejo s tranzitnimi potniki, ki se vključijo v vozlišče prek mreže letov na kratkih in srednje dolgih razdaljah.

                              —

                              Ni zelo verjetno, da bi bilo letališče Bruxelles-National verodostojna alternativa letališču Charleroi za nekatere kategorije potnikov, za katere je zelo pomemben dejavnik cena.

                  (631)

                  Kljub temu se ponudbi deloma prekrivata. Čeprav je res, da je bilo prekrivanje ob odobritvi pomoči manjše, je vendarle že obstajalo. Poleg tega je bilo mogoče predvideti, da bo zaradi pomoči konkurenca med ponudbama obeh letališč še večja. Tako letališče Charleroi ponuja lete, ki bi lahko bili zanimivi za del strank letališča Bruxelles-National, ki letijo na kratkih in srednje dolgih razdaljah. Podatki v nadaljevanju prikazujejo gibanje števila rut z odhodi z letališča Charleroi, med drugim tiste, za katere je bila na isto destinacijo ponujena ruta z odhodom z letališča Bruxelles-National.

                     Preglednica 29

                     Rute z odhodi z letališča Charleroi, med drugim tiste, za katere se leti na isto destinacijo opravljajo z odhodi z letališča Bruxelles-National

                              2001

                              2002

                              2003

                              2004

                              2005

                              2006

                              2007

                              2008

                              2009

                              2010

                              2011

                              2012

                              2013

                              Število rut z odhodi z letališča Charleroi

                              7

                              9

                              11

                              17

                              14

                              26

                              33

                              52

                              67

                              84

                              91

                              97

                              102

                              od tega rute, na katerih se leti na isto destinacijo opravljajo z odhodi z letališča Bruxelles-National

                              5

                              5

                              7

                              9

                              9

                              16

                              21

                              32

                              38

                              53

                              60

                              63

                              63

                                 Vir: Priloga 11 k dopisu Belgije, poslanemu 7. februarja 2014.

                  (632)

                  Število rut, ki se enako ponujajo na letališču Charleroi in letališču Bruxelles-National, se je torej močno povečalo (s pet v letu 2002 na 63 v letu 2013), kar je torej povzročilo velik konkurenčni pritisk na letališče Bruxelles-National.

            (ii)   Preučitev učinkov pomoči

                  (633)

                  Po mnenju upravljavca letališča Bruxelles-National (v nadaljnjem besedilu: BAC) ima glede na to pomembno prekrivanje med rutami z odhodi z letališča Charleroi in destinacijami z odhodi z letališča Bruxelles-National pomoč, ki družbi BSCA omogoča, da letalskim prevoznikom ponudi posebej privlačne cene, zelo velik učinek na letališče Bruxelles-National. Izkrivljanje konkurence naj bi bilo še zlasti veliko na kratkih letih, saj ima pristojbina večji relativni vpliv na ceno kratkih letov kot na ceno dolgih letov.

                  (634)

                  Preglednica 30 prikazuje gibanje števila potnikov na odhodnih in prihodnih kratih letih na letališčih Charleroi in Bruxelles-National (Bruxelles-National in Charleroi ne konkurirata na letih na dolgih razdaljah, saj se ti na letališču Charleroi ne ponujajo).

                     Preglednica 30

                     Gibanje števila potnikov (v milijonih) na letih „na kratkih razdaljah“ z odhodi in prihodi na letališčih Bruxelles-National (BRU) in Charleroi (CRL)

                              BRU

                              CRL

                              BRU+CRL

                              Trg letov na kratkih razdaljah (število potnikov v milijonih)

                              Letno gibanje (v %)

                              Trg letov na kratkih razdaljah (število potnikov v milijonih)

                              Letno gibanje (v %)

                              Trg letov na kratkih razdaljah (število potnikov v milijonih)

                              Letno gibanje (v %)

                              2004

                              11,8

                              2,0

                              13,8

                              2005

                              12,2

                              4

                              1,9

                              – 5

                              14,1

                              2

                              2006

                              12,5

                              3

                              2,2

                              16

                              14,7

                              4

                              2007

                              13,4

                              8

                              2,4

                              9

                              15,8

                              7

                              2008

                              13,2

                              – 1

                              2,9

                              21

                              16,1

                              2

                              2009

                              11,7

                              – 11

                              3,9

                              35

                              15,6

                              – 3

                              2010

                              11,3

                              – 3

                              5,2

                              33

                              16,5

                              6

                              2011

                              12,2

                              7

                              5,9

                              14

                              18,1

                              9

                              2012

                              12,1

                              – 1

                              6,5

                              10

                              18,6

                              3

                              2013

                              12,4

                              3

                              6,8

                              4

                              19,2

                              3

                                 Vir: pripombe družbe BAC – 8. maj 2014.

                  (635)

                  Preglednica iz uvodne izjave 634 kaže, da je promet na letališču Charleroi leta 2004 znašal samo 17 % prometa letališča Bruxelles-National v segmentu letov na kratkih razdaljah, leta 2013 pa se je povzpel na skoraj 55 %. Rast letališča Charleroi je bila še zlasti močna v obdobju 2008–2010, medtem ko se je v istem obdobju promet za lete na kratkih razdaljah na letališču Bruxelles-National zmanjšal. Razlog za velik razvoj letališča Charleroi v obdobju 2008–2010 je deloma odprtje novega terminala leta 2008, ki ga je financirala družba SOWAER in za katerega je bilo v tem sklepu dokazano, da ga družba BSCA ni plačala po tržni ceni.

                  (636)

                  Po navedbah družbe BAC je to povzročilo izgubo 2,5 milijona potnikov, kar pomeni letno izgubo v višini 50 milijonov EUR. Družba BAC ocenjuje, da je bilo od 4 milijonov dodatnih potnikov na letališču Charleroi leta 2011 v primerjavi z letom 2005 verjetno samo 1,5 milijona novih strank, medtem ko gre pri preostalih 2,5 milijona potnikih za potnike, ki bi v drugačnih okoliščinah izbrali letališče Bruxelles-National ali mu ostali zvesti.

            (iii)   Sklepna ugotovitev

                  (637)

                  Komisija ugotavlja, da:

                              —

                              si letališči Charleroi in Bruxelles-National konkurirata pri nekaterih direktnih letih na kratkih in srednje dolgih razdaljah in pri nekaterih uporabnikih;

                              —

                              letališče Bruxelles-National ni preobremenjeno;

                              —

                              je pomoč družbi BSCA omogočila, da je letalskim prevoznikom ponudila posebej privlačne cene za svoje letališke dejavnosti. Komisija meni, da brez pomoči družba BSCA nedvomno ne bi mogla doseči, da bi družba Ryanair večje število letov opravljala z letališča Charleroi. Razvoj letališča Charleroi je bil še toliko hitrejši, ker se je Valonija odločila za znatno naložbo v letališče in je tako povečala njegovo zmogljivost: teoretična zmogljivost letališča se je tako z enega milijona potnikov pred naložbami, izvedenimi na podlagi ukrepov iz let 2002 in 2003, po naložbah povečala na tri milijone potnikov (opozoriti je treba, da je dejanska zmogljivost v resnici večja, kot dokazujejo podatki o prometu na letališču Charleroi, saj bi bilo mogoče nominalno zmogljivost terminala načeloma prekoračiti, vendar bi to zmanjšalo raven ugodja za potnike in/ali bi bile potrebne nekatere preureditve, ki pa ne bi zahtevale ogromnih naložb).

                  (638)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da je pomoč povzročila veliko izkrivljanje konkurence v škodo letališč, ki konkurirajo letališču Charleroi, v prvi vrsti letališča Bruxelles-National. Povečanje kapitala iz leta 2002, ob predpostavki, da pomeni pomoč, prispeva k temu izkrivljanju, ker je preprečilo finančne težave družbe BSCA in ji omogočilo, da usmerja razvoj letališča Charleroi. Vendar je ta prispevek k izkrivljanju konkurence skromen, ker gre za enkratno posredovanje, za omejen znesek v primerjavi z zneski pomoči na podlagi drugih ukrepov, ki so predmet te preučitve, in do katerega je poleg tega prišlo v začetni fazi razvoja letališča, ko je bil promet na njem še precej skromen v primerjavi s prometom na letališču Bruxelles-National.

                  (639)

                  Komisija ugotavlja, da se je promet na letališču Charleroi od odobritve pomoči skoraj popeteril (230) (ta rast je precej večja od povprečne rasti letališč), medtem ko je promet na letališču Bruxelles-National v segmentu direktnih letov na kratkih in srednje dolgih razdaljah od leta 2004 stagniral. To naknadno potrjuje, da je letališče Charleroi zraslo deloma na račun rasti letališča Bruxelles-National. Komisija tudi opozarja, da je bil konkurenčni vpliv letališča Charleroi močan zlasti od leta 2008, in sicer zaradi povečanja njegove zmogljivosti, ki so jo med drugim omogočile naložbe, ki jih je uresničila družba SOWAER.

                  (640)

                  Komisija tudi ugotavlja, da od začetka leta 2014 letališče Bruxelles-National gosti družbo Ryanair in se razvija v nizkocenovnem segmentu. Sprejelo je že družbo Vueling. Konkurenca med letališčema bi se torej lahko v prihodnosti še povečala, saj bi lahko obe letališči privabili iste letalske prevoznike in iste segmente strank.

                  (641)

                  Komisija na podlagi tega ugotavlja, da je pomoč povzročila precejšnje izkrivljanje konkurence, ker so se zaradi neobičajno nizkih koncesijskih dajatev zmanjšali stroški tekočega poslovanja družbe BSCA. Vendar je bilo to izkrivljanje v prvih letih po odobritvi zadevnih ukrepov, torej v letih 2002 in 2003, omejeno, ker naložbe še niso bile v celoti uresničene in je bil promet letališča Charleroi še omejen, pozneje pa se je povečalo in je danes zelo občutno.

            6.3.2.7.
            Sklepna ugotovitev o združljivosti pomoči za družbo BSCA na podlagi člena 107(3) PDEU

                  (642)

                  Komisija ugotavlja, da je pomoč za družbo BSCA prispevala k regionalnemu gospodarskemu razvoju, vendar je imela pomembne in naraščajoče učinke na letališča, ki konkurirajo letališču Charleroi, zlasti na letališče Bruxelles-National.

                  (643)

                  Komisija opozarja, da te pomoči ne bi bilo mogoče šteti za združljivo z notranjim trgom, če bi bila odobrena po začetku veljavnosti letaliških smernic, to je po 4. aprilu 2014. Točka 119 letaliških smernic namreč določa, da „letni promet za upravičenost do pomoči za tekoče poslovanje ne sme preseči 3 milijonov potnikov“.

                  (644)

                  Ker je bila ta pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014, se točka 119 letaliških smernic ne uporablja. Kljub temu mora Komisija v skladu z letališkimi smernicami analizirati pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila nezakonito dodeljena letališčem, ob upoštevanju izkrivljanja konkurence, ki ga ta pomoč povzroča (231). Po mnenju Komisije ta zahteva pomeni, da se o zadevni pomoči izreče po eni strani glede na njene pozitivne učinke za cilj v splošnem interesu, ki ga izpolnjuje, in po drugi strani glede na njene negativne učinke na konkurenco in trgovino. V obravnavani zadevi je bilo dokazano, da je imela pomoč pomemben pozitivni učinek na gospodarski razvoj Charleroija in širše regije, ki ga je mogoče priznati kot cilj v splošnem interesu, ki upravičuje pomoč za tekoče poslovanje, hkrati pa je imela precejšnje negativne učinke, ki so se sčasoma povečevali in so postali zelo veliki.

                  (645)

                  Ker so se v obravnavni zadevi negativni učinki pomoči, ki so bili sprva omejeni, sčasoma vztrajno povečevali, dokler niso postali preveliki, Komisija meni, da bi morala Valonija-SOWAER po določenem datumu zahtevati, da družba BSCA plačuje koncesijsko dajatev v višini, ki bi bila določena ob odobritvi zadevnih ukrepov leta 2002 in leta 2003, če bi Valonija–SOWAER v razmerju do družbe BSCA ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki je dal svojo infrastrukturo na voljo zaradi obetov donosnosti. Družba BSCA naj bi pomoč za tekoče poslovanje v obliki prenizke koncesijske dajatve tako prejemala prehodno do zadevnega datuma in ne pozneje.

                  (646)

                  Komisija meni, da je za zmanjšanje negativnih učinkov pomoči na konkurenco in trgovino na sprejemljivo raven ter za združljivost pomoči z notranjim trgom ta pristop treba nujno uporabiti naknadno, in sicer z (i) izterjavo zneskov pomoči, prejetih od zadevnega datuma, od družbe BSCA (ii) in prilagoditvijo podrobnih pogojev za izračun koncesijske dajatve za obdobje po sprejetju tega sklepa in do izteka koncesijske pogodbe družbe BSCA, tako da družba BSCA v tem obdobju plačuje Valoniji/SOWAER koncesijsko dajatev v višini, kot bi bila določena ob odobritvi zadevnih ukrepov v letih 2002 in 2003, če bi Valonija–SOWAER v razmerju do družbe BSCA ravnala kot udeleženec v tržnem gospodarstvu.

                  (647)

                  Ker zadevni datum temelji na tehtanju pozitivnih učinkov na lokalni gospodarski razvoj in negativnih učinkov na konkurenco, ne more izhajati izključno iz uporabe ene metode gospodarske analize, temveč se nujno predpostavlja, da Komisija uporabi široko polje proste presoje, ki ga ima v zadevah glede združljivosti državne pomoči z notranjim trgom.

                  (648)

                  Komisija v zvezi s tem opozarja, da začetek veljavnosti letaliških smernic 4. aprila 2014 pomeni pomemben napredek na področju javne podpore letališčem, saj v skladu z letališkimi smernicami od tega datuma države članice ne morejo dodeliti nove pomoči za tekoče poslovanje letališčem z več kot tremi milijoni potnikov. Jasen namen te določbe je, da se od 4. aprila 2014 omejijo negativni učinki pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene letališčem. Komisija meni, da je ta datum tudi ustrezna referenca v obravnavani zadevi in se lahko šteje za trenutek, ko bi morala družba BSCA prenehati plačevati prenizko koncesijsko dajatev na podlagi ukrepov iz let 2002 in 2003. Kar zadeva povečanje kapitala iz leta 2002, Komisija glede na ugotovitve iz uvodne izjave 638 in dejstva, da je bil ta ukrep odobren pred 4. aprilom 2014, meni, da je ob predpostavki, da ta ukrep pomeni državno pomoč, ta pomoč združljiva z notranjim trgom.

                  (649)

                  Skratka, Komisija meni, da:

                              —

                              ukrepi, ki jih je Belgija izvedla v korist družbe BSCA na podlagi pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003, pomenijo državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU do 3. aprila 2014, in državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom od 4. aprila 2014;

                              —

                              ob predpostavki, da povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je 3. decembra 2002 vpisala družba SOWAER, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, gre za državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

            6.4.   Uporaba zastaralnega roka za pomoč v korist družbe BSCA

                  (650)

                  Člen 15 postopkovne uredbe določa, da za vračilo državne pomoči velja desetletni zastaralni rok. Zastaralni rok začne teči na dan, ko je nezakonita pomoč dodeljena upravičencu.

                  (651)

                  Po mnenju Belgije za subvencijo, ki jo je Valonija izplačevala družbi BSCA za nekatere storitve te družbe, povezane z letališko dejavnostjo, velja zastaranje iz člena 15 postopkovne uredbe. Ta subvencija naj bi bila namreč po trditvah Belgije odobrena 9. julija 1991, na datum sklenitve pogodbe med Valonijo in družbo BSCA ter splošnih pogojev, ki so ji priloženi. Po mnenju Belgije je od tega datuma ne glede na sprejetje različnih določb, ki ne vplivajo na načelo obveznega nadomestila teh stroškov s strani Valonije, za izplačilo te subvencije pristojna Valonija. To zastaranje naj ne bi veljalo samo za nekatere negospodarske storitve, na katere se nanaša aneks št. 6 z dne 15. januarja 2008.

                  (652)

                  Najprej, Komisija opozarja, da mora, kot je navedeno v uvodni izjavi 415, subvencijo za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, preučiti skupaj z drugimi elementi finančnih pogojev koncesije (dajanje na voljo infrastrukture in koncesijska dajatev).

                  (653)

                  Tudi ob predpostavki, da je subvencijo, ki jo je Valonija izplačevala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, mogoče preučiti neodvisno od pogodbe med družbama SOWAER in BSCA, Komisija vseeno zavrača ugotovitev, da ukrep, s katerim je bila odobrena ta subvencija, ni bil bistveno spremenjen. Nasprotno, Komisija meni, da je bil ukrep bistveno spremenjen z vsakim od naslednjih treh aneksov:

            6.4.1.   Aneks št. 3 z dne 29. marca 2002

                  (654)

                  Komisija opozarja, da je na podlagi člena 25 splošnih pogojev, priloženih pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 9. julija 1991, Valonija krila stroške gasilske in vzdrževalne službe samo za prehodno obdobje.

                  (655)

                  To prehodno obdobje je bilo na podlagi aneksa št. 2 k splošnim pogojem koncesije, priloženim pogodbi, podaljšano do 1. januarja 2000.

                  (656)

                  Za leti 2000 in 2001 je subvencije za stroške gasilske in vzdrževalne službe Valonija izplačevala družbi BSCA na pravnih podlagah, ki niso povezane s pogodbo med Valonijo in družbo BSCA (232), pri čemer se Valonija z zadevnimi akti do družbe BSCA ni zavezala za leta po letih 2000 in 2001.

                  (657)

                  Kar zadeva leto 2002, Belgija trdi, da je Valonija sicer še naprej predvidela nadaljnje dodeljevanje nadomestila za te stroške, da pa je zaradi ustanovitve družbe SOWAER in uvedbe novega pravnega okvira prišlo do zamude pri formalni potrditvi podaljšanja tega nadomestila. Po navedbah Belgije je bila ohranitev tega financiranja potrjena z dopisom z dne 5. julija 2001, ki ga je družba BSCA poslala valonski upravi za promet in prometno infrastrukturo in v katerem so bile razčlenjene glavne proračunske postavke družbe BSCA za leto 2002, namenjene stroškom teh služb, in sicer na podlagi telefonskega razgovora, s katerim je Valonija potrdila financiranje teh služb v letu 2002.

                  (658)

                  Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 72, je bil z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA spremenjen člen 3.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, in sicer določa, da Valonija povrne izdatke (stroške in naložbe), ki so neločljivo povezani z gasilsko in vzdrževalno službo. Z aneksom št. 3 je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, in sicer določa, da koncesionar predloži organu, ki podeljuje koncesijo, proračun s postavkami za gasilsko in vzdrževalno službo ter vodi ločen poslovni račun, ki ga lahko organ, ki podeljuje koncesijo, kadar koli preuči in preveri.

                  (659)

                  Komisija meni, da aneks št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi o koncesiji med Valonijo in družbo BSCA bistveno vpliva na ukrep. Aneks št. 3 namreč vključuje pisno zavezo Valonije, da bo krila stroške, povezane z gasilsko in vzdrževalno službo, medtem ko za zneske, ki jih je družba BSCA prevzela od 1. januarja 2002, ni bilo več pisne zaveze Valonije.

                  (660)

                  Poleg tega je bil z aneksom št. 3 spremenjen člen 3.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, in sicer določa, da Valonija povrne izdatke (stroške in naložbe), ki so neločljivo povezani z gasilsko in vzdrževalno službo. Z njim je bil spremenjen tudi člen 25 splošnih pogojev koncesije, in sicer določa, da koncesionar predloži organu, ki podeljuje koncesijo, proračun s postavkami za gasilsko in vzdrževalno službo ter vodi ločen poslovni račun, ki ga lahko organ, ki podeljuje koncesijo, kadar koli preuči in preveri. Komisija v zvezi s tem poudarja, da aneks št. 3 določa, da se v ta poslovni račun vključijo stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb, medtem ko prej ni bilo tako.

                  (661)

                  Komisija na podlagi tega meni, da je bila subvencija, ki jo je Valonija izplačevala družbi BSCA za nekatere njene storitve, povezane z letališko dejavnostjo, uvedena ali vsekakor bistveno spremenjena z aneksom št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA.

            6.4.2.   Aneks št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006

                  (662)

                  Z naslednjimi določbami je bil z aneksom št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 bistveno spremenjen aneks št. 3:

                              —

                              na podlagi člena 3.2.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 5, Valonija povrne stroške družbe BSCA za „storitve, povezane s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja“, medtem ko je prej Valonija plačevala nadomestilo za izdatke, ki jih je imela družba BSCA za vzdrževalno in gasilsko službo. Po navedbah Belgije je bil namen te nove formulacije natančneje opredeliti stroške, ki jih krije Valonija, ni pa bistveno vplivala na obseg financiranih storitev. Vendar Komisija opozarja, da tudi če bi namerno prezrli spremembo besedila v zvezi s storitvami, za katere družba BSCA prejema nadomestilo, se podrobnosti izdatkov, financiranih na podlagi člena 25 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 5, razlikujejo v tem, da vključujejo nekatere izdatke, ki prej niso bili navedeni, in sicer „storitve, povezane z varnostjo v prometu na tleh in na letališkem območju, vključujejo redno vzdrževanje letališkega območja, […], manjša asfaltna dela, redno vzdrževanje in popravila vzletno-pristajalne steze in dostopov, vzdrževanje in zagotavljanje delovanja razsvetljave in označb na vzletno-pristajalni stezi, košnjo, odstranjevanje ostankov gum z vzletno-pristajalne steze in njeno označevanje, odstranjevanje snega ter vse druge storitve za zagotavljanje varnosti prometa na tleh, letališkega območja in infrastrukture, razen poslovnih prostorov na letališkem območju“;

                              —

                              subvencija je navzgor omejena, medtem ko prej ni bila; zgornjo mejo je treba uporabljati od prvega začetka veljavnosti aneksa št. 5 in torej vpliva na znesek subvencije, ki jo Valonija izplačuje družbi BSCA, že v prvem letu;

                              —

                              znesek subvencije je treba ponovno pregledati pred julijem 2009 (233).

                  (663)

                  Komisija na podlagi teh različnih elementov meni, da je na ukrep bistveno vplivalo sprejetje aneksa št. 5 z dne 10. marca 2006 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA.

            6.4.3.   Aneks št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008

                  (664)

                  Z aneksom št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008 je bil bistveno spremenjen aneks št. 5, saj se je znatno razširil obseg storitev, za katere Valonija družbi BSCA izplačuje subvencijo, saj so odtlej te storitve vključevale spremljanje in evidentiranje letov, načrtovanje predvidenih letov, usmerjanje letal in varovanje. Kot pa je bilo navedeno v oddelku 6.1.1, Komisija meni, da so te storitve, razen storitev varovanja, gospodarske.

            6.4.4.   Sklepna ugotovitev

                  (665)

                  Komisija na podlagi tega sklepa, da subvencije, ki jo je Valonija izplačevala družbi BSCA za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, ni mogoče šteti za ukrep, ki je veljal nepretrgoma in ni bil bistveno spremenjen od leta 1991. Izplačilo te subvencije temelji na več novih ukrepih, ki se izvajajo zaporedoma. Ukrepi, preučeni v tem sklepu, so: (a) aneks št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 29. marca 2002, (b) aneks št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 in (c) aneks št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008.

                  (666)

                  Za ukrepe od (a) do (c) ne more veljati desetletno zastaranje, saj je preteklo manj kot deset let od njihove odobritve do 20. aprila 2011, ko je Komisija Belgiji poslala prvo zahtevo za informacije v zvezi s pomočjo za družbo BSCA. Kot je podrobno določeno v členu 15 postopkovne uredbe, kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ali država članica na zahtevo Komisije, prekine zastaralni rok. Komisija na podlagi tega sklepa, da zastaranje iz člena 15 postopkovne uredbe ne velja za pomoč v korist družbe BSCA, ki je preučena v tem sklepu.

            6.5.   Uporaba načela legitimnega pričakovanja za subvencijo, ki jo je Valonija izplačevala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo

                  (667)

                  Člen 14(1) postopkovne uredbe določa, da „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. Natančneje, Komisija ne more zahtevati vračila pomoči, za katere bi, čeprav so bile odobrene v desetletnem obdobju, opredeljenem v členu 15(1) postopkovne uredbe, veljalo legitimno pričakovanje – njihovega upravičenca –, ki bi temeljilo na dejanjih ali stališčih, ki jih je Komisija sprejela v preteklosti.

                  (668)

                  Kot je navedeno v oddelku 5.4 tega sklepa, Belgija trdi, da bi bila izterjava subvencije, ki jo je Valonija izplačevala za nekatere storitve, povezane z letališko dejavnostjo, v nasprotju z načelom legitimnega pričakovanja.

                  (669)

                  Vendar je Sodišče ugotovilo, da se upravičenec do nezakonite pomoči na splošno ne more sklicevati na legitimno pričakovanje (234). Upravičenec bi namreč moral preveriti, ali je bila pomoč, ki mu je bila odobrena, predhodno priglašena Komisiji in jo je ta odobrila. Komisija v zvezi s tem opozarja, da pomoč za družbo BSCA ni bila priglašena Komisiji.

            6.5.1.   Neobstoj natančnih jamstev

                  (670)

                  Poleg tega, kot je pojasnilo Sodišče (235), se nihče ne more sklicevati na kršitev načela legitimnega pričakovanja „ob pomanjkanju natančnih jamstev, ki naj bi mu jih zagotovila uprava […]“.

                  (671)

                  Belgija trdi, da je imela družba BSCA glede na to, da Komisija v odločbi iz leta 2004 ni navedla očitkov, natančna jamstva, da subvencija ne more pomeniti državne pomoči. Belgija se opira zlasti na uvodno izjavo 214 odločbe iz leta 2004, v kateri je Komisija navedla, da „ne zanika legitimne pravice valonskih organov, da še naprej krijejo stroške vzdrževalne in gasilske službe“. Navaja, da je bilo to legitimno pričakovanje še okrepljeno zaradi prakse odločanja Komisije glede razlikovanja med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi, kot je povzeta v odločbi Komisije o letališču Leipzig Halle.

                  (672)

                  Komisija meni, da neobstoj očitka v zvezi s pomočjo za družbo BSCA v odločbi iz leta 2004 ne more biti „natančno jamstvo“. Opozarja, da ne v sklepu o začetku postopka iz leta 2002 ne v končni odločbi iz leta 2004 niso obravnavani ukrepi v korist družbe BSCA. Kar zadeva uvodno izjavo 214 odločbe iz leta 2004, Komisija poudarja, da je treba to uvodno izjavo razumeti glede na sobesedilo. Glede na navedeno sobesedilo se zdi, da zadevne uvodne izjave ni mogoče razumeti kot odobritev ukrepa z vidika pravil o državni pomoči, temveč samo kot pojasnitev sklepanja, da Komisija ne preučuje skladnosti tega ukrepa s pravili o državni pomoči, temveč upoštevanje negotovosti v zvezi z s tem, da Valonija financira nekatere storitve, v poslovnem načrtu družbe BSCA, za uporabo merila zasebnega udeleženca v tržnem gospodarstvu pri pogodbah iz leta 2001.

                  (673)

                  Kot je navedeno v uvodnih izjavah 397 do 399 tega sklepa, Komisija zanika, da je mogoče na podlagi uvodnih izjav 182 in 183 odločbe o letališču Leipzig Halle sklepati, da je Komisija v preteklosti menila, da naloge, primerljive z vzdrževanjem in varnostjo prometa, kot so opredeljene v pogodbi med Valonijo in družbo BSCA, spadajo med pristojnosti javne oblasti.

            6.5.2.   Predvidljivost spremembe ravnanja

                  (674)

                  Kot je pojasnilo Sodišče (236), „če lahko razumen in preudaren gospodarski subjekt predvidi sprejetje ukrepa Skupnosti, ki bi lahko vplival na njegove interese, se ob njegovem sprejetju ne more sklicevati na to načelo
                      (237)“.

                  (675)

                  Belgija meni, da družba BSCA na podlagi ničesar ni mogla sklepati, da bo Komisija v letu 2012 ponovno pretehtala ukrep, v zvezi s katerim leta 2004 ni izrazila nobenega zadržka in o katerem Splošno sodišče leta 2008 ni podvomilo.

                  (676)

                  Komisija zanika, da je s sprejetjem odločbe iz leta 2004 zavzela stališče v zvezi z ukrepi v korist družbe BSCA. Zato sklep iz leta 2012 ne pomeni spremembe njenega ravnanja.

                  (677)

                  Komisija tudi zanika, da ta sklep pomeni spremembo njene prakse odločanja v zvezi z razlikovanjem med gospodarskimi in negospodarskimi dejavnostmi. Kar zadeva odločbo v zvezi z letališčem Leipzig Halle, na katero se sklicuje Belgija, da bi dokazala zatrjevano spremembo ravnanja Komisije, Komisija zanika, da bi bilo mogoče na podlagi te odločbe sklepati, da je v preteklosti menila, da naloge, primerljive z vzdrževanjem/varnostjo prometa, spadajo v okvir izvajanja javne oblasti (glej uvodne izjave 397 do 399).

                  (678)

                  Skratka, Komisija meni, da vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči, odobrene družbi BSCA, ni v nasprotju z načelom legitimnega pričakovanja.

            7.   SKLEPNA UGOTOVITEV IN KOLIČINSKA OPREDELITEV POMOČI, KATERE VRAČILO JE TREBA ZAHTEVATI OD DRUŽBE BSCA

      7.1.   Pomoč, ki je bila nezakonito izvedena v korist družbe BSCA

                  (679)

                  Komisija ugotavlja, da je Belgija s sprejetjem pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003 nezakonito izvajala pomoč v korist družbe BSCA in s tem kršila člen 108(3) PDEU. To pomoč predstavlja razlika med pristojbino, ki bi jo zahteval udeleženec v tržnem gospodarstvu (v nadaljnjem besedilu: pristojbina v skladu s tržno ceno), in pristojbinami, ki jih je družba BSCA dejansko plačevala Valoniji-SOWAER.

                  (680)

                  Pristojbina, ki je v skladu s tržno ceno, je pristojbina, ki bi jo morala družba BSCA plačevati, zato da bi imel vsak od obeh ukrepov (pogodbi iz leta 2002 in odločitev za naložbe iz leta 2003) nično neto diskontirano vrednost za Valonijo-SOWAER. Komisija je določila pristojbino v skladu s tržno ceno na podlagi sklepanja v oddelku 6.1.2.2, s katerim je bilo mogoče ugotoviti, da je bila zaradi pogodb iz leta 2002 in odločitve za naložbe iz leta 2003 koncesijska dajatev nižja, kot bi jo zahteval udeleženec v tržnem gospodarstvu, ki ga vodijo obeti donosnosti.

                  (681)

                  Komisija je menila, da preudaren udeleženec ne bi zahteval, da družba BSCA od podpisa pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 plačuje dajatev, pri kateri se upoštevajo naložbe, za katere se je družba SOWAER zavezala, da jih bo uresničila v skladu s to pogodbo, čeprav naložbe niso bile izvedene in družba BSCA ni imela pričakovanih prihodkov od teh naložb. Preudaren udeleženec bi namreč sprejel, da se dajatev zviša samo, če lahko upravljavec izkorišča nove naložbe. V nasprotnem primeru bi lahko imel upravljavec likvidnostne težave v letih, ko z izkoriščanjem nove infrastrukture še ne bi ustvarjal prihodkov. Komisija poleg tega ugotavlja, da je pogodba o podkoncesiji med družbama SOWAER/BSCA iz leta 2002 določala zvišanje koncesijske dajatve v letu 2007, torej dve leti po tedaj predvidenem začetku obratovanja novega terminala (2005). Komisija zato meni, da bi se preudaren udeleženec strinjal, da družba BSCA plačuje dajatev, določeno s pogodbo med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002, še največ dve leti po koncu leta začetka obratovanja novega terminala (to je v letu 2007), vendar bi zahteval, da družba BSCA po tem datumu plačuje dajatev, ki je skladna s tržno ceno, torej dajatev, ki subjektu Valonija-SOWAER omogoča nično neto diskontirano vrednost v celotnem obdobju.

                  (682)

                  V Preglednici 31 so prikazane:

                              (a) variabilne koncesijske dajatve, ki so se od družbe BSCA pričakovale na podlagi določb, ki so veljale ob odobritvi ukrepa iz leta 2002 (238);

                              (b) dodatna koncesijska dajatev, določena kot letni fiksni znesek, indeksiran po 2-odstotni letni stopnji upoštevane inflacije (239), ki bi jo morala družba BSCA plačevati po letu 2007, da bi koncesijske dajatve, ki jih dolguje, ustrezale koncesijski dajatvi, ki je v skladu s tržno ceno, v zameno za pogodbi iz leta 2002 (240);

                              (c) dodatna koncesijska dajatev, določena kot letni fiksni znesek, indeksiran po 2-odstotni letni stopnji upoštevane inflacije, ki bi jo morala družba BSCA plačevati po letu 2008, da bi koncesijske pristojbine, ki jih dolguje, ustrezale koncesijski dajatvi, ki je v skladu s tržno ceno, v zameno za odločitev o naložbah iz leta 2003 (241).

                              (a+b+c) pomeni pričakovane koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno: njihove vrednosti so take, da je neto diskontirana vrednost pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003 nična.

                     Preglednica 31

                     Pričakovane koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno

                              (EUR)

                              (a) Koncesijske dajatve, ki so se od družbe BSCA pričakovale ob odobritvi ukrepa iz leta 2002

                              (b) Koncesijske dajatve, ki jih je treba prišteti (a), da je neto diskontirana vrednost ukrepa iz leta 2002 enaka 0

                              (b) Koncesijske dajatve, ki jih je treba prišteti, da je neto diskontirana vrednost odločitve o naložbah iz leta 2003 enaka 0

                              (a+b+c) Koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno

                              2002

                              883 689

                              0

                              0

                              883 689

                              2003

                              901 363

                              0

                              0

                              901 363

                              2004

                              919 390

                              0

                              0

                              919 390

                              2005

                              937 778

                              0

                              0

                              937 778

                              2006

                              956 533

                              0

                              0

                              956 533

                              2007

                              2 651 067

                              8 301 157

                              0

                              10 952 224

                              2008

                              2 704 088

                              8 467 180

                              2 391 141

                              13 562 409

                              2009

                              2 758 170

                              8 636 524

                              2 438 964

                              13 833 658

                              2010

                              2 813 334

                              8 809 254

                              2 487 743

                              14 110 331

                              2011

                              2 869 600

                              8 985 440

                              2 537 498

                              14 392 538

                              2012

                              2 926 992

                              9 165 148

                              2 588 248

                              14 680 388

                              2013

                              2 985 532

                              9 348 451

                              2 640 013

                              14 973 996

                              2014

                              3 045 243

                              9 535 420

                              2 692 814

                              15 273 477

                              2015

                              3 106 148

                              9 726 129

                              2 746 670

                              15 578 947

                  (683)

                  Ker so se dela zavlekla in je terminal nazadnje začel obratovati leta 2007, Komisija meni, da bi morala družba BSCA plačevati dajatev v skladu s tržno ceno od konca leta 2009, to je od 1. januarja 2010. Komisija je menila, da bi morali dveletno zamudo pri delih kriti Valonija in družba SOWAER in ne družba BSCA, saj sta bila za uresničitev naložb odgovorna ta subjekta. Komisija je zato menila, da bi morala družba BSCA plačati koncesijsko dajatev v skladu s tržno ceno samo konec leta 2009, ne da bi se ta koncesijska dajatev zvišala glede na predpostavko, da bi jo morala plačati konec leta 2007, kot je bilo predvideno na podlagi pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002.

                  (684)

                  Pri določitvi koncesijskih dajatev v skladu s tržno ceno, ki bi jih morala plačati družba BSCA in ki jih bo morala plačevati v prihodnje, je treba upoštevati variabilne dajatve, ki jih družba BSCA dejansko dolguje (tem je treba prišteti dajatve (b) in (c), predstavljene v Preglednici 31). Izkaže se, da čeprav je promet precej večji od prometa, predvidenega leta 2002, dejansko dolgovane dajatve (predstavljene v stolpcu (a) Preglednice 32) ustrezajo pričakovanim variabilnim koncesijskim dajatvam (predstavljenim v stolpcu (a) Preglednice 31) zaradi omejitve variabilne koncesijske dajatve navzgor, predvidene od leta 2002.

                  (685)

                  V Preglednici 32 so predstavljeni bistveni elementi koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno:

                     Preglednica 32

                     Koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno z upoštevanjem zamude pri delih
                      (242)

                              (EUR)

                              (a) Koncesijske dajatve, ki so se od družbe BSCA pričakovale ob odobritvi ukrepa iz leta 2002

                              (b) Koncesijske dajatve, ki jih je treba prišteti (a), da je neto diskontirana vrednost ukrepa iz leta 2002 enaka 0

                              (b) Koncesijske dajatve, ki jih je treba prišteti, da je neto diskontirana vrednost odločitve o naložbah iz leta 2003 enaka 0

                              (a+b+c) Koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno

                              2002

                              883 689

                              0

                              0

                              883 689

                              2003

                              901 363

                              0

                              0

                              901 363

                              2004

                              919 390

                              0

                              0

                              919 390

                              2005

                              937 778

                              0

                              0

                              937 778

                              2006

                              956 533

                              0

                              0

                              956 533

                              2007

                              2 651 067

                              0

                              0

                              2 651 067

                              2008

                              2 704 088

                              0

                              0

                              2 704 088

                              2009

                              2 758 170

                              0

                              0

                              2 758 170

                              2010

                              2 813 334

                              8 809 254

                              2 487 743

                              14 110 331

                              2011

                              2 869 600

                              8 985 440

                              2 537 498

                              14 392 538

                              2012

                              2 926 992

                              9 165 148

                              2 588 248

                              14 680 388

                              2013

                              2 985 532

                              9 348 451

                              2 640 013

                              14 973 996

                              2014

                              3 045 243

                              9 535 420

                              2 692 814

                              15 273 477

                              2015

                              3 106 148

                              9 726 129

                              2 746 670

                              15 578 947

                  (686)

                  Splošneje, po letu 2013, na primer za leto (2013+n), koncesijska dajatev v skladu s tržno ceno znaša: (a)+(9 348 451+2 640 013)*(1,02)n, ali (a)+11 988 464*(1,02)n, kjer je (a) variabilni del koncesijske dajatve, ki jo družba BSCA dolguje za leto (2013+n). Kot je pojasnjeno na koncu uvodne izjave 685, bo za leti 2014 in 2015 del (a) verjetno omejen navzgor. Komisija je pri izračunih neto sedanje vrednosti in koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno za ukrepe iz leta 2002 in 2003 predpostavljala neobstoj zgornje meje po letu 2015. Od leta 2016 bo del (a) skladne dajatve torej enak 35 % letaliških pristojbin.

                  (687)

                  Komisija na podlagi predpostavk in metod, opisanih zgoraj, ter ob predpostavki, da bo koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, ostala nespremenjena, ugotavlja, da je družba BSCA zaradi pogodb iz leta 2002 in odločitve za naložbe iz leta 2003 prejela in bo do 31. decembra 2015 prejemala zneske pomoči (brez obresti), ki ustrezajo seštevku stolpcev (b) in (c) v preglednici 32. Ti zneski pomoči so navedeni v spodnji preglednici:

                     Preglednica 33

                     Zneski pomoči, ki jih bo družba BSCA prejemala do 31. decembra 2015 – brez obresti – ob predpostavki, da bo koncesijska dajatev družbe BSCA ostala nespremenjena do 31. decembra 2015

                              (EUR)

                              Pomoč, povezana z ukrepom iz leta 2002 (brez obresti)

                              Pomoč, povezana z ukrepom iz leta 2003 (brez obresti)

                              Pomoč skupaj (brez obresti)

                              2002

                              0

                              0

                              0

                              2003

                              0

                              0

                              0

                              2004

                              0

                              0

                              0

                              2005

                              0

                              0

                              0

                              2006

                              0

                              0

                              0

                              2007

                              0

                              0

                              0

                              2008

                              0

                              0

                              0

                              2009

                              0

                              0

                              0

                              2010

                              8 809 254

                              2 487 743

                              11 296 997

                              2011

                              8 985 440

                              2 537 498

                              11 522 938

                              2012

                              9 165 148

                              2 588 248

                              11 753 396

                              2013

                              9 348 451

                              2 640 013

                              11 988 464

                              2014

                              9 535 420

                              2 692 814

                              12 228 234

                              2015

                              9 726 129

                              2 746 670

                              12 472 799

                              Skupaj

                              55 569 842

                              15 692 986

                              71 262 828

                  (688)

                  Družba BSCA je do 1. oktobra 2014, datuma tega sklepa, zaradi pogodb iz leta 2002 in odločitve o naložbah iz leta 2003 prejela naslednje zneske pomoči (243) (brez obresti):

                     Preglednica 34

                     Zneski pomoči, ki jih je družba BSCA prejela do 30. septembra 2014 – brez obresti

                              (EUR)

                              Pomoč, povezana z ukrepom iz leta 2002 (brez obresti) in prejeta do 30. septembra 2014

                              Pomoč, povezana z ukrepom iz leta 2003 (brez obresti) in prejeta do 30. septembra 2014

                              Skupaj pomoč (brez obresti), prejeta do 30. septembra 2014

                              2002

                              0

                              0

                              0

                              2003

                              0

                              0

                              0

                              2004

                              0

                              0

                              0

                              2005

                              0

                              0

                              0

                              2006

                              0

                              0

                              0

                              2007

                              0

                              0

                              0

                              2008

                              0

                              0

                              0

                              2009

                              0

                              0

                              0

                              2010

                              8 809 254

                              2 487 743

                              11 296 997

                              2011

                              8 985 440

                              2 537 498

                              11 522 938

                              2012

                              9 165 148

                              2 588 248

                              11 753 396

                              2013

                              9 348 451

                              2 640 013

                              11 988 464

                              30.9.2014

                              7 131 972

                              2 014 077

                              9 146 049

                              Skupaj

                              43 440 265

                              12 267 579

                              55 707 844

            7.2.   Pomoč, ki jo je treba vrniti

                  (689)

                  Ob upoštevanju ugotovitev iz oddelka 6.3.2 v zvezi z združljivostjo pomoči v korist družbe BSCA predstavlja pomoč, ki jo je treba vrniti, samo razlika med dajatvijo v skladu s tržno ceno – izračunana po metodah, opisanih v uvodnih izjavah 680 do 683 – in dajatvijo, ki jo je družba BSCA plačala od 4. aprila 2014.

                  (690)

                  Ker obdobje od 4. aprila do 1. oktobra 2014 vključuje 180 dni, pomoč, ki jo je treba vrniti (brez obresti), na dan 1. oktobra 2014 znaša (180/365) × 12 228 234 EUR, to je 6 030 362 EUR.

                  (691)

                  Poleg tega bo družba BSCA, dokler se koncesijska dajatev, ki jo mora plačati, ne zviša na raven v skladu s tržno ceno, še naprej prejemala nezakonito in nezdružljivo pomoč, katere zneske bo treba vrniti.

                  (692)

                  Če se bo koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, zvišala na raven koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno, navedene v Preglednici 32, v letu 2014, bo znesek pomoči, ki jo je treba vrniti – brez obresti –, izračunan po naslednji formuli:
                  pri čemer je N število dni od 4. aprila 2014 do datuma, na katerega je bila koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, zvišana na raven koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno,
                  znesek pomoči, ki jo je treba vrniti (brez obresti) = (N/365) × znesek pomoči za leto 2014
                  = (N/365) × 12 228 234 EUR

                  (693)

                  Če se bo koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, zvišala na raven koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno, navedene v Preglednici 32, v letu 2015, bo znesek pomoči, ki jo je treba vrniti – brez obresti –, izračunan po naslednji formuli:
                  pri čemer je N' število dni od 1. januarja 2015 do datuma, na katerega bo koncesijska dajatev, ki jo plačuje družba BSCA, zvišana na raven koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno,
                  znesek pomoči, ki jo je treba vrniti (brez obresti)
                  = znesek pomoči, ki jo je treba vrniti za leto 2014 (brez obresti) + znesek pomoči, ki jo je treba vrniti za leto 2015 (brez obresti)
                  = ((število dni od 4. aprila do 31. decembra 2014)/365) × znesek pomoči za leto 2014 + (N'/365) × znesek pomoči za leto 2015
                  = (272/365) × 12 228 234 + (N'/365) × 12 472 799
                  = 9 112 547 + N' × 34 172 EUR

                  (694)

                  Belgijski organi morajo znesek, izračunan v skladu s formulami, navedenimi v uvodnih izjavah 692 in 693, izterjati v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

                  (695)

                  Belgijski organi morajo znesku za vračilo prišteti tudi obresti za vračilo, ki se obračunavajo od datuma, ko je bila zadevna pomoč dana na voljo podjetjem, to je od vsakega dejanskega datuma dodelitve pomoči do datuma njenega dejanskega vračila (244) v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (245). Komisija meni, da datum, ko je bila pomoč dana na voljo, ustreza datumom plačila dajatev pod tržno ceno, kot so določene s pogodbami med družbama SOWAER in BSCA, veljavnimi ob zadevnem plačilu.

                  (696)

                  Ta sklep ne vpliva na vračilo morebitne druge državne pomoči, odobrene družbi BSCA, na katero se ta sklep ne nanaša.

                  (697)

                  Belgija se je v dopisu z dne 7. maja 2014 strinjala, da ji lahko Komisija uradno obvestilo o sklepu v skladu s členom 297 PDEU v obravnavani zadevi izjemoma pošlje v francoščini, ker so se službe Komisije zavezale, da ji bodo v najkrajšem možnem času poslale prevod odločbe v nizozemščino. Belgija se je strinjala, da je različica odločbe v francoščini edina verodostojna in da odločba začne veljati z uradnim obvestilom v francoščini.

            SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      1.   Ukrepi v korist družbe Ryanair Ltd (v nadaljnjem besedilu: Ryanair), in sicer zaveza valonske vlade do družbe Ryanair z dne 6. novembra 2001, pogodba med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001, pogodba Promocy z dne 12. decembra 2001, pogodba med družbama Promocy in Leading Verge z dne 31. januarja 2002, ministrski odlok z dne 11. junija 2004, dopis družbe BSCA družbi Ryanair z dne 24. junija 2004, poslovni dogovor med družbama BSCA in Ryanair z dne 9. decembra 2005, aneks z dne 6. decembra 2010 k pogodbi med družbama BSCA in Ryanair ter prodaja deležev družbe BSCA v družbi Promocy 31. marca 2010, niso državna pomoč v korist družbe Ryanair Ltd na podlagi člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      2.   Ukrepi v korist družbe Brussels South Charleroi Airport (v nadaljnjem besedilu:BSCA), ki jih sestavljajo pogodba med družbama Société wallonne des aéroports (v nadaljnjem besedilu: SOWAER) in BSCA z dne 4. aprila 2006, aneks št. 5 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 10. marca 2006 in aneks št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 15. januarja 2008, niso državna pomoč v korist družbe BSCA na podlagi člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      Člen 2
      1.   Ukrepi, ki jih je Belgija nezakonito, s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, izvedla v korist družbe BSCA na podlagi pogodbe o podkoncesiji z dne 15. aprila 2002 med družbama SOWAER in BSCA, aneksa št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA ter odločitve Valonije o naložbah z dne 3. aprila 2003 do 3. aprila 2014 pomenijo državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      2.   Ob predpostavki, da pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je povečanje kapitala družbe BSCA, ki ga je 3. decembra 2002 vpisala družba SOWAER, državna pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      Člen 3
      Ukrepi, ki jih je Belgija nezakonito, s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, izvedla v korist družbe BSCA na podlagi pogodbe o podkoncesiji z dne 15. aprila 2002 med družbama SOWAER in BSCA, aneksa št. 3 z dne 29. marca 2002 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA ter odločitve Valonije o naložbah z dne 3. aprila 2003 od 4. aprila 2014 pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, v skladu s členom 107(1) navedene pogodbe.
      Člen 4
      1.   Belgija mora odpraviti pomoč iz člena 3, tako da koncesijsko dajatev, ki jo mora plačati družba BSCA, zviša vsaj na raven koncesijske dajatve v skladu s tržno ceno in od upravičenca zahteva vračilo pomoči, ki je bila na podlagi ukrepov iz člena 3 prejeta od 4. aprila 2014.
      2.   Zneskom za vračilo se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na voljo upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila.
      3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.
      4.   Belgija z dnem sprejetja tega sklepa prekliče vsa še neizvedena plačila pomoči iz člena 3.
      Člen 5
      1.   Izterjava pomoči iz člena 3 se izvede takoj in učinkovito.
      2.   Belgija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
      Člen 6
      1.   Belgija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

                  (a)

                  datume, na katere je družba BSCA plačala koncesijske dajatve za leto 2014, in izračun obresti za vračilo;

                  (b)

                  podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

                  (c)

                  dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

            2.   Belgija Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler ni pomoč iz člena 3 v celoti vrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je upravičenec že vrnil.
      Člen 7
      Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

         V Bruslju, 1. oktobra 2014

               Za Komisijo

            Joaquín ALMUNIA

               Podpredsednik

         (1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko enake določbam prejšnjih členov. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kjer je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere terminološke spremembe, izraz „Skupnost“ je nadomeščen z izrazom „Unija“, izraz „skupni trg“ z izrazom „notranji trg“, izraz „Sodišče prve stopnje“ pa z izrazom „Splošno sodišče“. V tem sklepu se uporablja terminologija PDEU.

         (2)  UL C 248, 17.8.2012, str. 1.

         (3)  SG (2002) D/233141

         (4)  UL C 18, 25.1.2003, str. 3.

         (5)  Commission Decision 2004/393/EC of 12 February 2004 concerning advantages granted by the Walloon Region and Brussels South Charleroi Airport to the airline Ryanair in connection with its establishment at Charleroi (UL L 137, 30.4.2004, str. 1).

         (6)  Sodba z dne 17. decembra 2008 v zadevi Ryanair proti Komisiji, T-196/04, ZOdl. 2008, str. II-03646, EU:T:2008:585.

         (7)  Glej opombo 2.

         (8)  UL C 99, 4.4.2014, str. 3.

         (9)  Dopis Belgije z dne 24. februarja 2014.

         (10)  Člen 3.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA.

         (11)  V skladu s členom 12 splošnih pogojev koncesije je gasilska služba opredeljena s sklicevanjem na standarde Mednarodne organizacije civilnega letalstva.

         (12)  Na podlagi členov 12 in 19 splošnih pogojev koncesije je vzdrževalna služba opredeljena kot „tehnična služba za vzdrževanje stavb, vzletno-pristajalnih stez, okolice, prevoznih sredstev itd.“ ter „vzdrževanje zemljišč, stavb in stavbne opreme ter naprav, vključenih v koncesijo ali danih na voljo, tako da so vedno primerni za predvideno uporabo“.

         (13)  Člen 10.1 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA.

         (14)  Na podlagi člena 13.2 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA je slednja še naprej odgovorna za čiščenje in vzdrževanje območja pod koncesijo. Poleg tega mora poskrbeti za vsa potrebna manjša ali večja popravila. Vendar je bila z aneksom št. 1 k pogodbi odgovornost družbe BSCA omejena samo na večja popravila, potrebna zaradi neizvajanja nujnih vzdrževalnih del.

         (15)  Člen 22 splošnih pogojev koncesije, priloženih pogodbi med Valonijo in družbo BSCA.

         (16)  Člen 18 pogodbe med Valonijo in družbo BSCA.

         (17)  Na podlagi odredbe z dne 16. decembra 1999, ki vsebuje splošni proračun, namenjen izdatkom Valonije za proračunsko leto 2000, in odloka valonske vlade z dne 27. septembra 2000 o dodelitvi subvencije družbi BSCA za tekoče poslovanje, namenjene kritju stroškov gasilske in vzdrževalne službe na letališču Charleroi za leto 2000.

         (18)  Na podlagi odredbe z dne 14. decembra 2000, ki vsebuje splošni proračun, namenjen izdatkom Valonije za proračunsko leto 2001, in odloka valonske vlade z dne 4. oktobra 2001 o dodelitvi subvencije za tekoče poslovanje družbi BSCA, namenjene kritju stroškov gasilske in vzdrževalne službe na letališču Charleroi za leto 2001.

         (19)  Ta študija se je nanašala na načrt razvoja letališča Charleroi–Bruxelles Sud na srednji (pet let) in dolgi rok (20 let). V njej je bil naveden osnutek novega severnega terminal, vsebovala pa je tudi podroben opis predlaganih naložb.

         (20)  V tej študiji so bili poudarjeni možni sloti na letališču Charleroi in zlasti možnost, da letališče postane baza nizkocenovnega prevoznika, pri čemer se je omenjala družba Ryanair. V študiji so bile s konkretnimi številkami navedene potrebne naložbe za razvoj letališča: sistem vzletno-pristajalnih stez, razlastitve, komunalna ureditev in druge napeljave, nasipi/izkopi, nov terminal, parkirišče in zasebni dostop do letališča, javni dostop po cesti in drugo (goriva, kontrolni stolp, vozni park itd.).

         (21)  Ta študija je potrdila razvojni segment letališča Charleroi, in sicer nizkocenovne prevoznike, regionalne prevoznike in čarterske prevoznike. Potrdila je, da družba Ryanair pomeni priložnost za hiter razvoj prometa na kratki rok s petimi stacioniranimi letali. V njej so bili preučeni tudi tehnični pogoji, povezani s prihodom letalskih prevoznikov Easyjet in Go ter regionalnih in čarterskih prevoznikov.

         (22)  Te tehnične omejitve so bile povezane s potrebo po sistemu ILS (Instrument landing system, sistem za instrumentalno pristajanje) kategorije III, da bi se omogočilo pristajanje ob slabši vidljivosti, kar je nujno, da se lahko sprejmejo letalski prevozniki s stacioniranimi letali in rednimi linijami. V tistem obdobju je bilo v osnutku gospodarske cone „Aéropôle“ v prvotni različici predvideno, da bo ta segala precej južneje, kar bi onemogočalo razvoj letališke infrastrukture.

         (23)  Predvidena je bila finančna podpora družbe Société Régionale Wallonne du Transport (SRWT), ki je bila nazadnje opuščena. V zgoraj navedenem dopisu je tako navedeno, da „bo torej treba obstoječo dokumentacijo (koncesijsko pogodbo, splošne pogoje koncesije in priložene protokole) prilagoditi novi formuli, ki naj bi se uporabila za financiranje naložb“.

         (24)  Poslan kot Priloga 19 k dopisu Belgije z dne 26. avgusta 2003.

         (25)  Poslan kot Priloga 2 k dopisu Belgije z dne 24. februarja 2014.

         (26)  Člen 3.2.2 aneksa št. 3 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA z dne 29. marca 2002.

         (27)  Ta naloga zajema (i) zbiranje vseh informacij v zvezi z gibanjem letal, (ii) zbiranje različne dokumentacije o letali ih ter (iii) načrtovanje in upravljanje parkirnih mest za letala.

         (28)  Usmerjanje letal do parkirnega mesta.

         (29)  Storitve, povezane z varnostjo, vključujejo „varnostne preglede, spremljanje na daljavo, varnostne obhode in varnostne patrulje, nadzor dostopa in izdajo priponk obiskovalcem“. Varnostne naloge so bile prenesene na BSCA Security, družbo, ki je v 51-odstotni lasti Valonije in 49-odstotni lasti družbe BSCA.

         (30)  Naloge zagotavljanja varnosti in varovanja na letališču Charleroi so bile družbi BSCA zaupane na podlagi odredbe z dne 19. decembra 2007, s katero je bila spremenjena odredba z dne 23. junija 1994 o ustanovitvi in upravljanju letališč in aerodromov v Valoniji. Prav tako na podlagi te odredbe je družba BSCA varnostne naloge prenesla na družbo BSCA-Security, v ta namen ustanovljeno delniško družbo, katere kapital je v 49-lasti družbe BSCA in v 51-odstotni lasti Valonije.

         (*1)  Poslovna skrivnost.

         (31)  Družba Sambrinvest je subjekt tveganega kapitala, dejaven v regiji Charleroi-Thuin. Ukvarja se s spremljanjem in razvojem MSP. Do leta 2012 je bila družba Sambrinvest v 50-odstotni lasti Valonije.

         (32)  Igretec je medobčinska družba za upravljanje in izvajanje tehničnih in ekonomskih študij (Intercommunale pour la Gestion et la Réalisation d'Etudes Techniques et Economiques). Sodeluje pri razvoju in ponovni oživitvi Charleroija z razvojem letališča in sosednjega letališkega območja ter prostorskim načrtovanjem industrijskih con, združuje pa 68 občin, predvsem iz pokrajine Hainaut. Družbi predseduje ministrski predsednik Valonije.

         (33)  Družba Sogepa (Société Wallonne de Gestion et de Participation) je glavna finančna roka Valonije pri pomoči podjetjem v prestrukturiranju. Pomaga v obliki posojil ali kapitala in upravlja deleže, obveznice, predujme ali obresti, ki jih imata Valonija ali ona sama v teh družbah prek nalog, prenesenih z vlade.

         (34)  Sklep z dne 23. maja 2001, naslovljen „Razvoj letališč, uvedba mehanizma financiranja in ustanovitev specializirane družbe“. S tem sklepom je valonska vlada dala soglasje k statutu družbe SOWAER, njenim finančnim načrtom, proračunskim napovedim in upravljavski strukturi. Družbo Sogepa je pozvala, naj začne z ustanovitvijo družbe SOWAER, in navedla, da „bo financiranje okoljskih ukrepov razen izjemoma preučila družba SOWAER v dogovoru z imetniki koncesij“.

         (35)  Podatki veljajo na dan 31. decembra navedenega leta.

         (36)  Ta družba je bila likvidirana leta 2011.

         (37)  Ta program je enak programu, navedenemu v uvodni izjavi 41.

         (38)  Glede na dopis družbe SOWAER valonski vladi z dne 3. aprila 2003 se je program naložb na podlagi navedenega popravka s 93 milijonov EUR zvišal na 150,8 milijona EUR, to je zvišanje za 57,8 milijona EUR, od tega:

                  (a)

                  33 milijonov EUR za razširitev potniškega terminala v primerjavi s prvotno predvidenim;

                  (b)

                  3 milijone EUR za drugo fazo izgradnje kontrolnega stolpa;

                  (c)

                  2 milijona EUR za program zagotavljanja varnosti in varovanja;

                  (d)

                  1,6 milijona EUR za prevzem proračunskega presežka s strani družbe SOWAER;

                  (e)

                  1,5 milijona EUR za diskontiranje nakupa zemljišč okrog letališča;

                  (f)

                  12 milijonov EUR za rezervacije za morebitne poračune in poravnave;

                  (g)

                  4,8 milijona EUR iz naslova „variabilnosti“.

         (39)  Glej obvestilo Belgije z dne 6. februarja 2014.

         (40)  Ta znesek ne vključuje obveznega programa dodatnih naložb (ki v tem sklepu ni obravnavan) in naložb, ki jih je družba BSCA financirala sama.

         (41)  Člen 11 pogodbe med družbo SOWAER in družbo BSCA iz leta 2002.

         (42)  Glej prejšnjo opombo.

         (43)  Člen 11.3 pogodbe med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002 določa, da „bo družba BSCA oproščena plačila pavšalne dajatve do višine subvencije Valonije, ki je ne bo prejela ali je ne bo več prejemala iz nekrivdnih razlogov ali razlogov, na katere ne more vplivati“.

         (44)  Člen 12 pogodbe o storitvah med družbo SOWAER in družbo BSCA iz leta 2006.

         (45)  Od leta 2007 je indeksacija letna. Izračuna se na podlagi belgijskega indeksa cen življenjskih potrebščin.

         (46)  Zgornja meja 956 533 EUR ustreza zgornji meji 883 689 EUR (določeni v pogodbi med družbama SOWAER in BSCA iz leta 2002), povečani za 2 % na leto.

         (47)  V skladu s tem aneksom finančno nadomestilo Valonije družbi BSCA ni več namenjeno samo kritju „stroškov, povezanih z uporabo zemljišč, zgradb in letališke infrastrukture, ki ji jih je dala na voljo družba SOWAER pri izvajanju storitev, povezanih s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja“. Zneski so torej vključeni v proračun Valonije v okviru „Subvencije družbi BSCA, ki ji omogoča izpolnjevanje nalog javne službe v okviru upravljanja letališč“.

         (48)  Člen 12.3 pogodbe o storitvah z dne 4. aprila 2006 določa, da „bo družba BSCA oproščena plačila cene storitev do višine finančnega nadomestila Valonije, ki ji ne bo izplačano ali se ji ne bo več izplačevalo iz nekrivdnega razloga ali razloga, na katerega ne more vplivati“.

         (49)  Ta znesek se indeksira v višini 2 % na leto. Uporablja se za površine, dodane razlastitvi v okviru podkoncesije, od datuma njihovega nakupa s strani družbe SOWAER.

         (50)  Priloga 2 k dopisu Belgije z dne 24. februarja 2014.

         (51)  Priloga 2 k dopisu Belgije z dne 24. februarja 2014.

         (52)  Člen 12 splošnih pogojev koncesije.

         (53)  Glej prejšnjo opombo.

         (54)  Člen 19 splošnih pogojev koncesije.

         (55)  Stroški naložb in/ali stroški amortizacije naložb v predhodnih besedilih niso navedeni.

         (56)  Storitve, povezane s požarno varnostjo ter varnostjo prometa na tleh in letališkega območja

         (57)  V Prilogi 10 k dopisu Belgije z dne 5. februarja 2014 je naveden statut družbe BSCA Security.

         (58)  V zadevnem pododstavku so navedene tudi storitve, povezane z varnostjo prometa na tleh in letališkega območja.

         (59)  Subvencija za varnost in varovanje se izplačuje družbi BSCA Security.

         (60)  V finančnem načrtu je navedeno, da „bo načrtovani razvoj družb BSCA in SAB zahteval velika povečanja lastnega kapitala (poleg zunanjega financiranja) in torej nadaljnje ukrepanje družbe SOWAER“.

         (61)  Druge deleže na podlagi povečanja kapitala so v skupnem znesku približno 133 000 EUR vpisali nekateri manjšinski delničarji: družbe SONACA, Carolo Parking in Igretec.

         (62)  Družba BSCA je 6. julija 2012 sklenila nov sporazum z družbo Ryanair. Ker ta sporazum ni bil naveden niti med ukrepi, opredeljenimi v sklepu o začetku postopka iz leta 2002, niti med ukrepi, opredeljenimi v sklepu o razširitvi iz leta 2012, v tem sklepu ni obravnavan.

         (63)  Informacija, podana na sestanku 24. junija 2003 med Komisijo in belgijskimi organi.

         (64)  Medtem ko je bila pristajalna pristojbina v splošnem sistemu, ki se je uporabljal za vse, izračunana glede na maso letal v tonah, je bila za družbo Ryanair izračunana na drugi osnovi in se je pobirala za vsakega vkrcanega potnika.

         (65)  Točka 1.3 pogodbe med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001.

         (66)  Točka 1.5 pogodbe med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001.

         (67)  Točka 4 Priloge C k pogodbi med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001.

         (68)  Točka 1.6 in priloga C pogodbe med družbama BSCA in Ryanair z dne 2. decembra 2001.

         (69)  Pristojbine na potnika na odhodnem letu glede na podatke, predložene v odgovoru belgijskih organov z dne 14. julija 2011. Pristojbine za leta od 2001 do 2003 so enake pristojbinam za leto 2004.

         (70)  Člen 2 pogodbe iz leta 2001.

         (71)  Dopis, ki je bil Komisiji poslan v sporočilu belgijskih organov z dne 13. septembra 2004. Ta dopis je bil poslan na podlagi memoranduma o nameri (Memorandum of Intent (MOI)), sklenjenega 8. aprila 2004.

         (72)  Točka 3b dopisa z dne 24. junija 2004.

         (73)  Skupaj je v letu 2004 letališče uporabilo 2 034 140 potnikov (glej preglednico 1).

         (74)  Člena 35 in 36 odredbe z dne 3. februarja 2005 o oživitvi gospodarstva in upravni poenostavitvi. Ti določbi sta bili za letališče Charleroi preneseni z aneksom št. 4 k pogodbi o koncesiji iz leta 1991 med Valonijo in družbo BSCA, ki v členu 1 določa, da „koncesionar določi in od uporabnikov pobira letališko pristojbino za uporabo letališča, ki ga upravlja“.

         (75)  Dopis belgijskih organov z dne 14. julija 2011 in http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.

         (76)  Pristojbine na potnika na odhodnem letu glede na podatke, predložene v odgovoru belgijskih organov z dne 14. julija 2011.

         (77)  Pri napovedih Valonije nista upoštevana letna indeksacija pristajalnih pristojbin niti povečanje števila potnikov družbe Ryanair nad 1,75 milijona; oba popravka imata nasproten učinek na dejanski znesek pristojbin na potnika, ki jih je plačevala družba Ryanair.

         (78)  Uredba št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu, UL L 204, 26.7.2006, str. 1.

         (79)  Ta znesek se letno indeksira, glej http://www.charleroi-airport.com/b2b/redevances-aeroportuaires/vols-regulierscharters/index.html.

         (80)  Pristojbina za potnike z omejeno mobilnostjo za leto N+1 = [0,10–0,30] EUR * Potniki družbe Ryanair v letu 2009/Potniki družbe Ryanair v letu N. Število potnikov družbe Ryanair v letu 2009 znaša 3 289 725.

         (81)  Družba Promocy je bila skupno podjetje družb BSCA in Ryanair, ustanovljeno na podlagi sporazumov iz leta 2001.

         (82)  Odgovor Belgije, ki ga je 18. marca 2014 poslala Komisiji in naslovila „Odgovor na zahtevo Komisije za informacije z dne 7. februarja 2014“ (odgovor na vprašanje 18).

         (83)  Družba BAC trdi, da bi zasebni vlagatelj pričakoval donos v višini najmanj 14 milijonov EUR (5 %) od naložbe v višini 281 milijonov EUR, ki jih je družba SOWAER vložila v infrastrukturo družbe BSCA. Družba SOWAER pa je bila po plačilu davka od dohodkov pravnih oseb leta 2009 deležna samo 0,66-odstotnega donosa in v obdobju 2002–2007 niti Valonija niti družba SOWAER nista prejeli drugih prihodkov, na primer dividend. V obdobju 2007–2009 je bila izplačana dividenda nižja od 400 000 EUR, leta 2010 pa je Valonija prejela dividendo v višini 4,66 milijona EUR. Poleg tega so infrastrukturni stroški družbe BSCA leta 2009 znašali samo 6,7 % prihodkov, čeprav bi morali običajno spadati med največje stroške letališča. Tako letni stroški amortizacije družbe BAC znašajo 30 % letnih prihodkov.

         (84)  Glej opombo 8.

         (85)  Odločba 2004/393/ES, uvodna izjava 300.

         (86)  Neposredni stroški na letalo in na obračanje za odhode z letališča Bruxelles-National, ki zajemajo pristajalne pristojbine, potniške pristojbine, druge pristojbine in stroške zemeljske oskrbe. Na podlagi predvidenega obsega 1 700 000 potnikov v letu 2003 razlika v stroških znaša 23 milijonov EUR.

         (87)  Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (UL L 272, 25.10.1996, str. 36). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. septembra 2003 o prilagoditvi določb glede odborov, ki pomagajo Komisiji pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, predvidenih aktih, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe ES, Sklepu Sveta 1999/468/ES (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

         (88)  Podjetje navaja primer družbe Shannon na Irskem. Družba Shannon je družbi Ryanair začasno dodelila ugodnosti, ki niso bile podaljšane. Družba Ryanair se je odločila, da svoje dejavnosti preseli na drugo letališče, in družba Shannon ni dosegla pričakovane razumne donosnosti naložbe.

         (89)  Sodba Sodišča z dne 22. marca 1977 v zadevi Steinike & Weinlig proti Nemčiji, 78/76; ZOdl. str. 595, EU:C:1977:52: „Morebitne kršitve obveznosti, ki jo ima država članica na podlagi Pogodbe v povezavi s prepovedjo iz člena 92, ni mogoče upravičevati z okoliščino, da naj bi tudi druge države članice kršile to obveznost; učinek različnih izkrivljanj konkurence na trgovino med državami članicami se med seboj ne izniči, temveč je, nasprotno, kumulativen, kar še povečuje njegove škodljive učinke na skupni trg“ (točka 24).

         (90)  Cene, ki sta jih določili letališči Frankfurt-Hahn in London Stansted, naj bi bile višje in znižanja manjša, čeprav družba Ryanair upravlja 49 destinacij z odhodi iz Londona in 15 destinacij z odhodi z letališča Frankfurt-Hahn, v primerjavi z devetimi destinacijami z odhodi z letališča Charleroi.

         (91)  Sodba z dne 12. decembra 2000 v zadevi Aéroports de Paris proti Komisiji, T-128/98, Recueil 2000, str. II-3929, EU:C:2000:290.

         (92)  Sodba z dne 14. januarja 2004 v zadevi Fleuren Compost BV proti Komisiji, T-109/01, Recueil, str. II-00127, EU:T:2004:4, točka 18.

         (93)  Odločba Komisije 2008/948/ES z dne 23. julija 2008 o ukrepih Nemčije v korist družbe DHL in letališča Leipzig Halle C 48/06 (ex N 227/06) (UL L 346, 23.12.2008, str. 1), uvodna izjava 291.

         (94)  Glej Prilogo 3 k pripombam Belgije, poslanim 23. maja 2012.

         (95)  Odločba 2008/948/ES uvodna izjava 182.

         (96)  Sodba z dne 24. marca 2011, Freistaat Sachsen proti Komisiji, T-443/08 in T-455/08, ZOdl. 2011, str. II-01311, točka 225.

         (97)  Glej opombo 89.

         (98)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans, C-280/00, Recueil 2003, EU:C:2003:415, str. I-7447.

         (99)  Točka 7 člena 6(1)(X) zakona o institucionalni reformi, M.S. 15. avgust 1980, str. 9434.

         (100)  Zdaj Belgocontrol.

         (101)  M.S.,9. marec 1990, str. 4439.

         (102)  Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (UL L 10, 14.1.1997, str. 13), tako imenovana direktiva Seveso.

         (103)  To pa ne velja za letališča.

         (104)  Uvodna izjava 182.

         (105)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2320/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (UL L 355, 30.12.2002, str. 1).

         (106)  Člen 5(1)

         (107)  Odgovor 15 iz dopisa Belgije z dne 24. februarja 2014.

         (108)  Dopis, ki ga je valonska vlada odobrila 8. novembra 2000, str. 2.

         (109)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

         (110)  Odločba Komisije z dne 28. oktobra 2009 o financiranju javnih bolnišnic, ki so del omrežja Iris, v regiji glavnega mesta Bruselj, NN 54/2009, spletišče Europa.

         (111)  Glej opombo 103.

         (112)  Delovni dokument služb Komisije, Pogosto zastavljena vprašanja v zvezi z Odločbo Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, in Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve Okvira Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, SEC(2007) 1516 final, str. 6.

         (113)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

         (114)  Glej uvodno izjavo 10 Uredbe št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

         (115)  Odločba Komisije z dne 1. avgusta 2006 o smernicah v zvezi z zaključkom pomoči (2000–2006) iz strukturnih skladov, COM (2006) 3424, neobjavljena, spletišče europa.com.

         (116)  Sodba z dne 14. januarja 2004 v zadevi Fleuren Compost BV proti Komisiji, T-109/01, Recueil, str. II-00127, ECLI:EU:T:2004:4, točka 74.

         (117)  Sodba z dne 15. februarja 2001 v zadevi Avstrija proti Komisiji, C-99/98, ZOdl., str. I-01101, ECLI:EU:C:2001:94, točke 34, 35 in 38.

         (118)  Uvodna izjava 214 odločbe iz leta 2004.

         (119)  Združene zadeve Pavlov in drugi, C-180/98 do C-184/98, (Recueil 2000, ECLI:EU:C:2000:428, str. I-6451).

         (120)  Sodba z dne 16. junija 1987 v zadevi Komisija proti Italiji, 118/85, (Recueil 1987, str. 2599, ECLI:EU:C:1987:283, točka 7); Sodba z dne 18. junija 1998 v zadevi Komisija proti Italiji, C-35/96, (Recueil 1998, str. I-3851, ECLI:EU:C:1998:303, točka 36); združene zadeve Pavlov in drugi, C-180/98 do C-184/98, EU:C:2000:428, točka 75.

         (121)  Sodba z dne 24. marca 2011 v združenih zadevah Flughafen Leipzig-Halle GmbH in Mitteldeutsche Flughafen AG proti Komisiji, T-455/08, ECLI:EU:T:2011:117, in Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt proti Komisiji, T-443/08 (v nadaljnjem besedilu: sodba Leipzig-Halle), še neobjavljena v ZOdl., točke 93, 95, 100 in 119. Glej tudi sodbo z dne 12. decembra 2000 v zadevi Aéroports de Paris proti Komisiji, T-128/98, Recueil 2000, ECLI:EU:T:2000:290, str. II-3929, ki je bila potrjena s sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi C-82/01P, Recueil 2002, str. I-9297, ECLI:EU:C:2002:617, in s sodbo z dne 17. decembra 2008 v zadevi Ryanair proti Komisiji, T-196/04, ZOdl. 2008, str. II-3643, ECLI:EU:T:2008:585, točka 88.

         (122)  Zgoraj navedena sodba v zadevi Leipzig-Halle, točka 102 in naslednje.

         (123)  Sodba z dne 17. februarja 1993 v združenih zadevah Poucet proti AGV in Pistre proti Cancava, C-159/91 in C-160/91, Recueil 1993, str. I-637, ECLI:EU:C:1993:63.

         (124)  Glej prejšnjo opombo.

         (125)  Sodba z dne 12. decembra 2000 v zadevi Aéroports de Paris proti Komisiji, T-128/98, ECLI:EU:T:2000:290, Recueil 2000, str. II-3929.

         (126)  Glej opombo 8.

         (127)  Sodbi v zadevi SAT proti Control, C-364/92 (Recueil 1994, str. I-43, ECLI:EU:C:1994:7, točka 30), in v zadevi Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07 (ZOdl. 2009, str. I-2207, ECLI:EU:C:2009:191, točka 71).

         (128)  Opomba 29 letaliških smernic. Glej tudi sodbo z dne 12. decembra 1996 v zadevi Compagnie nationale Air France proti Komisiji, T-358/94, Recueil 1996, str. II-2109, ECLI:EU:T:1996:194, točka 79, sodbo z dne 14. januarja 2004 v zadevi Fleuren Compost BV proti Komisiji, T-109/01, Recueil 2004, str. II-127, ECLI:EU:T:2004:4, točka 74, sodbo z dne 2. decembra 2008 v združenih zadevah Nuova Agricast Srl proti Komisiji, T-362/05 in T-363/05, Recueil 2008, ECLI:EU:T:2008:541, str. II-297, točka 80, ter sodbo z dne 30. novembra 2009 v združenih zadevah Francija in France Telecom proti Komisiji, T-427/04 in T-17/05, Recueil 2009, str. II-4315, ECLI:EU:T:2009:474, točka 321.

         (129)  Glej uvodno izjavo 228 tega sklepa.

         (130)  Glej opombo 37.

         (131)  Glej opombo 121.

         (132)  Točka 35 letaliških smernic

         (133)  Navigacijski sistem za pomoč pri pristajanju v slabem vremenu.

         (134)  Sklep Komisije (EU) 2016/1698 z dne 20. februarja 2014 o ukrepih SA.22932 (11/C) (ex NN 37/07), ki jih je Francija izvedla v korist letališča Marseille Provence in letalskih prevoznikov, ki uporabljajo to letališče (UL L 260, 27.9.2016, str. 1).

         (135)  Sodba z dne 18. marca 1997 v zadevi Cali & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Recueil 1997, str. I-1547, ECLI:EU:C:1997:160; odločba Komisije z dne 19. marca 2003 v zadevi N 309/2002 in odločba Komisije z dne 16. oktobra 2002 v zadevi N 438/2002, Subvencije pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti.

         (136)  V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 „‚varnost letalstva‘ pomeni kombinacijo ukrepov, osebja in materialnih virov, namenjenih za zavarovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja“. Skupni osnovni standardi za varnost letalstva temeljijo na priporočilih iz dokumenta št. 30 Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) in so opredeljeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 2320/2002.

         (137)  Glej opombo 129.

         (138)  Priloga, ki je sestavni del aneksa št. 6 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA.

         (139)  Člen 25.2 splošnih pogojev koncesije, kakor je bil spremenjen z aneksom št. 6 z dne 15. januarja 2008 k pogodbi med Valonijo in družbo BSCA.

         (140)  Glej opombo 50.

         (141)  Glej opombo 52.

         (142)  Glej opombo 89.

         (143)  Glej opombo 90.

         (144)  Spremljanje in evidentiranje letov vključujeta dopolnjevanje podatkovne zbirke valonske uprave z informacijami o letih (število potnikov, registracija, ime pilota, tip letala, vrsta leta, izvor, masa letala itd.).

         (145)  Načrtovanje letov se nanaša na komunikacije, načrte letov, slote, radijske napovedi in upravljanje parkirnih mest za letala.

         (146)  Usmerjanje vključuje dve nalogi: (i) usmerjanje na „postajališče“, ki ga izvede koordinator mest ob vsakem prihodu letala, in (ii) „follow me“, ki vključuje vodenje letala z vozilom in se uporablja samo za pilote, ki ne poznajo letališča (poslovno letalstvo), ali velika letala oznake D.

         (147)  Glej opombo 85.

         (148)  Sodba z dne 11. julija 1996 v zadevi SFEI in drugi, C-39/94, Recueil 1996, str. I-3547, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60. Sodba v zadevi Španija proti Komisiji, C-342/96, Recueil 1999, str. I-2459, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

         (149)  Glej opombo 92.

         (150)  Glej opombo 92.

         (151)  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

         (152)  Sklep Komisije 2013/664/EU z dne 25. julija 2012 o ukrepu SA.23324 – C 25/07 (ex NN 26/07) – Finska Družbe Finavia, Airpro in Ryanair na letališču Tampere-Pirkkala – Finska (UL L 309, 19.11.2013, str. 27).

         (153)  Glej dopis z dne 8. novembra 2000 ministra za gospodarstvo valonski vladi.

         (154)  Sodba v združenih zadevah Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, T-129/95, T-2/96 in T-97/96, Recueil 1999, str. II-17, ECLI:EU:T:1999:7, točka 120.

         (155)  2-odstotna stopnja rasti je uporabljena tudi v zaporednih sporazumih med Valonijo/SOWAER in družbo BSCA, na primer za stopnjo rasti variabilne zgornje meje dajatve.

         (156)  Sodba v zadevi SFEI in drugi, C-39/94, Recueil 1996, str. I-3547, ECLI:EU:C:1996:285, točki 60 in 61.

         (157)  Kot so navedene v programu naložb, predvidenem za letališče Charleroi, ki je bil priložen pogodbi med družbama SOWAER in BSCA z dne 15. aprila 2002.

         (158)  Kot jih je navedla družba BSCA.

         (159)  Glej stran 10 poslovnega načrta družbe SOWAER, priloženega sklepu Valonije z dne 23. maja 2001.

         (160)  Glej zadnji del uvodne izjave 431.

         (161)  Gre za naknadno analizo, ki temelji na bilanci stanja družbe SOWAER za leto 2002. Po podatkih profesorja Damodarana je finančni vzvod družb v zračnem prometu v povprečju 35-odstoten: „Risk Premiums for Other Markets“ 2001 (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/)

         (162)
      Vir: Damodaran: „Risk Premiums for Other Markets“ 2001 (http://pages.stern.nyu.edu/~ADAMODAR/)

         (163)  Količnik beta je ključni element modela ocenjevanja dolgoročnih finančnih sredstev. Z njim se meri relativna dobičkonosnost sredstva glede na trg.

         (164)  Glej opombo 156.

         (165)  Obrestna mera za belgijske desetletne obveznice aprila 2002.

         (166)  Dopis Belgije z naslovom „Odgovor Valonije na zahtevo za informacije z dne 14. januarja 2014“ (vprašanje 13), ki ga je Komisija prejela 7. februarja 2014.

         (167)  Belgije imenuje te storitve „negospodarske storitve“.

         (168)  Sodba v zadevi Italija proti Komisiji, 173/73, EU:C:1974:71.

         (169)  Glej opombo 155.

         (170)  Glej opombo 156.

         (171)  Obrestna mera za belgijske desetletne obveznice aprila 2003.

         (172)  Na primer z zvišanjem stroškov zemeljske oskrbe, da bi se ohranili skupni prihodki.

         (173)  Odredba z dne 19. decembra 2007, s katero je bila spremenjena odredba z dne 23. junija 1994 o ustanovitvi ter upravljanju letališč in aerodromov v valonski regiji.

         (174)  Poročilo, ki ga je E. Stoffels v imenu odbora za prostorsko načrtovanje, promet, energijo in stanovanjska vprašanja valonskega parlamenta predložil 6. decembra 2007 o osnutku odredbe, s katero je bila spremenjena odredba z dne 23. junija 1994 o ustanovitvi ter upravljanju letališč in aerodromov v valonski regiji.

         (175)  Enotno upravljanje pomeni, da je družbam za upravljanje letališč zaupana celostna obravnava strank, vključno z nalogami, povezanimi z varnostjo in varovanjem.

         (176)  Kot navaja poročilo družbe Deloitte & Touche, „ta analiza kaže, da je povprečna letna donosnost vloženih sredstev na podlagi popravljenega poslovnega načrta in v desetletnem obdobju napovedi 27-odstotna“ in da „je treba to stopnjo donosa primerjati s stopnjo tržnega tveganja za to vrsto dejavnosti, ki znaša 15 % na leto“.

         (177)  Sodba Splošnega sodišča z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 in T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, točka 108.

         (178)  Glej prejšnjo opombo.

         (179)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Francoska republika proti Evropski komisiji (Stardust Marine), C-482/99, Recueil 2002, str. I-04397, ECLI:EU:C:2002:294.

         (180)  Dopis Belgije z dne 21. septembra 2011 (vprašanje 2).

         (181)  V finančnem načrtu je navedeno, da „bo za predvideni razvoj družb BSCA in SAB potrebno precejšnje povečanje lastnega kapitala (poleg zunanjega financiranja) in torej nadaljnje spremljanje s strani družbe SOWAER“.

         (182)  Razdalje, navedene na spletišču https://maps.google.com.

         (183)  http://www.charleroi-airport.com/laeroport/localisation-et-bassin-dattraction/index.html.

         (184)  Glej opombo 174.

         (185)  Glej dopis Belgije z dne 13. maja 2014 (odgovor na vprašanje 1).

         (186)  Člen 11 statuta družbe BSCA z dne 10. decembra 2009

         (187)  Člen 5 statuta določa, da so lahko „delničarji kategorije A samo Valonija ali vse specializirane družbe, ki jih je ta ustanovila, delniška družba Sambrinvest, Sogepa ali Igretec“.

         (188)  Člen 5 statuta določa, da so lahko „delničarji kategorije C samo družba Belgian Airports in subjekti, na katere lahko ta prosto prenese svoje delnice“.

         (189)  Glej zlasti sodbo z dne 29. aprila 1999 v zadevi Španija proti Komisiji, C-342/96, Recueil 1999, str. I-2459, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

         (190)  Med drugim je bila ob odobritvi teh ukrepov družba BSCA javno podjetje.

         (191)  Glej opombo 8.

         (192)  Glej Sklep Komisije 2011/60/EU z dne 27. januarja 2010 o državni pomoči C 12/2008 (ex NN 74/07) – Slovaška – Sporazum med letališčem Bratislava in družbo Ryanair (UL L 27, 1.2.2011, str. 24), uvodni izjavi 88 in 89.

         (193)  Povedano drugače, če je dodatna donosnost, ki se pričakuje od te transakcije, pozitivna.

         (194)  Opombi pod črto sta izpuščeni.

         (195)  Točka 66.

         (196)  V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja (zaposleni, razni nakupi) je Komisija uporabila podatke o skupnih stroških iz poslovnih načrtov in z regresivnim sklepanjem ocenila, kako so se te stroškovne postavke gibale glede na promet.

         (197)

         Vir: dopis valonske vlade, priložen zapisniku sestanka valonske vlade z dne 8. novembra 2000.

         (198)  Glej opombo 22.

         (199)  Glej opombo 156.

         (200)  IATA, Roland Berger international, študija, ki jo je naročila družba Grands Travaux de Marseille.

         (201)  Vključeni so potniki na odhodnih in prihodnih letih.

         (202)  Odgovor Belgije, poslan 18. marca 2014 Komisiji (odgovor na vprašanje 10).

         (203)  Glej opombo 156.

         (204)  Glej opombo 198.

         (205)  Glej opombo 156.

         (206)  Glej opombo 76.

         (207)  Obvestila o davčnem popravku je Belgija Komisiji poslala 22. julija 2014. Družba Promocy jih je prejela po prodaji. Zadevajo poslovna leta 2003, 2004, 2005 in 2006 in se nanašajo na skupni znesek v višini približno 15 milijonov EUR.

         (208)  Glej opombo 74.

         (209)  Dopis družbe Ryanair družbi BSCA z dne 30. novembra 2009, ki ga je Belgija poslala 22. julija 2014.

         (210)  Glej dopis družbe Ryanair z dne 30. novembra 2009.

         (211)  EBIT (Earnings before interest and taxes).

         (212)  Glej napoved pričakovanega poslovnega izida, ki je bila poslana upravnemu odboru družbe BSCA.

         (213)  Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (UL L 204, 26.7.2006, str. 1).

         (214)  Člen 8(3) Uredbe (ES) št. 1107/2006 določa, da lahko „[v]odstveni organ letališča […] na nediskriminatorni osnovi zaradi financiranja te pomoči zaračuna posebne takse uporabnikom letališča“.

         (215)  Ti razlogi so štirje:

                  —

                  družba Ryanair na letalo sprejme do štiri osebe z omejeno mobilnostjo (na podlagi dovoljenj, ki jih irski organi za varnost izdajo glede na tip letala), medtem ko drugi prevozniki, ki uporabljajo letališče Bruxelles-Sud Charleroi, niso določili največjega števila potnikov z omejeno mobilnostjo na let;

                  —

                  družba Ryanair zahteva, naj se prisotnost potnika z omejeno mobilnostjo na letalu najavi 48 ur vnaprej, v nasprotnem primeru storitev ni zagotovljena; drugi prevozniki nimajo nobene tovrstne zahteve, torej mora družba BSCA stroške kriti kljub neupoštevanju predhodne najave, kar ji povzroča dodatne stroške;

                  —

                  če družba Ryanair upošteva čas prihoda in odhoda, lahko to storitev organizira učinkoviteje;

                  —

                  jasen postopek, ki ga družba Ryanair široko uporablja za potnike z omejeno mobilnostjo (zaprošeni so, naj pridejo na letališče najpozneje uro in 40 minut pred napovedanim letom), družbi BSCA omogoča, da optimizira to storitev in tako zniža stroške v primerjavi z drugimi letalskimi prevozniki.

         (216)  Ob upoštevanju, da je družba Ryanair leta 2009 ustvarila promet s prepeljanimi 3 289 725 potniki, in ob predpostavki, da je bila od tega polovica potnikov na odhodnih letih.

         (217)  Glej opombo 209.

         (218)  Glej opombo 210.

         (219)  Združene zadeve C-465/09 Ρ do C-470/09 Ρ Diputación Foral de Vizcaya in drugi proti Komisiji, ECLI:EU:C:2011:372.

         (220)  Glej na primer dopis valonske vlade, priložen sklepu z dne 8. novembra 2000, stran 9 in naslednje.

         (221)  Strateška študija družbe Tractebel o razvoju letališča Charleroi, dokončana aprila 2000. Študija družbe Roland Berger o razvoju letališke strategije Valonije iz julija 2000. Študija, ki jo je naročila družba „Grands travaux de Marseille“, o možnostih razvoja letališča Charleroi.

         (222)  Po stečaju družbe Sabena konec leta 2001 se je promet na letališču Bruxelles-National z 19,7 milijona potnikov v letu 2001 znižal na 14,4 milijona potnikov v letu 2002.

         (223)  Glej opombo 209.

         (224)  Gravitacijski območji obeh letališč vključujeta regijo Bruselj-glavno mesto, ki ima 1,2 milijona prebivalcev in gostoto prebivalstva, ki znaša 7 250 prebivalcev na km2. Gostota prebivalstva v Belgiji (ki seveda ne ustreza v celoti gravitacijskima območjema obeh letališč) je ena od največjih na svetu, z več kot 364 prebivalci na km2.

         (225)  Gravitacijski območji obeh letališč vključujeta regijo Bruselj-glavno mesto. V njej je sedež evropskih institucij, mednarodnih organizacij in multinacionalnih podjetij, zato je povpraševanje po letalskih storitvah zelo veliko. Poleg tega je bruto domači proizvod na prebivalca v Belgiji (ki seveda ne ustreza v celoti gravitacijskima območjema obeh letališč), izražen v standardu kupne moči, za 20 % višji od povprečja Evropske unije (vir: Eurostat).

         (226)  Dejanski povprečni letni potniški promet v dveh finančnih letih pred letom, v katerem je pomoč priglašena ali dejansko dodeljena ali plačana, če gre za nepriglašeno pomoč. V primeru, da se ustvari novo potniško letališče, je treba upoštevati napovedan povprečni letni potniški promet v dveh finančnih letih pred začetkom izvajanja komercialnega potniškega zračnega prometa. Ti pragi se nanašajo na štetje po številu potovanj v eno smer. To pomeni, da se potnik, ki leti na primer na letališče in nazaj, šteje dvakrat; to velja za posamezne rute. Če je dano letališče del skupine letališč, se število potnikov ugotovi na podlagi vsakega posameznega letališča.

         (227)  Natančneje, uporabljena je bila 9-odstotna diskontna stopnja (glej uvodno izjavo 437); ta je temeljila na tehtanem povprečnem strošku kapitala v višini 9 %, ki pa je temeljil na 9-odstotni stopnji donosnosti lastniškega kapitala, saj družba SOWAER ni imela dolgov.

         (228)  Za primerjavo, letališče Frankfurt Hahn je od glavnega frankfurtskega letališča oddaljeno 120 km.

         (229)  Čas in razdalje, navedene na spletišču https://maps.google.com.

         (230)  Preglednica 4: Letni statistični podatki o prometu na letališču Charleroi.

         (231)  Glej točki 131 in 137 letaliških smernic.

         (232)  Za leto 2000: odredba z dne 16. decembra 1999, ki vsebuje splošni proračun, namenjen izdatkom Valonije za proračunsko leto 2000, in odlok valonske vlade z dne 27. septembra 2000 o dodelitvi subvencije za tekoče poslovanje družbi BSCA, namenjene kritju stroškov gasilske in vzdrževalne službe na letališču Charleroi za leto 2000.
      Za leto 2001: odredba z dne 14. decembra 2000, ki vsebuje splošni proračun, namenjen izdatkom Valonije za proračunsko leto 2001, in odlok valonske vlade z dne 4. oktobra 2001 o dodelitvi subvencije za tekoče poslovanje družbi BSCA, namenjene kritju stroškov gasilske in vzdrževalne službe na letališču Charleroi za leto 2001.

         (233)  Ta pregled je bil nazadnje izveden šele leta 2013. Vendar to ne spremeni dejstva, da se je z uvedbo datuma pregleda ukrep pomembno spremenil.

         (234)  Zadeva Komisija proti Nemčiji, C-5/89, Recueil 1990, str. I-3437, ECLI:EU:C:1990:320, točka 14; zadeva Španija proti Komisiji, C-169/95, Recueil 1997, str. I-135, ECLI:EU:C:1997:10, točka 51; zadeva Unicredito Italiano,C-148/04, ZOdl. 2005, str. I-11137, ECLI:EU:C:2005:774, točka 104.

         (235)  Združeni zadevi Belgija in Forum 187 proti Komisiji, C-182/03 in C-217/03, ZOdl. 2006, str. I-5479, ECLI:EU:C:2006:416, točka 147.

         (236)  Glej prejšnjo opombo.

         (237)  Sodba z dne 11. marca 1987 v zadevi Van den Bergh en Jurgens in Van Dijk Food Products Lopik proti Komisiji, 265/85, Recueil, str. 1155, ECLI:EU:C:1987:121, točka 44.

         (238)  Te dajatve ustrezajo variabilnemu delu koncesijske dajatve, saj se fiksni del, ki ga mora plačevati družba BSCA, izravna z izplačilom Valonije družbi BSCA.

         (239)  2 % je cilj Evropske centralne banke v smislu inflacije.

         (240)  Te dodatne koncesijske dajatve so bile izračunane na podlagi predpostavke, da se bodo povečevale za 2 % na leto.

         (241)  Glej opombo 238.

         (242)  Spodnja preglednica temelji na predpostavki, da je promet na letališču Charleroi takšen, da bo variabilna koncesijska dajatev (a) ostala navzgor omejena tudi v letih 2014 in 2015 na podlagi veljavnih določb. Če se ta predpostavka ne bi uresničila, bi bilo treba zneske, navedene v stolpcu (a) za leti 2014 in 2015, nadomestiti z zneski, ki jih družba BSCA dolguje za variabilno koncesijsko dajatev. To ne bi vplivalo na stolpca (b) in (c).

         (243)  Ti zneski so do vključno leta 2013 enaki kot v prejšnji preglednici. Za leto 2014 se je uporabil količnik (273/365), ker obdobje od 1. januarja do 30. septembra vključuje 273 dni.

         (244)  Glej člen 14(2) Uredbe št. 659/1999 (naveden zgoraj).

         (245)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

         PRILOGA

            Podatki o zneskih pomoči, ki so bili izplačani, ki jih je treba vrniti in ki so že bili izterjani

                     Identiteta upravičenca

                     Skupni znesek prejete pomoči (*1)

                     Skupni znesek pomoči, ki jo je treba vrniti (*1)

                     (Glavnica)

                     Skupni znesek pomoči, ki je bila že vrnjena (*1)

                     Glavnica

                     Obresti

            (*1)  V milijonih EUR