title: Sklep pogodbenic, ki so se sestale v okviru Sveta z dne 12. junija 2007 o sprejetju pravil za izvajanje člena 6a Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu)

text:
               15.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 155/78

      SKLEP POGODBENIC, KI SO SE SESTALE V OKVIRU SVETA

   z dne 12. junija 2007
   o sprejetju pravil za izvajanje člena 6a Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu)
   (2007/413/PNZ)
   POGODBENICE Konvencije o Europolu, države članice Evropske unije, SO –
   ob upoštevanju Konvencije o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) (1), kakor je bila spremenjena z Protokolom o spremembi te konvencije (2), in zlasti člena 6a(2) Konvencije,
   ob upoštevanju osnutka, ki ga je pripravil Upravni odbor in po posvetovanju s skupnim nadzornim organom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogodbenice se sestanejo v okviru Sveta, zaradi sprejetja pravil za izvajanje člena 6a Konvencije o Europolu.

               (2)

               Pogodbenice s sprejetjem tega sklepa spoštujejo svoje obveznosti iz Konvencije o varstvu posameznikov glede avtomatske obdelave osebnih podatkov, ki jo je 28. januarja 1981 sprejel Svet Evrope.

               (3)

               Pogodbenice prav tako upoštevajo Priporočilo št. R(87)15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju –

         SKLENILE:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   Za namene tega sklepa:

               (a)

               „osebni podatki“ pomenijo vse podatke o določeni ali določljivi fizični osebi: določljiva oseba je tista, ki se jo lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto;

               (b)

               „obdelava osebnih podatkov“ („obdelava“) pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov;

               (c)

               „računalniški sistem zbranih informacij“ pomeni sistem iz člena 6(1) Konvencije o Europolu;

               (d)

               „informacijski sistem“ pomeni sistem iz člena 7(1) Konvencije o Europolu;

               (e)

               „analitična delovna datoteka“ pomeni datoteko, odprto za analitične namene, iz člena 10(1) Konvencije o Europolu;

               (f)

               „država članica“ pomeni pogodbenico Konvencije o Europolu;

               (g)

               „tretja stranka“ pomeni tretjo državo ali organ iz člena 10(4) Konvencije o Europolu;

               (h)

               „pooblaščen uslužbenec Europola“ pomeni uslužbenca Europola, ki ga Direktorat Europola imenuje za obdelavo osebnih podatkov, shranjenih v skladu s tem sklepom.

         Člen 2
   Področje uporabe
   Ta sklep se uporablja za osebne podatke posredovane Europolu zato, da ugotovi, ali so pomembni za njegove naloge in se lahko vključijo v računalniški sistem zbranih informacij, razen za:

               (a)

               osebne podatke, ki se v informacijski sistem vnesejo na podlagi člena 9(1) Konvencije o Europolu;

               (b)

               osebne podatke, ki jih država članica ali tretja stranka predloži za vnos v določeno analitično delovno datoteko, in osebne podatke, ki se v analitično delovno datoteko vnesejo na podlagi člena 10 Konvencije o Europolu.

         Člen 3
   Dostop in uporaba
   1.   Dostop do osebnih podatkov, ki jih Europol obdeluje v skladu s tem sklepom, je omejen na pooblaščene uslužbence Europola.
   2.   Brez poseganja v člen 13 Konvencije o Europolu se osebni podatki, ki jih Europol obdeluje v skladu s tem sklepom uporabljajo le, da se ugotovi, ali so takšni podatki pomembni za naloge Europola in se lahko vključijo v računalniški sistem zbranih informacij.
   Člen 4
   Pravila o varstvu osebnih podatkov in zaščiti podatkov
   1.   Europol pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s tem sklepom upošteva pravila o varstvu osebnih podatkov in zaščiti podatkov iz Konvencije o Europolu, zlasti iz členov 14(3), 16 in 25, ter pravila, sprejeta pri izvajanju te konvencije.
   2.   Če Europol sklene, da se takšni podatki vnesejo v računalniški sistem zbranih informacij ali da se izbrišejo ali uničijo, o tem obvesti državo članico ali tretjo stranko, ki je podatke posredovala.
   Člen 5
   Rok za shranjevanje podatkov
   1.   Odločitev o uporabi osebnih podatkov v skladu s členom 3(2) se sprejme v najkrajšem možnem času in ne pozneje kot šest mesecev po tem, ko je Europol prejel te podatke.
   2.   Če po preteku šest mesečnega obdobja ta odločitev ni sprejeta, se ti osebni podatki izbrišejo ali uničijo, o tem pa se obvesti državo članico ali tretjo stranko, ki jih je posredovala.
   Člen 6
   Odgovornost
   1.   Europol je odgovoren za zagotavljanje skladnosti s členi 3, 4 in 5 tega sklepa.
   2.   Europol pred začetkom obdelave podatkov v skladu s tem sklepom obvesti upravni odbor in skupni nadzorni organ o tem, kako namerava izvajati to odgovornost.
   Člen 7
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 12. junija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         W. SCHÄUBLE

      (1)  UL C 316, 27.11.1995, str. 2.

      (2)  UL C 2, 6.1.2004, str. 1.


title: Sklep Evropske centralne banke z dne 18. decembra 2003 o spremembi člena 1(F) Sklepa ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (ECB/2003/22)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0022(01)

Uradni list L 009 , 15/01/2004 str. 0039 - 0039

		Sklep Evropske centralne bankez dne 18. decembra 2003o spremembi člena 1(F) Sklepa ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002(ECB/2003/22)(2004/48/ES)SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 32 Statuta,ob upoštevanju Sklepa ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 1(f) Sklepa ECB/2001/16 opredeljuje "ključ vpisanega kapitala" s sklicevanjem na Sklep ECB/1998/13 z dne 1. decembra 1998 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke [2].(2) Sklep ECB/2003/17 z dne 18. decembra 2003 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke [3] razveljavlja Sklep ECB/1998/13 z veljavnostjo od 1. januarja 2004 dalje in določa nove ponderje za nacionalne centralne banke (NCB) v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljevanju: ponderji v kapitalskem ključu).(3) Člen 1(f) Sklepa ECB/2001/16 je treba ustrezno spremeniti, da se lahko razporedi denarni prihodek NCB držav članic, ki so uvedle euro, iz poslovnega leta 2004. Ta sprememba bi morala uvesti splošno opredelitev izraza "ključ vpisanega kapitala" v izogib prihodnjim spremembam Sklepa ECB/2001/16 ob vsakokratni uskladitvi kapitalskega ključa ECB.(4) Da se doseže skladnost med prihodkom ECB, ustvarjenim v prvem četrtletju prvega leta, glede na katerega se opravi vsakokratna petletna uskladitev, in prihodkom ECB, razdeljenim ob koncu tega četrtletja, je treba odstopiti od prvega pododstavka člena 2(1) Sklepa ECB/2001/16, s čimer se zagotovi, da je tudi ustvarjeni prihodek v januarju v tem četrtletju izračunan na podlagi novih ponderjev v kapitalskem ključu -SKLENIL:Člen 1Spremembe Sklepa ECB/2001/16Sklep ECB/2001/16 se spremeni, kot sledi:1. Člen 1(f) se nadomesti z naslednjim:"(f) "ključ vpisanega kapitala" pomeni deleže NCB (izražene v odstotkih) v vpisanem kapitalu ECB, ki izhajajo iz uporabe ponderjev v ključu iz člena 29.1 Statuta za posamezno NCB in kot veljajo v ustreznem poslovnem letu."2. Členu 2(1) se doda naslednji pododstavek:"Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za obdobje od 1. januarja do 31. januarja prvega leta, glede na katerega se opravi vsakokratna petletna uskladitev v skladu s členom 29.3 Statuta, se izračunajo na podlagi usklajenega ključa vpisanega kapitala, ki se uporabi na salde iz naslova skupne količine eurobankovcev v obtoku na dan 31. december predhodnega leta."Člen 2Končne določbe1. Ta sklep začne veljati 1. januarja 2004.2. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Frankfurtu na Majni, 18. decembra 2003Za Svet ECBJean-Claude Trichet[1] UL L 337, 20.12.2001, str. 55.[2] UL L 125, 19.5.1999, str. 33.[3] UL L 9, 15.1.2004, str. 27.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastilTri izjave iz zapisnika Sveta, ki se nanašajo na ta sklep, so objavljene v UL C 203 z dne 17. junija, stran 1.

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0468

Uradni list L 184 , 17/07/1999 str. 0023 - 0026

		Sklep Svetaz dne 28. junija 1999o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [1](1999/468/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 202 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [2],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [3],ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet mora v pravnih aktih, ki jih sprejema, prenesti pristojnost za izvajanje svojih predpisov na Komisijo. Svet lahko glede izvajanja te pristojnosti postavi nekatere zahteve. Poleg tega si lahko Svet v posebnih in utemeljenih primerih pridrži pravico, da sam neposredno uresničuje izvedbena pooblastila.(2) Svet je sprejel Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [4]. Ta sklep je predvidel omejeno število postopkov za izvajanje te pristojnosti.(3) Deklaracija št. 31, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Amsterdamska pogodba, Komisijo poziva, naj Svetu predloži predlog za spremembo Sklepa 87/373/EGS.(4) Zaradi jasnosti je primerneje, da se Sklep 87/373/EGS ne spremeni, temveč nadomesti z novim sklepom, Sklep 87/373/EGS pa razveljavi.(5) Zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in predvidljivosti pri izbiri vrste odbora je prvi cilj tega sklepa določiti merila za izbiro postopkov v odborih, pri čemer ta merila niso zavezujoča.(6) Upravljalni postopek je treba uporabiti v primeru upravljalnih ukrepov, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami. Komisija mora takšne ukrepe sprejeti po postopku, ki omogoča odločanje v ustreznih rokih. V primerih, ko so Svetu predloženi ukrepi, ki niso nujni, pa mora Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice izvajanje ukrepov odložiti.(7) Regulativni postopek je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin ter ukrepi za prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb temeljnega akta. Takšne izvedbene ukrepe je treba sprejeti po učinkovitem postopku, ki je v celoti v skladu s pravico Komisije do zakonodajne pobude.(8) Svetovalni postopek je treba uporabiti v vseh primerih, pri katerih se ta postopek šteje za najustreznejšega. Svetovalni postopek ostaja v uporabi v primerih, kjer se trenutno uporablja.(9) Drugi cilj tega sklepa je poenostaviti zahteve za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ter okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta v primerih, ko je bil temeljni akt, ki Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, sprejet po postopku iz člena 251 Pogodbe. Zato se je štelo za primerno zmanjšati število postopkov in jih prilagoditi vsakokratnim pooblastilom pristojnih institucij ter dati Evropskemu parlamentu možnost, da Komisija oziroma Svet upoštevata njegovo mnenje, kadar menita, da osnutek ukrepa, predložen odboru, ali predlog, predložen Svetu po regulativnem postopku, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu.(10) Tretji cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje Evropskega parlamenta tako, da ga Komisija redno obvešča o postopkih v odborih, da mu posreduje dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti odborov, in da ga obvesti, kadar Svetu posreduje ukrepe ali predloge ukrepov, ki bi jih bilo potrebno sprejeti.(11) Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru.(12) Ta sklep ne vpliva na posebne postopke v odborih, ustanovljenih za izvrševanje skupne trgovinske politike in predpisov o konkurenci, določenih v Pogodbah, ki trenutno ne temeljijo na Sklepu 87/373/EGS -SKLENIL:Člen 1Razen v posebnih in utemeljenih primerih, kadar si Svet v skladu s temeljnim aktom pridrži pravico, da določena izvedbena pooblastila neposredno uresničuje sam, so ta pooblastila podeljena Komisiji v skladu z ustreznimi določbami temeljnega akta. Te določbe predpisujejo bistvene elemente tako podeljenih pooblastil.Kadar temeljni akt za sprejem izvedbenih ukrepov predvideva določene postopkovne zahteve, morajo le-te biti skladne s postopki iz členov 3, 4, 5 in 6.Člen 2Pri izbiri postopkov za sprejem izvedbenih ukrepov je treba upoštevati naslednja merila:(a) upravljalne ukrepe, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, je treba sprejeti po upravljalnem postopku;(b) ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin, je treba sprejeti po regulativnem postopku; kadar temeljni akt predvideva prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb akta z izvedbenimi postopki, je treba te ukrepe sprejeti po regulativnem postopku;(c) ne glede na točki (a) in (b) se svetovalni postopek uporabi v vseh primerih, kjer se šteje za najustreznejšega.Člen 3Svetovalni postopek1. Komisiji pomaga svetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje, po potrebi z glasovanjem, o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve.3. Mnenje se zabeleži v zapisniku; poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.4. Komisija čim bolj upošteva mnenje, ki ga da odbor. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.Člen 4Upravljalni postopek1. Komisiji pomaga upravljalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.3. Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma posreduje Svetu. V tem primeru lahko Komisija izvajanje sprejetih ukrepov odloži za obdobje, določeno v temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev od datuma posredovanja ukrepov Svetu.4. V obdobju, določenem v odstavku 3, lahko Svet s kvalificirano večino odloči drugače.Člen 5Regulativni postopek1. Komisiji pomaga regulativni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.3. Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.4. Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo, in obvesti Evropski parlament.5. Če Evropski parlament meni, da predlog, ki ga je predložila Komisija na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, ki so predvidena v tem temeljnem aktu, Svet seznani s svojim stališčem.6. Svet lahko, kadar je to potrebno zaradi takšnega stališča, predlog sprejme s kvalificirano večino v roku, določenem v posameznem temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljši od treh mesecev od datuma predložitve stališča Svetu.Če v tem roku Svet s kvalificirano večino nasprotuje predlogu, ga Komisija ponovno preuči. Komisija lahko Svetu predloži spremenjen predlog, ponovno predloži svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.Če po izteku navedenega roka Svet niti ne sprejme predlaganega izvedbenega akta niti predlogu izvedbenih ukrepov ne nasprotuje, sprejme predlagani izvedbeni akt Komisija.Člen 6Zaščitni postopekKadar temeljni akt Komisiji podeljuje pooblastilo za odločanje o zaščitnih ukrepih, se lahko uporabi naslednji postopek:(a) Komisija obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi za zaščitne ukrepe. Določeno je lahko, da se Komisija pred sprejemom odločitve posvetuje z državami članicami v skladu s postopki, določenimi za posamezne primere;(b) vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu;(c) v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu, lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev. V temeljnem aktu je lahko alternativno določeno, da lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije ter da se odločitev Komisije šteje za razveljavljeno, če Svet v navedenem roku ni sprejel odločitve.Člen 71. Na podlagi standardiziranega poslovnika, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, sprejme vsak odbor na predlog svojega predsednika poslovnik odbora.Kolikor je potrebno, obstoječi odbori svoje poslovnike prilagodijo standardiziranemu poslovniku.2. Za odbore se uporabljajo načela in pogoji za dostop javnosti do dokumentov, ki se uporabljajo za Komisijo.3. Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov. S tem namenom Evropski parlament prejema dnevne rede sej odborov, odborom predložene osnutke ukrepov za izvrševanje aktov, sprejetih po postopku iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanj in povzetke zapisov sej ter sezname organov in organizacij, katerim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike. Evropski parlament je redno obveščen o ukrepih ali predlogih za sprejem ukrepov, ki jih Komisija posreduje Svetu.4. V roku šestih mesecev od dneva začetka veljavnosti tega sklepa Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju izvedbenih pooblastil. V seznamu se za vsak odbor posebej navede temeljni akt oziroma akti, na podlagi katerih je bil odbor ustanovljen. Od leta 2000 dalje Komisija objavlja tudi letno poročilo o delu odborov.5. Podatki o vseh dokumentih, poslanih Evropskemu parlamentu na podlagi odstavka 3, postanejo javno dostopni v registru, ki ga Komisija ustanovi leta 2001.Člen 8Če Evropski parlament v obrazloženi resoluciji opozori, da osnutek izvedbenih ukrepov, ki naj bi bili sprejeti in so bili predloženi odboru na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s členom 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, Komisija osnutek ponovno preuči. Ob upoštevanju resolucije in upoštevajoč roke postopka v teku lahko Komisija odboru predloži nov osnutek ukrepov, nadaljuje s postopkom ali pa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog na podlagi Pogodbe.Komisija obvesti Evropski parlament in odbor o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta, in o svojih razlogih zanje.Člen 9Sklep 87/373/EGS se razveljavi.Člen 10Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Luxembourgu, 28. junija 1999Za SvetPredsednikM. Naumann[1] Tri izjave iz zapisnika Sveta, ki se nanašajo na ta sklep, so objavljene v UL C 203 z dne 17. junija, stran 1.[2] UL C 279, 8.9.1998, str. 5.[3] Mnenje dano dne 6. maja 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[4] UL L 197, 18.7.1987, str. 33.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne  10. aprila 2006  o sklenitvi Sporazuma med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči

text:
               28.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/49

         SKLEP SVETA
   z dne 10. aprila 2006
   o sklenitvi Sporazuma med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči
   (2006/313/SZVP)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je na seji 25. aprila 2005 sklenil, da pooblasti predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP in po potrebi Komisija, za začetek pogajanj v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji, da bi Evropska unija z Mednarodnim kazenskim sodiščem sklenila Sporazum o sodelovanju in pomoči.

               (2)

               Na podlagi tega pooblastila je predsedstvo s pogajanji doseglo Sporazum.

               (3)

               Sporazum je treba odobriti v imenu Evropske unije –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Svet je seznanjen, da namerava Komisija svojo dejavnost usmeriti v doseganje ciljev in prednostnih nalog Sporazuma, kadar je to primerno, z ustreznimi ukrepi Skupnosti.
   Člen 4
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 10. aprila 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

    ---documentbreak---

               28.4.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/50

         SPORAZUM
   med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo o sodelovanju in pomoči
   MEDNARODNO KAZENSKO SODIŠČE,
   v nadaljnjem besedilu „Sodišče“,
   na eni strani in
   EVROPSKA UNIJA,
   v nadaljnjem besedilu „EU“, ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –
   OB UPOŠTEVANJU dejstva, da je utrjevanje pravne države in spoštovanje človekovih pravic ter humanitarnega prava, kakor tudi ohranjanje miru in krepitev mednarodne varnosti, nujno treba obravnavati prednostno in kot naloge ključnega pomena, in sicer v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov in določbami člena 11 Pogodbe o Evropski uniji;
   OB UGOTOVITVI, da so načela Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, kakor tudi načela, ki urejajo njegovo delovanje, povsem skladna z načeli in cilji Evropske unije;
   OB POUDARJANJU pomena izvajanja sojenja v skladu z načelom pravne države ter poštenega postopka posebej glede na pravice obtožencev, določene z Rimskim statutom;
   OB UPOŠTEVANJU posebne vloge žrtev in prič v postopkih pred Sodiščem ter potrebe za posebne ukrepe za zagotovitev njihove varnosti in učinkovitega sodelovanja v skladu z Rimskim statutom;
   OPOZARJAJOČ, da Evropska varnostna strategija, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003, pomeni podporo mednarodnemu redu, temelječem na učinkovitem multilateralizmu;
   OB UPOŠTEVANJU Skupnega stališča Sveta 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču kakor tudi Akcijskega načrta Sveta, ki sledi navedenemu skupnemu stališču, ter zlasti ključne vloge Mednarodnega kazenskega sodišča pri preprečevanju in omejevanju hudih kaznivih dejanj, ki so v njegovi pristojnosti;
   OB UPOŠTEVANJU dejstva, da se Evropska unija zavezuje podpirati učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča in si s spodbujanjem kar najširše udeležbe pri Rimskem statutu prizadevati za vsesplošno podporo Sodišču;
   OPOZARJAJOČ, da je ta sporazum treba brati v povezavi in z upoštevanjem Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča ter poslovnika in pravil o dokazovanju;
   OPOZARJAJOČ, da člen 87(6) Rimskega statuta predvideva možnost, da Sodišče katero koli medvladno organizacijo zaprosi za informacije ali dokumente ter da lahko zaprosi tudi za drugačne oblike sodelovanja in pomoči, o katerih se dogovori z zadevno organizacijo in ki so v skladu z njegovo pristojnostjo in nalogami;
   OB UPOŠTEVANJU dejstva, da Sporazum opredeljuje pogoje sodelovanja in pomoči med Mednarodnim kazenskim sodiščem in Evropsko unijo in ne med Mednarodnim kazenskim sodiščem in državami članicami Evropske unije;
   OB UPOŠTEVANJU dejstva, da se morata v ta namen Mednarodno kazensko sodišče in Evropska unija dogovoriti o pogojih sodelovanja in pomoči poleg Skupnega stališča Sveta 2003/444/SZVP ter Akcijskega načrta EU, ki sledi navedenemu skupnemu stališču –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Namen sporazuma
   Ta sporazum, ki ga na podlagi Pogodbe o Evropski uniji („Pogodbe EU“) in Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča („Statuta“) sklepata Evropska unija („EU“) in Mednarodno kazensko sodišče („Sodišče“), opredeljuje pogoje sodelovanja in pomoči med EU in Sodiščem.
   Člen 2
   Opredelitev izrazov
   1.   V tem sporazumu „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in generalni sekretariat Sveta in Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“). „EU“ ne pomeni posameznih držav članic.
   2.   Za namene tega sporazuma „Sodišče“ pomeni:

               (a)

               predsedstvo;

               (b)

               pritožbeni oddelek, oddelek za obravnave in oddelek za postopke pred obravnavami;

               (c)

               tožilstvo;

               (d)

               vložišče sodišča;

               (e)

               sekretariat skupščine držav pogodbenic.

         Člen 3
   Sporazumi, ki jih sklenejo države članice
   1.   Ta sporazum, vključno s katerimi koli sporazumi ali dogovori, sklenjenimi na podlagi člena 11 tega sporazuma, se ne uporablja v zvezi s prošnjami Sodišča v zvezi z informacijami, ki izvirajo iz posamezne države članice, razen dokumentov EU, vključno z zaupnimi informacijami EU. V teh primerih se prošnja naslovi neposredno na zadevno državo članico.
   2.   Za prošnje Sodišča, naslovljene na EU na podlagi tega sporazuma, se smiselno uporablja člen 73 Statuta.
   Člen 4
   Obveznost sodelovanja in pomoči
   EU in Sodišče sta dosegla dogovor, da bosta v prid čim bolj učinkovitemu izvrševanju svojih pristojnosti po potrebi med seboj tesno sodelovala in se posvetovala o zadevah skupnega interesa, in sicer na podlagi tega sporazuma in ob polnem upoštevanju določb Pogodbe EU in Statuta. Da bi laže izpolnjevali to obveznost sodelovanja in pomoči, sta pogodbenici dosegli dogovor o vzpostavitvi primernih rednih stikov med Sodiščem in kontaktno točko EU za stike s Sodiščem.
   Člen 5
   Udeležba na sestankih
   EU lahko povabi Sodišče, naj se udeleži sestankov in konferenc, organiziranih pod njenim okriljem, na katerih se razpravlja o zadevah, ki so v interesu Sodišča, da bi mu to pomagalo pri zadevah iz njegove pristojnosti.
   Člen 6
   Uveljavljanje vrednot, na katerih temelji Statut
   EU in Sodišče vselej, ko je to primerno, sodelujeta tako, da sprejemata pobude, katerih namen je prispevati k razširjenosti načel, vrednot in določb iz Statuta ter z njim povezanih instrumentov.
   Člen 7
   Izmenjava informacij
   1.   EU in Sodišče v največji možni in izvedljivi meri zagotovita redno izmenjavo informacij in dokumentov skupnega interesa v skladu s Statutom in poslovnikom ter dokaznimi pravili.
   2.   EU se ob ustreznem upoštevanju svojih odgovornosti in pristojnosti v skladu s Pogodbo EU zavezuje, da bo sodelovala s Sodiščem in mu zagotavljala informacije in dokumente, s katerimi razpolaga in za katere bi Sodišče zaprosilo na podlagi člena 87(6) Statuta.
   3.   EU sme na lastno pobudo in v skladu s Pogodbo EU Sodišču zagotoviti informacije ali dokumente, ki so lahko potrebni za delo Sodišča.
   4.   Sodni tajnik Sodišča v skladu s Statutom in poslovnikom ter dokaznimi pravili zagotavlja informacije in dokumentacijo, ki se nanaša na pisne vloge, ustne postopke, sodbe in odločbe Sodišča, ki bi utegnile zanimati EU.
   Člen 8
   Zaščita varnosti
   V primeru, da sodelovanje, vključno z razkritjem informacij ali dokumentov, ki jih predvideva ta sporazum, ogrozi varnost trenutnih ali nekdanjih uslužbencev EU ali kako drugače poseže v varnost in normalni potek določene operacije ali dejavnosti EU, lahko Sodišče odredi ustrezne zaščitne ukrepe, še posebej na zahtevo EU.
   Člen 9
   Zaupne informacije
   Določbe glede posredovanja zaupnih informacij EU organu Sodišča so navedene v Prilogi k temu sporazumu, ki je njegov sestavni del.
   Člen 10
   Pričanje uslužbencev Evropske unije
   1.   Če Sodišče zaprosi za pričanje uradnika ali drugega člana osebja EU, se EU zaveže polno sodelovati s Sodiščem in storiti vse potrebno, da omogoči Sodišču pričanje te osebe, zlasti z umikom obveznosti zaupnosti, če je to potrebno in ob ustreznem spoštovanju svojih odgovornosti in pristojnosti v skladu s Pogodbo EU in zadevnimi pravili na njeni podlagi.
   2.   V skladu s členom 8 se pogodbenici strinjata, da so v primeru zahteve po pričanju uradnika ali drugega člana osebja EU pred Sodiščem lahko potrebni zaščitni ukrepi.
   3.   Ob upoštevanju Statuta in poslovnika ter dokaznih pravil je EU pooblaščena za imenovanje predstavnika, ki bo pomagal kateremu koli uradniku ali drugemu članu osebja EU, ki nastopi kot priča pred Sodiščem.
   Člen 11
   Sodelovanje med Evropsko unijo in tožilcem
   1.   Ob upoštevanju Pogodbe EU:

               (i)

               se EU zaveže, da bo sodelovala s tožilcem v skladu s Statutom in poslovnikom ter dokaznimi pravili pri zagotavljanju dodatnih informacij, ki jih ima EU in ki jih potrebuje tožilstvo;

               (ii)

               se EU zaveže, da bo sodelovala s tožilcem v skladu s členom 54(3)(c) Statuta;

               (iii)

               EU v skladu s členom 54(3)(d) Statuta pristopi k takim dogovorom ali sporazumom, ki so skladni s Statutom, kadar je to potrebno za lažje sodelovanje med EU in tožilcem.

         2.   Tožilec naslovi zahtevo za informacijo v pisni obliki na generalnega sekretarja/visokega predstavnika. Generalni sekretar/visoki predstavnik pripravi odgovor v pisni obliki najpozneje v enem mesecu.
   3.   EU in tožilec se lahko dogovorita, da EU posreduje dokumente ali informacije tožilcu pod pogojem zaupnosti in samo za namen pridobivanja novega dokaza, ter da se taki dokumenti ali informacije ne razkrijejo drugim organom Sodišča ali tretjim osebam v kateri koli fazi postopka ali po njem brez soglasja EU. Uporabljajo se pravila o zaupnih informacijah iz člena 9.
   Člen 12
   Privilegiji in imunitete
   Če želi Sodišče izvrševati svojo pristojnost nad osebo, za katero se domneva, da je kazensko odgovorna za kaznivo dejanje, ki sodi v pristojnost Sodišča, in če taka oseba uživa, v skladu z ustreznimi pravili mednarodnega prava, katere koli privilegije in imunitete, se ustrezna institucija EU, ob ustreznem upoštevanju svojih odgovornosti in pristojnosti v skladu s Pogodbo EU ter zadevnimi pravili na njeni podlagi, zaveže, da bo polno sodelovala s Sodiščem ter da bo sprejela vse potrebne ukrepe, da bi omogočila Sodišču izvajanje njegove pristojnosti, zlasti z umikom teh privilegijev in imunitet v skladu z vsemi ustreznimi pravili mednarodnega prava.
   Člen 13
   Dogovori v zvezi z osebjem
   V skladu s členom 44(4) Statuta se EU in Sodišče od primera do primera dogovorita, v katerih izjemnih okoliščinah lahko Sodišče uporabi strokovno znanje osebja, brezplačno ponujenega s strani EU, da pomaga pri delu katerega koli organa Sodišča.
   Člen 14
   Storitve in prostori
   EU bo glede na razpoložljivost Sodišču na njegovo prošnjo zagotovila potrebne prostore in storitve, vključno s podporo na terenu, kjer bo to primerno. Pogoji, pod katerimi se ti prostori, storitve ali podpora EU lahko zagotovijo, se po potrebi določijo v skladu s predhodnimi dodatnimi dogovori.
   Člen 15
   Usposabljanje
   EU si po potrebi in v posvetovanju s Sodiščem prizadeva podpirati vzpostavitev usposabljanja in pomoči za sodnike, tožilce, uradnike in svetovalce pri delu, povezanem s Sodiščem.
   Člen 16
   Dopisovanje
   1.   Za namene tega sporazuma se:

               (a)

               glede EU:
               vsa pošta pošlje Svetu na naslednji naslov:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     .
               Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam, Evropski komisiji in kontaktni točki EU za stike s Sodiščem;

               (b)

               glede Sodišča:
               vsa pošta pošlje sodnemu tajniku ali tožilcu, kakor je primerno.

         2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe po seznanitvi s podatki. Kar zadeva EU, se ta pošta pošilja prek vodje glavne pisarne Sveta.
   Člen 17
   Izvajanje
   1.   Urad tožilca in tajništvo Sodišča ter generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije v skladu s svojimi pristojnostmi nadzorujejo izvajanje tega sporazuma.
   2.   Sodišče in EU lahko za izvajanje tega sporazuma skleneta dogovore, ki se jima zdijo primerni.
   Člen 18
   Reševanje sporov
   Vsa razhajanja med EU in Sodiščem v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se rešujejo s posvetovanjem med pogodbenicama.
   Člen 19
   Začetek veljavnosti in ponovna preučitev
   1.   Ta sporazum začne veljati na prvi dan prvega meseca po tem, ko sta ga pogodbenici podpisali.
   2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejetja morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči. Ponovno se preuči najpozneje pet let po začetku veljavnosti.
   3.   Spremembe tega sporazuma se sestavijo le v pisni obliki in sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic.
   Člen 20
   Odpoved
   Ena od pogodbenic lahko odpove ta sporazum s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela obvestilo, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Zlasti vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.
   V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pravilno pooblaščeni predstavniki podpisali ta sporazum.

      Hecho en Luxemburgo, el diez de abril de dos mil seis.
      V Lucemburku dne desátého dubna dva tisíce šest.
      Udfærdiget i Luxembourg den tiende april to tusind og seks.
      Geschehen zu Luxemburg am zehnten April zweitausendsechs.
      Kahe tuhande kuuenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες έξι.
      Done at Luxembourg on the tenth day of April in the year two thousand and six.
      Fait à Luxembourg, le dix avril deux mille six.
      Fatto a Lussemburgo, addì dieci aprile duemilase.
      Luksemburgā, divtūkstoš sestā gada desmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai šeštų metų balandžio dešimtą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer hatodik év április tizedik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fl-għaxra jum ta' April tas-sena elfejn u sitta.
      Gedaan te Luxemburg, de tiende april tweeduizend zes.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dziesiątego kwietnia roku dwutysięcznego szóstego.
      Feito no Luxemburgo, em dez de Abril de dois mil e seis.
      V Luxemburgu dňa desiateho apríla dvetisícšesť.
      V Luxembourgu, desetega aprila leta dva tisoč šest.
      Tehty Luxemburgissa kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusi.
      Som skedde i Luxemburg den tionde april tjugohundrasex.

         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωοη
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         Por la Corte Penal Internacional
         Za Mezinárodní trestní soud
         For Den Internationale Straffedomstol
         Für den Europäischen Strafgerichtshof
         Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nimel
         Για to Διεθνές Ποινικό Δικαστήριο
         For the International Criminal Court
         Pour la Cour Pénale Internationale
         Per la Corte Penale Internazionale
         Starptautiskās Krimināltiesas vārdā
         Tarptautinio baudžiamojo teismo vardu
         A Nemzetközi Büntetőbíróság részéről
         Għall-Qorti Kriminali Internazzjonali
         Voor het Internationaal Strafhof
         W imieniu Międzynarodowego Trybunału Karnego
         Pelo Tribunal Penal Internacional
         Za Medzinárodný trestný súd
         Za Mednarodno Kazensko Sodišče
         Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolesta
         För Internationella brottmålsdomstolen

   PRILOGA

               1.

               V primeru, da organ Sodišča zaprosi za zaupne informacije EU v smislu člena 34 Statuta, se smejo te informacije dati na razpolago le v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti (1).
               V tem sporazumu zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko posreduje v kateri koli obliki) ali gradivo, za katero je določeno, da ga je treba ščititi pred nedovoljenim razkritjem, in ki je bilo kot tako opremljeno z varnostno oznako (v nadaljnjem besedilu „zaupne informacije“).
               Zlasti pa:

                           (i)

                           Sodišče zagotovi, da zaupne informacije EU, ki so mu bile posredovane, obdržijo stopnjo tajnosti, ki jim jo je določila EU, in varuje take informacije v skladu s stopnjo zaščite, ki je enakovredna tisti iz predpisov Sveta o varovanju tajnosti. V zvezi s tem Sodišče zagotovi zaščito, kakor jo zahteva EU v skladu s pravili, ukrepi in postopki, ki se oblikujejo v skladu z odstavkom 4;

                           (ii)

                           Sodišče uporablja posredovane zaupne informacije EU le za namene, za katere so bile te zaupne informacije EU in dokumenti posredovani Sodišču;

                           (iii)

                           Sodišče takih informacij in dokumentov ne sme razkriti tretjim osebam brez predhodnega pisnega soglasja EU v skladu z načelom soglasja s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v predpisih Sveta o varovanju tajnosti;

                           (iv)

                           Sodišče zagotovi, da se dostop do zaupnih informacij EU, ki so mu bile posredovane, odobri samo posameznikom, ki izkažejo „potrebo po seznanitvi s podatki“;

                           (v)

                           Sodišče zagotovi, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih delovnih nalog potrebujejo dostop ali katerih naloge ali funkcije jim omogočajo dostop do informacij stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE in višje, ustrezno varnostno preverijo, preden se jim dovoli dostop do takih informacij, v skladu z dogovori, ki se oblikujejo na podlagi objektivnih kriterijev v skladu z odstavkom 4;

                           (vi)

                           Sodišče zagotovi, da se, preden se jim omogoči dostop do zaupnih informacij EU, vse posameznike, ki zahtevajo dostop do takih informacij, natanko pouči o predpisih o varovanju tajnosti in da izpolnjujejo zahteve teh predpisov, ki veljajo glede na stopnjo tajnosti informacij, do katerih zahtevajo dostop;

                           (vii)

                           upoštevajoč stopnjo tajnosti se zaupne informacije EU posredujejo Sodišču z diplomatsko pošto, vojaško poštno službo, varovano poštno službo, varovanimi telekomunikacijami ali osebnim prenosom. Sodišče vnaprej sporoči generalnemu sekretariatu Sveta EU ime in naslov organa, pristojnega za varstvo zaupnih informacij, in točne naslove, na katere se posredujejo informacije, ter zagotovi, da so naslovi varnostno preverjeni;

                           (viii)

                           Sodišče zagotovi, da se vsi prostori, območja, zgradbe, uradi, sobe, komunikacijski in informacijski sistemi ter podobno, v katerih se hranijo in/ali obdelujejo zaupne informacije EU, zavarujejo z ustreznimi ukrepi fizičnega varovanja v skladu z dogovori, ki se oblikujejo v skladu z odstavkom 4;

                           (ix)

                           Sodišče zagotovi, da se zaupni dokumenti EU, ki so mu posredovani, ob njihovem prejemu zabeležijo v poseben register. Sodišče zagotovi, da se kopije zaupnih dokumentov EU, ki so mu posredovane, in ki jih lahko naredi prejemnik, njihovo število in razporeditev, zabeležijo v ta poseben register. Sodišče sporoči EU datum vrnitve teh dokumentov EU ali zagotovi potrdilo o njihovem uničenju;

                           (x)

                           Sodišče sporoči generalnemu sekretariatu Sveta EU vsak primer ogrožanja zaupnih informacij EU, ki so mu bile posredovane. V takih primerih Sodišče začne preiskavo in sprejme ustrezne ukrepe za preprečitev ponovitve ogrožanja v skladu z dogovori, ki se oblikujejo v skladu z odstavkom 4.

               2.

               Pri izvajanju odstavka 1 ni mogoče generično posredovanje informacij, razen če pogodbenici določita postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij.

               3.

               Preden se predajo Sodišču, se zaupnim dokumentom EU stopnja tajnosti lahko zniža ali prekliče v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti. Do zaupnih dokumentov EU z nacionalno zaupno vsebino ima dostop le ustrezno varnostno preverjeno osebje Sodišča ali pa se takšnim dokumentom odvzame ali zniža stopnja zaupnosti in se jih Sodišču izda z izrecnim pisnim soglasjem izvora dokumenta.

               4.

               Za izvajanje tega sporazuma se vzpostavijo varnostni dogovori med tremi organi, določenimi spodaj, da bi se določili standardi vzajemnega varstva zaupnosti za zaupne informacije, ob upoštevanju tega sporazuma.

                           (a)

                           Varnostni urad Sodišča je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov za zaščito in varovanje zaupnih informacij, ki so posredovane Sodišču v skladu s tem sporazumom.

                           (b)

                           Varnostni urad generalnega sekretariata Sveta pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in pod nadzorom Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov za zaščito in varovanje zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU.

                           (c)

                           Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod nadzorom Evropske komisije, je odgovoren za razvijanje varnostnih dogovorov za zaščito zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

                           (d)

                           Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta.

               5.

               Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij glede na določbe tega sporazuma in zadeve skupnega interesa nudita vzajemno pomoč. Organi, opredeljeni v odstavku 4, izvajajo vzajemna varnostna posvetovanja in nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu z odstavkom 4.

               6.

               Pogodbenici imata varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, ki se uvedejo v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi odstavka 4, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.

               7.

               Pred začetnim posredovanjem zaupnih informacij morajo glede na določbe tega sporazuma odgovorni varnostni organi iz odstavka 4 soglašati, da je pogodbenica prejemnica sposobna zaščititi in zavarovati informacije glede na določbe tega sporazuma in na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu z odstavkom 4.

               8.

               Nobena določba tega sporazuma ne posega v možnost, da EU Sodišču odstopi informacije z najvišjo stopnjo tajnosti pod pogojem, da Sodišče zagotovi stopnjo tajnosti, enakovredno tisti iz predpisov Sveta o varovanju tajnosti.

      (1)  Sklep Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (UL L 101, 11.4.2001, str. 1).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/959 z dne 19. junija 2015 o spremembi Sklepa 2014/386/SZVP o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola

text:
               20.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 156/25

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/959
   z dne 19. junija 2015
   o spremembi Sklepa 2014/386/SZVP o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. junija 2014 sprejel Sklep 2014/386/SZVP (1).

               (2)

               Evropski svet je 19. marca 2015 sklenil, da ne priznava nezakonite priključitve Krima in Sevastopola s strani Ruske federacije ter jo še naprej obsoja, tudi v prihodnje pa bo zavezan doslednemu izvajanju politike nepriznavanja.

               (3)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2014/386/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 23. junija 2016.

               (4)

               Sklep 2014/386/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Drugi odstavek člena 5 Sklepa 2014/386/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „Ta sklep se uporablja do 23. junija 2016.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 19. junija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  Sklep Sveta 2014/386/SZVP z dne 23. junija 2014 o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola (UL L 183, 24.6.2014, str. 70).


title: 2010/74/: Sklep Komisije z dne 4. februarja 2010 o spremembi Sklepa 2005/629/ES o ustanovitvi Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo

text:
               10.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 37/52

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 4. februarja 2010
   o spremembi Sklepa 2005/629/ES o ustanovitvi Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo
   (2010/74/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 33(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije 2005/629/ES (2) ustanavlja Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo („STECF“), ki Komisiji zagotavlja visoko kvalificirano znanstveno mnenje.

               (2)

               Sklep 2005/629/ES določa postopke za imenovanje članov STECF, mandat članov, povabila zunanjih strokovnjakov, oblikovanje delovnih skupin in postopke za sprejetje poslovnika STECF. Te postopke je treba poenostaviti, da se bodo administrativne odločitve lahko sprejele na ustrezni ravni.

               (3)

               Da bi se preprečila zmeda z dnevnicami za zasebne strokovnjake, ki jih povabi Komisija, je treba dodatne pravice, ki se v skladu s Sklepom 2005/629/ES dodelijo članom STECF in zunanjim strokovnjakom, ki sodelujejo na sestankih STECF, poimenovati „nadomestilo“.

               (4)

               Sklep 2005/629/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Sklep 2005/629/ES se spremeni:

               1.

               Odstavek 1 člena 4 se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Komisija imenuje člane STECF s seznama primernih kandidatov. Ta seznam se sestavi na podlagi objave javnega razpisa za zbiranje ponudb na spletni strani Komisije.“

               2.

               V členu 7 se izraz „Z dovoljenjem Komisije“ nadomesti s „Po posvetovanju z oddelkom Komisije, ki je odgovoren za to zadevo“.

               3.

               V členu 8 se izraz „Z dovoljenjem Komisije“ nadomesti s „Po posvetovanju z oddelkom Komisije, ki je odgovoren za to zadevo“.

               4.

               Člen 9 se spremeni:

                           (a)

                           naslov se nadomesti z naslednjim:
                           „Povračila in nadomestilo“

                           (b)

                           odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
                           „1.   Člani STECF in zunanji strokovnjaki so za udeležbo pri dejavnostih STECF upravičeni do nadomestila, kot je določeno v Prilogi.“

               5.

               Člen 10 se spremeni:

                           (a)

                           odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
                           „1.   STECF se posvetuje z oddelkom Komisije, ki je odgovoren za to zadevo, preden organizira plenarna zasedanja STECF in njegovih delovnih skupin.“

                           (b)

                           odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
                           „3.   Oddelek Komisije, ki je odgovoren za to zadevo, lahko k sodelovanju na sestankih STECF in njegovih delovnih skupin povabi strokovnjake, ki niso člani STECF in njegovih delovnih skupin.“

               6.

               V členu 11(1) se izraz „Z dovoljenjem Komisije“ nadomesti s „Po posvetovanju z oddelkom Komisije, ki je odgovoren za to zadevo“.

               7.

               Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

      V Bruslju, 4. februarja 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

      (2)  UL L 225, 31.8.2005, str. 18.

      PRILOGA

            „PRILOGA

               NADOMESTILA

            Člani STECF in zunanji strokovnjaki so za udeležbo pri dejavnostih STECF upravičeni do nadomestil, kakor sledi:

                        —

                        Prisotnost na plenarnih zasedanjih STECF in v delovnih skupinah STECF

                                    EUR na polni dan

                                    Plenarna zasedanja STECF

                                    Delovne skupine STECF

                                    Predsednik

                                    300

                                    300

                                    Podpredsednik (1)

                                    300

                                    0

                                    Drugi prisotni

                                    250

                                    250

                              Če je oseba prisotna samo dopoldne ali popoldne, znaša nadomestilo 50 % nadomestila za polni dan.

                        —

                        Poročila

                                    EUR

                                    Mnenja STECF na plenarnih zasedanjih ali dopisno (2)

                                    Pripravljalna poročila (3) pred sestanki STECF in delovnih skupin

                                    Poročevalec

                                    300

                                    300 (4)

         (1)  Samo za plenarna zasedanja STECF.

         (2)  Nadomestilo, ki se plača za sestavo mnenja.

         (3)  Povzetki, poizvedbe in splošne informacije.

         (4)  Nadomestilo se izplača v časovnem okviru, ki ga določi Komisija, kakor je navedeno v njenem predhodnem pisnem dogovoru, za največ 15 dni. Če je potrebno, lahko Komisija število dni tudi poveča.“


               19.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 65/180

         P7_TA(2013)0236
   Zahteva za odvzem poslanske imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu (2013/2019(IMM))
   (2016/C 065/26)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jacku Olgierdu Kurskemu, ki jo je 16. januarja 2013 posredoval generalni državni tožilec Republike Poljske v zvezi z zahtevo z dne 2. januarja 2013 vodje urada za preprečevanje pri glavni policijski upravi, ki je deloval v imenu glavnega policijskega inšpektorja, in razglašene na plenarnem zasedanju 4. februarja 2013,

               —

               po zagovoru Jacka Olgierda Kurskega v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

               —

               ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske ter členov 7, 7b(1) in 7c v zvezi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja,

               —

               ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0187/2013),

               A.

               ker je generalni državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jacku Olgierdu Kurskemu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

               B.

               ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

               C.

               ker v skladu s členom 105(2) ustave Republike Poljske poslanci v času svojega mandata ne morejo kazensko odgovarjati brez predhodne odobritve parlamenta;

               D.

               ker je Jacek Olgierd Kurski obtožen prometnega prekrška po členu 92(1) Zakona o prekrških z dne 20. maja 1971 (poljski uradni list 2010, št. 46, vnos 275, kakor je bil spremenjen);

               E.

               ker domnevna dejanja nimajo neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta ali ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot član Evropskega parlamenta iz člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

               F.

               ker obtožba očitno nima nobene zveze s položajem Jacka Olgierda Kurskega kot poslanca Evropskega parlamenta;

               G.

               ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis;

               1.

               se odloči odvzeti imuniteto Jacku Olgierdu Kurskemu;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje generalnemu državnemu tožilcu Republike poljske in Jacku Olgiergu Kurskemu.

      (1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, ZOdl., str. 195, sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, ZOdl., str. 2391, sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05 , ZOdl., str. II-2849, sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, ZOdl., str. I-7929, sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, ZOdl., str. II-1135; sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, ZOdl., str. I-7565).


title: Sklep Sveta z dne 12. julija 2002 o dopolnitvi Protokola o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0653

Uradni list L 218 , 13/08/2002 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 12. julija 2002o dopolnitvi Protokola o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti(2002/653/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 245 Pogodbe,ob upoštevanju zahteve Sodišča z dne 17. oktobra 2001,ob upoštevanju mnenja Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:V postopku predhodnega odločanja pred Sodiščem je treba predvideti udeležbo tretjih držav za primer, ko sporazum glede določenega področja, ki ga Svet sklene z eno ali več tretjimi državami, določa, da lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodišče države članice Sodišču v predhodno odločanje preda vprašanje, ki zadeva področje uporabe sporazuma –SKLENIL:Člen 1Členu 20 Protokola o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti se doda naslednji odstavek:"Če sporazum, ki ga Svet sklene z eno ali več tretjimi državami glede določenega področja, določa, da lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodišče katere od držav članic Sodišču v predhodno odločanje preda vprašanje, ki zadeva področje uporabe tega sporazuma, se odločitev nacionalnega sodišča, ki zajema to vprašanje, uradno sporoči tudi zadevnim tretjim državam, ki lahko v dveh mesecih od tega uradnega obvestila pri Sodišču vložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave."Člen 2Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 12. julija 2002Za SvetPredsednikT. Pedersen[1] Mnenje z dne 22. februarja 2002 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[2] Mnenje z dne 14. maja 2002 (še ni objavljeno v Uradnem listu).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 23. decembra 1963 o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31964D0732

Uradni list 217 , 29/12/1964 str. 3685 - 3686 grška posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 1 str. 0048  španska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 1 str. 0018  portugalska posebna izdaja poglavje 11 zvezek 1 str. 0018

		Sklep Svetaz dne 23. decembra 1963o sklenitvi Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo(64/732/EGS)SVET EVROPSKE GOSPODARSKE SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 238 Pogodbe,ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo, podpisanega 12. septembra 1963 v Ankari,ob upoštevanju razprave Evropskega parlamenta z 28. novembra 1963 [1],SKLENIL:Člen 1Sporazum o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo in njegove protokole kot tudi Sklepni listini, podpisani v Ankari dvanajstega septembra tisoč devetsto triinšestdeset, priložene izjave je sklenjen, odobren in potrjen v imenu Skupnosti.Člen 2Predsednik sveta notificira sklep v skladu s členom 31(2) Pridružitvenega sporazuma.V Bruslju, 23. decembra 1963Za SvetPredsednikL. De Block[1] UL 182, 12.12.1963, str. 2906/03.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/101 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2)

text:
               20.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/53

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/101
   z dne 11. januarja 2017
   o spremembi Sklepa ECB/2014/40 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (ECB/2017/2)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom ECB/2014/40 (1) se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic. Tretji program nakupa kritih obveznic je poleg programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih in programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja del razširjenega programa nakupa vrednostnih papirjev. Cilj programa nakupa vrednostnih papirjev je dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem Evropske centralne banke (ECB), da ohranja stabilnost cen.

               (2)

               Kupovanje vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj v zvezi z obeti glede gibanja cen, saj bo dodatno olajšalo denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so pomembni za posojilne pogoje za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiralo skupno potrošnjo in naložbe v euroobmočju ter nazadnje prispevalo k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. Program nakupa vrednostnih papirjev je v celoti skladen z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

               (3)

               Svet ECB je 8. decembra 2016 v skladu s pooblastili za zagotavljanje stabilnosti cen odločil, da je treba za doseganje ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev prilagoditi nekatere parametre tega programa. Prilagoditve so skladne s pooblastili Sveta ECB na področju denarne politike in v celoti skladne z obveznostmi, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi Pogodb, ter ustrezno upoštevajo vidike obvladovanja tveganj.

               (4)

               Natančneje, predvideno trajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba podaljšati do konca decembra 2017 ali po potrebi za dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

               (5)

               Obseg likvidnosti, ki se zagotovi trgu prek vseh nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu, bi moral še do konca marca 2017 znašati 80 milijard EUR. Od aprila 2017 bi moral skupni obseg nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev v posameznem mesecu znašati 60 milijard EUR, in sicer do konca decembra 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna z njegovim inflacijskim ciljem. Če bi se medtem poslabšali obeti ali finančni pogoji ne bi bili več skladni z nadaljnjim napredkom k trajni prilagoditvi gibanja inflacije, namerava Svet ECB povečati obseg programa in/ali podaljšati njegovo trajanje.

               (6)

               Da se zagotovi nadaljnje nemoteno izvajanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev med njegovim predvidenim trajanjem, bi bilo treba v okviru tega programa dovoliti nakupe vrednostnih papirjev z donosom do zapadlosti, ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita ECB, kolikor je to potrebno.

               (7)

               Zato je treba Sklep ECB/2014/40 ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   V členu 2 Sklepa ECB/2014/40 se doda naslednja točka 7:

                  „7.

                  Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je enak obrestni meri za odprto ponudbo mejnega depozita ali višji od te obrestne mere, so dovoljeni. Nakupi nominalnih kritih obveznic z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom), ki je nižji od obrestne mere za odprto ponudbo mejnega depozita, so dovoljeni, kolikor je potrebno.“

   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 13. januarja 2017.

      V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2017

            Za Svet ECB

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep ECB/2014/40 z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/3 z dne 18. novembra 2015 o določitvi načel za zagotavljanje povratnih informacij o uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah enotnega mehanizma nadzora (ECB/2015/36)

text:
               5.1.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 1/4

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/3
   z dne 18. novembra 2015
   o določitvi načel za zagotavljanje povratnih informacij o uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah enotnega mehanizma nadzora (ECB/2015/36)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 6(1) in (7) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 6(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 (v nadaljnjem besedilu: uredba o EMN) določa, da je Evropska centralna banka (ECB) odgovorna za učinkovito in skladno delovanje enotnega mehanizma nadzora (EMN). V uvodni izjavi 79 uredbe o EMN je navedeno, da je za učinkovit nadzor nujno potrebno zelo motivirano, dobro usposobljeno in nepristransko osebje.

               (2)

               V skladu s členi 3 do 6 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (2) (v nadaljnjem besedilu: okvirna uredba o EMN) je ECB odgovorna za ustanovitev in sestavo skupnih nadzorniških skupin, ki jih sestavljajo zaposleni v ECB in pristojnih nacionalnih organih. Koordinator skupne nadzorniške skupine, ki mu pomaga podkoordinator ali več podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov, zagotavlja usklajenost dela v skupni nadzorniški skupini.

               (3)

               Glede na pomembno vlogo podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov pri usklajevanju dela članov skupne nadzorniške skupine iz njihovih pristojnih nacionalnih organov je potrebno in sorazmerno, da se uvede enoten postopek zagotavljanja povratnih informacij o uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah. Povratne informacije o uspešnosti v EMN prispevajo k nenehnemu izboljševanju uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov in s tem pomagajo zagotavljati ustrezno delovanje skupnih nadzorniških skupin. Povratne informacije o uspešnosti v EMN bodo najprej v obliki časovno omejenega praktičnega preverjanja. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri praktičnem preverjanju, bo preučena možnost celovitejše izvedbe mehanizma povratnih informacij o uspešnosti v EMN. Pristojni nacionalni organi in ECB so izključno odgovorni za ocenjevanje uspešnosti svojih zaposlenih. Pristojni nacionalni organi lahko povratne informacije, zagotovljene v skladu s tem sklepom, uporabijo pri rednem vodenju svojih zaposlenih in kot vhodne informacije za svoje notranje sisteme ocenjevanja uspešnosti, če je to dovoljeno po zadevnem nacionalnem pravu.

               (4)

               Evropski nadzornik za varstvo podatkov je potrdil, da so povratne informacije o uspešnosti potrebne za vodenje skupnih nadzorniških skupin, in odobril mehanizem povratnih informacij o uspešnosti v EMN, pod pogojem, da se natančno delovanje mehanizma opredeli v pravnem instrumentu, ki se sprejme na primerni ravni –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 uredbe o EMN in člena 2 okvirne uredbe o EMN.
   Člen 2
   Povratne informacije o uspešnosti v EMN
   1.   Podkoordinatorji iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah prejmejo povratne informacije o svoji uspešnosti in uspešnosti svoje skupine pri opravljanju nalog v skupni nadzorniški skupini, ob upoštevanju načel, določenih v Prilogi I, in v skladu s temi načeli.
   2.   Potem ko se določijo glavne naloge in cilji podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov, se zagotovijo povratne informacije za obdobje za povratne informacije, ki se začne na dan začetka veljavnosti tega sklepa, kakor je naveden v členu 3, in konča 29. februarja 2016.
   Člen 3
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 20. novembra 2015.

      V Frankfurtu na Majni, 18. novembra 2015

            Za Svet ECB

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

      (2)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

      PRILOGA I

         Načela za zagotavljanje povratnih informacij o uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah enotnega mehanizma nadzora

         (Povratne informacije o uspešnosti v EMN)

         Načelo 1

         Obseg povratnih informacij o uspešnosti v EMN

      Podkoordinatorji iz pristojnih nacionalnih organov v skupnih nadzorniških skupinah bodo deležni povratnih informacij o uspešnosti v EMN pod pogojem, da delajo v skupni nadzorniški skupini najmanj 25 % ekvivalenta polnega delovnega časa, kakor je opredeljen v zaposlitvenem okviru zadevnega pristojnega nacionalnega organa.

         Načelo 2

         Namen povratnih informacij o uspešnosti v EMN

      Da se zagotovi in izboljša delovanje EMN kot celote, se bo v okviru povratnih informacij o uspešnosti v EMN ugotavljala in ocenjevala uspešnost podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov pri opravljanju njihovih nalog, in sicer z namenom dodatno izboljšati njihovo razumevanje ciljev in sposobnosti, ki so skupne EMN, ter s tem spodbuditi motiviranost članov skupine.

         Načelo 3

         Postopek zagotavljanja povratnih informacij o uspešnosti v EMN za podkoordinatorje iz pristojnih nacionalnih organov

                  1.

                  Na začetku obdobja za povratne informacije koordinator skupne nadzorniške skupine po posvetovanju s podkoordinatorjem iz pristojnega nacionalnega organa določi glavne naloge in cilje podkoordinatorja iz pristojnega nacionalnega organa, navedenega v načelu 1. Glavne naloge in cilji se vpišejo v obrazec za povratne informacije v EMN.

                  2.

                  Koordinator skupne nadzorniške skupine mora vsakemu podkoordinatorju iz pristojnega nacionalnega organa, navedenemu v načelu 1, v celotnem obdobju za povratne informacije dajati sprotne usmeritve in neformalne povratne informacije. Ko se obdobje za povratne informacije zaključi, da koordinator skupne nadzorniške skupine vsakemu podkoordinatorju iz pristojnega nacionalnega organa, navedenemu v načelu 1, povratne informacije ob koncu obdobja, in sicer ustno in pisno prek obrazca za povratne informacije v EMN.

                  3.

                  Pri sprotnih povratnih informacijah in povratnih informacijah ob koncu obdobja se upoštevajo glavne naloge in cilji podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov, vpisani v obrazec za povratne informacije v EMN, sposobnosti EMN, določene v Prilogi II, ter prispevek njihove skupine k splošnemu delovanju skupne nadzorniške skupine.

         Načelo 4

         Dostop do povratnih informacij o uspešnosti v EMN

                  1.

                  Povratne informacije o uspešnosti podkoordinatorjev iz pristojnih nacionalnih organov v skupni nadzorniški skupini ob koncu obdobja se lahko dajo na voljo ustreznemu pristojnemu nacionalnemu organu in ta jih lahko uporabi za lažje redno vodenje svojih zaposlenih, če je to dovoljeno po veljavnih nacionalnih zakonih.

                  2.

                  Pristojni nacionalni organi lahko povratne informacije o uspešnosti v EMN uporabijo kot dodatne vhodne informacije za svoje notranje sisteme ocenjevanja uspešnosti, če je to dovoljeno po veljavnih nacionalnih zakonih.

                  3.

                  Dostop do povratnih informacij o uspešnosti v EMN, vključno z njihovim prenosom, se pristojnim nacionalnim organom odobri v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

         Načelo 5

         Varstvo osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru povratnih informacij o uspešnosti v EMN

                  1.

                  ECB bo zbrane podatke v okviru povratnih informacij o uspešnosti v EMN obdelovala v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

                  2.

                  Zbrani podatki v okviru povratnih informacij o uspešnosti se uporabijo izključno za namene, opisane v načelih 2 in 4, ter se hranijo največ pet let.

         (1)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      PRILOGA II

         SEZNAM SPOSOBNOSTI EMN

            Strokovno znanje
         : poznavanje politik, metodologij in predpisov s področja nadzora, zlasti v povezavi z EMN, ter delovanja finančnih institucij. Sledenje razvoju na teh področjih in uporaba znanja na ustreznih delovnih področjih.

            Komuniciranje
         : jasno in jedrnato ustno in pisno sporočanje informacij skupinam ali posameznikom, s čimer se zagotovi, da ti razumejo informacije in sporočilo. Poslušanje drugih in primerno odzivanje.

            Sodelovanje
         : ustvarjanje in ohranjanje stalnih, sodelovalnih delovnih odnosov s sodelavci, da se dosežejo evropski cilji skupine. Razvijanje in ohranjanje uspešnih odnosov z drugimi, s čimer se spodbuja in podpira skupinsko delo. Dejavno izmenjevanje podatkov, informacij in znanja s skupino.

            Odločnost pri doseganju ciljev
         : zavzeto in vztrajno opravljanje nalog, prizadevanje za uspešne rešitve, pri tem pa prilagajanje svojega ravnanja, da se najde primeren pristop za doseganje uspešnega rezultata.

            Preudarnost in vsiljivost
         : analiziranje in ocenjevanje situacij, podatkov in informacij za pripravo primernih strategij, načrtov in politik. Razumevanje in oblikovanje različnih in nasprotnih vidikov glede posameznih vprašanj, če je to potrebno, prilagajanje pristopov glede na spremembe zahtev v posameznih situacijah, obravnavanje problemov z novih vidikov ter razvijanje zamisli in rešitev, ki jih predlagajo drugi. Prizadevanje za popolno razumevanje vprašanj, preden se da priporočilo ali oblikuje zaključek, pri tem pa zbiranje popolnih in natančnih informacij, ki so potrebne, oblikovanje zanesljive sodbe na podlagi spoštljivega postavljanja vrste vsiljivih vprašanj ter stalne pozornosti na možna sporna vprašanja in informacije.

            Širina zavedanja in usmerjenost v prihodnost
         : razmišljanje prek svoje vloge, da posameznik razume širši okvir, v katerem deluje, in sicer s popolnim razumevanjem različnih funkcij/področij, izkazovanjem zavedanja o raznolikih kulturnih okvirih in stališčih ter ocenjevanjem vpliva svojih odločitev na druge. Usmerjenost v prihodnost ter predvidevanje priložnosti in groženj v prihodnosti, ukrepanje za ustvarjanje priložnosti ali izognitev prihodnji težavi.

            Objektivnost, integriteta in neodvisnost pri ravnanju
         : neodvisno in objektivno ravnanje v interesu Unije kot celote na podlagi strokovnih standardov EMN, preverjanje okoliščin, da se pridobi popolna in realna slika stanja. Prizadevanje za zmanjšanje ali odpravo pristranskosti, predsodkov ali subjektivnih ocen z zanašanjem na preverljive podatke in dejstva.

            Vodenje skupin EMN (velja samo za vodje)
         : vodenje (virtualnih/oddaljenih) skupin in njihovo usmerjanje k ciljem skupine. Usklajevanje dejavnosti skupine prek meja z dajanjem navodil ter uporabo sposobnosti in raznolikosti na najuspešnejši in najučinkovitejši način. Prizadevanje za zmanjševanje in obvladovanje dvoumnosti ter izbiranje pravih načinov za vodenje in doseganje rezultatov v negotovih okoliščinah.