title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/1656 z dne 6. novembra 2020 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
                  9.11.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 372/4

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/1656
         z dne 6. novembra 2020
         o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v Uniji, pa tudi v tretjih državah.

                     (2)

                     Unija Strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz poglavja III, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE).

                     (3)

                     Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1). Navedeno skupno stališče med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in Dodatnih protokolov z MAAE, Unijo pa obvezuje, da deluje tako, da bodo Dodatni protokol in celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih postali merilo v sistemu preverjanja MAAE.

                     (4)

                     Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP (2).

                     (5)

                     Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/574/SZVP (3).

                     (6)

                     Svet je 12. junija 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/418/SZVP (4).

                     (7)

                     Svet je 14. aprila 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/314/SZVP (5).

                     (8)

                     Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/585/SZVP (6).

                     (9)

                     Svet je 21. oktobra 2013 sprejel Sklep 2013/517/SZVP (7).

                     (10)

                     Svet je 21. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2383 (8), 8. junija 2020 pa je podaljšal njegovo trajanje s Sklepom Sveta (SZVP) 2020/755 (9).

                     (11)

                     Sprememba Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (v nadaljnjem besedilu: Konvencije) je začela veljati 8. maja 2016. Vse države članice EU in Skupnost Euratom so pogodbenice Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala iz leta 2005 (v nadaljnjem besedilu: Sprememba Konvencije). Unija še naprej spodbuja njeno vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje, tudi s podporo dejavnostim jedrske varnosti, ki se izvajajo v okviru načrta MAAE za jedrsko varnost za obdobje 2018–2021.

                     (12)

                     Ob ponovni potrditvi, da je za jedrsko varnost v državi v celoti odgovorna država, je Unija zavezana nadaljnji krepitvi jedrske varnosti z izvajanjem nacionalnih varnostnih ukrepov in mednarodnim sodelovanjem. Unija bo še naprej podpirala delo MAAE pri pomoči državam članicam, na njihovo prošnjo, pri vzpostavljanju in izboljševanju učinkovitih in trajnostnih nacionalnih režimov jedrske varnosti. Podpora Unije bo tako v skladu z ministrsko deklaracijo in ugotovitvami „Mednarodne konference o jedrski varnosti – ohranjanje in krepitev prizadevanj“ (konferenca ICONS), ki je bila sklicana na sedežu MAAE od 10. do 14. februarja 2020 na Dunaju. Še naprej bo prispevala k izvajanju Načrta MAAE za jedrsko varnost za obdobje 2018 – 21, ki ga je 13. septembra 2017 odobril svet guvernerjev MAAE in 14. septembra 2017 potrdila generalna konferenca. Unija si prizadeva ohraniti trajnost in učinkovitost izvajanja prejšnjih skupnih ukrepov Sveta in sklepov Sveta v podporo načrtom MAAE za jedrsko varnost –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Unija za namene nadaljnjega učinkovitega izvajanja Strategije podpira dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE), katerih cilj je:

                           (a)

                           prispevati k svetovnim prizadevanjem za doseganje učinkovite jedrske varnosti z oblikovanjem celovitih smernic za jedrsko varnost in, na prošnjo, s spodbujanjem uporabe takih smernic z medsebojnimi strokovnimi pregledi in svetovalnimi storitvami ter krepitvijo zmogljivosti, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem;

                           (b)

                           pomagati pri pristopanju in izvajanju ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov ter pri krepitvi mednarodnega sodelovanja in usklajevanja pomoči ter

                           (c)

                           podpirati mandat MAAE, da prevzame osrednjo vlogo in okrepi mednarodno sodelovanje na področju jedrske varnosti kot odgovor na prednostne naloge držav članic, izražene v sklepih in resolucijah organov za oblikovanje politike MAAE.

               2.   Projekti, ki jih bo financirala Unija, zagotavljajo podporo za:

                           (a)

                           prednostne in medsektorske projekte na področju jedrske varnosti, kot so vsesplošna uporaba Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala, storitve na področju računalniške varnosti in informacijske tehnologije ter krepitev kulture jedrske varnosti;

                           (b)

                           upravljanje informacij s poudarkom na oceni potreb, prednostnih nalog in groženj na področju jedrske varnosti;

                           (c)

                           jedrsko varnost materialov in z njimi povezanih objektov s poudarkom na izboljšanju fizičnega varovanja ter evidentiranja in nadzora jedrskega materiala za celotni gorivni cikel ter konceptualnem dokumentu o uporabi ukrepov za fizično varovanje v času COVID-19;

                           (d)

                           jedrsko varnost materialov, ki niso pod upravnim nadzorom, s poudarkom na infrastrukturi za institucionalni odziv glede materialov, ki niso pod upravnim nadzorom;

                           (e)

                           oblikovanje programa in mednarodno sodelovanje s poudarkom na oblikovanju programa za izobraževanje in usposabljanje;

                           (f)

                           krepitev zmogljivosti in izobraževanje na področju jedrske varnosti ob upoštevanju vidika spolov.

               3.   Pri izvajanju projektov iz odstavka 2, s katerimi se zagotavlja podpora dejavnostim iz odstavkov 1 in 2, se zagotovita prepoznavnost Unije in ustrezno upravljanje programov v okviru izvrševanja tega sklepa.

               4.   Projekti iz odstavka 2 se izvajajo v korist vseh držav članic MAAE in držav nečlanic MAAE.

               5.   Vsi deli projekta so podprti s proaktivnimi in inovativnimi dejavnostmi za ozaveščanje javnosti, ki so jim dodeljena ustrezna sredstva.

               6.   Podroben opis projektov iz odstavka 2 se nahaja v Prilogi k temu sklepu.

            Člen 2

               1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

               2.   Za tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) je pristojna MAAE. To nalogo opravlja pod nadzorom visokega predstavnika. V ta namen visoki predstavnik sklene potrebne dogovore z MAAE.

            Člen 3

               1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) je 11 582 300 EUR.

               2.   Izdatki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za proračun Unije.

               3.   Evropska komisija nadzira ustrezno upravljanje referenčnega finančnega zneska iz odstavka 1. V ta namen z MAAE sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju je določeno, da MAAE poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije primerno njegovi višini.

               4.   Evropska komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 v čim krajšem času po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet o kakršnih koli težavah v tem postopku in o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

            Člen 4

               1.   Visoki predstavnik poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil MAAE. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

               2.   Evropska komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).

            Člen 5

               1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

               2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po dnevu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po dnevu sprejetja tega sklepa, če sporazum o financiranju v tem času ni sklenjen.

            V Bruslju, 6. novembra 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

            (2)  Skupni ukrep Sveta 2004/495/SZVP z dne 17. maja 2004 o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 182, 19.5.2004, str. 46).

            (3)  Skupni ukrep Sveta 2005/574/SZVP z dne 18. julija 2005 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje)UL L 193, 23.7.2005, str. 44).

            (4)  Skupni ukrep Sveta 2006/418/SZVP z dne 12. junija 2006 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 165, 17.6.2006, str. 20).

            (5)  Skupni ukrep Sveta 2008/314/SZVP z dne 14. aprila 2008 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 107, 17.4.2008, str. 62).

            (6)  Sklep Sveta 2010/585/SZVP z dne 27. septembra 2010 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 259, 1.10.2010, str. 10).

            (7)  Sklep Sveta 2013/517/SZVP z dne 21. oktobra 2013 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 281, 23.10.2013, str. 6).

            (8)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2383 z dne 21. decembra 2016 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 352, 23.12.2016, str. 74).

            (9)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/755 z dne 8. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/2383 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 179I, 9.6.2020, str. 2).

            PRILOGA

               1.
               Razdelek 1: Prednostni in medsektorski projekti na področju jedrske varnosti
               Projekt 1: Vsesplošna uporaba Spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (v nadaljnjem besedilu: Sprememba Konvencije) iz leta 2005
               Ozadje
               MAAE na prošnjo zagotavlja zakonodajno in tehnično pomoč, da bi olajšala pristop k spremembi konvencije in njeno izvajanje. Ta pomoč med drugim zajema:

                           1.

                           pomoč pri pripravi nacionalne izvedbene zakonodaje, vključno z zagotavljanjem nacionalnih, regionalnih in mednarodnih tečajev in seminarjev za usposabljanje, dvostranske pomoči pri pripravi nacionalne zakonodaje in usposabljanja posameznikov;

                           2.

                           pomoč pri uvedbi, izvajanju in vzdrževanju državnega sistema fizičnega varovanja, vključno z zagotavljanjem storitev jedrske varnosti, na primer medsebojni strokovni pregledi in svetovalne storitve, nacionalni in regionalni tečaji in delavnice za usposabljanje, namenjeni krepitvi zmogljivosti in razvoju potrebnih človeških virov ter pripravi in izvajanju integriranih načrtov v podporo jedrski varnosti (ang. Integrated Nuclear Security Support Plans – INSSP).

                     Cilji
               Cilji bodo pomoč pri razvoju in spodbujanju jedrske varnosti na svetovni ravni, vključno s pripravo in ustrezno uporabo smernic iz zbirke MAAE o jedrski varnosti (ang. IAEA Nuclear Security Series – NSS), spodbujanje vsesplošne uporabe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) in njene spremembe ter olajšanje izmenjave informacij o jedrski varnosti in krepitev mednarodnega pravnega okvira.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Pregled Spremembe Konvencije na konferenci držav pogodbenic leta 2021.

                           2.

                           Mednarodne, regionalne in nacionalne delavnice – na prošnjo držav članic – za spodbujanje vsesplošne uporabe Konvencije in ozaveščanje.

                           3.

                           Priprava informativnega gradiva za spodbujanje nadaljnjega pristopanja k Spremembi Konvencije.

                     Dosežki
               MAAE prispeva k pristopanju h Konvenciji in njeni spremembi.
               Projekt 2: Storitve na področju računalniške varnosti in informacijske tehnologije
               Ozadje
               Informacijska in računalniška varnost ostaja ključnega pomena za države, ki želijo izboljšati svoje zmogljivosti na področju jedrske varnosti.
               Bistvo jedrske varnosti je preprečevanje in odkrivanje kaznivih ali namernih nepooblaščenih dejanj, ki vključujejo ali so usmerjena proti jedrskemu ali drugemu radioaktivnemu materialu ter objektom ali dejavnostim, ki so povezani s takim materialom, in odzivanje na takšna dejanja. Za jedrsko varnost v državi je v celoti odgovorna država, ki mora zagotoviti varnost jedrskega in drugega radioaktivnega materiala ter z njim povezanih objektov in dejavnosti, za katere je pristojna. Vsaka država si želi zagotoviti jedrsko varnost z vzpostavitvijo sebi primernega lastnega režima jedrske varnosti. Računalniki imajo ključno vlogo pri vseh vidikih upravljanja varnega in zanesljivega delovanja jedrskih objektov, tudi pri računalniški varnosti in vzdrževanju fizičnega varovanja. Bistveno je, da so vsi taki sistemi ustrezno zaščiteni pred zlonamernimi vdori. Informacijska in računalniška varnost se zaradi stalno spreminjajočih se zmogljivosti in značilnosti groženj nenehno razvija, pojavljajo pa se tudi nove tehnike, taktike in procesi ravnanja z grožnjami. MAAE si prizadeva razviti obrambo pred to naraščajočo grožnjo.
               Cilji
               Izboljšati zmogljivosti držav na področju računalniške in informacijske varnosti v državah.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Dopolnjevanje in posodabljanje smernic za informacijsko in računalniško varnost, objavljenih v zbirki MAAE o jedrski varnosti (nove in posodobljene smernice), ter z njimi povezanih tehničnih dokumentov in publikacij.

                           2.

                           Organizacija strokovnih srečanj, posvečenih računalniški varnosti jedrskih objektov, zaradi seznanjenosti z razvojem na tem področju.

                           3.

                           Tečaji, vaje in delavnice.

                           4.

                           Tehnična pomoč državam na področju računalniške varnosti.

                     Dosežki

                           1.

                           MAAE prispeva k izboljšanju zmogljivosti za informacijsko in računalniško varnost na ravni držav, pristojnih organov in objektov, da bi podprla preprečevanje in odkrivanje incidentov na področju računalniške varnosti, ki lahko neposredno ali posredno ogrožajo jedrsko varnost, ter odzivanje nanje.

                           2.

                           Izboljšanje mednarodnega sodelovanja s povezovanjem strokovnjakov in oblikovalcev politik, da bi spodbudili izmenjavo informacij in izkušenj na področju računalniške varnosti.

                           3.

                           Nadaljnje objavljanje smernic in tehničnih dokumentov na področju informacijske in računalniške varnosti v povezavi z jedrsko varnostjo.

                     Projekt 3: Krepitev kulture jedrske varnosti
               Ozadje
               Kultura jedrske varnosti je multidisciplinaren pristop, s katerim naj bi delovno silo pripravili na zunanje in notranje grožnje in ki temelji na njihovi pripravljenosti in motiviranosti, da upoštevajo uveljavljene postopke in predpise ter ravnajo previdno. Ker večino sistemov jedrske varnosti načrtujejo, vodijo in upravljajo ljudje, je uspeh režima jedrske varnosti odvisen od oseb, udeleženih v njem. Kultura jedrske varnosti je opredeljena kot eno od 12 temeljnih načel za fizično varovanje jedrskega materiala in objektov v Spremembi Konvencije ter eno od osnovnih načel v Kodeksu ravnanja za varovanje in varnost radioaktivnih materialov. Kultura jedrske varnosti je v izvedbenem vodniku za kulturo jedrske varnosti (NSS št. 7), opredeljena kot sklop značilnosti, odnosov in vedenja posameznikov, organizacij in institucij, ki podpira in krepi jedrsko varnost. NSS št. 7 vsebuje opredelitev koncepta, opis vlog in odgovornosti institucij in posameznikov ter predstavitev značilnosti kulture jedrske varnosti, ki so namenjeni zagotavljanju učinkovite jedrske varnosti.
               Projekt je namenjen predvsem podpiranju razvoja človeških virov držav članic z delavnicami, tečaji in seminarji za ozaveščanje, podpiranju samoocenjevanja kulture jedrske varnosti ter spodbujanju izmenjave izkušenj in znanja v zvezi z orodji in metodologijami za samoocenjevanje ter dobrih praks na področju kulture jedrske varnosti.
               Cilj
               Pomoč državam pri krepitvi njihove varnostne kulture.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Organizacija mednarodnih delavnic o kulturi jedrske varnosti, da bi podprli razvoj človeških virov držav članic.

                           2.

                           Razvoj in konsolidacija smernic ter gradiva in orodij za usposabljanje na področju kulture jedrske varnosti, vključno z orodji za samoocenjevanje.

                     Dosežki
               Spodbujanje mednarodne izmenjave izkušenj, znanja in dobrih praks v zvezi z razvojem, spodbujanjem in ohranjanjem trdne kulture jedrske varnosti, ki je združljiva z državnimi režimi jedrske varnosti.

               2.
               Razdelek 2: Upravljanje informacij
               Projekt 1: Ocena potreb, prednostnih nalog in groženj na področju jedrske varnosti (misije INSSP)
               Ozadje
               MAAE posameznim državam, ki za to zaprosijo, pomaga opredeliti in obravnavati potrebe v zvezi z jedrsko varnostjo, in sicer s pripravo in izvajanjem integriranih načrtov v podporo jedrski varnosti (ang.
                  Integrated Nuclear Security Support Plan – INSSP) ter razvojem orodij za samoocenjevanje. Za jedrsko varnost v državi je v celoti odgovorna država, ki mora zagotoviti varnost jedrskega in drugega radioaktivnega materiala ter z njim povezanih objektov in dejavnosti, za katere je pristojna. MAAE podpira prizadevanja držav za vzpostavitev učinkovitih in trajnostnih režimov jedrske varnosti; INSSP so v tem kontekstu učinkovit mehanizem. INSSP je pravno nezavezujoč dokument, vendar je njegova odobritev ali potrditev s strani države znak, da se je država obvezala, da si bo prizadevala za izvajanje dogovorjenih izboljšav na področju jedrske varnosti iz integriranega načrta. Načrti INSSP naj bi državam pomagali pri strateškem načrtovanju dejavnosti na področju jedrske varnosti in zagotavljal, da države odgovorno izvedejo izboljšave za okrepitev svojih režimov jedrske varnosti. V okviru načrta se ocenijo potrebe države v zvezi z jedrsko varnostjo; v njem so tudi zajete dejavnosti, ki jih država izvaja ali namerava izvesti, po potrebi tudi v sodelovanju z MAAE ali drugimi mednarodnimi partnerji.
               Načrt je zasnovan kot splošen okvir s področji in cilji jedrske varnosti, na podlagi katerih lahko država sistematično pristopa k ugotavljanju potreb v zvezi z jedrsko varnostjo. Državi naj bi zagotovil splošne strateške elemente jedrske varnosti, na podlagi katerih bi se lahko nosilci odločitev in cilji strateškega načrtovanja orientirali, da bi na dolgi rok vzpostavili samozadostne režime jedrske varnosti. INSSP je razčlenjen na šest funkcionalnih področij: (1) zakonodajni in regulativni okvir; (2) ocena groženj in tveganj; (3) sistem fizičnega varovanja; (4) odkrivanje kaznivih in drugih nepooblaščenih dejanj z materialom, ki ni pod upravnim nadzorom; (5) odzivanje na dogodke na področju jedrske varnosti in (6) ohranjanje režima države na področju jedrske varnosti. MAAE poleg misij INSSP organizira tudi strokovne sestanke kontaktnih točk INSSP.
               Proces INSSP je podprt s sistemom za upravljanje informacij o jedrski varnosti (ang. Nuclear Security Information Management System – NUSIMS), tj. prostovoljnim sistemom, zasnovanim za pomoč državam članicam pri pregledu stanja njihove infrastrukture na področju jedrske varnosti s pomočjo samoocenjevanja ter pri spremljanju napredka pri vzpostavljanju in trajnostnem vzdrževanju učinkovitega režima jedrske varnosti. Informacijska struktura tega sistema odraža ključna operativna področja jedrske varnosti in temelji na publikacijah o temeljih jedrske varnosti in priporočilih zanjo, izdanih v zbirki MAAE o jedrski varnosti.
               Cilji
               Opredelitev potreb posameznih držav v zvezi z jedrsko varnostjo in sežetek teh potreb v integriranem dokumentu, ki vsebuje potrebne izboljšave na področju jedrske varnosti, ter priprava posebej prilagojenega okvira za usklajevanje in izvajanje dejavnosti na področju jedrske varnosti, ki jih izvajajo država, MAAE in morebitni donatorji.
               Vzdrževanje celovite informacijske platforme, ki bo omogočala dobro razumevanje potreb držav v zvezi z jedrsko varnostjo po vsem svetu in podpirala izvajanje načrta za jedrsko varnost.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Priprava in izvajanje INSSP.

                           2.

                           Pregled prostovoljnega mehanizma in njegova ponovna uskladitev s strukturo INSSP ali orodje za samoocenjevanje, dano na razpolago državam (NUSIMS).

                           3.

                           Strokovni sestanki kontaktnih točk INSSP.

                           4.

                           Dokončanje uporabniškega priročnika INSSP.

                     Dosežki
               Ocena potreb držav prosilk na področju jedrske varnosti in zagotavljanje podpore z vzpostavitvijo strateškega načrtovanja priporočenih dejavnosti na področju jedrske varnosti, da se zagotovi vzpostavitev, vzdrževanje in trajnost učinkovitega režima jedrske varnosti za pomoč državam pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije in njene spremembe.

               3.
               Razdelek 3: Jedrska varnost materialov in povezanih objektov
               Projekt 1: Izboljšanje fizičnega varovanja ter evidentiranja in nadzora jedrskega materiala za celotni gorivni cikel
               Ozadje
               Dejavnosti, povezane z jedrsko varnostjo jedrskega materiala pri uporabi in skladiščenju, jedrska varnost jedrskega gorivnega cikla in z njim povezanih objektov med njihovo življenjsko dobo, vključno z evidentiranjem in nadzorom jedrskega materiala za namene jedrske varnosti, ter tehnično izvajanje Konvencije in njene spremembe. Agencija pripravlja smernice ter državam na njihovo prošnjo zagotavlja usposabljanje in pomoč za izboljšanje varnosti jedrskih materialov z uporabo evidentiranja in nadzora. Projekt je namenjen predvsem obravnavanju „notranjih groženj“. V programu MAAE o notranjih grožnjah so navedene smernice o preventivnih in zaščitnih ukrepih za jedrsko varnost, da se ublažijo notranje grožnje. V okviru projekta bosta obravnavana tudi evidentiranje in nadzor jedrskega materiala (NMAC). Sistem NMAC z evidentiranjem vsega jedrskega materiala, vključno z informacijami o njegovi lokaciji, pomaga pri preprečevanju in odkrivanju nedovoljenega odvzema jedrskega materiala. Glavni namen sistema NMAC je hraniti in sporočati točne, pravočasne, popolne in zanesljive informacije o vseh dejavnostih in operacijah (vključno s premiki), ki vključujejo jedrski material. Sistem NMAC na ravni objekta je vzpostavljen v okviru nacionalnega regulativnega okvira in je pod nadzorom pristojnega organa zadevne države. Ne sme se zamenjevati z državnim sistemom za evidentiranje in nadzor jedrskega materiala (SSAC), vzpostavljenim zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti glede nadzora.
               MAAE je namenila znatna sredstva za razvoj hipotetičnega inštitutu za jedrske raziskave Shapash (ang.
                  Shapash Nuclear Research Institute – SNRI). Glavni namen razvoja SNRI je bil omogočiti usposabljanje držav članic o vprašanjih v zvezi z jedrsko varnostjo, ne da bi pri tem razkrili občutljive informacije o dejanskih objektih, kar bi lahko ogrozilo njihovo varnost. 3D model SNRI je koristno orodje za usposabljanje na področju jedrske varnosti. Z nadaljnjim razvojem SNRI naj bi se povečala učinkovitost 3D modela in izboljšali rezultati usposabljanja na področju jedrske varnosti. Vendar so za uporabo tehnologij 3D in VR za namene usposabljanja potrebni specializirano znanje in viri. Cilji usposabljanja morajo biti tesno usklajeni s tehnološkimi rešitvami, ki so potrebne za njihovo uresničitev. MAAE namerava nadalje preučiti morebitne prednosti 3D modela SNRI in v prihodnosti podpirati razvoj izobraževalnega gradiva, povezanega s SNRI.
               Cilji:
               Zagotoviti smernice in orodja za preprečevanje in zaščito pred nedovoljenim odvzemom jedrskega materiala ter notranjo sabotažo jedrskega materiala in objektov.
               Oceniti, katere države članice MAAE, ki predelujejo, obdelujejo ali skladiščijo jedrski material, uporabljajo sistem NMAC ter svojim pristojnim organom in operaterjem nudijo pomoč za zagotovitev uspešnosti programa NMAC. Oceniti, katere države članice MAAE, ki trenutno nimajo sistema NMAC, bi želele zaprositi za pomoč pri vzpostavitvi programa NMAC.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Priprava publikacij s smernicami iz zbirke o jedrski varnosti ter orodij za e-učenje o preprečevanju notranjih groženj in izboljšanju evidentiranja in nadzora materiala za namene jedrske varnosti v objektih.

                           2.

                           Organizacija tečajev ozaveščanja in praktičnega usposabljanja.

                           3.

                           Organizacija tečajev ozaveščanja in praktičnega usposabljanja o NMAC.

                           4.

                           Nadaljnji razvoj orodja za usposabljanje Shapash s tehnologijo virtualne resničnosti (VR).

                     Dosežki
               Nadaljnje zagotavljanje podpore državam pri prizadevanjih za vzpostavitev učinkovitih in trajnostnih nacionalnih režimov jedrske varnosti, ki prispevajo k preprečevanju notranjih groženj ter izboljšanju evidentiranja in nadzora za namene jedrske varnosti v objektih.
               Projekt 2: CRP (koordinirani raziskovalni projekt) – konceptni dokument o uporabi ukrepov za fizično varovanje v času COVID-19
               Ozadje
               Pri tem projektu bo obravnavana uporaba tehnologije za nadzor dostopa in drugih tehnologij za jedrsko varnost med pandemijo v objektih, v katerih se skladišči in uporablja jedrski ali drug radioaktiven material, vključno z objekti jedrskega gorivnega cikla, raziskovalnimi in jedrskimi reaktorji ter objekti za radioaktivne materiale. Med pandemijo, kot je pandemija COVID-19, lahko zdravstveni ukrepi, namenjeni zmanjšanju prenosa virusa, vplivajo na učinkovitost in celo uporabo obstoječih tehnologij in postopkov za jedrsko varnost, kot so ukrepi za nadzor dostopa osebja. V določenih okoliščinah je za premagovanje izzivov zaradi COVID-19 morda primerno uvesti spremembe izvedbenih protokolov ter spremeniti obstoječe tehnologije in prilagoditi nove. V okviru projekta bodo pregledane operativne izkušnje držav članic MAAE pri uporabi ukrepov za nadzor dostopa in drugih ukrepov za jedrsko varnost med v času COVID-19 ter opredeljeni s tem povezani izzivi in dobre prakse. Nato naj bi se opredelile tehnologije in postopki za jedrsko varnost (tudi na področju nadzora dostopa), ki jih je treba izboljšati, ter izvedle laboratorijske ocene morebitnih sprememb in izboljšav z vidika njihovega izvajanja v razmerah, podobnih razmeram v času COVID-19. MAAE bo olajšala izmenjavo operativnih izkušenj in tehničnih informacij med državami članicami, objavljala poročila o projektih in podpirala izvajanje raziskovalnega dela v izbranih laboratorijih držav članic.
               Cilji
               Projekt bo namenjen zagotavljanju učinkovitih ukrepov za jedrsko varnost v objektih za jedrski in drug radioaktivni material v razmerah, podobnih razmeram v času COVID-19. Cilji projekta vključujejo zlasti naslednje:

                           1.

                           Pregledati operativne izkušnje držav članic pri izvajanju ukrepov za nadzor dostopa in drugih ukrepov za jedrsko varnost v času COVID-19.

                           2.

                           Opredeliti s tem povezane izzive in dobre prakse.

                           3.

                           Preučiti potrebo po spremembi obstoječih tehnologij ali postopkov, povezanih z njihovo uporabo, ali razvoju novih tehnologij, da se upoštevajo zdravstvene zahteve, povezane s COVID-19.

                           4.

                           Izvesti tehnično oceno predlaganih sprememb novo razvitih tehnologij za nadzor dostopa in drugih tehnologij za jedrsko varnost, da se upoštevajo pandemične razmere.

                     Pričakovani rezultati

                           1.

                           Priročnik o dobrih praksah in tehnoloških priporočilih za izmenjavo operativnih izkušenj držav članic na področju jedrske varnosti v času COVID-19.

                           2.

                           Opredelitev tehnoloških področij, ki jih je treba nadalje razvijati, da se omogočijo učinkoviti ukrepi za nadzor dostopa in drugi ukrepi za jedrsko varnost v razmerah, podobnih razmeram v času COVID-19.

                     Dosežki
               Okrepljeni ukrepi za jedrsko varnost, da se prepreči kraja ali sabotaža jedrskega in drugega radioaktivnega materiala ali objektov za tak material v razmerah, podobnih pandemiji.
               Izboljšano odločanje regulativnih organov in industrije glede uporabe tehnologij za nadzor dostopa in drugih tehnologij za jedrsko varnost v času krize.

               4.
               Razdelek 4: Jedrska varnost materialov, ki niso pod upravnim nadzorom
               Projekt 1: Infrastruktura za institucionalni odziv glede materialov, ki niso pod upravnim nadzorom
               Ozadje
               Projekt državam članicam na njihovo prošnjo zagotavlja pomoč pri prizadevanjih za vzpostavitev potrebne infrastrukture za boj proti nedovoljenemu prometu z jedrskim in drugim radioaktivnim materialom. Podpora za infrastrukturo v okviru projekta je razdeljena na storitve za ugotavljanje infrastrukturnih potreb in podporo državam pri vzpostavljanju, izvajanju, spremljanju, ocenjevanju in vzdrževanju njihovega režima jedrske varnosti v zvezi z odzivanjem na dogodke na področju jedrske varnosti, ki vključujejo material, ki ni pod upravnim nadzorom. Infrastrukturne potrebe države se ocenijo bodisi v okviru postopka Mednarodne službe MAAE za svetovanje na področju jedrske varnosti bodisi z oblikovanjem načrta za odzivanje na področju jedrske varnosti. Še eno področje pristojnosti je zagotavljanje podpore državam, ki želijo uvesti sisteme in izvajati ukrepe za jedrsko varnost pri velikih javnih dogodkih.
               Cilj
               Pomagati državam pri vzpostavljanju in vzdrževanju učinkovite institucionalne infrastrukture za okrepitev nacionalnih prizadevanj za zaščito ljudi, lastnine, okolja in družbe pred nedovoljeno uporabo jedrskega in drugega radioaktivnega materiala.
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Priprava publikacij s smernicami za infrastrukturo jedrske varnosti ter s tem povezanega gradiva in orodij za usposabljanje.

                           2.

                           Zagotavljanje podpore državam na njihovo prošnjo pri krepitvi kadrovskih in tehnoloških zmogljivosti za vzdrževanje učinkovite infrastrukture, da bodo lahko izpolnjevale svoje obveznosti v zvezi z jedrskim in drugim radioaktivnim materialom, ki ni pod upravnim nadzorom.

                           3.

                           Usklajevanje podpore delovni skupini za odzivanje.

                           4.

                           Zagotavljanje podpore MAAE pri izvajanju ukrepov za jedrsko varnost pri velikih javnih dogodkih.

                     Dosežki
               MAAE prispeva k večji ozaveščenosti o potrebi po učinkoviti institucionalni infrastrukturi v državi, da se zagotovi izpolnjevanje nacionalnih in mednarodnih obveznosti.
               Države podrobno poznajo prednosti in možnosti razvoja svojega režima jedrske varnosti v povezavi z materialom, ki ni pod upravnim nadzorom.
               Države imajo jasen časovni načrt za razvoj svojih zmogljivosti odzivanja v zvezi z materialom, ki ni pod upravnim nadzorom.

               5.
               Razdelek 5: Oblikovanje programa in mednarodno sodelovanje
               Projekt 1: Oblikovanje programa za izobraževanje in usposabljanje
               Ozadje
               Agencija ima pomembno vlogo pri zagotavljanju usklajenih programov izobraževanja in usposabljanja, s katerimi se krepijo zmogljivosti v državah za vzpostavitev in vzdrževanje režimov jedrske varnosti. Zadostno število usposobljenega in motiviranega osebja je eden od pomembnih predpogojev za vzpostavitev in vzdrževanje režimov jedrske varnosti v državah. Usposabljanje je pomembno sredstvo za zagotavljanje usposobljenosti in ustrezne uspešnosti osebja. MAAE pomaga državam z izvajanjem usposabljanja na podlagi zahtev in potreb držav ter s podporo pri oblikovanju programov usposabljanja in vzpostavljanju organizacij za usposabljanje na področju jedrske varnosti, vključno s centri za podporo jedrski varnosti (ang.
                  Nuclear Security Support Centres – NSSC).
               Sistematični pristop k usposabljanju je pristop k usposabljanju, ki zagotavlja logično napredovanje od opredelitve znanja, spretnosti in stališč, potrebnih za opravljanje dela ali vloge na področju jedrske varnosti, do razvoja in izvajanja usposabljanja za zagotovitev teh kompetenc, pa tudi naknadno ocenjevanje tega usposabljanja. Pri tem projektu bo posebna pozornost namenjena uporabi e-učenja in drugih računalniško podprtih orodij za usposabljanje. Ta projekt ni omejen na razvoj izobraževanja in usposabljanja, temveč vključuje tudi usklajevanje med mrežami, kot sta Mednarodna mreža za izobraževanje o jedrski varnosti (ang. International Nuclear Security Education Network –INSEN) in Mednarodna mreža centrov za usposabljanje in podporo na področju jedrski varnosti (ang. International Network for Nuclear Security Training and Support Centres – mreža NSSC).
               Cilji
               Namen tega projekta je spodbujanje celostnega pristopa k razvoju človeških virov na področju jedrske varnosti in pomoč državam pri krepitvi njihovih zmogljivosti za razvoj in izvajanje učinkovitih in trajnostnih programov izobraževanja in usposabljanja za razvoj človeških virov na področju jedrske varnosti glede na ugotovljene potrebe.
               Vzpostaviti tesnejše sodelovanje in omogočiti obsežnejšo izmenjavo informacij med državami o razvoju in izvajanju programov izobraževanja in usposabljanja za jedrsko varnost prek mreže INSEN in mednarodne mreže NSSC ter informacijskega portala za jedrsko varnost (NUSEC).
               Pričakovani rezultati

                           1.

                           Metodologija za razvoj človeških virov za jedrsko varnost je na voljo državam, te pa jo tudi uporabljajo.

                           2.

                           Organizacija akademije za vodje na področju jedrski varnosti (ang.
                              Leadership Academy for Nuclear Security).

                           3.

                           Izmenjava izkušenj in dobrih praks pri usposabljanju na področju jedrske varnosti.

                           4.

                           Zagotovljena podpora državam članicam pri uporabi metodologije za sistematični pristop k usposabljanju.

                           5.

                           Zagotovljena podpora pri izvajanju stalne, redne analize potreb po usposabljanju, pri ocenjevanju usposabljanja in ustanavljanju odborov za usposabljanje.

                           6.

                           Podpora dejavnostim mreže NSSC in njihovo usklajevanje za lažjo izmenjavo informacij in virov ter za spodbujanje sodelovanja med državami, ki imajo center NSSC, ali tistimi, ki bi želele tak center ustanoviti.

                           7.

                           Zagotavljanje pomoči državam pri ustanavljanju centrov NSSC in za njihovo obratovanje zaradi vzdrževanja nacionalnih režimov jedrske varnosti, in sicer s programi za razvoj človeških virov, tehnično in znanstveno podporo.

                           8.

                           Podpora regionalnemu in podregionalnemu sodelovanju med državami z načrtovanimi ali operativnimi centri NSSC.

                           9.

                           Mednarodna mreža za izobraževanje o jedrski varnosti (INSEN).

                           10.

                           Magistrski program na področju jedrske varnosti.

                           11.

                           Šolanje na področju jedrske varnosti.

                           12.

                           Tečaji za univerzitetno izpopolnjevanje v okviru izobraževanja o jedrski varnosti.

                           13.

                           Učno gradivo za izobraževalne programe na področju jedrske varnosti.

                           14.

                           Priprava spletnih izobraževalnih tečajev v vseh uradnih jezikih MAAE, vključno s prevodi.

                           15.

                           Pregled preteklih spletnih izobraževalnih tečajev, vključno z revizijo prevodov.

                     Dosežki
               Države so zmožne učinkovito uvesti in izvajati ukrepe za vzdrževanje svojih nacionalnih režimov jedrske varnosti, zlasti s programi za razvoj človeških virov, izobraževanje, usposabljanje, tehnično in znanstveno podporo.

               6.
               Razdelek 6: Krepitev zmogljivosti in izobraževanje na področju jedrske varnosti ob upoštevanju vidika spolov
               Ozadje
               Program štipendiranja, poimenovan po pionirski fizičarki in dvakratni Nobelovi nagrajenki Marie Skłodowska-Curie, je uvedel generalni direktor Rafael Mariano Grossi na prireditvi MAAE ob mednarodnem dnevu žena marca 2020. Cilj pobude je spodbuditi mlade ženske k študiju in delu na področju jedrske znanosti in tehnologije ali neširjenja orožja, tako da se zagotovi podpora za njihovo izobraževanje in delovne izkušnje. V okviru programa štipendiranja bodo lahko študentke dodiplomskega izobraževanja na področju jedrske znanosti in tehnologije ali neširjenja orožja prejele štipendijo za do dve leti študija. Štipendistke bodo imele tudi možnost pripravništva na MAAE, da bi dopolnile strokovno znanje, pridobljeno med študijem.
               Cilji
               Namen programa Marie Skłodowska-Curie je mlade ženske navdihniti in spodbuditi, da bi izbrale poklicno pot na področju jedrskih znanosti in tehnologije ter neširjenja orožja, tako da se zelo motiviranim in nadarjenim študentkam ponudi štipendija za programe dodiplomskega študija in tudi možnosti pripravništva na MAAE. Program bo na dolgi rok prispeval k vzponu nove generacije voditeljic na področju naravoslovnih znanosti, tehnologije, inženirstva in matematike, ki bodo vodile znanstveni in tehnološki razvoj v svojih državah.
               Rezultati
               V okviru programa bodo financirane štipendije za vsaj 100 študentk; predvideni skupni stroški za dvoletno obdobje znašajo približno 4 do 6 milijonov EUR.
               Dosežki
               Ženskam zagotoviti znanstveno izobrazbo in delovne izkušnje, da se spodbudi enaka zastopanost pri uporabi jedrskih tehnologij za soočanje s skupnimi svetovnimi izzivi, vključno z jedrsko varnostjo.


title: Sklep Sveta (EU) 2021/1019 z dne 22. junija 2021 o finančnih prispevkih članic Evropskega razvojnega sklada za financiranje tega sklada, vključno z drugim obrokom za leto 2021

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/9

         SKLEP SVETA (EU) 2021/1019
         z dne 22. junija 2021
         o finančnih prispevkih članic Evropskega razvojnega sklada za financiranje tega sklada, vključno z drugim obrokom za leto 2021
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1), in zlasti člena 7(2) v povezavi s členom 14(3) Sporazuma,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (2) , in zlasti člena 19(3) Uredbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s postopkom iz členov 19 do 22 Uredbe (EU) 2018/1877 mora Komisija do 15. junija 2021 predstaviti predlog, v katerem določi znesek drugega obroka prispevka za leto 2021 in spremenjeni letni znesek prispevka za leto 2021, v primerih, ko letni znesek odstopa od dejanskih potreb.

                     (2)

                     V skladu s členom 46 Uredbe (EU) 2018/1877 je Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) Komisiji 6. aprila 2021 sporočila posodobljene ocene obveznosti in plačil za instrumente, ki jih upravlja.

                     (3)

                     Člen 20(1) Uredbe (EU) 2018/1877 določa, da se pri zahtevkih za prispevke najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih evropskih razvojnih skladih. Zato bi bilo treba pozvati k vplačilu sredstev na podlagi Uredbe (EU) 2018/1877 za Komisijo in za EIB.

                     (4)

                     Člen 152 Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (3) (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) določa, da Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) ostane članica Evropskega razvojnega sklada (ERS) do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS. Vendar se v skladu s členom 153 sporazuma o izstopu delež Združenega kraljestva v sproščenih sredstvih iz projektov v okviru 11. ERS, če so bila ta sredstva sproščena po 31. decembru 2020, ali prejšnjih ERS ne sme ponovno uporabiti.

                     (5)

                     Sklep Sveta (EU) 2020/1708 (4) določa letni znesek prispevkov držav članic v ERS za leto 2021, in sicer v višini 3 700 000 000 EUR za Komisijo in v višini 300 000 000 EUR za EIB.

                     (6)

                     Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz tega sklepa, bi moral sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Članice Evropskega razvojnega sklada plačajo posamezne prispevke v ERS Komisiji in Evropski investicijski banki v okviru drugega obroka za leto 2021 v skladu s Prilogo.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 22. junija 2021

                  Za Svet

                  predsednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

            (2)  UL L 307, 3.12.2018, str. 1.

            (3)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2020/1708 z dne 13. novembra 2020 o finančnih prispevkih držav članic za financiranje Evropskega razvojnega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2022, letnim zneskom za leto 2021, prvim obrokom za leto 2021 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2023 in 2024 (UL L 385, 17.11.2020, str. 13).

            PRILOGA

                        DRŽAVE ČLANICE IN ZDRUŽENO KRALJESTVO

                        Ključ za 11. ERS v %

                        Drugi obrok za leto 2021 (v EUR)

                        Skupaj

                        EIB

                        Komisija

                        11. ERS

                        11. ERS

                        BELGIJA

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BOLGARIJA

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        ČEŠKA

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        DANSKA

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        NEMČIJA

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        ESTONIJA

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        IRSKA

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        GRČIJA

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        ŠPANIJA

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        FRANCIJA

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        HRVAŠKA

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        ITALIJA

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        CIPER

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LATVIJA

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LITVA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUKSEMBURG

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        MADŽARSKA

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        MALTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        NIZOZEMSKA

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        AVSTRIJA

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        POLJSKA

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGALSKA

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        ROMUNIJA

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SLOVENIJA

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SLOVAŠKA

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        FINSKA

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        ŠVEDSKA

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        ZDRUŽENO KRALJESTVO

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        EU-27 IN ZDRUŽENO KRALJESTVO SKUPAJ

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00


title: Sklep (EU) 2021/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2021 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/12

         SKLEP (EU) 2021/1020 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 8. junija 2021
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Belgije – EGF/2020/005 BE/Swissport
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (2) ter zlasti točke 9 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov prenehale opravljati dejavnosti, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

                     (2)

                     Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (cene iz leta 2018), kot je določeno v členu 8(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Belgija je 22. decembra 2020 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi z odpusti v podjetju Swissport v Belgiji. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

                     (4)

                     Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 3 719 224 EUR za vlogo, ki jo je vložila Belgija.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek 3 719 224 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 8. junija 2021.

            V Strasbourgu, 8. junija 2021

                  Za Evropski parlament

                  predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  predsednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

            (2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).


title: Sklep (EU) 2021/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2021 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/14

         SKLEP (EU) 2021/1021 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 8. junija 2021
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Nemčije – EGF/2020/003 DE/GMH Guss
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (2) ter zlasti točke 9 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov prenehale opravljati dejavnosti, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

                     (2)

                     Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Nemčija je 15. decembra 2020 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi z odpusti v podjetju GMH Guss GmbH v Nemčiji. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

                     (4)

                     Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 081 706 EUR za vlogo, ki jo je vložila Nemčija.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2021 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek v višini 1 081 706 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 8. junija 2021.

            V Strasbourgu, 8. junija 2021

                  Za Evropski parlament

                  predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  predsednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

            (2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).


title: Sklep (EU) 2021/1023 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2021 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/18

         SKLEP (EU) 2021/1023 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 8. junija 2021
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (2) ter zlasti točke 9 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov prenehale opravljati dejavnosti, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

                     (2)

                     Sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (cene iz leta 2018), kot je določeno v členu 8(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (3).

                     (3)

                     Dne 30. decembra 2020 je Finska vložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi z odpusti v podjetju Finnair Oyj in enem podizvajalcu na Finskem. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

                     (4)

                     Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 752 360 EUR za vlogo, ki jo je vložila Finska.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi bilo treba ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2021 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi znesek v višini 1 752 360 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 8. junija 2021.

            V Strasbourgu, 8. junija 2021

                  Za Evropski parlament

                  predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  predsednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

            (2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).


title: Sklep Sveta (EU) 2021/1024 z dne 18. junija 2021 o spremembi Sklepa 2009/908/EU o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/20

         SKLEP SVETA (EU) 2021/1024
         z dne 18. junija 2021
         o spremembi Sklepa 2009/908/EU o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Sklepa Evropskega sveta 2009/881/EU z dne 1. decembra 2009 o predsedovanju v Svetu (1) in zlasti člena 4 Sklepa,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je s Sklepom 2009/908/EU (2) določil ukrepe za izvajanje Sklepa Evropskega sveta 2009/881/EU. Pripravljalna telesa, ki jim ne predseduje država članica, ki v zadevnem šestmesečnem obdobju predseduje Svetu, so navedena na seznamu v Prilogi III k Sklepu 2009/908/EU, kot določa tretji pododstavek člena 2 Sklepa Evropskega sveta 2009/881/EU.

                     (2)

                     V skladu s Prilogo III k Sklepu 2009/908/EU je Delovna skupina za obdelavo pravnih podatkov uvrščena na seznam pripravljalnih teles Sveta, ki jim predseduje generalni sekretariat Sveta.

                     (3)

                     Glede na izkušnje Delovne skupine za obdelavo pravnih podatkov in vrsto nalog, ki jih opravlja, bi morala tej delovni skupini predsedovati država članica, ki v zadevnem šestmesečnem obdobju predseduje Svetu.

                     (4)

                     Sklep 2009/908/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V Prilogi III Sklepa 2009/908/EU se besedilo „Delovna skupina za obdelavo pravnih podatkov“ črta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
            Uporablja se od 1. julija 2021.
            Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 18. junija 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. LEÃO

            (1)  UL L 315, 2.12.2009, str. 50.

            (2)  Sklep Sveta 2009/908/EU z dne 1. decembra 2009 o izvedbenih ukrepih za izvajanje Sklepa Evropskega sveta o predsedovanju v Svetu in predsedovanju pripravljalnim telesom Sveta (UL L 322, 9.12.2009, str. 28).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2021/1025 z dne 21. junija 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/22

         SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1025
         z dne 21. junija 2021
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 11. maja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/809 (1), ki določa, da se projekti iz člena 1 navedenega sklepa izvajajo v obdobju 36 mesecev od sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) navedenega sklepa.

                     (2)

                     Svet je 16. junija 2020 sprejel Sklep (SZVP) 2020/795 (2) o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 s podaljšanjem njegovega obdobja izvajanja do 10. avgusta 2021.

                     (3)

                     Urad Združenih narodov (ZN) za razorožitev (UN-ODA), ki je odgovoren za tehnično izvajanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809, je 26. marca 2021 zaprosil za nadaljnje 8-mesečno podaljšanje obdobja izvajanja navedenega sklepa. Zahtevano podaljšanje bi UN-ODA omogočilo, da še naprej zagotavlja pomoč državam članicam ZN, ki izvajajo Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1540 (2004) (v nadaljnjem besedilu: RVSZN 1540), dodatno prispeva k potekajočemu celovitemu pregledu, še naprej pomaga Odboru Varnostnega sveta ZN, ustanovljenemu z RVSZN 1540, do konca njegovega sedanjega mandata 28. aprila 2022, in ublaži izgube, ki so nastale, ker zaradi pandemije COVID-19 nekateri projekti niso bili izvedeni.

                     (4)

                     Nadaljevanje projektov iz člena 1 Sklepa (SZVP) 2017/809 nima posledic za finančna sredstva do 25. aprila 2022.

                     (5)

                     Sklep (SZVP) 2017/809 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Člen 5(2) Sklepa (SZVP) 2017/809 se nadomesti z naslednjim:

                  „2.   Ta sklep preneha veljati 25. aprila 2022.“.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 21. junija 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/809 z dne 11. maja 2017 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 121, 12.5.2017, str. 39).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2020/795 z dne 16. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2017/809 v podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) o neširjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 193, 17.6.2020, str. 14).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2021/1026 z dne 21. junija 2021 o podpori programu za kibernetsko varnost in odpornost ter zagotavljanje informacijske varnosti Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/24

         SKLEP SVETA (SZVP) 2021/1026
         z dne 21. junija 2021
         o podpori programu za kibernetsko varnost in odpornost ter zagotavljanje informacijske varnosti Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov za preprečevanje širjenja tega orožja.

                     (2)

                     V strategiji EU je poudarjeno, da imata Konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: CWC) in Organizacija za prepoved kemičnega orožja (OPCW) ključno vlogo pri ustvarjanju sveta brez kemičnega orožja. Cilji strategije EU dopolnjujejo tiste, za katere si prizadeva OPCW v okviru svojih pristojnosti za izvajanje CWC.

                     (3)

                     Svet je 22. novembra 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/797/SZVP (1) o podpori dejavnostim OPCW. Temu skupnemu ukrepu je po izteku njegove veljavnosti sledil Skupni ukrep Sveta 2005/913/SZVP (2), ki mu je nato sledil Skupni ukrep Sveta 2007/185/SZVP (3).
                     Skupnemu ukrepu 2007/185/SZVP so sledili sklepi Sveta 2009/569/SZVP (4), 2012/166/SZVP (5), 2013/726/SZVP (6), (SZVP) 2015/259 (7), (SZVP) 2017/2302 (8), (SZVP) 2017/2303 (9) in (SZVP) 2019/538 (10).

                     (4)

                     V okviru dejavnega izvajanja poglavja III strategije EU je treba nadaljevati tako intenzivno in ciljno usmerjeno pomoč Unije za OPCW.

                     (5)

                     Potrebna je nadaljnja podpora Unije programu za kibernetsko varnost in odpornost ter zagotavljanje informacijske varnosti OPCW s ciljem okrepitve zmogljivosti OPCW za ohranjanje ustreznih ravni kibernetske varnosti in odpornosti pri spopadanju s sedanjimi in nastajajočimi izzivi, povezanimi s kibernetsko varnostjo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Za takojšnjo in praktično uporabo nekaterih elementov strategije EU Unija podpira dejavnosti OPCW z naslednjimi cilji:

                           —

                           nadgradnja infrastrukture IKT v skladu z institucionalnim okvirom OPCW za neprekinjeno poslovanje z močnim poudarkom na odpornosti in

                           —

                           zagotavljanje upravljanja privilegiranih dostopov ter fizičnega, logičnega in kriptografskega upravljanja in ločevanja informacij za vsa strateška omrežja in omrežja misij OPCW.

               2.   V okviru odstavka 1 so dejavnosti projekta OPCW, ki jih podpira Unija in ki so usklajene z ukrepi iz poglavja III strategije EU, naslednje:

                           —

                           operacionalizacija ugodnega okolja za sedanja prizadevanja v zvezi s kibernetsko varnostjo in odpornostjo v okviru operacij OPCW na več lokacijah,

                           —

                           oblikovanje prilagojene rešitve za povezovanje in konfiguracijo lokalnih in oblakovnih sistemov s sistemi IKT OPCW in rešitvami upravljanja privilegiranih dostopov ter

                           —

                           zasnova in preizkušanje rešitev upravljanja privilegiranih dostopov.

               3.   Podroben opis dejavnosti OPCW, ki jih podpira Unija, iz odstavka 2 je v Prilogi.

            Člen 2

               1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).

               2.   Za tehnično izvajanje dejavnosti iz člena 1 je pristojen tehnični sekretariat OPCW (v nadaljnjem besedilu: tehnični sekretariat). To nalogo opravlja pod odgovornostjo in nadzorom VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore s tehničnim sekretariatom.

            Člen 3

               1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje dejavnosti iz člena 1 je 2 151 823 EUR.

               2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

               3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2. V ta namen s tehničnim sekretariatom sklene ustrezen sporazum. V tem sporazumu je določeno, da tehnični sekretariat zagotovi razpoznavnost prispevka Unije, ki ustreza njegovemu obsegu, in določi ukrepe za lažje uresničevanje sinergij in izogibanje podvajanju dejavnosti.

               4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima Komisija v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet; prav tako ga obvesti o datumu sklenitve tega sporazuma.

            Člen 4
            VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi tehnični sekretariat. Poročila VP so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih projekta iz člena 1.

            Člen 5

               1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

               2.   Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma iz člena 3(3). Vendar pa preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti, če v tem času ni bil sklenjen navedeni sporazum.

            V Luxembourgu, 21. junija 2021

                  Za Svet

                  predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Skupni ukrep Sveta 2004/797/SZVP z dne 22. novembra 2004 o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 349, 25.11.2004, str. 63).

            (2)  Skupni ukrep Sveta 2005/913/SZVP z dne 12. decembra 2005 o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 331, 17.12.2005, str. 34).

            (3)  Skupni ukrep Sveta 2007/185/SZVP z dne 19. marca 2007 o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 85, 27.3.2007, str. 10).

            (4)  Sklep Sveta 2009/569/SZVP z dne 27. julija 2009 o podpori dejavnostim OPCW v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 197, 29.7.2009, str. 96).

            (5)  Sklep Sveta 2012/166/SZVP z dne 23. marca 2012 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 87, 24.3.2012, str. 49).

            (6)  Sklep Sveta 2013/726/SZVP z dne 9. decembra 2013 o podpori Resoluciji VS ZN 2118 (2013) in sklepu Izvršnega sveta OPCW EC-M-33/Dec 1 v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 329, 10.12.2013, str. 41).

            (7)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/259 z dne 17. februarja 2015 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 43, 18.2.2015, str. 14).

            (8)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/2302 z dne 12. decembra 2017 v podporo dejavnostim OPCW za pomoč pri sanaciji nekdanjega območja shranjevanja kemičnega orožja v Libiji v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 329, 13.12.2017, str. 49).

            (9)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/2303 z dne 12. decembra 2017 v podporo nadaljnjemu izvajanju Resolucije Varnostnega sveta ZN 2118 (2013) in sklepa Izvršnega sveta OPCW EC-M-33/DEC.1 o uničenju sirskega kemičnega orožja v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 329, 13.12.2017, str. 55).

            (10)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/538 z dne 1. aprila 2019 o podpori dejavnostim Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 93, 2.4.2019, str. 3).

            PRILOGA
            PROJEKTNI DOKUMENT
            1.   Ozadje
            Organizacija za prepoved kemičnega orožja (v nadaljnjem besedilu: OPCW) mora vzdrževati infrastrukturo, ki omogoča informacijsko suverenost, sorazmerno s klasifikacijami privilegiranih dostopov, ustreznimi postopki obravnave in obstoječimi grožnjami, hkrati pa je še naprej sposobna ščititi pred nastajajočimi tveganji. OPCW se ves čas srečuje z resnimi in nastajajočimi tveganji v zvezi s kibernetsko varnostjo in odpornostjo. OPCW je tarča visoko usposobljenih in motiviranih akterjev z zadostnimi sredstvi. Ti še naprej redno napadajo zaupnost in celovitost informacij in infrastruktur OPCW. V odziv na pomisleke, ki so jih izpostavili nedavni kibernetski napadi, trenutni politični pomisleki in kriza zaradi COVID-19, ter ob upoštevanju edinstvenih zahtev, ki izhajajo iz narave prizadevanj OPCW za izpolnitev mandata Konvencije o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: CWC), je jasno, da so potrebne bistvene naložbe v tehnične zmogljivosti.
            OPCW je v okviru posebnega sklada za kibernetsko varnost, neprekinjeno poslovanje in varnost fizičnih infrastruktur zasnovala program za kibernetsko varnost in odpornost ter zagotavljanje varnosti (v nadaljnjem besedilu: program OPCW) s 47 dejavnostmi za reševanje izzivov na področju kibernetske varnosti, ki so se pojavili v zadnjem času. Program OPCW je usklajen z najboljšimi praksami, kot jih spodbujajo subjekti, kot je Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA), ali uporablja koncepte, povezane z direktivo o varnosti omrežij in informacij, kar zadeva telekomunikacije in obrambo. Skupaj program OPCW zajema naslednja tematska področja: tajna in netajna omrežja, politika in upravljanje, odkrivanje in odzivanje, operacije in vzdrževanje ter telekomunikacije. V osnovi je program OPCW zasnovan tako, da OPCW omogoča ovirati napadalce z zadostnimi sredstvi in/ali državno podporo pri doseganju njihovih ciljev ter zmanjševati tveganja zaradi zunanjih in notranjih groženj tako s človeškega kot tehničnega vidika. Podpora Unije je strukturirana kot projekt s tremi dejavnostmi, ki ustreza dvema od 47 dejavnosti programa OPCW.
            2.   Namen projekta
            Splošni namen projekta je zagotoviti zmogljivosti sekretariata OPCW za ohranjanje ustrezne ravni kibernetske varnosti in odpornosti pri spopadanju s ponavljajočimi se in nastajajočimi izzivi glede obrambe kibernetske varnosti na sedežu OPCW in pomožnih lokacijah, kar bo OPCW omogočilo izpolnjevanje njenega mandata in učinkovito izvajanje CWC.
            3.   Cilja

                        —

                        Nadgradnja infrastrukture IKT v skladu z institucionalnim okvirom OPCW za neprekinjeno poslovanje in z močnim poudarkom na odpornosti;

                        —

                        zagotavljanje upravljanja privilegiranih dostopov ter fizičnega, logičnega in kriptografskega upravljanja in ločevanja informacij za vsa strateška omrežja in omrežja misij OPCW.

                  4.   Rezultati
            Projekt prispeva k naslednjim pričakovanim rezultatom:

                        —

                        oprema in storitve IKT zagotavljajo trdno zanesljivost sistemov (hibridna/geografska redundanca) in omogočajo večjo razpoložljivost sistemov in storitev IKT v podporo neprekinjenemu poslovanju;

                        —

                        čim bolj se zmanjšajo možnosti, da bi kateri koli posamezni dejavnik ali posameznik negativno vplival na zaupnost in celovitost informacij ali sistemov znotraj OPCW.

                  5.   Dejavnosti
            5.1   Dejavnost 1 – Operacionalizacija ugodnega okolja za sedanja prizadevanja v zvezi s kibernetsko varnostjo in odpornostjo v okviru operacij OPCW na več lokacijah
            S to dejavnostjo se želi zagotoviti ugodno okolje za nemoteno uvedbo načrtovanja neprekinjenega poslovanja OPCW, kar zadeva kibernetsko varnost in odpornost. To se bo doseglo z infrastrukturno nadgradnjo – nova arhitektura in/ali arhiviranje za neprekinjeno poslovanje OPCW za operacije na več lokacijah. Poleg tega tudi olajšanje in omogočanje povezovanja upravljanja privilegiranih dostopov v postopke načrtovanja neprekinjenega poslovanja in odzivanja.
            5.2   Dejavnost 2 – Oblikovanje prilagojene rešitve za povezovanje in konfiguracijo lokalnih in oblakovnih sistemov s sistemi IKT in rešitvami upravljanja privilegiranih dostopov OPCW
            Ta dejavnost se osredotoča na prenos ugodnega okolja v prilagojeno zasnovo povezovanja in konfiguracije lokalnih in oblakovnih sistemov s sistemi IKT OPCW in rešitvami upravljanja privilegiranih dostopov. S tem naj bi se povečala učinkovitost infrastrukture sistemov IKT, to pa bi vodilo k oblikovanju povezanega sistema upravljanja privilegiranih dostopov za kritična sredstva, ki bi lahko odvračal in odkrival, poleg tega pa je tudi sorazmerna z zmogljivostmi proaktivnega odkrivanja groženj.
            5.3   Dejavnost 3 – Zasnova in preizkušanje rešitev upravljanja privilegiranih dostopov
            Ta dejavnost temelji na uvedeni infrastrukturi in rešitvah upravljanja privilegiranih dostopov, zasnovanih tako, da se povezovanje in konfiguracija prelijeta iz teorije v prakso. Sisteme je treba načrtovati, opredeliti in vključiti v obstoječe sisteme ob upoštevanju povezanih političnih in človeških dejavnikov. Po tem se s preizkušanjem preveri in zagotavlja trdnost sistema (vsi novi sistemi uporabljajo močno avtentikacijo uporabnikov in naprav, ustrezno klasifikacijo in zaščito informacij ter napredno preprečevanje izgube podatkov) pri uvajanju, sčasoma pa bo sekretariat OPCW v skladu z možnostmi odkril in zapolnil vrzeli.
            6.   Trajanje
            Po pričakovanjih naj bi se uvedba, financirana s tem projektom, izvedla in zaključila v 24 mesecih.
            7.   Upravičenci
            Upravičenci projekta bodo osebje tehničnega sekretariata, organi za oblikovanje politik, pomožni organi in deležniki CWC, vključno z državami pogodbenicami.
            8.   Razpoznavnost EU
            OPCW ob upoštevanju razumnih varnostnih pomislekov sprejme vse ustrezne ukrepe, da javnost seznani z dejstvom, da je ta projekt financirala Unija.


title: Sklep Sveta (EU) 2021/1027 z dne 22. junija 2021 o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi v zvezi z zavarovanjem za primer poklicne bolezni ali nesreče

text:
                  24.6.2021

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 224/29

         SKLEP SVETA (EU) 2021/1027
         z dne 22. junija 2021
         o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi v zvezi z zavarovanjem za primer poklicne bolezni ali nesreče
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), ter zlasti člena 2(2) navedenih kadrovskih predpisov in člena 6 navedenih pogojev za zaposlitev,
         ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2017/262 z dne 6. februarja 2017 o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta ter razveljavitvi Sklepa 2013/811/EU (2),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije so zavarovani za primer poklicne bolezni ali nesreče na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi) ter členov 28 in 95 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev). V skladu s členom 73 Kadrovskih predpisov, so pogoji tega zavarovanja določeni v skupnih pravilih, ki so jih sporazumno določile vse institucije in ki jih je 13. decembra 2005 evidentiral predsednik Sodišča Evropske unije.

                     (2)

                     Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (v nadaljnjem besedilu: PMO) Evropske komisije je pristojen za vodenje in plačevanje finančnih pravic osebja Komisije, na podlagi sporazumov o ravni storitve pa tudi osebja nekaterih drugih institucij in organov Unije.

                     (3)

                     V skladu s sporazumom o ravni storitve, sklenjenim 3. maja 2019 med PMO in generalnim sekretariatom Sveta, je PMO pristojen za vodenje in plačevanje posameznih pravic, pokojninskih pravic in nadomestil za brezposelnost osebja generalnega sekretariata Sveta. Na teh področjih PMO izvaja nekatera pooblastila organa za imenovanja in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2019/792 (3).

                     (4)

                     Sporazum o ravni storitve z dne 3. maja 2019 med drugim določa, da se obseg storitev, ki jih ponuja PMO, lahko razširi na upravljanje zavarovanja za primer poklicne bolezni ali nesreče osebja generalnega sekretariata Sveta. Glede na to, da so pogoji v zvezi s tem zavarovanjem skupni vsem institucijam in da ima PMO potrebne zmogljivosti in izkušnje, je take storitve primerno zaupati PMO.

                     (5)

                     Za učinkovit prenos takih storitev bi moral Svet izvajanje ustreznih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi za osebje generalnega sekretariata Sveta, zaupati PMO.

                     (6)

                     Za zagotovitev pravne varnosti za osebje generalnega sekretariata Sveta bi bilo treba jasno navesti, da je treba vloge in pritožbe v zvezi z zavarovanjem za primer poklicne bolezni ali nesreče vložiti pri Evropski komisiji. Zaradi enakega razloga bi bilo treba jasno navesti, da se pritožbe na Sodišče Evropske unije vložijo proti Komisiji –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Izvajanje pooblastil, prenesenih s Kadrovskimi predpisi na organ za imenovanja in s Pogoji za zaposlitev na organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi, kar zadeva osebje generalnega sekretariata Sveta, se zaupa Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic Evropske komisije, v zvezi z uporabo člena 73 Kadrovskih predpisov ter členov 28 in 95 Pogojev za zaposlitev.

               2.   Vloge in pritožbe v zvezi z zadevami iz odstavka 1 tega člena se vložijo pri organu za imenovanja ali organu za sklepanje pogodb o zaposlitvi Komisije v skladu s členom 90c Kadrovskih predpisov ter členoma 46 in 117 Pogojev za zaposlitev. Pritožbe na Sodišče Evropske unije v zvezi z zadevami iz odstavka 1 tega člena se vložijo proti Komisiji v skladu s členom 91a Kadrovskih predpisov ter členoma 46 in 117 Pogojev za zaposlitev.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati 1. julija 2021.

            V Luxembourgu, 22. junija 2021

                  Za Svet

                  predsednica

               A. P. ZACARIAS

            (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

            (2)  UL L 39, 16.2.2017, str. 4.

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2019/792 z dne 13. maja 2019 o tem, da se Evropski komisiji – Uradu za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) – zaupa izvajanje nekaterih pooblastil, prenesenih na organ za imenovanja in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi (UL L 129, 17.5.2019, str. 3).