title: 2006/145/ES: Sklep Sveta z dne  20. februarja 2006  o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES

text:
               25.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 55/30

      SKLEP SVETA

   z dne 20. februarja 2006
   o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop s Hrvaško in razveljavitvi Sklepa 2004/648/ES
   (2006/145/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o ustanovitvi evropskih partnerstev v okviru stabilizacijskega in pridružitvenega procesa (1), in zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je na svojem zasedanju v Solunu 19. in 20. junija 2003 odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

               (2)

               Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da se mora Svet odločiti o načelih, prednostnih nalogah in pogojih partnerstev, kakor tudi o vseh nadaljnjih prilagoditvah.

               (3)

               Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško (2).

               (4)

               Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Napredek pogajanj bo odvisen od napredka Hrvaške pri pripravah na pristop, ki se bo med drugim meril glede na izvajanje redno revidiranega partnerstva.

               (5)

               Zato je primerno, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 o pripravah države na prihodnjo vključitev v Evropsko unijo posodablja sedanje partnerstvo, da se opredelijo nove prednostne naloge za nadaljnje delo.

               (6)

               Uredba (ES) št. 533/2004 navaja, da bo nadaljevanje partnerstva za pristop zagotovljeno v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.

               (7)

               Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bo uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na prihodnjo vključitev v Evropski unijo.

               (8)

               Sklep 2004/648/ES bi bilo treba zato razveljaviti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V skladu s členom 1a Uredbe (ES) št. 533/2004 so načela, prednostne naloge in pogoji v Evropskem partnerstvu s Hrvaško določeni v Prilogi k Uredbi, ki je sestavni del tega sklepa.
   Člen 2
   Izvajanje Partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil o napredku, ki jih predloži Komisija.
   Člen 3
   Sklep 2004/648/ES se razveljavi.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. PRÖLL

      (1)  UL L 86, 24.3.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 269/2006 (UL L 47, 17.2.2006, str. 7).

      (2)  Sklep Sveta 2004/648/ES z dne 13. septembra 2004 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih za Evropsko partnerstvo s Hrvaško (UL L 297, 22.9.2004, str. 19).

      PRILOGA
      HRVAŠKA: PARTNERSTVO ZA PRISTOP 2005
      1.   UVOD
      Evropski svet je na zasedanju v Solunu odobril uvedbo partnerstva kot sredstva za uresničevanje evropske perspektive držav zahodnega Balkana v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa.
      Svet je 13. septembra 2004 sprejel Evropsko partnerstvo s Hrvaško. Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Hrvaško za pristop k Evropski uniji. Primerno je, da se sprejme partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Hrvaške 2005 nadgrajuje prejšnje evropsko partnerstvo. To novo partnerstvo o pristopu opredeljuje nove prednostne naloge za ukrepanje. Nove prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam države in stopnji priprav in bodo po potrebi posodobljene. Partnerstvo za pristop določa tudi smernice za finančno pomoč državi.
      Od Hrvaške se pričakuje, da bo pripravila načrt, vključno s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi za uresničitev prednostnih nalog partnerstva za pristop.
      2.   NAČELA
      Stabilizacijsko-pridružitveni proces ostaja okvir za evropsko usmeritev za države zahodnega Balkana vse do njihovega pristopa.
      Glavne prednostne naloge, določene za Hrvaško, se nanašajo na njeno zmožnost napredka pri pripravah na pristop in zlasti njeno zmožnost, da izpolni merila, določena na Evropskem svetu v Kopenhagnu leta 1993, ter pogoje, določene za stabilizacijsko-pridružitveni proces, predvsem pogoje, ki jih je Svet določil v svojih sklepih dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, z vsebino končne izjave zagrebškega srečanja na vrhu z dne 24. novembra 2000 in v Solunski agendi, ter zahteve pogajalskega okvira, sprejetega na Svetu 3. oktobra 2005.
      3.   PREDNOSTNE NALOGE
      Prednostne naloge, navedene v partnerstvu za pristop, so bile izbrane glede na to, da je realistično pričakovati, da jih lahko Hrvaška izpolni ali glede njih bistveno napreduje v nekaj naslednjih letih. Razlikujemo med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, do bodo izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo tako zakonodajo kot tudi njeno izvajanje. Ob upoštevanju znatnih stroškov, potrebnih za izvajanje in uveljavljanje pravnega reda, ter zapletenost zahtev EU na nekaterih področjih, partnerstvo še ne zajema vseh pomembnih nalog. Nadaljnja partnerstva bodo vključevala nadaljnje prednostne naloge v skladu z napredkom, ki ga bo dosegla država.
      Med kratkoročnimi prednostnimi nalogami so bile opredeljene ključne prednostne naloge, ki so navedene v oddelku 3.1. Te ključne prednostne naloge niso razvrščene po pomembnosti.
      3.1   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Ključne prednostne naloge

                  —

                  Izvajati strategijo in akcijski načrt za reformo pravosodja po posvetu z zainteresiranimi organi, vključno s sprejetjem potrebne nove zakonodaje.

                  —

                  Sprejeti in začeti izvajati nacionalne strategije za preprečevanje in boj proti korupciji, določiti zahtevano usklajevanje med pristojnimi vladnimi službami in organi, ki sodelujejo pri izvajanju, pri čemer je treba urad za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala popolnoma usposobiti za delo.

                  —

                  Pospešiti izvajanje ustavnega zakona glede narodnih manjšin. Zlasti je nujno potrebno sprejeti ukrepe, da se zagotovi sorazmerna zastopanost manjšin v lokalnih in regionalnih samoupravnih enotah, državni upravi in pravosodnih organih ter organih javne uprave.

                  —

                  Dokončati postopek vračanja beguncev, vključno z vračanjem posestva, prenavljanjem in nastanitvijo tistih, ki so imeli v preteklosti stanovanjske/najemniške pravice, in nadalje okrepiti regionalno sodelovanje, da se pospeši postopek vračanja beguncev in vključevanja v lokalno skupnost, zlasti z zagotavljanjem izvajanja Sarajevske izjave.

                  —

                  Prizadevati si za spravo med državljani na tem območju.

                  —

                  Še naprej polno sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo.

                  —

                  Prizadevati si za dokončno rešitev še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti mejnih vprašanj s Slovenijo, Srbijo in Črno goro ter Bosno in Hercegovino.

                  —

                  Zagotoviti ustrezno izvajanje vseh prevzetih obveznosti iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področjih, kot sta konkurenca, kjer je treba zlasti sprejeti in izvajati načrt za prestrukturiranje jeklarskega sektorja, in pridobitev nepremičnin. Zaključiti tekoča in prihodnja pogajanja glede trgovinskih zadev, povezanih s SPS (npr. protokol, ki uvaja tarifno kvoto za sladkor, protokol o širitvi in nadaljnje trgovinske koncesije o kmetijskih in ribiških proizvodih), in zagotoviti pravilno izvajanje njihovih rezultatov.

            Politična merila
      Demokracija in pravna država

                  —

                  Sprejeti ukrepe, da se sprejme dosledna in stalna volilna zakonodaja, ki ureja vprašanja kot so volilni seznami, glasovanje izven države ter pregledno financiranje volilnih kampanj.

            Javna uprava

                  —

                  Dosledno izvajati ukrepe za reformo javne uprave v zvezi z zaposlovanjem, napredovanjem in usposabljanjem ter izboljšati upravljanje človeških virov v vseh organih javne uprave, da se zagotovi odgovornost, učinkovitost, odprtost, preglednost, depolitizacija in visoka stopnja strokovnosti javnih služb.

                  —

                  Zagotoviti učinkovito nadaljnje spremljanje ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi s civilnim nadzorom vseh varnostnih služb.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Utreti pot zmanjševanju sodnih zaostankov.

                  —

                  Napredovati pri racionalizaciji organizacije sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

                  —

                  Vzpostaviti bolj odprt, pravičen in pregleden postopek zaposlovanja, ocenjevanja in napredovanja ter krepiti strokovnost v pravosodju z zagotavljanjem ustreznih državnih sredstev za kakovostno usposabljanje sodnikov, tožilcev in upravnih uslužbencev.

                  —

                  Sprejeti ukrepe za zagotovitev ustreznega ter celovitega izvrševanja sodnih odločb.

                  —

                  Omogočiti dostop do sodišča in pravne pomoči ter ustreznih proračunskih sredstev. Okrepiti usposabljanje o zakonodaji EU.

            Protikorupcijska politika

                  —

                  Še naprej razvijati kodeksa ravnanja/etike za uradnike in izvoljene predstavnike, kakor tudi akcijske načrte za preprečevanje korupcije v ustreznih organih kazenskega pregona (mejna policija, policija, carina, pravosodje).

                  —

                  Sprejeti ukrepe, da se zagotovi prilagojenost pravnega okvira za odpravo korupcije, njegovo enotno izvajanje in uveljavljanje ter večje prizadevanje za proaktivno preprečevanje, odkrivanje ter učinkovito preganjanje korupcije, zlasti korupcije na visoki ravni.

                  —

                  Sprejeti konkretne ukrepe za povečanje ozaveščenosti, da gre pri korupciji za težje kaznivo dejanje.

            Človekove pravice in zaščita manjšin

                  —

                  Spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in načeli, določenimi v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin Sveta Evrope, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic EU.

                  —

                  Zagotoviti, da se vsi primeri etnično motiviranih kriminalnih dejanj ustrezno preiskujejo, kršilci pa preganjajo.

                  —

                  Nadaljevati izvajanje strategije in akcijskega načrta za zaščito in vključevanje Romov in zagotoviti dostopnost do sredstev, ki so za to potrebna.

                  —

                  Razvijati in začeti z izvajanjem celovite protidiskriminacijske strategije.

                  —

                  Pregledati zakonodajo glede avdiovizualnih medijev v skladu s priporočili, ki jih je februarja 2004 pripravila skupna misija za izvedensko mnenje Sveta Evrope, Komisije in OVSE. Zlasti pregledati zakon o elektronskih medijih, da se vzpostavi pregleden, predvidljiv in učinkovit ureditveni okvir ter zagotovi politična neodvisnost Sveta za elektronske medije. Treba je zagotoviti, da hrvaška radio in televizija in njen programski svet delujeta neodvisno in ostaneta stabilna, zakon o hrvaškem radiu in televiziji pa se pregleda. Sprejeti nadaljnje ukrepe za učinkovito dekriminacijo obrekovanja.

            Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

                  —

                  Znatno izboljšati pregon vojnih hudodelstev, zlasti z zagotovitvijo konca etničnih predsodkov do Srbov in z uporabo enotnih standardov kazenske odgovornosti ne glede na nacionalno poreklo.

                  —

                  Kar zadeva vračanje beguncev, je treba nemudoma zaključiti postopek že vloženih zahtevkov za obnovo stanovanj; do leta 2005 obnoviti vsa stanovanja, za katera so bili zahtevki odobreni, do konca leta 2006 pa vsa druga stanovanja, katerih zahtevki bodo odobreni v prihodnosti. Nemudoma zaključiti postopek vračanja stanovanj.

                  —

                  Nujno začeti in zaključiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki so izgubili stanovanjske/najemniške pravice izven območij posebnega državnega interesa in pospešiti izvajanje programa nastanitve tistih beguncev, ki se vračajo na območje posebnega državnega interesa. Zagotoviti ustrezno promocijsko/informacijsko kampanjo.

                  —

                  Zaščititi ustrezno koordinacijo in sodelovanje med ustreznimi organi na državni in lokalni ravni glede vračanja beguncev.

                  —

                  Ustvariti socialne in gospodarske pogoje za izboljšanje okolja za ponovno vključevanje beguncev ter sprejeti povratnike v okolje s pomočjo razvojnih programov na prizadetih območjih. Ponovno vzpostaviti možnost za konvalidacijo zahtevkov in pregled vseh prijav, predloženih po preteku prejšnjega roka za oddajo.

                  —

                  V celoti izvajati sporazume s sosednjimi državami, predvsem glede trgovine, boja proti organiziranemu kriminalu, upravljanja meja in ponovnega sprejema, čezmejnega sodelovanja, pravosodnega in policijskega sodelovanja, vključno v zvezi z vojnimi zločini, in take sporazume skleniti, kjer je to še potrebno.

            Gospodarska merila

                  —

                  Preudarno izvajati k stabilnosti usmerjene makroekonomske politike, vključno z razvojem tržno usmerjenih denarnih instrumentov za krepitev učinkovitosti denarne politike.

                  —

                  Okrepiti davčno konsolidacijo na podlagi stalnih strukturnih ukrepov, zlasti na področju subvencij in socialnih izdatkov, ter rešiti vprašanje povračila tako imenovanih „dolgovanih pokojninskih prispevkov“ na način, ki ne ogroža davčne konsolidacije. Začeti izvajati nadaljnje ukrepe za celovito reformo zdravstvenega sektorja z namenom izboljšanja finančnega položaja.

                  —

                  Nadaljevati strukturne reforme javnih financ, zlasti na področju upravljanja izdatkov. Zagotoviti pregledno in učinkovito upravljanje dolgov.

                  —

                  Pospešiti privatizacijo družb iz privatizacijskega sklada. Pospešiti prestrukturiranje in privatizacijo ali likvidacijo velikih podjetij v državni lasti, zlasti v kmetijstvu ter jeklarski in ladjedelniški industriji. Izvesti nadaljnje ukrepe pri prestrukturiranju in/ali privatizaciji javnih podjetij (telekomunikacije, energetika, nafta itd.). Izboljšati preglednost postopka privatizacije.

                  —

                  Dodatno izboljšati poslovno okolje s poenostavitvijo pravil za vstop in izstop s trga. Zlasti pospešiti postopke registracije in izboljšati izvajanje pravil glede stečajev ter pogoje za razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb, vključno z izboljšanjem upravne učinkovitosti.

                  —

                  Z vzpostavitvijo modernega in učinkovitega katastra in zemljiške knjige pospešiti zemljiško reformo, zlasti vpis v zemljiško knjigo in privatizacijo kmetijskih zemljišč, da se odpravijo trenutne ovire za razvoj trga z zemljišči in stanovanjskega trga.

                  —

                  Razviti makroekonomsko statistiko.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva
      Prosti pretok blaga

                  —

                  Dokončati prestrukturiranje obstoječega zakonodajnega in institucionalnega okvira, da se zagotovi ločitev regulativnih, akreditacijskih, standardizacijskih funkcij ter funkcije certificiranja izdelkov in vzpostaviti strukture za nadzor trga, ko bodo skladne s pravnim redom EU. Pospešiti sprejetje evropskih standardov. Nadaljevati prizadevanja za prenos direktiv po starem in novem pristopu.

                  —

                  Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo neskladnosti s členi 28, 29 in 30 Pogodbe ES, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

            Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Začeti prilagajanje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z razvojem potrebne upravne usposobljenosti.

                  —

                  Začeti pregled zakonodaje države, da se določijo omejitve pri svobodi ustanavljanja in svobodi opravljanja storitev, načrtovati njihovo odstranitev in preprečiti nastajanje novih ovir.

                  —

                  Okrepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju poštnih storitev in zagotoviti njegovo neodvisnost.

            Prosti pretok kapitala

                  —

                  Izboljšati zakonodajo o pranju denarja in začeti zagotavljati učinkovito izvajanje. Okrepiti upravno usposobljenost enote finančnega nadzora in izboljšati njeno sodelovanje z drugimi institucijami, ki sodelujejo v boju proti pranju denarja.

                  —

                  Poenostaviti postopke za odobritev nakupov nepremičnin državljanov EU na nediskriminatorni osnovi in znatno zmanjšati velike zaostanke pri prijavah.

            Javna naročila

                  —

                  Dokončati prilagajanje hrvaške zakonodaje o javnih naročilih ter izvedbenih predpisih, vključno na področju javnih naročil, koncesij ter revizijskih postopkov.

                  —

                  Okrepiti upravno usposobljenost urada za javna naročila za izvajanje nalog, določenih v okviru zakona o javnih naročilih.

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Izboljšati uveljavljanje pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine, predvsem s krepitvijo upravne usposobljenosti, vključno z organi kazenskega pregona ter pravosodjem.

            Konkurenčnost

                  —

                  Zagotoviti nadaljnje prilagajanje primarne in sekundarne zakonodaje, da se omogoči učinkovit protimonopolni nadzor ter nadzor državne pomoči z zavezujočimi odločitvami, ki se uporabljajo za vse gospodarske sektorje in, kar zadeva državno pomoč, za oba programa pomoči in individualne ukrepe pomoči.

                  —

                  Okrepiti upravno usposobljenost in neodvisnost agencije za konkurenco, tako na področju državne pomoči kot preprečevanja monopolov. Zagotoviti razvoj in usposabljanje pravosodja glede vprašanj v zvezi s konkurenco.

                  —

                  Izboljšati evidenco izvrševanja na protimonopolnem področju in se zlasti bolje osredotočiti na preprečevanje resnejšega izkrivljanja konkurence in uvedbo odvračilnega sistema plačevanja kazni. Izboljšati evidenco izvrševanja državne pomoči, zlasti z zagotavljanjem spoštovanja obveznosti sporočanja in proaktivnim ocenjevanjem vseh ukrepov pomoči.

                  —

                  Zagotoviti prilagoditev obstoječih programov pomoči in celotne davčne zakonodaje pravnemu redu EU na področju državne pomoči.

                  —

                  V skladu z zahtevami EU sprejeti in začeti izvajati učinkovite programe prestrukturiranja v jeklarskem in ladjedelniškem sektorju, da se med drugim zagotovi, da je vsa pomoč skladna s pravnim redom.

                  —

                  Zagotoviti preglednost državne pomoči z vzpostavitvijo celovitega inventarja in s poročanjem o vseh veljavnih ukrepih pomoči na vseh upravnih ravneh in povečati ozaveščenost o načelih konkurence.

            Finančne storitve

                  —

                  Okrepiti ureditveni in upravni okvir za nadzor finančnih služb in se zlasti pripraviti na prehod k načrtovanemu integriranemu nadzornemu organu za nebančne finančne storitve.

                  —

                  Pripraviti uvedbo novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Nadalje krepiti usposobljenost nacionalnega regulativnega organa na področju telekomunikacij in zagotoviti njegovo neodvisnost.

            Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Zagotoviti za delo polno usposobljeno agencijo SAPARD/IPARD.

                  —

                  Pospešiti delo, da se vzpostavi ustrezen identifikacijski sistem zemljiških parcel in sistem označevanja in registracije goveda.

                  —

                  Okrepiti zbiranje in obdelavo kmetijske statistike v skladu s standardi in metodologijo EU.

                  —

                  Razviti strategijo za razvoj podeželja in politične instrumente za oblikovanje, izvajanje, upravljanje, spremljanje, nadzor in ovrednotenje programov razvoja podeželja.

            Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, posodobiti ureditev inšpekcij, posodobiti agroživilske obrate tako, da so izpolnjene higienske zahteve EU.

                  —

                  Razviti celovito strategijo na področju varnosti živil ter veterinarske in fitosanitarne politike. Okrepiti potrebne upravne strukture in izboljšati koordinacijo med njimi, da se zagotovi celovit pristop za izboljšanje varnosti živil v celotni prehranski verigi.

            Ribištvo

                  —

                  Okrepiti upravne in zlasti inšpekcijske strukture za ribiško politiko.

                  —

                  Začeti vzpostavljanje računalniško vodene evidence ribiških plovil.

                  —

                  Nadaljevati izvajanje tristranskega sporazuma, doseženega junija 2004, glede zaščitene ekološke in ribiške cone, ki jo je Hrvaška razglasila enostransko.

            Prometna politika

                  —

                  Nadaljevati izvajaje standardov EU na področju socialne in tehnične zakonodaje v cestnem prometu ter varnostnih standardov v pomorskem prometu.

                  —

                  Okrepiti upravno usposobljenost v železniškem sektorju.

                  —

                  Zagotoviti vzpostavitev neodvisnega organa za preiskavo nesreč in okrepiti nacionalne regulativne organe v letalskem sektorju.

                  —

                  Skleniti Sporazum o skupnem evropskem zračnem prostoru (ECAA) s Protokolom o prehodnih ukrepih za izvajanje zakonodaje EU na področju letalstva.

            Energija

                  —

                  Še naprej izvajati pravni red EU glede plina in elektrike.

                  —

                  Zagotoviti usposobljenost in neodvisno delovanje nacionalnega regulativnega organa.

                  —

                  Začeti izvajati obveznosti, prevzete v okviru Pogodbe o Energetski skupnosti.

                  —

                  Krepiti upravno usposobljenost in izboljšati usklajenost s pravnim redom na področju energetske učinkovitosti, obnovljivih energetskih virov in na jedrskem področju, ter zagotoviti visoko raven jedrske varnosti in varstva pred sevanjem.

            Obdavčevanje

                  —

                  Pospešiti prilagajanje davčne zakonodaje pravnemu redu EU in zagotoviti njeno učinkovito izvajanje, s posebnim poudarkom na vključevanju prostih con pri teritorialni uporabi režima DDV in pri odpravljanju obstoječih ničelnih stopenj DDV.

                  —

                  Začeti prilagajanje pravnemu redu EU na področju neposrednega obdavčenja, vključno z določbami o izmenjavi informacij z državami članicami, da se olajša izvrševanje ukrepov proti izogibanju in utaji davkov.

                  —

                  Izpolniti načela kodeksa ravnanja pri obdavčitvi podjetij in zagotoviti, da so novi davčni ukrepi v skladu s temi načeli.

                  —

                  Bistveno okrepiti usposobljenost carinske in davčne uprave, zlasti glede zbiranja in nadzora. Nadaljevati prizadevanja za delovanje trošarinskih služb z ustreznim osebjem. Poenostaviti postopke za učinkovito preganjanje davčnih utaj.

                  —

                  Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

            Statistika

                  —

                  Okrepiti upravno usposobljenost hrvaškega urada za statistiko, reformirati njegove regionalne urade in izboljšati usklajevanje z drugimi institucijami, ki pripravljajo uradno statistiko.

                  —

                  Razvijati poslovne in socialne statistike.

            Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje pravnemu redu EU na področju delovnega prava, varovanja zdravja, enakosti med spoloma in protidiskriminacije.

                  —

                  Krepiti upravne strukture in strukture za izvajanje zakonodaje na tem področju ter izboljšati medresorsko koordinacijo.

            Podjetniška in industrijska politika

                  —

                  Nadalje poenostaviti in pospešiti postopke za registracijo družb. Uvesti elektronski dostop do izbranih vladnih storitev za mala in srednja podjetja. Še naprej razvijati presojo vpliva predpisov.

                  —

                  Še naprej izvajati Evropsko listino za mala podjetja.

            Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

                  —

                  Razviti celovito in skladno strategijo na področju regionalnega razvoja.

                  —

                  Izbrati in razviti usposobljenost ključnih organov za upravljanje ter organov za izvajanje strukturnih instrumentov.

            Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Okrepiti upravljanje mej, zlasti s krepitvijo nadzora morskih meja. Izvajati celovito strategijo upravljanja mej (vključno s ponovnim sprejemom). Povečati naložbe v tehnično opremo in infrastrukturo. Zaposliti dodatno osebje in zagotoviti ustrezno infrastrukturo za usposabljanje.

                  —

                  Izboljšati opremo za odkrivanje ponarejenih in predrugačenih dokumentov ter zagotoviti usposabljanje osebja v diplomatskih predstavništvih in konzularnih uradih.

                  —

                  Nadalje prilagajati zakonodajo o azilu pravnemu redu EU. Ustanoviti stalen državni sprejemni center za prosilce za azil.

                  —

                  Izboljšati usklajevanje med organi kazenskega pregona ter pravosodjem, zlasti v zvezi z gospodarskim kriminalom, organiziranim kriminalom, goljufijami, pranjem denarja in korupcijo. Okrepiti boj proti prometu z drogami in preprečevanje ter zmanjševanje povpraševanja po prepovedanih drogah. Zagotoviti učinkovite ukrepe za boj proti trgovini z ljudmi in nadnacionalnemu tihotapljenju oseb, zlasti s potrebno pozornostjo, posvečeno preprečevanju, varstvu ter ponovnemu vključevanju žrtev v družbo. Organom kazenskega pregona zagotoviti potrebno posebno usposabljanje.

                  —

                  Okrepiti mednarodno sodelovanje glede terorizma in v celoti izvajati ustrezne mednarodne konvencije. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami v državi in z drugimi državami. Okrepiti preprečevanje financiranja in priprave terorističnih dejanj.

            Okolje

                  —

                  Še naprej razvijati horizontalno zakonodajo, vključno s presojo vplivov na okolje in sodelovanjem javnosti.

                  —

                  Jasno opredeliti pristojnosti in okrepiti upravno in izvedbeno usposobljenost na državni in regionalni ravni, da se zagotovi načrtovanje, vključno s pripravami finančnih strategij.

                  —

                  Še naprej krepiti usposobljenost nacionalnih in regionalnih inšpekcijskih služb in jim omogočiti učinkovito uveljavljanje okoljske zakonodaje.

                  —

                  Nujno je treba sprejeti nacionalni načrt za ravnanje z odpadki in ga začeti izvajati.

            Carinska unija

                  —

                  Še naprej krepiti upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb, zlasti za nadzor preferencialnih pravil o poreklu blaga, ter pospešiti prilagajanje pravnemu redu EU. Poskrbeti, da bo carinsko izobraževalno središče popolnoma usposobljeno za delo.

                  —

                  Še naprej razvijati potrebne sisteme informacijske tehnologije, da se omogoči izmenjava elektronskih podatkov z EU in njenimi državami članicami.

                  —

                  Sprejeti in izvajati kodeks etike za carinske službe.

            Zunanji odnosi

                  —

                  Nadaljevati politiko liberalizacije trgovine, in sicer z izvajanjem stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, obveznosti STO in dvostranskih sporazumov o prosti trgovini. Prizadevati si za prihodnji regionalni sporazum o prosti trgovini v jugovzhodni Evropi.

                  —

                  Zagotoviti, da so ukrepi trgovinske zaščite skladni z obveznostmi SPS in STO.

                  —

                  Zaključiti pogajanja in v celoti izvajati protokol, ki v SPS uvaja tarifno kvoto za sladkor, da se hrvaški sektor sladkorja pripravi na prilagoditve, potrebne za delovanje v realnem in gospodarsko trajnem okolju. Izidi pogajanj o protokolu ne vplivajo na izid pristopnih pogajanj.

            Finančni nadzor

                  —

                  Sprejeti skladen ureditveni okvir za notranji nadzor javnih financ na podlagi strateške listine.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za vzpostavitev in krepitev notranjega nadzora javnih financ z zagotovitvijo ustreznega osebja, usposabljanja in opreme.

                  —

                  Uvesti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavanje, nadaljnje spremljanje in obveščanje Komisije o nepravilnostih in sumu goljufije, ki zadevajo finančne interese Skupnosti, in vzpostaviti upravne strukture, potrebne za učinkovito in enakovredno zaščito teh interesov in za sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam.

            3.2   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Politična merila
      Demokracija in pravna država
      Javna uprava

                  —

                  Nadaljevati postopek ustanavljanja institucij, ki so neposredno povezane s pravnim redom EU, in uvesti reforme za splošno izboljšanje učinkovitosti javne uprave.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Še naprej izvajati reforme pravosodja, vključno z usposabljanjem, in sprejeti ukrepe za zmanjšanje sodnih zaostankov.

                  —

                  Še naprej racionalizirati organizacijo sodišč, vključno z razvojem sodobnih sistemov informacijske tehnologije.

                  —

                  Zagotoviti redno in učinkovito izvrševanje sodnih odločb.

            Protikorupcijska politika

                  —

                  Spodbujati nadaljnji napredek v boju proti korupciji in izvajati ustrezno zakonodajo. Vzpostaviti zlasti posebne oddelke za boj proti korupciji v okviru ustreznih služb in v ta namen zagotoviti primerno usposabljanje in sredstva.

                  —

                  Zagotoviti, da bodo z ustrezno zakonodajo in upravnimi ukrepi izpolnjeni standardi, določeni v okviru mednarodnih instrumentov.

            Človekove pravice in zaščita manjšin

                  —

                  Zagotoviti polno izvajanje ustavnega zakona o narodnih manjšinah, zlasti glede sorazmerne zastopanosti manjšin.

                  —

                  Še naprej izvajati celovito protidiskriminacijsko strategijo.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za izboljšanje položaja Romov z izvajanjem ustreznih strategij, vključno s potrebno finančno podporo na nacionalni in lokalni ravni, protidiskriminatornimi ukrepi, usmerjenimi v ustvarjanje novih delovnih mest, v povečevanje dostopa do izobrazbe in v izboljšanje bivalnih pogojev.

                  —

                  Nadalje izboljšati socialne in gospodarske pogoje, da bi se izboljšale razmere pri ponovnem vključevanju povratnikov in bi jih skupnost bolje sprejela.

            Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti

                  —

                  Zagotoviti nemoteno izvajanje končnih sporazumov glede trenutno še nerešenih dvostranskih vprašanj, zlasti gleda vprašanja meje.

                  —

                  Nadaljevati izvajanje obstoječih dvostranskih sporazumov.

            Gospodarska merila

                  —

                  Izvajati trajnosten srednjeročni finančni okvir z nadaljevanjem zmanjševanja celotne javne porabe, javnofinančnega primanjkljaja in dolga, izraženega kot BDP. Prednostno razvrstiti javno porabo, da bodo na razpolago sredstva za prilagajanje pravnemu redu EU. Izvajati celovito reformo zdravstvenega sektorja in pokojninskih sistemov. Nadalje zmanjševati subvencije za nerentabilna podjetja.

                  —

                  Zaključiti prodajo manjšinskih in večinskih deležev države v družbah iz privatizacijskega sklada.

                  —

                  Dodatno izboljšati pogoje za ustanavljanje in razvoj zasebnih podjetij in tujih neposrednih naložb.

                  —

                  Znatno napredovati pri krepitvi finančne discipline v velikih podjetjih, zlasti v jeklarskem, ladjedelniškem in železniškem sektorju.

                  —

                  Dokončati zemljiško reformo s posebnim poudarkom na vpisu v zemljiško knjigo in privatizaciji kmetijskih zemljišč.

                  —

                  Nadaljevati z reformo trga dela in izobraževanja z namenom povečanja udeležbe delovne sile in stopnje zaposlenosti.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva
      Prosti pretok blaga

                  —

                  Znatno napredovati pri prenosu direktiv po starem pristopu (npr. na področju farmacevtskih in kemičnih izdelkov) in novem pristopu pri izpolnjevanju zahtev za članstvo v evropskih standardizacijskih organih CEN, CENELEC in ETSI.

            Prosto gibanje delavcev

                  —

                  Odpraviti vse diskriminatorne ukrepe glede delavcev migrantov EU in državljanov EU.

                  —

                  Okrepiti upravne strukture za usklajevanje shem socialne varnosti.

            Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Odpraviti preostale ovire za vzpostavitev in zagotavljanje čezmejnih storitev, s katerimi se soočajo fizične ali pravne osebe iz EU.

                  —

                  Znatno napredovati pri prilagajanju zakonodaje na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij pravnemu redu EU, vključno z določitvami glede usposabljanja, in nadalje razvijati zahtevane upravne strukture.

            Prosti pretok kapitala

                  —

                  Znatno napredovati pri odpravljanju preostalih omejitev glede kapitalskih transakcij, zlasti glede pridobitev nepremičnin v skladu z obveznostmi iz SPS.

                  —

                  Dokončati vzpostavitev učinkovitega režima za boj proti pranju denarja, zlasti z zagotovitvijo, da so agencije polno usposobljene za delovanje, imajo na voljo ustrezna sredstva in so dobro usklajene z domačimi in mednarodnimi agencijami.

            Javna naročila

                  —

                  Izvajati postopek javnega naročanja z vsemi ustreznimi upravnimi strukturami in izvedbenimi orodji in znatno napredovati pri zagotavljanju popolne prilagoditve pravnemu redu EU, zagotoviti, da naročniki na vseh ravneh učinkovito izvajajo pravila javnega naročanja. Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja.

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Dokončati prilagajanje na področju intelektualne in industrijske lastnine ter krepiti boj proti piratstvu in ponarejanju.

                  —

                  Nadalje krepiti uveljavljanje pravic intelektualne in industrijske lastnine in zmanjšati ravni piratstva in ponarejanja.

            Konkurenčnost

                  —

                  Nadalje krepiti izvajanje protimonopolnega nadzora ter nadzora državne pomoči in vzpostaviti verodostojno evidenco izvrševanja. Znatno izboljšati preglednost na področju državne pomoči.

                  —

                  Razviti usposabljanje o zakonodaji in politiki s področja konkurence in politike na vseh ravneh uprave in pravosodja.

            Finančne storitve

                  —

                  Dokončati prilagajanje z smotrnimi zahtevami EU in še naprej krepiti nadzorne prakse.

                  —

                  Dokončati izvajanje novega okvira kapitalskih zahtev za kreditne institucije in investicijska podjetja.

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Sprejeti potrebno primarno in sekundarno zakonodajo za dokončanje ureditvenega okvira in uvedbo konkurence na vseh področjih.

            Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Okrepiti upravne strukture in usposobljenost, potrebno za izvajanje tržne politike in politike razvoja podeželja.

                  —

                  Vzpostaviti register vinogradov v skladu s standardi EU.

                  —

                  Nadaljevati priprave za ustanovitev učinkovitih in finančno trdnih organov za izplačila za upravljanje in nadzor kmetijskih skladov v skladu z zahtevami EU in mednarodnimi revizijskimi standardi.

            Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Znatno izboljšati prilagajanje zakonodaje o živilih in okrepiti potrebne strukture izvajanja.

                  —

                  Znatno napredovati pri prilagajanju v veterinarskem in fitosanitarnem sektorju, vključno s sistemom za označevanje živali, obdelavo živalskih odpadkov, posodobitvijo agroživilskih obratov, programi za nadzor bolezni živali, varstvom rastlin in kakovostjo semen ter razmnoževalnim materialom rastlin. Bistveno posodobiti inšpekcijske strukture.

            Ribištvo

                  —

                  Znatno izboljšati upravne strukture in opremo za zagotovitev učinkovitega izvajanja skupne ribiške politike, vključno z upravljanjem virov, inšpekcijo in nadzorom ribolovnih dejavnosti, tržno politiko, strukturnimi programi in načrtovanjem upravljanja zmogljivosti ribiškega ladjevja v skladu z razpoložljivimi viri rib.

                  —

                  Dokončati vzpostavitev računalniško vodene evidence ribiških plovil in satelitskega sistema za spremljanje plovil.

            Prometna politika

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za dokončanje prilagajanja zakonodaje o cestnem prometu pravnemu redu EU.

                  —

                  Sprejeti in izvajati zakonodajo o železniškem prevozu, zlasti določbe o medsebojni povezljivosti in neodvisnem dodeljevanju zmogljivosti.

                  —

                  Prizadevati si za prilaganje pravnemu redu EU na področju notranjega prometa na celinskih plovnih poteh, zlasti glede varnosti plovbe in rečnih informacijskih storitev.

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje na področju pomorskega prometa in zagotoviti ustrezen nadzor države zastave.

                  —

                  Doseči popolno prilagoditev pravnemu redu EU na področju letalstva.

                  —

                  Nadaljevati izvajanje Memoranduma o soglasju glede razvoja temeljnega regionalnega prometnega omrežja v jugovzhodni Evropi.

            Energija

                  —

                  Nadalje krepiti upravno usposobljenost in pravnemu redu EU prilagoditi zakonodajo na področju energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih energetskih virov, mednarodnega energetskega trga (elektrika in plin) in jedrske energije.

                  —

                  Zagotoviti zaloge nafte in ustrezno varnost oskrbe.

                  —

                  Ustrezno obravnavati vprašanje ravnanja z radioaktivnimi odpadki.

            Obdavčevanje

                  —

                  Znatno pospešiti prilagajanje zakonodaje v zvezi z DDV-jem, trošarinami, neposrednimi davki, vključno s kodeksom ravnanja pri obdavčitvi podjetij.

                  —

                  Še naprej krepiti davčno upravo – vključno s sektorjem informacijske tehnologije – in zagotoviti njeno ustrezno delovanje, da se dosežejo standardi EU in medsebojna povezanost sistemov informacijske tehnologije. Razviti in izvajati kodeks etike.

            Gospodarska in denarna politika

                  —

                  Izboljšati denarno politiko, da se razširi uporaba in učinkovitost tržno usmerjenih finančnih instrumentov.

            Statistika

                  —

                  Še naprej razvijati makroekonomske, poslovne in socialne statistike.

            Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Dodatno prilagoditi s tem povezane upravne in izvršne strukture pravnemu redu EU in jih okrepiti, vključno z inšpektorati za delo.

                  —

                  Podpreti prizadevanja socialnih partnerjev za povečanje usposobljenosti, predvsem z avtonomnim dvostranskim socialnim dialogom.

                  —

                  Razviti in izvajati celovito strategijo zaposlovanja, vključno z vsemi pomembnimi akterji, z namenom sodelovanja v Evropski strategiji zaposlovanja. Zagotoviti ustrezno analizo, zmogljivost izvajanja in ocenjevanja.

                  —

                  Razviti in izvajati nacionalno strategijo o socialni vključenosti, vključno z zbiranjem podatkov, v skladu s prakso EU, s ciljem nadaljnjega sodelovanja pri Evropski strategiji o socialni vključenosti.

                  —

                  Opredeliti potrebe za razvoj človeških virov z namenom priprave za Evropski socialni sklad.

            Podjetniška in industrijska politika

                  —

                  Posodobiti ter ustvariti preglednejši pristop k politiki glede finančnih instrumentov za MSP, ki mora vladi omogočati, da preide z neposrednih posojil na ugodnejše programe podpore.

            Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

                  —

                  Zagotoviti jasno razdelitev pristojnosti in okrepiti usklajevanje, tako na medresorski ravni kot tudi med državnimi in regionalnimi organi.

                  —

                  Še naprej razvijati usposobljenost organov, imenovanih za upravljanje, ter plačilnih organov, vključno z lokalno upravo.

                  —

                  Izboljšati oblikovanje in izvajanje načrtov regionalnega razvoja.

                  —

                  Vzpostaviti ustrezen sistem nadzora in ocenjevanja ter okrepiti postopke za finančno upravljanje in nadzor.

                  —

                  Uvesti ustrezno regionalno statistiko.

            Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Zakonodajo države uskladiti s pravili EU in najboljšimi praksami ter dodatno okrepiti nadzor meje. Razviti nacionalne zbirke podatkov in registrov ter zagotoviti koordinacijo ustreznih služb.

                  —

                  Razviti nacionalno zbirko podatkov za preverjanje osebnih podatkov prosilcev za azil, vključno s prstnimi odtisi, z namenom priprave na sodelovanje v EURODAC.

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za vključevanje beguncev.

                  —

                  Dodatno izboljšati policijsko opremo in infrastrukturo, vključno z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za preiskave. Okrepiti sodelovanje med policijo in drugimi organi kazenskega pregona. Okrepiti boj proti prometu z drogami, organiziranemu kriminalu, gospodarskemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem denarja), goljufijam in korupciji. Izboljšati prilagajanje s tem povezane zakonodaje države pravnemu redu EU na tem področju.

                  —

                  Pripraviti se na prijave za različne pravne instrumente na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih in civilnih zadevah z zagotavljanjem ustreznega usposabljanja za neposredno komuniciranje med sodišči ter druge s tem povezane zadeve.

            Znanost in raziskave

                  —

                  Začeti načrtovanje in uporabo celostne politike na področju raziskav.

            Izobraževanje in kultura

                  —

                  Pospešiti prizadevanja za oblikovanje modernega sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotoviti izvajanje bolonjskih meril v visokem šolstvu.

            Okolje

                  —

                  Zagotoviti vključevanje zahtev varstva okolja v opredelitev in izvajanje drugih sektorskih politik. Razviti strategijo naložb v okolje na podlagi ocene stroškov prilagajanja. Nadaljevati izvajanje horizontalne zakonodaje.

                  —

                  Nadaljevati delo prenosa pravnega reda EU s posebnim poudarkom na ravnanju z odpadki, kakovosti vode, kakovosti zraka, zaščiti narave in celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja okolja. Povečati naložbe v okoljsko infrastrukturo s posebnim poudarkom na zbiranju odpadne vode in njene obdelave, oskrbi s pitno vodo in ravnanju z odpadki.

                  —

                  Ratificirati Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja.

            Varstvo potrošnikov in varovanje zdravja

                  —

                  Dokončati prilagoditev pravnemu redu EU glede ukrepov, povezanih z varnostjo, in okrepiti upravno usposobljenost, potrebno za učinkovito nadzorovanje trga.

                  —

                  Še naprej prilagajati zakonodajo o ukrepih, ki niso povezani z varnostjo, pravnemu redu EU.

            Carinska unija

                  —

                  Okrepiti in utrditi upravno in izvedbeno usposobljenost carinskih služb. Razširiti usposabljanje vsega osebja in povečati uporabo informacijske tehnologije, združljive s tehnologijo EU, in nadaljevati priprave za zagotovitev medsebojne povezanosti s sistemi EU. Okrepiti preverjanje in ocenjevanje tveganja ter selektivnost.

                  —

                  Znatno napredovati pri prilagajanju pravnemu redu EU, zlasti na področju prostih con, tranzita, tarifnih kvot in nadzora uvoza in izvoza blaga.

            Finančni nadzor

                  —

                  Razviti sposobnost in prilagojenost sistema za notranji nadzor javnih financ, vključno z decentralizirano upravno odgovornostjo in neodvisno notranjo revizijo kakor tudi s centralno koordinacijo in usklajevanjem.

                  —

                  Reformirati in okrepiti zunanjo revizijo v skladu z najboljšimi mednarodnimi praksami in praksami EU.

            4.   NAČRTOVANJE

                  —

                  Pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana bo zagotovljena v okviru obstoječih finančnih instrumentov, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (Uredba CARD) (1) ter predpristopnih instrumentov Phare (2), SAPARD (3) in ISPA (4). Zato ta sklep nima finančnih posledic. Hrvaška ima lahko dostop do sredstev iz večdržavnih ter horizontalnih programov.

            5.   POGOJENOST POMOČI

                  —

                  Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril, kakor tudi napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop. Nespoštovanje omenjenih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 sprejme ustrezne ukrepe. Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje zahtev, ki jih je opredelil Svet v sklepih z dne 29. aprila 1997 in 21. ter 22. junija 1999, zlasti se mora prejemnik zavezati, da bo izvajal demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.

                  —

                  Nadaljnji pogoj za pomoč Skupnosti za financiranje projektov v okviru treh predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in SAPARD je spoštovanje zavez Hrvaške v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, nadaljnji ukrepi za izpolnjevanje kopenhagenskih meril in zlasti napredek pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop.

                  —

                  Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta, da na podlagi člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam kandidatkam v okviru predpristopne strategije in zlasti o vzpostavitvi partnerstev za pristop (5) ukine finančno pomoč.

            6.   SPREMLJANJE

                  —

                  Izvajanje partnerstva za pristop se prouči v okviru mehanizmov, vzpostavljenih v okviru stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, predvsem letnih poročil, ki jih predloži Komisija.

         (1)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

         (2)  Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2257/2004 (UL L 389, 30.12.2004, str. 1).

         (3)  Uredba Sveta (ES) št. 1268/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

         (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1267/99 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005.

         (5)  UL L 85, 20.3.1998, str. 1.


title: 2013/551/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/139

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
   (2013/551/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165, 166 in 167 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2013),

               1.

               podeli razrešnico visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko glede izvrševanja proračuna Evropske službe za zunanje delovanje za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 68, 15.3.2011.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

      (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

      (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0235/2012) (2),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori institucij (3),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 164, 165, 166 in 167 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0099/2013),

                  A.

                  ker je bila s členom 27(3) Pogodbe o Evropski uniji ustanovljena Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD), ki je začela delovati 1. januarja 2011;

                  B.

                  ker uvodna izjava 1 Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (7) slednjo opredeljuje kot „delovno samostojno telo Unije pod vodstvom visokega predstavnika [Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko]“ (v nadaljevanju: visoki predstavnik);

                  C.

                  ker ima Komisija s pravnega vidika prednost pri upravljanju odhodkov iz poslovanja; ker je bila vzpostavljena delitev pristojnosti med ESZD in službo za instrumente zunanje politike, ki deluje pod okriljem Komisije;

                  D.

                  ker je ESZD odgovorna za finančno upravljanje upravnih odhodkov svojega sedeža in delegacij Unije;

                  E.

                  ker je bil proračun ESZD za leto 2011 sestavljen iz sorazmernih proračunskih prerazporeditev Komisije in generalnega sekretariata Sveta;

                  1.

                  poudarja, da je Računsko sodišče na podlagi svojega revizijskega dela menilo, da v plačilih za upravne in druge odhodke institucij in organov kot celoti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2011, ni bilo pomembnih napak;

                  2.

                  ugotavlja, da je bilo leto 2011 za ESZD sicer prvo proračunsko leto, a je vseeno v celoti odgovorna zanj in mora zagotoviti dosledno spoštovanje zakonodaje; poziva ESZD, naj preuči, kaj lahko ugotovi na osnovi prvega leta delovanja;

                  3.

                  poudarja, da je Računsko sodišče v letno poročilo 2011 vključilo ugotovitve glede ESZD v zvezi z izplačevanjem socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem, sklepanjem pogodb z začasnimi uslužbenci, upravljanjem pogodbe za zagotavljanje varnostnih storitev in postopki javnega naročanja; poziva ESZD, naj sprejme potrebne ukrepe, da se bo odzvala na te ugotovitve;

                  4.

                  je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ugotovilo, da je neupoštevanje predpisov povzročilo omejeno število nepravilnih izplačil uslužbencem, pravno negotovost za začasne uslužbence in ESZD, nespoštovanje finančne uredbe in nepovrnjen DDV ter kršitev pravil o javnem naročanju, ki jih morajo upoštevati vse institucije Unije; opozarja, da je ESZD v celoti odgovorna za svoje delovanje, in je seznanjen z njeno izjavo, da je sprejela potrebne ukrepe, da se nespoštovanje predpisov v prihodnje ne bi ponovilo; zahteva, da ESZD v okviru postopka podelitve razrešnice za leto 2012 obvesti Parlament o rezultatih;

                  5.

                  je seznanjen z odgovori na ugotovitve Računskega sodišča in se strinja s priporočili, da je treba sprejeti ukrepe, da bodo uslužbenci v ustreznih razmikih predložili dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere; ugotavlja, da namerava ESZD skupaj z uradom za vodenje in plačevanje posameznih pravic uveljaviti sistem za pravočasno spremljanje teh dokumentov; meni, da bi morala ESZD prav tako izboljšati pripravo, usklajevanje in izvajanje postopkov javnega naročanja z ustreznimi pregledi in boljšim usmerjanjem;

                  6.

                  obžaluje, da glede na ugotovitve Računskega sodišča v letu 2012 še vedno obstaja tveganje nepravilnih ali neupravičenih izplačil, če bi se spremenile razmere uslužbencev, čeprav je ESZD uvedla mehanizem letnega posodabljanja; poziva ESZD, naj poročilu o dejavnostih za leto 2012 priloži podatke o izvajanju novega mehanizma;

                  7.

                  ugotavlja, da je ob koncu leta 2011 končni proračun za sedež ESZD znašal 188 000 000 EUR s stopnjo izvrševanja 91 %, za delegacije pa 276 100 000 EUR, pri čemer je bila stopnja izvrševanja proračuna nižja, tj. približno 89 %; je seznanjen, da je morala proračun za delegacije dopolniti Komisija v višini 252 400 000 EUR s stopnjo izvrševanja 85 %; ugotavlja tudi, da je konec leta 2012 končna stopnja izvrševanja proračuna za leto 2011 znašala 97 % za sedež in 97 % za delegacije;

                  8.

                  je zaskrbljen, ker je po spremembi proračuna in nekaterih prerazporeditvah s strani Komisije in znotraj služb v letu 2011 stopnja nezadostne porabe in prenosa proračunskih sredstev še vedno precej visoka; priporoča opredelitev ključnih kazalnikov uspešnosti za spremljanje najbolj kritičnih področij, da bi se izvrševanje proračuna v prihodnjih letih izboljšalo;

                  9.

                  opozarja, da je ESZD struktura, ki je nastala nedavno z združitvijo različnih služb, in da je bilo leto 2011 prvo leto njenega delovanja, v katerem je bilo treba premagati številne tehnične izzive, zlasti na področju javnih naročil in zaposlovanja; poleg tega ugotavlja, da se pretirana upravna obremenitev, povezana z začetkom delovanja, v prihodnjih letih verjetno ne bo ponovila;

                  10.

                  zelo ceni natančne odgovore na številna pisna in ustna vprašanja članov parlamentarnega Odbora za proračunski nadzor, ki daleč presegajo področje upravnih odhodkov ESZD;

                  11.

                  je seznanjen z ugotovitvami glede pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil in pri razpisih, ter poziva ESZD, naj jih nemudoma odpravi;

                  12.

                  poudarja pomembno vlogo sedanje razrešnice pri vzpostavljanju okvira za prihodnje razrešnice in meni, da bo okrepila pričakovanja v zvezi s prihodnjimi dosežki in izboljšavami na področju učinkovitosti ESZD in njenih dejavnosti; poziva visoko predstavnico, naj do sredine leta 2013 pripravi pregled organizacije in delovanja ESZD ter mu po potrebi priloži predloge za revizijo Sklepa 2010/427/EU;

                  13.

                  meni, da postopka razrešnice ni mogoče uporabljati za podrobne primerjave razmer na 140 lokacijah, kjer mora delovati ESZD, saj so te lahko mirne in urejene ali pa dejanska vojna območja; ugotavlja, da so te lokacije najrazličnejša življenjska okolja;

                  14.

                  kljub temu priznava, da so izzivi izvrševanja proračuna v državah nečlanicah povsem drugačni od tistih v Uniji; zahteva jasno dodelitev in uskladitev vlog ter odgovornosti Komisije in ESZD v zvezi z načrtovanjem in izvajanjem proračuna v državah nečlanicah;

                  15.

                  poudarja, da je ESZD v prvem letu delovanja intenzivno zaposlovala, da bi bile zamude čim manjše in da bi bila zapolnjena vsa delovna mesta; poleg tega poudarja, da je v nekaterih delegacijah delovna mesta težje zapolniti zaradi tveganosti lokacije;

                  16.

                  obžaluje, da je delež uslužbencev iz novejših držav članic zelo majhen v primerjavi z uslužbenci iz EU-15; poudarja, da je treba pri zaposlovanju in imenovanju uslužbencev doseči večje ravnovesje med spoloma in čim boljše geografsko ravnovesje; poziva ESZD, naj oblikuje ustrezne mehanizme in sprejme potrebne ukrepe za boljšo in bolj uravnoteženo zastopanost; je zadovoljen, da se je število prostih delovnih mest zmanjšalo; poziva ESZD, naj nezasedena delovna mesta zapolni tako, da bo dosegel geografsko uravnoteženost na vseh kadrovskih ravneh;

                  17.

                  ugotavlja, da obstajajo direktorati z 22, 27 in 29 uslužbenci ter upravni direktorati s 44 uslužbenci; opozarja, da je število vodstvenih položajev v primerjavi z drugimi institucijami veliko, prav tako pa je preveč uradnikov v najvišjih razredih, kar povzroča hudo nesorazmerje glede na druge institucije; poziva ESZD, naj pojasni vzroke za to, visoko predstavnico pa poziva, naj število najvišjih položajev v upravi zmanjša; meni, da so pojasnila, ki jih je glede tega doslej podala ESZD, delno utemeljena, in poziva pristojne službe, da pripravijo srednje- in dolgoročni načrt in primerne metode za odpravo tega neravnovesja;

                  18.

                  znova izraža željo, da bi se hitro oblikovala politika človeških virov, ki bo odražala politične prednostne naloge Unije in dejanske potrebe na terenu; glede tega opozarja, da je za optimiziranje profila uslužbencev v delegacijah nujen pristop, pripravljen v sodelovanju Komisije (8);

                  19.

                  poziva k večji preglednosti v zvezi s pristojnostmi upravne strukture ESZD in k zmanjšanju dvojnih pristojnosti; zahteva objavo delitve odgovornosti; meni, da lahko pride v sedanjih razmerah do precejšnjega upada ugleda zaradi neučinkovitosti;

                  20.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila organizacija 1 300 razgovorov za zasedbo 118 prostih delovnih mest, ki se jih je udeležilo 8 800 kandidatov, učinkovita; vendar obžaluje, da ni povsem jasno, kolikokrat je bil posamezen kandidat povabljen na razgovor, zato ni mogoče trditi, da je postopek docela pregleden; poziva ESZD, naj zagotovi boljši pregled nad stroški razgovorov;

                  21.

                  poziva na novo imenovane uslužbence ESZD, naj podajo častno izjavo, da v preteklosti niso delali za obveščevalno službo;

                  22.

                  meni, da so odgovornosti posebnih predstavnikov Evropske unije zelo nejasne; poziva te predstavnike, naj jasno navedejo, kako so bila porabljena proračunska sredstva, ki so jih prejeli za izvajanje svojih nalog;

                  23.

                  ugotavlja, da 39,5 % veleposlanikov Unije prihaja iz držav članic; opozarja na dogovor, da morajo eno tretjino delovnih mest zasedati uslužbenci iz držav članic; poziva, naj visoka predstavnica ta dogovor spoštuje, kar pomeni, da je treba v ta delež vključiti srednje in visoke položaje;

                  24.

                  poudarja, da obstaja v delegacijah neravnovesje med številom uslužbencev iz ESZD in Komisije; poziva, da se v mejah proračuna večje število uslužbencev ESZD preusmeri s sedeža v delegacije;

                  25.

                  opozarja na neprijetno situacijo, v kateri so se znašle delegacije z najmanjšim številom uslužbencev zaradi zapletenosti in togosti pravil o prenosu pooblastila za izplačevanje med ESZD in Komisijo; obe instituciji poziva, naj preučita, kako bi bilo mogoče ta postopek za odobritev sredstev poenostaviti, ob spoštovanju pravil finančnega nadzora;

                  26.

                  poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo imeli operativni uslužbenci, uslužbenci, ki se ukvarjajo s financami, ter uslužbenci za nadzor in revizijo ustrezna znanja in veščine za izvajanje svojih nalog; zahteva, da ESZD in Komisija programe usposabljanja osredotočita na izboljševanje teh znanj in veščin ter Parlamentu poročata o doseženem napredku;

                  27.

                  opozarja na stroškovno neučinkovit postopek letne prilagoditve plač za lokalne uslužbence v delegacijah Unije; meni, da bi bila lahko metodologija boljša in stroškovno učinkovitejša; poziva ESZD, naj uporablja metode izračuna, temelječe na neodvisni in objektivni izbiri referenčnih organizacij na isti ali podobni lokaciji; priporoča, da se kot fiksna komponenta doda agencija Združenih narodov, dejavna na lokaciji, pa tudi dve veleposlaništvi držav članic in dva lokalna delodajalca, pri čemer enega izbere delojemalec, drugega pa delodajalec, da bi dobili primerno povprečje; poziva k vzpostavitvi mehanizma, ki bo veleposlanika Unije razbremenil odgovornosti za pogajanja o plačah z lokalnimi uslužbenci, ter k določitvi referenčnih organizacij za petletno obdobje;

                  28.

                  je zaskrbljen zaradi pogostih odsotnosti z dela v delegacijah Unije in predlaga, naj ESZD razloge zanje znova razišče; poziva ESZD, naj na podlagi ugotovitev odpravi neravnovesja in Parlamentu vsako leto poroča o številu izostankov; predlaga, da se ponovno razmisli o postopkih glede tega, da bi uslužbenci delegacij obdobja poklicnega usposabljanja v Bruslju združili s preostalo odsotnostjo; poziva Komisijo, naj pri reviziji priloge X kadrovskih predpisov (države nečlanice) število dni dopusta in lokalne dela proste dni uslužbencev v delegacijah uskladi z drugimi tamkajšnjimi diplomatskimi predstavništvi;

                  29.

                  je zaskrbljen zaradi upravnih pomanjkljivosti v delegacijah Unije v Afganistanu, Džibutiju, Gvajani, na Salomonovih otokih in v Zambiji; želi prejeti poročilo o trenutnem stanju glede teh pomanjkljivosti, vključno s pogodbami o varnostnih storitvah; pričakuje tudi poročilo o stanju na področju standardov notranje kontrole v delegacijah Unije v Liberiji in Iraku; zahteva informacije o trenutnem stanju glede stopnje skladnosti v delegacijah Unije v Egiptu in Malaviju ter najnovejše podatke o pogodbah o varnostnih storitvah v delegacijah Unije na Zahodnem bregu, Haitiju, v Saudovi Arabiji, Pakistanu, Šrilanki, Libiji in Libanonu;

                  30.

                  zahteva pojasnilo o tem, zakaj je varnostno podjetje, ki ima pogodbo z delegacijo Unije v Afganistanu in ga je preiskoval urad OLAF, pred kratkim od iste delegacije prejelo novo pogodbo v vrednosti približno 50 milijonov EUR;

                  31.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da sinergije z generalnim direktoratom Komisije za razvoj in sodelovanje – EuropeAid in nacionalnimi diplomatskimi službami dobro delujejo, ter poziva ESZD, naj redno obvešča Parlament; priznava, da so na področju konzularnih storitev potrebna dodatna prizadevanja; poziva Odbor za zunanje zadeve Parlamenta, naj se vključi v ta proces;

                  32.

                  poziva ESZD, naj Parlamentu posreduje poročilo o pregledu delovnih mest;

                  33.

                  poziva ESZD, naj čim bolje izkoristi prednosti ekonomije obsega z iskanjem novih sinergij na svojem sedežu in tudi v delegacijah, pa tudi v sodelovanju z državami članicami in nacionalnimi diplomatskimi službami, v duhu resnične zunanje politike in služb Unije; glede tega poudarja, da je treba v čim večji meri izkoristiti skupne lokacije za storitve v državah nečlanicah, da bi dosegli boljšo izmenjavo informacij in večje prihranke;

                  34.

                  glede na bližnji začetek veljavnosti pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Srednjo Ameriko poudarja, da Unija potrebuje delegacijo v Panami, ki je pomembna partnerica in edina država v tej regiji brez delegacije; poziva ESZD, naj glede tega čim prej ukrepa;

                  35.

                  še zmeraj zahteva razlago za odpoklic veleposlanika Unije v Libiji;

                  36.

                  zahteva, da ESZD posreduje vse informacije o sporazumih o opravljanju storitev, sklenjenih s Svetom in Komisijo;

                  37.

                  pozdravlja dejstvo, da spremenjena finančna uredba ESZD obvezuje, da Parlamentu do 1. junija vsako leto posreduje delovni dokument o nepremičninski politiki; poudarja, da spremenjena finančna uredba ESZD omogoča najemanje posojil za nakup pisarn in stanovanj; poziva ESZD, naj še naprej deluje stroškovno učinkovito in v posvetovanju z generalnim direktoratom Komisije za ekonomske in finančne zadeve poišče ustrezne rešitve za financiranje;

                  38.

                  je zaskrbljen zaradi čedalje višjih najemnin za pisarne in stanovanja ESZD (npr. več kot 50-odstotno povišanje za pisarne delegacije Unije v Rusiji (Moskva) v obdobju 2010–2011); poziva ESZD, naj še naprej deluje stroškovno učinkovito, organu za podelitev razrešnice pa posreduje vse potrebne informacije;

                  39.

                  meni, da je prihodnji pregled ESZD priložnost za natančno analizo združljivosti razpoložljivih sredstev in nalog, ki jih mora izvajati ESZD, z morebitnimi spremembami, potrebnimi za zagotovitev najvišje ravni učinkovitosti dejavnosti; meni, da mora ocena sredstev, ki jih uporablja ESZD, vključevati primerjave z drugimi diplomatskimi misijami na isti lokaciji namesto primerjav med misijami ESZD v zelo različnih državah; meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju cene posestva aktivno spremljati pogodbe, upoštevati skupno korist za Unijo ter po potrebi opraviti spremembe; meni, da bi bilo treba pri tem ocenjevanju pojasniti, ali se posest poleg bivanja uporablja še v druge namene, in navesti, kateri del posesti se uporablja ter kako dolgo in na kakšen način; meni tudi, da ne bi smelo biti razlik med bivališči, ki bi si morala biti podobna, prav tako pa ne bi smelo prihajati do zlorab, tako da bi bila kakovost življenja med regijami podobna, in sicer odvisno od razpoložljivosti in cene nepremičnin; poziva k pripravi večletnega načrta za stavbe Unije ter varnost uslužbencev in poslopij v vseh državah nečlanicah, kjer so delegacije Unije;

                  40.

                  poziva ESZD, naj v skladu s svojimi političnimi in pogodbenimi dolžnostmi opredeli in preuči vse morebitne možnosti za znatne dolgoročne prihranke, da bo imelo odstopanje letnega proračuna, ki se je iz upravičenih razlogov povečal bolj kot pri drugih institucijah, multiplikacijski učinek;

                  41.

                  opozarja, da je treba poskrbeti za celovit varnostni pregled lokalnih uslužbencev;

                  42.

                  odločno podpira pobudo ESZD za pametno varčevanje; poziva ESZD, naj predloži poročilo o izvajanju, ki razkriva finančne rezultate in to, kako je bil prihranjeni denar ponovno uporabljen; poziva Komisijo, naj tudi sama sprejme to pobudo;

                  43.

                  opozarja na pogostost potovanj uslužbencev delegacij Unije na sedež iz različnih razlogov; obžaluje, da ni mogoče uvesti neodvisnega nadzornega organa, ki bi ocenil, ali so ta službena potovanja potrebna; zahteva, da to vprašanje preuči visoka predstavnica in poroča parlamentarnemu Odboru za proračunski nadzor; poziva k izvedbi študije o pogostih službenih potovanjih uslužbencev delegacij Unije, v kateri bo ocenjeno, ali bi bilo mogoče z videokonferencami zmanjšati potne stroške in skrajšati čas, ki ga zaposleni porabijo za pot;

                  44.

                  pozdravlja že ustvarjene prihranke z inovativnimi rešitvami, kot je uporaba videokonferenc za zaposlitvene razgovore; poziva ESZD, naj oblikuje čim več podobnih predlogov tudi za usposabljanje uslužbencev;

                  45.

                  odločno poziva ESZD, naj v zvezi s službenimi potovanji svojih delegacij na sedež sprejme pravila, podobna tistim, ki jih uporabljajo države članice v primerljivih razmerah; zahteva, da se ESZD pri poletih prilagodi navadam držav članic;

                  46.

                  pozdravlja ustanovitev delovne skupine, ki je preučila načine za izboljšanje delovnih metod na sedežu, in dejstvo, da so bile ugotovitve že vpeljane v prakso; poziva ESZD, naj ga obvesti o teh ugotovitvah in o doseženem izboljšanju uspešnosti;

                  47.

                  meni, da bi bilo treba nekatere kazalnike, analizirane v okviru samoocene standardov notranje kontrole, popraviti ali posodobiti;

                  48.

                  meni, da statistični podatki v letnem poročilu o dejavnostih, zlasti podatki o delegacijah, niso dovolj natančni; poziva ESZD, naj izboljša svojo uspešnost z določitvijo ključnih kazalnikov uspešnosti, ki bodo zagotovili nadaljnje ocenjevanje uspešnosti delegacij; poziva visoko predstavnico, naj Odboru za proračunski nadzor posreduje poročilo v zvezi s tem;

                  49.

                  je zadovoljen, da se je ESZD zavezala tesno sodelovati z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in da dokončuje pripravo posebnega memoranduma o soglasju z OLAF, da bi poglobila medsebojno sodelovanje;

                  50.

                  meni, da je treba izboljšati kakovost finančnega in upravnega poslovanja delegacij Unije ter nekaterih oddelkov sedeža, ki niso bili opredeljeni v letnem poročilu o dejavnostih; pričakuje, da bo poročilo za naslednje leto opredelilo te oddelke in razkrilo doseženi napredek;

                  51.

                  poziva ESZD, naj posreduje izčrpne podatke o tem, kako učinkoviti so notranja kontrola in nadzorni mehanizmi pri upravljanju sredstev in odhodkov; poziva ESZD, naj pojasni svojo politiko o vpogledu Parlamenta v notranja inšpekcijska poročila;

                  52.

                  poudarja, da številne delegacije ESZD delujejo v izjemno tveganih okoliščinah, kar zadeva korupcijo in goljufije; meni, da je treba za zaščito finančnih interesov Unije uslužbencem ESZD ponuditi ustrezno usposabljanje in ozaveščanje, da se odkrijejo primeri nepravilnega ravnanja; meni, da je celovita politika notranjih informatorjev bistvena za zaščito finančnih interesov Unije;

                  53.

                  meni, da revizija sistemov proračunske podpore za vlade držav nečlanic ni ustrezna, in poziva k učinkovitejšemu nadzoru finančnega poslovanja že v zgodnji fazi; vztraja, da mora biti mnenje neodvisnega nacionalnega revizijskega organa končni pogoj za odobritev proračunske podpore;

                  54.

                  opozarja ESZD, da je odgovorna za doseganje konkretnih rezultatov, in poudarja povezave med rezultati in celotnim proračunom.

         (1)  UL L 68, 15.3.2011.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

         (3)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

         (4)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (7)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

         (8)  Glej tudi priporočila iz posebnega poročila Računskega sodišča št. 18/2012 o pomoči Evropske unije Kosovu v zvezi s pravno državo.


title: 2014/343/EU: Sklep Sveta z dne 24. marca 2014 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru in treh z njim povezanih sporazumov, v imenu Evropske unije

text:
               11.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 170/3

         SKLEP SVETA
   z dne 24. marca 2014
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru in treh z njim povezanih sporazumov, v imenu Evropske unije

      (2014/343/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) in člena 6(5) Akta,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je bil podpisan v Portu 2. maja 1992.

               (2)

               Republika Hrvaška je postala država članica Evropske unije 1. julija 2013.

               (3)

               Republika Hrvaška je po pristopu k Evropski uniji zaprosila tudi za pristop k Sporazumu EGP v skladu s členom 128 Sporazuma.

               (4)

               V ta namen je Komisija v imenu Unije in njenih držav članic izpogajala z Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško Sporazum o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in tri dodatne protokole, in sicer (a) Dodatni protokol k Sporazumu med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014 zaradi sodelovanja Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru, (b) Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji in (c) Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško zaradi sodelovanja Republike Hrvaške v Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: povezani protokoli).

               (5)

               Sporazum in z njim povezani protokoli bi morali biti podpisani in bi se morali začasno uporabljati do zaključka postopkov za njihovo sklenitev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru in z njim povezanih protokolov se odobri v imenu Evropske unije, s pridržkom njihove sklenitve.
   Besedila Sporazuma in z njim povezanih protokolov ter sporazumov v obliki izmenjave pisem v zvezi z njihovo začasno uporabo so priloženi temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma in z njim povezanih protokolov ter sporazumov v obliki izmenjave pisem v zvezi z njihovo začasno uporabo v imenu Unije.
   Člen 3
   Sporazum in Dodatni protokol k Sporazumu med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2009–2014 zaradi sodelovanja Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru se uporablja začasno od dne, ki sledi dnevu zaključka zadnje Izmenjave pisem, do zaključka postopkov za zadevni Sporazum in Protokol.
   Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji in Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško in zaradi sodelovanja Republike Hrvaške v Evropski uniji se uporabljata začasno od prvega dne tretjega meseca po deponiranju zadnje diplomatske note glede začasne uporabe v skladu s členom 4 obeh dodatnih protokolov.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 24. marca 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.


title: 2005/31/ES: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2004 o imenovanju nizozemskega člana in nizozemskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               20.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/57

         SKLEP SVETA
   z dne 24. septembra 2004
   o imenovanju nizozemskega člana in nizozemskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2005/31/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 (1) sprejel sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij.

               (2)

               Zaradi odstopa g. Wima VAN GELDERJA se je izpraznilo mesto člana Odbora regij in zaradi odstopa g. Onna HOESA se je izpraznilo mesto nadomestnega člana Odbora regij, o čemer je bil Svet obveščen 6. septembra 2004 –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Imenujeta se člana:

               (a)

               za člana Odbora regij:
               g. Onno HOES,
               Gedeputeerde van de provincie Noord-Brabant,
               ki nadomesti g. Wima VAN GELDERJA

               (b)

               za nadomestnega člana Odbora regij:
               g. Wim VAN GELDER,
               Commissaris van de Koningin in de provincie Zeeland,
               ki nadomesti g. Onna HOESA

         za preostanek mandata, in sicer do 25. januarja 2006.

      V Bruslju, 24. septembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         L. J. BRINKHORST

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.


title: Sklep Sveta z dne 28. januarja 2002 o vrstnem redu predsedstva Sveta

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0105

Uradni list L 039 , 09/02/2002 str. 0017 - 0017

		Sklep Svetaz dne 28. januarja 2002o vrstnem redu predsedstva Sveta(2002/105/ES, ESPJ, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 203 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter zlasti drugega odstavka člena 27 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 116 Pogodbe,ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 1. januarja 1995 o določitvi vrstnega reda predsedstva Sveta [1], in zlasti člena 1(2) Sklepa,ob upoštevanju predloga Nemčije in Finske z dne 18. januarja 2002,ob upoštevanju naslednjega:Ta sklep ne posega v nadaljnje spremembe vrstnega reda predsedstva, ki bi jih Svet lahko sprejel zlasti v zvezi s pristopom novih držav članic k Uniji –SKLENIL:Člen 1Vrstni red obdobij, v katerih bosta Nemčija in Finska v drugem polletju leta 2006 in prvem polletju leta 2007 opravljali funkcijo predsedstva Sveta, se obrne.Člen 2Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 28. januarja 2002Za SvetPredsednikJ. Piqué i Camps[1] UL L 1, 1.1.1995, str. 220.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2012/665/SZVP z dne 26. oktobra 2012 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

text:
               27.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 299/45

         SKLEP SVETA 2012/665/SZVP
   z dne 26. oktobra 2012
   o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 25. oktobra 2010 s Sklepom 2010/638/SZVP (1) uvedel omejevalne ukrepe proti Republiki Gvineji.

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2010/638/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 27. oktobra 2013.

               (3)

               Spremeniti je treba ukrepe v zvezi z embargom orožja, določene v Sklepu 2010/638/SZVP.

               (4)

               Sklep 2010/638/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/638/SZVP se spremeni:

               1.

               člen 2(1) se spremeni:

                           (a)

                           doda se naslednja točka:

                                       „(g)

                                       prodajo, dobavo, prenos ali izvoz eksplozivov in z njimi povezane opreme, namenjene zgolj za civilno uporabo v rudarstvu in pri naložbah v infrastrukturo ter zagotavljanje tehnične pomoči, posredniških in drugih storitev, pa tudi zagotavljanje financiranja in finančne pomoči v zvezi s takimi predmeti, pod pogojem, da shranjevanje in uporabo eksplozivov in z njimi povezane opreme in storitve nadzoruje in preverja neodvisen organ ter da so izvajalci povezanih storitev znani;“;

                           (b)

                           doda se naslednji pododstavek:
                           „Država članica v primerih iz točke (g) dva tedna vnaprej obvesti druge države članice o svoji nameri, da podeli svojo odobritev v skladu z navedeno točko.“;

               2.

               v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   Ta sklep se uporablja do 27. oktobra 2013. Stalno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga lahko po potrebi podaljša ali spremeni.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 26. oktobra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL L 280, 26.10.2010, str. 10.


title: Sklep Sveta 2005/966/SZVP z dne  14. novembra 2005  o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA)

text:
               31.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 349/30

         SKLEP SVETA 2005/966/SZVP
   z dne 14. novembra 2005
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 9. septembra 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/643/SZVP o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA) (1).

               (2)

               V členu 10(4) omenjenega skupnega ukrepa je predvideno, da se podrobnosti v zvezi s sodelovanjem tretjih držav določijo s sporazumom v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji.

               (3)

               Svet je 13. decembra 2004 pooblastil predsedstvo, ki mu po potrebi pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik, da v primeru prihodnjih civilnih operacij EU za krizno upravljanje začne pogajanja s tretjimi državami z namenom sklenitve sporazuma na podlagi vzorčnega sporazuma med Evropsko unijo in tretjo državo o sodelovanju tretje države v civilni operaciji Evropske unije za krizno upravljanje. Na podlagi tega je predsedstvo doseglo sporazum s Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA).

               (4)

               Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA) se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis sporazuma, ki bo za Evropsko unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Ta sklep se uveljavi z dnem sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 14. novembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         T. JOWELL

      (1)  UL L 234, 11.9.2005, str. 13.
    ---documentbreak---

               31.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 349/31

         PREVOD
   SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju Švicarske konfederacije v Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA)
   EVROPSKA UNIJA (EU)
   na eni strani in
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
   na drugi strani
   v nadaljevanju „pogodbenici“
   STA SE OB UPOŠTEVANJU –

               —

               Memoranduma o soglasju glede mirnega, celostnega in trajnega reševanja konflikta v Acehu, ki sta ga 15. avgusta 2005 podpisala indonezijska vlada in gibanje za svobodni Aceh in ki določa oblikovanje Nadzorne misije Aceh (NMA),

               —

               sporazuma med indonezijsko vlado in Evropsko unijo z dne 3. oktobra 2005 o nalogah, statusu, privilegijih in imunitetah NMA in njenih članov,

               —

               povabila Švicarski konfederaciji k sodelovanju v NMA,

               —

               sprejetja sodelovanja v NMA s strani Švicarske konfederacije,

               —

               sprejetja Skupnega ukrepa Sveta Evropske unije 2005/643/SZVP z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA),

               —

               sklepa Političnega in varnostnega odbora z dne 20. septembra 2005 o sprejetju prispevka Švicarske konfederacije k NMA –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Sodelovanje v NMA
   1.   Švicarska konfederacija se pridruži Skupnemu ukrepu 2005/643/SZVP z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA) in vsem skupnim ukrepom ali sklepom, s katerimi Svet Evropske unije odloči, da bo razširil NMA, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi potrebnimi izvedbenimi ukrepi.
   2.   Prispevek Švicarske konfederacije k NMA ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   3.   Švicarska konfederacija poskrbi, da njeno osebje, ki sodeluje v NMA, opravlja svoje naloge v skladu s:

               (a)

               Skupnim ukrepom 2005/643/SZVP in morebitnimi kasnejšimi spremembami;

               (b)

               operativnim načrtom (OPLAN-om);

               (c)

               izvedbenimi ukrepi.

         4.   Osebje, ki ga Švicarska konfederacija dodeli NMA, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese NMA.
   5.   Švicarska konfederacija pravočasno obvesti vodjo misije NMA in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vsaki spremembi v zvezi s svojim prispevkom k NMA.
   6.   Osebje, dodeljeno NMA, opravi zdravstveni pregled in cepljenja, njegovo zdravstveno sposobnost za delo pa potrdi pristojni organ Švicarske konfederacije. Osebje, dodeljeno NMA, predloži kopijo tega zdravniškega potrdila.
   Člen 2
   Status osebja
   1.   Status osebja, ki ga Švicarska konfederacija dodeli NMA, ureja sporazum o statusu misije, sklenjen med Evropsko unijo in indonezijsko vlado.
   2.   Brez poseganja v sporazum o statusu misije iz odstavka 1 je Švicarska konfederacija pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v NMA.
   3.   Švicarska konfederacija je pristojna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v NMA, ki jih vložijo člani njenega osebja ali se ti na njih nanašajo. Švicarska konfederacija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje v skladu s svojimi zakoni in predpisi, zlasti za sprožitev sodnih postopkov ali uvedbo disciplinskih postopkov.
   4.   Švicarska konfederacija se zaveže, da bo ob podpisu tega sporazuma podala izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v NMA. Vzorec takšne izjave je priložen temu sporazumu.
   5.   Evropska unija poskrbi, da bodo ob podpisu tega sporazuma njene države članice podale izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov v zvezi s sodelovanjem Švicarske konfederacije v NMA. Vzorec takšne izjave je priložen temu sporazumu.
   Člen 3
   Zaupne informacije
   Švicarska konfederacija sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES (1), in v skladu z drugimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami vodje misije NMA.
   Člen 4
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse osebje, ki sodeluje v NMA, ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   2.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije NMA, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.
   3.   Vodja misije vodi NMA in opravlja tekoče upravljanje.
   4.   Švicarska konfederacija ima v skladu s pravnimi instrumenti iz odstavka 1 člena 1 pri vsakodnevnem vodenju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.
   5.   Vodja misije NMA je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem NMA. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.
   6.   Švicarska konfederacija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact–NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v NMA. NPC poroča vodji misije NMA o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   7.   Evropska unija sprejme sklep o zaključku NMA po posvetovanju s Švicarsko konfederacijo, če ta država na dan zaključka operacije še vedno prispeva k NMA.
   Člen 5
   Finančni vidiki
   1.   Švicarska konfederacija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje.
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države/držav, v kateri/katerih poteka operacija, Švicarska konfederacija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, določenimi v sporazumu o statusu misije iz člena 2(1) Sporazuma.
   Člen 6
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Švicarska konfederacija bo prispevala k financiranju operativnega proračuna NMA.
   2.   Vodja misije NMA in pristojne upravne službe Švicarske konfederacije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila prispevka Švicarske konfederacije. Ta dogovor med drugim vsebuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinu plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         Člen 7
   Dogovori za izvajanje Sporazuma
   Brez poseganja v določbe člena 6(2) sklene generalni sekretar Sveta Evropske unije–visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko z ustreznimi organi Švicarske konfederacije vse potrebne tehnične in upravne dogovore o izvajanju Sporazuma.
   Člen 8
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico prekiniti ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.
   Člen 9
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 10
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.
   3.   Velja ves čas trajanja prispevka Švicarske konfederacije k operaciji.

      V Bruslju, , v angleškem jeziku v dveh izvodih.

            Za Evropsko unijo

            Za Švicarsko konfederacijo

      (1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.
   IZJAVI
   iz člena 2(4) in (5) Sporazuma
   Izjava držav članic EU:
   „Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep 2005/643/SZVP z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA) si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Švicarske konfederacije zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube katerih koli sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo:

               —

               osebje Švicarske konfederacije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               —

               uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Švicarski konfederaciji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Švicarske konfederacije pri uporabi teh sredstev.“

         Izjava Švicarske konfederacije:
   „Švicarska konfederacija, ki je pridružena Skupnemu ukrepu EU 2005/643/SZVP z dne 9. septembra 2005 o Nadzorni misiji Evropske unije v Acehu (Indonezija) (Nadzorna misija Aceh – NMA) si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo povzročilo:

               —

               osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               —

               uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.“