title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1687 z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/342

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1687
      z dne 29. aprila 2015
      o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2013 z odgovoroma urada (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 208,

                  —

                  ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (5), zlasti člena 43,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 108,

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0080/2015),

         1.

            podeli razrešnico direktorju Evropskega policijskega urada glede izvrševanja proračuna urada za proračunsko leto 2013;

         2.

            navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

         3.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega policijskega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 442, 10.12.2014, str. 290.

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

         (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (7)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep št. 1031/2000/ES Evropskega parlamenta In Sveta z dne 13. aprila 2000 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti Mladi

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D1031

Uradni list L 117 , 18/05/2000 str. 0001 - 0010

		Sklep št. 1031/2000/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 13. aprila 2000o uvedbi akcijskega programa Skupnosti "Mladi"EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 149 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3],v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe [4], in glede na skupno besedilo, ki ga je 9. marca 2000 odobril Spravni odbor,ob upoštevanju naslednjega:(1) Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti določa, da njene dejavnosti med drugim prispevajo k razvoju kakovostnega izobraževanja in usposabljanja. To je bilo odločno ponovljeno z Amsterdamsko pogodbo, podpisano 2. oktobra 1997, ki določa, da Skupnost podpira tudi razvoj znanja na najvišji možni ravni za njene narode s pomočjo široke dostopnosti izobraževanja in stalnega posodabljanja znanja.(2) S Sklepom št. 818/95/ES z dne 14. marca 1995 o sprejetju tretje faze programa "Mladi za Evropo" [5] sta Evropski parlament in Svet uvedla akcijski program v zvezi s sodelovanjem na področju mladine. Primerno je, da se sodelovanje in dejavnost Skupnosti na tem področju nadaljuje in okrepi na podlagi izkušenj, pridobljenih s tem programom.(3) Izredni Evropski svet o zaposlovanju 20. in 21. novembra 1997 v Luxembourgu je sprejel usklajeno strategijo zaposlovanja, v kateri igrata vseživljenjsko izobraževanje in usposabljanje temeljno vlogo pri izvajanju smernic, opredeljenih v resoluciji Sveta z dne 15. decembra 1997 [6] glede zaposlovalne politike držav članic, da bi povečali zaposljivost, prilagodljivost in podjetniško kulturo ter pospeševali enake možnosti.(4) Komisija v svojem sporočilu "Evropi znanja naproti" opredeljuje smernice o ustvarjanju odprtega in dinamičnega evropskega izobraževalnega prostora, ki bo lahko dosegal cilje vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja.(5) V svoji beli knjigi "Poučevanje in učenje - učeči se družbi naproti" je Komisija izjavila, da je posledica pojava učeče se družbe spodbujanje pridobivanja novega znanja in v ta namen zagotavljanje motivacije za učenje ob vsaki priložnosti. V svoji zeleni knjigi "Izobraževanje, usposabljanje, raziskovanje: ovire za nadnacionalno mobilnost" je Komisija poudarila prednosti mobilnosti za ljudi in konkurenčnost v Evropski uniji.(6) Treba je pospeševati aktivno državljanstvo, krepiti povezave med ukrepi, ki se izvajajo v tem programu, ter pospešiti boj za spoštovanje človekovih pravic in proti vsem oblikam izključenosti, vključno z rasizmom in ksenofobijo. Posebno pozornost je treba posvetiti odpravljanju diskriminacije ter pospeševanju enakih možnosti žensk in moških.(7) Akcije v tem programu naj bi segale do vseh mladih in ne samo do poučenih in/ali tistih, ki so včlanjeni v mladinske organizacije. Zato naj bi se Komisija in države članice zavezale, da bodo zagotovile ustrezen pretok informacij in primerno obveščanje o teh akcijah.(8) Ta sklep uvaja okvir Skupnosti, ki naj prispeva k razvoju dejavnosti nadnacionalne prostovoljne službe. Države članice naj bi si prizadevale za sprejetje ustreznih in usklajenih ukrepov za odpravljanje pravnih in upravnih ovir, da bi še izboljšali dostop mladih do programa in olajšali priznavanje posebne narave prostovoljne službe za mlade.(9) Mladinske izmenjave še zlasti prispevajo k vzajemnemu zaupanju, krepitvi demokracije, strpnosti, pripravljenosti za sodelovanje in solidarnosti med mladimi, zato so bistveni za kohezijo in nadaljnji razvoj Unije.(10) Sodelovanje mladih pri prostovoljnih dejavnostih je vrsta neformalnega izobraževanja, ki privede do pridobivanja dodatnega znanja, katerega kakovost bi morala v veliki meri temeljiti na ustreznih pripravljalnih ukrepih, vključno z jezikovnimi in kulturnimi. Pomaga določati njihovo prihodnjo življenjsko usmerjenost, širiti njihova obzorja in razvijati njihove socialne spretnosti, aktivno državljanstvo ter uravnoteženo vključevanje v družbo z gospodarskih, družbenih in kulturnih vidikov, vključno s pripravo na delo, ter krepi zavest o resničnem evropskem državljanstvu.(11) V svoji resoluciji z dne 14. maja 1998 o informacijski in komunikacijski politiki v Evropski uniji [7] je Evropski par lament izjavil, da naj bi bila izbira projektov glede na podporo in akcijske programe bolj pregledna, razlogi za izbiro pa naj bi bili za predlagatelje projektov bolj jasni.(12) Komisija in države članice naj bi si prizadevale za zagotavljanje dopolnjevanja med dejavnostmi evropskih prostovoljnih služb in raznimi podobnimi nacionalnimi programi.(13) Evropski parlament in Svet sta s Sklepom št. 253/2000/ES o izobraževanju, Svet pa s Sklepom 1999/382/ES z dne 26. aprila 1999 o usposabljanju uvedla akcijske programe Skupnosti za področje izobraževanja in usposabljanja, ki skupaj s programom za mlade prispevajo k Evropi znanja.(14) Politika sodelovanja na področju mladine prispeva k pospeševanju neformalnega izobraževanja ter s tem vseživljenjskega učenja, to politiko pa je treba še nadalje razvijati.(15) Vključevanje mladih v svet dela je bistveni del njihovega vključevanja v družbo, zaradi česar je treba priznati vsa njihova znanja, spretnosti in kompetence, pridobljene kot del izkušenj v neformalnem izobraževanju, ter visoko ceniti njihov pomen.(16) Da bi okrepili dodano vrednost ukrepov Skupnosti, je potrebno, da Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi usklajenost in dopolnjevanje na vseh ravneh med ukrepi, izvedenimi v okviru tega sklepa, in drugimi ustreznimi politikami, instrumenti ter ukrepi.(17) Pomembno je, da se programski odbor Mladi na podlagi ukrepov, ki bodo določeni, posvetuje z drugimi odbori, pristojnimi za izvajanje programov Skupnosti v poklicnem usposabljanju in izobraževanju (Leonardo da Vinci in Socrates). Pomembno je, da je programski odbor Mladi redno obveščen o pobudah Skupnosti na področju izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine.(18) Evropski svet v Esnu (9. in 10. decembra 1994) in Cannesu (26. in 27. junija 1995) je poudaril potrebo po nadaljnjem delovanju za krepitev socialne in poklicne integracije mladih v Evropi. Slepi Evropskega sveta v Firencah (21. in 22. junij 1996) so poudarili pomen lajšanja vključevanja mladih v delovno silo. Evropski svet, ki se je sestal v Amsterdamu (od 15. do 17. junija 1997), je izrazil svojo podporo nepridobitnim dejavnostim. Evropski parlament in Svet sta 20. julija 1998 sprejela Sklep št. 1686/98/ES o uvedbi akcijskega programa Skupnosti "Evropska prostovoljna služba za mlade" [8].(19) Dejavnosti evropskih prostovoljnih služb niso nadomestilo za služenje vojaškega roka, za alternativne oblike služenja, zagotovljene zlasti za mlade, ki uveljavljajo ugovor vesti, niti za obvezne oblike civilnega služenja ter ne bi smele omejevati ali nadomeščati možne ali obstoječe plačane zaposlitve.(20) Izdaja potrebnih dovoljenj za bivanje in vizumov sodi v pristojnost organov držav članic, koncept rezidenta pa opredeljuje nacionalno pravo.(21) Evropski parlament je 2. julija 1998 sprejel resolucijo o podpiranju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi [9]. Prostovoljni sektor naj bi odigral pomembno vlogo pri zagotavljanju možnosti za vse mlade, zlasti tiste z največjimi težavami, da sodelujejo v teh programih.(22) Komisija in države članice morajo zagotoviti, da bodo negovale sodelovanje z nevladnimi organizacijami, dejavnimi na področju mladine in sociale, okolja, kulture, športa in boja proti različnim oblikam izključenosti.(23) Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP) določa večje sodelovanje na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine med Evropsko skupnostjo in njenimi članicami na eni strani ter državami EFTA, ki sodelujejo v Ekonomskem gospodarskem prostoru, na drugi. Sporazum EGP določa postopke za sodelovanje držav EFTA, ki sodelujejo v EGP, v programih Skupnosti na področju izobraževanja, usposabljanja in mladine.(24) Zagotoviti je treba ukrepe za odpiranje tega programa za sodelovanje pridruženih srednje- in vzhodnoevropskih držav (SVED) v skladu s pogoji, opredeljenimi v Evropskih sporazumih in njihovih dodatnih protokolih in sklepih ustreznih pridružitvenih svetov, ter Cipra, financirano z dodatnimi odobrenimi proračunskimi sredstvi po postopkih, ki se dogovorijo z navedeno državo, pa tudi Malte in Turčije, financirano z dodatnimi odobrenimi proračunskimi sredstvi v skladu z določbami Pogodbe.(25) Ta program naj bi se spremljal in stalno evalviral v sodelovanju med Komisijo in državami članicami, da bi omogočili prilagoditve, zlasti pri prioritetah za izvajanje ukrepov.(26) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, opredeljenima v členu 5 Pogodbe, države članice zaradi kompleksnosti in raznolikosti mladinskega področja ne morejo zadovoljivo doseči ciljev predlaganih ukrepov v zvezi z razvojem in krepitvijo politike sodelovanja na področju mladine, vključno z evropsko prostovoljno službo in mladinskimi izmenjavami v Skupnosti in s tretjimi državami, in jih lahko zaradi nadnacionalne razsežnosti akcij in ukrepov Skupnosti bolje dosega Skupnost. Ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje teh ciljev.(27) Sklep v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [10] za ves čas trajanja programa določa finančni okvir, ki je primarna referenca za organ za izvrševanje proračuna med letnim proračunskim postopkom.(28) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvrševanje na Komisijo prenesenih izvedbenih pooblastil [11] –SKLENILA:Člen 1Uvedba programa1. Ta sklep uvaja akcijski program Skupnosti "Mladi", v nadaljnjem besedilu "ta program", glede politike sodelovanja na mladinskem področju, vključno z evropsko prostovoljno službo in mladinskimi izmenjavami v Skupnosti in s tretjimi državami.2. Ta program se bo izvajal v obdobju, ki se začne 1. januarja 2000 in konča 31. decembra 2006.3. Ta program z razvijanjem evropskega prostora sodelovanja na področju mladinske politike, zasnovane na neformalnem izobraževanju in usposabljanju, prispeva k promociji Evrope znanja. Pospešuje vseživljenjsko učenje in pridobivanje znanj, spretnosti in kompetenc, za katere je pričakovati, da bodo krepile aktivno državljanstvo in zaposljivost.4. Ta program podpira in dopolnjuje delovanje držav članic in v njih ob celovitem spoštovanju njihove kulturne in jezikovne raznolikosti.Člen 2Cilji programa1. Da bi mladim omogočili pridobivanje znanj, spretnosti in kompetenc, ki bi lahko bile eden od temeljev njihovega prihodnjega razvoja, ter udejanjanje odgovornega državljanstva, tako da bodo postali aktiven del družbe, ter ob upoštevanju pomembnosti pospeševanja enakih možnosti, so cilji tega programa naslednji:(a) spodbujanje aktivnega prispevka mladih k izgradnji Evrope z njihovim sodelovanjem v nadnacionalnih izmenjavah v Skupnosti ali s tretjimi državami, tako da bodo razvijali razumevanje kulturne raznolikosti Evrope in njenih temeljnih skupnih vrednot ter tako pomagali krepiti spoštovanje človekovih pravic in se boriti proti rasizmu, antisemitizmu in ksenofobiji;(b) krepitev njihovega občutka za solidarnost s širšim sodelovanjem mladih v nadnacionalnih dejavnostih socialnega dela v Skupnosti ali s tretjimi državami, zlasti tistimi, s katerimi je Skupnost sklenila sporazume o sodelovanju;(c) spodbujanje iniciativnosti, podjetnosti in kreativnosti mladih, tako da lahko odigrajo aktivno vlogo v družbi, in hkrati spodbujanje spoznanja o vrednosti neformalnega izobraževanja, pridobljenega v evropskem kontekstu;(d) krepitev sodelovanja na področju mladine s spodbujanjem izmenjave dobre prakse, usposabljanja mladih delavcev/voditeljev ter razvojem inovativnih ukrepov na ravni Skupnosti.2. Ta program prispeva tudi k doseganju ciljev na drugih ustreznih področjih politike Skupnosti.Člen 3Akcije Skupnosti1. Cilji tega programa iz člena 2 se uresničujejo z naslednjimi akcijami, katerih operativne vsebine in postopki izvajanja so opisani v Prilogi:- Mladi za Evropo,- Evropska prostovoljna služba,- mladinske pobude,- skupne akcije,- podporni ukrepi.2. Te akcije se izvajajo z naslednjimi vrstami ukrepov, ki se lahko po potrebi kombinirajo:(a) podporo nadnacionalni mobilnosti mladih;(b) podporo za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) na mladinskem področju;(c) podporo za razvoj mrež za sodelovanje na evropski ravni, ki omogočajo vzajemne izmenjave izkušenj in dobre prakse;(d) podporo nadnacionalnim projektom za promocijo državljanstva Unije in pripadnosti mladih razvoju Unije;(e) promocijo jezikovnih spretnosti in znanj ter razumevanja različnih kultur;(f) podporo pilotnim projektom na podlagi nadnacionalnih partnerstev, načrtovanih za razvoj inovacij in kakovosti na mladinskem področju;(g) razvoj, na evropski ravni, analitičnih metod in nadaljevanje spremljanja mladinskih politik ter njihovega razvoja (npr. podatkovnih baz, ključnih številk, vzajemnega poznavanja "sistemov") ter metod razširjanja dobre prakse.Člen 4Dostop do programa1. Ta program je namenjen mladim, načeloma v starosti od 15 do 25 let, ter tistim, ki delajo z mladimi, ki so rezidenti držav članic. Starostne meje se lahko nekoliko prilagodijo, če to upravičujejo posebne okoliščine nekaterih projektov.V okviru akcij 1.2, 2.2 in 5, določenih v Prilogi, je ta program lahko namenjen tudi mladim, načeloma v starosti od 15 do 25 let, ter tistim, ki delajo z mladimi, ki prebivajo v tretjih državah, ne da bi to posegalo v pristojnosti držav članic.2. Posebno pozornost je treba nameniti zagotavljanju dostopa do dejavnosti v tem programu za vse mlade brez diskriminacije.3. Komisija in države članice bodo poskrbele, da bodo vloženi posebni napori v zagotavljanje pomoči mladim, ki iz kulturnih, socialnih, fizičnih, duševnih, gospodarskih ali geografskih razlogov teže sodelujejo v ustreznih akcijskih programih na ravni Skupnosti in na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ter pomoči majhnim lokalnim skupinam. Komisija bo tako upoštevala težave, s katerimi se srečujejo te ciljne skupine, in tako prispevala k boju proti izključenosti.4. Države članice si bodo prizadevale za izvajanje ustreznih ukrepov, tako da bodo sodelujoči v programu imeli dostop do zdravstvenega varstva v skladu z določbami prava Skupnosti. Matične države članice si bodo prizadevale za izvajanje ustreznih ukrepov, tako da bodo sodelujoči v evropski prostovoljni službi lahko ohranili svojo socialno varnost.Člen 5Izvajanje programa in sodelovanje z državami članicami1. Komisija zagotovi izvajanje akcij Skupnosti po tem programu v skladu s Prilogo.2. Komisija v sodelovanju z državami članicami sprejme ukrepe, opisane v Prilogi (akcija 5), da bi se kar najbolje izkoristili dosežki kooperativnega delovanja Skupnosti na mladinskem področju.3. Komisija in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za razvoj struktur, uvedenih na ravni Skupnosti in nacionalni ravni za doseganje ciljev tega programa na uporabniku prijazen način, tako da mladim in drugim partnerjem na lokalni ravni olajša dostop do programa, evalvira in spremlja akcije iz programa ter uporabi pregledne posvetovalne in izbirne ukrepe.Komisija in države članice poskrbijo za izvedbo ukrepov za olajšanje dosegljivosti nadnacionalne mobilnosti za mlade z ustrezno načrtovanimi ukrepi za njihovo informiranje in krepitev njihove zavesti o tej zadevi. Komisija in države članice poskrbijo, da se zagotovijo ustrezne informacije in publiciteta o akcijah, ki jih podpira program.4. Države članice izvedejo potrebne korake za zagotovitev učinkovitega poteka programa; kolikor je mogoče, si prizadevajo za sprejetje ukrepov, ki jih štejejo za potrebne in zaželene za odstranjevanje pravnih in upravnih ovir za dostop do tega programa.5. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med akcijami, izvedenimi v okviru prejšnjih programov Skupnosti na mladinskem področju (Mladi za Evropo III in evropska prostovoljna služba) ter akcijami, ki se izvajajo v tem programu.Člen 6Skupne akcijeKot del procesa izgradnje Evrope znanja se lahko izvajajo ukrepi iz tega programa po postopkih iz člena 8, kot skupne akcije s sorodnimi programi in akcijami Skupnosti na področju mladine, izobraževanja in poklicnega usposabljanja.Člen 7Izvedbeni ukrepi1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na spodaj navedene zadeve, se sprejmejo po upravnem postopku iz člena 8(2):(a) določbe za izvajanje tega programa, vključno z letnim delovnim načrtom za izvajanje programskih akcij;(b) splošno ravnotežje med različnimi akcijami programa;(c) merila za uvedbo indikativne razdelitve sredstev med države članice zaradi decentraliziranega upravljanja akcij;(d) določbe za izvajanje skupnih akcij;(e) določbe za evaluacijo programa;(f) določbe za izpričevanje sodelovanja mladih prostovoljcev.2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse druge zadeve, se sprejmejo po posvetovalnem postopku iz člena 8(3).Člen 8Odbor1. Komisiji pomaga odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, znaša dva meseca.3. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 sklepa.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 9Financiranje1. Finančni okvir za izvajanje tega programa v obdobju, določenem v členu 1, se določi v višini 520 milijonov EUR.2. Letne zneske odobri organ za izvrševanje proračuna v mejah finančnega načrta.Člen 10Usklajenost in dopolnjevanje1. Komisija v sodelovanju z državami članicami ter brez poseganja v individualno naravo in posebnost vsakega programa zagotovi globalno usklajenost in dopolnjevanje z drugimi relevantnimi politikami, instrumenti in akcijami Skupnosti. Posebno pozornost posveti pospeševanju enakosti in enakih možnosti za ženske in moške.2. Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi usklajenost med izvajanjem tega programa in drugih dejavnosti Skupnosti v zvezi z mladino, zlasti na področju kulture in avdiovizualnega sektorja, dokončanja notranjega trga, informacijske družbe, okolja, varstva potrošnikov, MSP, socialne politike, zaposlovanja in javnega zdravja.3. Komisija in države članice poskrbijo, da ukrepi iz tega programa upoštevajo smernice za zaposlovanje, ki jih je sprejel Svet kot del usklajene strategije zaposlovanja.4. Komisija zagotovi učinkovito povezavo med tem programom ter programi in akcijami na mladinskem področju, ki se izvajajo kot del zunanjih odnosov Skupnosti.Člen 11Sodelovanje držav EFTA/EGP, pridruženih srednje - in vzhodnoevropskih držav (SVED), Cipra, Malte in TurčijeV tem programu lahko sodelujejo:- države EFTA/EGP v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP,- pridružene srednje- in vzhodnoevropske države (SVED) v skladu s pogoji, določenimi v Evropskih sporazumih, njihovih dodatnih protokolih in v sklepih ustreznih pridružitvenih svetov,- Ciper ob financiranju z dodatnimi proračunskimi sredstvi, odobrenimi po postopkih, dogovorjenih z navedeno državo,- Malta in Turčija ob financiranju z dodatnimi proračunskimi sredstvi, odobrenimi v skladu z določbami Pogodbe.Člen 12Mednarodno sodelovanjeV skladno s postopki, določenimi v členu 7, Komisija po tem programu krepi svoje sodelovanje z državami nečlanicami Skupnosti in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope.Člen 13Spremljanje in evaluacija1. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno spremlja ta program.To spremljanje vključuje poročila, navedena v odstavku 3, in posebne dejavnosti.2. Komisija v sodelovanju z državami članicami redno evalvira ta program. Namen te evaluacije je povečati učinkovitost akcij, ki se izvajajo v skladu s cilji iz člena 2, ter zagotoviti enakopraven dostop do programa, kakor je določeno v členu 4(2) in (3).S to evaluacijo se preuči tudi dopolnjevanje med akcijami tega programa in tistimi, ki se izvajajo po drugih ustreznih politikah, instrumentih in akcijah Skupnosti.V skladu z merili, uvedenimi ob uporabi postopkov, opisanih v členu 8(2), obstajajo redne zunanje evaluacije rezultatov akcij Skupnosti.3. Države članice predložijo Komisiji poročila o izvajanju in vplivih tega programa do 31. decembra 2004 ali 30. junija 2007.4. Komisija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij:- ob pristopu novih držav članic poročilo o finančnih posledicah teh pristopov za program, ki mu sledi, po potrebi finančni predlog za obvladovanje finančnih posledic teh pristopov za program, v skladu z določbami Medinstitucionalnega sporazuma z dne z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka ter sklepi Evropskega sveta v Berlinu marca 1999. Evropski parlament in Svet čimprej sprejmeta sklepe o teh predlogih,- vmesno evalvacijsko poročilo o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja tega programa do 30. junija 2005,- končno poročilo o izvajanju tega programa do 31. decembra 2007.Člen 14Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Luxembourgu, 13. aprila 2000Za Evropski parlamentPredsednikN. FontaineZa SvetPredsednikA. Vara[1] UL C 311, 10.10.1998, str. 6.[2] UL C 410, 30.12.1998, str. 11.[3] UL C 51, 22.2.1999, str. 77.[4] Mnenje Evropskega parlament z dne 5. novembra 1998 (UL C 359, 23.11.1998, str. 75), Skupno stališče Sveta z dne 28. junija 1999 (UL C 210, 22.7.1999, str. 1) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 1999 (še ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 10. aprila 2000 in Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2000 (še ni objavljen v Uradnem listu).[5] UL L 87, 20.4.1995, str. 1.[6] UL C 30, 28.1.1998, str. 1.[7] UL C 167, 1.6.1998, str. 230.[8] UL L 214, 31.7.1998, str. 1.[9] UL C 226, 20.7.1998, str. 66.[10] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------PRILOGAFinanciranje, odobreno po programu, mora upoštevati načela sofinanciranja in dodatnih sredstev. V skladu s členom 4(3) Sklepa si je treba prizadevati za olajšanje dostopa do programa za mlade, ki se srečujejo s težavami kulturne, socialne, fizične, duševne, ekonomske ali zemljepisne narave, ter za majhne lokalne skupine. Odbor, naveden v členu 8 Sklepa, določi posebne oblike, ki naj bi jih imela ta prizadevanja. Financiranje Skupnosti se porazdeli tako, da se upošteva potreba po zagotavljanju ravnovesja med izvajanimi akcijami mobilnosti in enakimi možnostmi za sodelovanje mladih iz vseh držav članic; to pomeni, da je treba upoštevati člen 4(3).Posebej bi bilo treba spodbujati pobude, oblikovane za spodbujanje strpnosti in sprejemanja razlik, ter ukrepe zoper vse vrste izključenosti. Skupnost bo dovzetna za dejavnosti, ki postavljajo v ospredje kulturi in športu v kontekstu neformalnega izobraževanja mladih.Za uresničitev ciljev programa je treba izvesti pet vrst akcij na podlagi ukrepov, opisanih v členu 3 Sklepa:- Mladi za Evropo- Evropska prostovoljna služba- mladinske pobude- skupne akcije- podporni ukrepi.AKCIJA 1 - MLADI ZA EVROPOAkcija 1.1: Izmenjave mladih znotraj SkupnostiSkupnost bo podpirala dejavnosti mobilnosti za mlade, če bodo zadevne dejavnosti trajale vsaj en teden, se bodo izvajale na podlagi skupnih projektov v Skupnosti in bodo vključevale skupine mladih v starosti od 15 do 25 let, ki so zakoniti rezidenti ene od držav članic. Starostne meje se lahko nekoliko prilagodijo, če to upravičujejo posebne okoliščine nekaterih projektov.Te dejavnosti na podlagi nadnacionalnih partnerstev med skupinami mladih morajo vključevati njihovo aktivno sodelovanje in morajo biti zasnovane tako, da jim omogočajo odkrivanje in pridobivanje zavesti o različnih socialnih in kulturnih resničnostih ter jih spodbujajo k sodelovanju pri pobudah za druge dejavnosti na evropski ravni ali pri njihovemu uvajanju. Posebno pozornost je treba posvečati sodelovanju mladih, za katere je to prva evropska dejavnost, ter majhnim ali lokalnim skupinam brez izkušenj na evropski ravni.Da bi se približali boljšemu ravnotežju med dvostranskimi in večstranskimi dejavnostmi, se bo podpora Skupnosti vse bolj usmerjala v večstranske dejavnosti skupinske mobilnosti. Dvostranska skupinska mobilnost bo prejela sofinanciranje, če bodo to upravičevale ciljne skupine ali poseben pedagoški pristop.Dejavnosti, oblikovane za krepitev aktivnega vključevanja mladih v projekte skupinske mobilnosti, se po tej akciji lahko financirajo, zlasti oblike dejavnosti, ki zadevnim mladim omogočijo jezikovne in medkulturne priprave.Akcija 1.2: Izmenjave mladih s tretjimi državamiSkupnost bo podpirala dejavnosti mobilnosti za mlade, če bodo zadevne dejavnosti trajale vsaj en teden, se bodo izvajale na podlagi skupnih projektov in bodo vključevale skupine mladih načeloma v starosti od 15 do 25 let, ki so zakoniti rezidenti ene od držav članic ali tretje države. Te dejavnosti mobilnosti morajo vključevati vsaj dve državi članici.Te dejavnosti na podlagi nadnacionalnih partnerstev med skupinami mladih morajo vključevati njihovo aktivno sodelovanje in morajo biti zasnovane tako, da jim omogočajo odkrivanje in pridobivanje zavesti o različnih socialnih in kulturnih resničnostih ter jih spodbujajo k sodelovanju pri pobudah za druge dejavnosti na evropski ravni ali pri njihovem uvajanju. Še več, ti projekti morajo partnerjem v tretjih državah omogočati pridobivanje izkušenj s tovrstno dejavnostjo na področju neformalnega izobraževanja in prispevati k razvoju mladinskega dela in združenj v teh državah.Dejavnosti, oblikovane za krepitev aktivnega vključevanja mladih v projekte skupinske mobilnosti, lahko prejmejo financiranje, zlasti oblike dejavnosti, ki zadevnim mladim omogočijo jezikovne in medkulturne priprave.AKCIJA 2 - EVROPSKA PROSTOVOLJNA SLUŽBAV smislu tega programa se za "mlade prostovoljce" štejejo osebe, načeloma stare od 18 do 25 let, ki so zakoniti rezidenti države članice.Mladi prostovoljci se bodo kot aktivni državljani lotili izvajanja konkretne solidarne dejavnosti zaradi pridobivanja socialnih in osebnih sposobnosti in spretnosti, s čimer bodo položili temelje za svoj prihodnji razvoj in hkrati prispevali k družbeni blaginji. V ta namen bodo mladi prostovoljci v skladu s cilji tega programa, opredeljenimi v členu 2, sodelovali v državi članici, v kateri niso rezidenti, ali v tretji državi pri nepridobitni in neplačani dejavnosti, pomembni za skupnost, z omejenim trajanjem (največ 12 mesecev) v sklopu projekta, ki ga priznavajo države članice in Skupnost. To zlasti ne sme voditi do nadomeščanja zaposlovanja. Zagotovljena bo celodnevna prehrana in bivališče ter mentorstvo. Projekt prostovoljne dejavnosti bo mladim prostovoljcem zagotovil zdravstveno in drugo primerno zavarovanje. Mladi prostovoljci bodo prejemali dodatek/žepnino.Evropska prostovoljna služba temelji na partnerstvu in delitvi odgovornosti med mladimi prostovoljci, njihovo matično organizacijo in organizacijo gostiteljico.V skladu z določbami v zvezi s programskim odborom, navedenim v členu 8, se bo sodelovanje mladih prostovoljcev v evropski prostovoljni službi ter izkušnje in spretnosti, ki si jih v ustreznem obdobju pridobijo, dokazovalo z dokumentom, ki ga izda Komisija.Akcija 2.1: Evropska prostovoljna služba znotraj SkupnostiSkupnost bo podpirala nadnacionalne projekte (za omejeno obdobje, ki načeloma traja od treh tednov do enega leta), ki aktivno in osebno vključujejo mlade v dejavnosti, načrtovane zaradi zadovoljevanja družbenih potreb na celi vrsti področij (socialnem, sociokulturnem, okoljskem, kulturnem itd.), ki bodo hkrati pomenile izkušnjo v neformalnem izobraževanju zaradi pridobivanja socialnih in kulturnih spretnosti. Ti projekti so oblikovani tako, da bodo mladim omogočili stik z drugimi kulturami in drugimi jeziki ter izkušnje z novimi idejami in projekti v večkulturni civilni družbi.Skupnost lahko podpira programe, zlasti tiste z jezikovnim ali medkulturnim elementom, ki so usmerjeni v pripravo mladih prostovoljcev na odhod in njihovo lažjo družbeno integracijo med temi dejavnostmi ter po zaključku njihovega obdobja evropske prostovoljne službe. Posebno pozornost je treba posvečati pedagoški podpori in mentorstvu.Akcija 2.2: Evropska prostovoljna služba s tretjimi državamiSkupnost bo podpirala nadnacionalne projekte s tretjimi državami (za omejeno obdobje, ki načeloma traja od treh tednov do enega leta), ki aktivno in osebno vključujejo mlade v dejavnosti, načrtovane zaradi zadovoljevanja družbenih potreb na celi vrsti področij (socialnem, sociokulturnem, okoljskem, kulturnem itd.), ki bodo hkrati pomenile izkušnjo v neformalnem izobraževanju zaradi pridobivanja socialnih in kulturnih spretnosti. Ti projekti so oblikovani tako, da bodo mladim omogočili stik z drugimi kulturami in drugimi jeziki ter izkušnje z novimi idejami in projekti v večkulturni civilni družbi.Podpora se lahko da akciji, s katero se položijo ali utrdijo potrebni temelji za razvoj nadnacionalnih projektov evropske prostovoljne službe s tretjimi državami.Skupnost lahko podpira programe, zlasti tiste z jezikovnim ali medkulturnim elementom, ki so usmerjeni v pripravo mladih prostovoljcev na odhod in njihovo lažjo družbeno integracijo med temi dejavnostmi ter po zaključku njihovega obdobja evropske prostovoljne službe. Posebno pozornost je treba posvečati pedagoški podpori in mentorstvu.AKCIJA 3 - MLADINSKE POBUDEZaradi spodbujanja iniciativnosti in ustvarjalnosti med mladimi bo Skupnost podpirala projekte, v katerih mladi aktivno in neposredno sodelujejo v inovativnih in ustvarjalnih programih ter v programih, osredotočenih na družbeni požrtvovalnosti mladih na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. Ti projekti bodo mladim omogočali, da razvijejo iniciativnost in v praksi uresničijo dejavnosti, ki so jih sami razvili in pri katerih imajo ključno vlogo.Skupnost bo podpirala pobude, načrtovane kot pomoč mladim prostovoljcem pri kar najboljši izrabi izkušenj, ki so si jih pridobili v obdobju prostovoljne službe, in pri spodbujanju njihove aktivne integracije v družbo. Te pobude, ki jih bodo sprožili mladi po zaključku njihove evropske prostovoljne službe, jim bodo omogočale, da zaženejo in pospešujejo socialne, kulturne, sociokulturne in gospodarske dejavnosti in/ali da si prizadevajo za svoj osebni razvoj. Prednost bodo imeli tisti mladi, ki te pobude najbolj potrebujejo.Podpora bo usmerjena v spodbujanje razširitve teh projektov, tako da bodo vključevali podobne pobude, ki bodo potekale v drugih državah članicah, da bi okrepili njihovo nadnacionalno naravo ter močno razširili izmenjavo in sodelovanje med mladimi. Ta pomoč lahko vključuje organizacijo sestankov za mlade pospeševalce vseevropskih pobud. Finančna pomoč se lahko podeli za učinkovito uvajanje stabilnih nadnacionalnih partnerstev med takšnimi projekti.AKCIJA 4 - SKUPNE AKCIJEOb upoštevanju potrebe po fleksibilnem in ustvarjalnem pristopu kot predpogoju za medsektorsko sodelovanje se pomoč Skupnosti lahko podeli za akcije, navedene v členu 6 Sklepa, ter za dejavnosti, ki se bodo izvajale skupaj z drugimi programi Skupnosti v povezavi z Evropo znanja, zlasti programe Skupnosti v izobraževanju in poklicnem usposabljanju.Komisija si bo v sodelovanju z državami članicami prizadevala za razvoj skupnega sistema informiranja, opazovanja in razširjanja v zvezi s primeri dobre prakse na področjih znanja in vseživljenjskega učenja poleg skupnih akcij v zvezi z multimedijskimi sredstvi v izobraževanju in usposabljanju. Ti projekti bodo obsegali celo vrsto programov iz različnih sektorjev, vključno z mladino. Dopolnilno jih lahko financirajo številni programi Skupnosti in se lahko izvajajo z razpisi za skupne projekte.Sprejmejo se lahko ustrezni ukrepi za pospeševanje stikov in vzajemnega delovanja na regionalni in lokalni ravni med sodelujočimi v tem programu in v programih, ki obravnavajo poklicno usposabljanje in izobraževanje. V sklopu tega se lahko podpirajo dejavnosti, ki krepijo zavest o priložnostih, ki jih za mlade zagotavlja Skupnost.AKCIJA 5 - PODPORNI UKREPIAkcija 5.1: Usposabljanje in sodelovanje v zvezi s tistimi, ki so vključeni v mladinsko politikoFinanciranje se zagotovi za:1. Dejavnosti, načrtovane za nadaljnje usposabljanje posameznikov, vključenih v mladinsko delo, zlasti inštruktorjev v evropski prostovoljni službi, mladinskih delavcev/vodij, vodjem evropskih projektov in svetovalcem za mladinske pobude, ki sodelujejo v programih, v katere so mladi neposredno vključeni in so opisani v akcijah 1, 2 in 3 programa, zaradi zagotavljanja ustrezno visoke kakovosti teh programov. Posebno pozornost je treba posvečati dejavnostim, ki si prizadevajo za vzpodbujanje tistih mladih posameznikov, za katere je sodelovanje v akcijah Skupnosti najtežje.2. Dejavnosti, načrtovane za razvoj evropskih modulov, ki izpolnjujejo pogoje za nadnacionalno sodelovanje.3. Dejavnosti, kot so študijski obiski, študije izvedljivosti, seminarji, delovne izkušnje, ki se osredotočajo zlasti na izmenjavo izkušenj in dobre prakse v zvezi s skupnimi akcijami ali zadevami skupnega interesa, ali ki so načrtovane za lajšanje in pospeševanje uvajanja trajnostnih nadnacionalnih partnerstev in/ali vzajemnih mrež med tistimi, ki so dejavni na področju mladinskega dela.4. Eksperimentalne dejavnosti, ki vključujejo vir inovacij in obogatitve mladinske politike z izvajanjem novih pristopov in novih oblik sodelovanja ter s skupnimi prizadevanji udeležencev iz različnih okolij.5. Podpora Skupnosti se lahko zagotovi tudi za konference in seminarje, ki si prizadevajo za pospeševanje sodelovanja in izmenjave dobre prakse na področju mladine ter za druge ukrepe za pospeševanje in razširjanje ukrepov v zvezi z rezultati projektov in dejavnosti, ki prejemajo podporo v okviru akcij Skupnosti, povezanih z mladino.Dejavnosti, povezane s temi ukrepi, lahko potekajo samo v okviru Skupnosti ali vključujejo tretje države. Posebno pozornost je treba posvečati tistim, ki delajo z mladimi na regionalni in lokalni ravni in ki nimajo nobenih ali imajo malo izkušenj ali priložnosti za stike na evropski ravni, ter dejavnostim, v katerih igrajo glavno vlogo mladi.Akcija 5.2: Informiranje mladih in mladinske študije1. V skladu s cilji programa in zlasti zaradi izboljšanja dostopa za vse mlade ter krepitve njihove iniciative in aktivnega sodelovanja v družbi bo Komisija spodbujala tiste, ki so dejavni na področju mladinskega dela, k vključevanju v informiranje mladih na evropski ravni ter povečevanju sodelovanja med informacijskimi in komunikacijskimi sistemi za mlade, uvedenimi v državah članicah in na ravni Skupnosti. V sklopu tega je treba dati poseben poudarek širitvi sodelovanja, tako da bo vključevalo izobraževanje in usposabljanje, ter dialogu med mladimi in z njimi.2. Financiranje bo potemtakem zagotovljeno za pobude, ki vključujejo:- pridobivanje potrebnih izkušenj in spretnosti za izvajanje mladinskih informacijskih projektov na podlagi nadnacionalnega sodelovanja in projektov, ki zagotavljajo informacije, ter zlasti svetovalnih storitev za mlade,- projekte sodelovanja, usmerjene v razširjanje informacij, krepitev zavesti med mladimi o podroèju iz programa ter omogoèanje dostopa mladim do vseh potrebnih informacij za doseganje ciljev programa,- uporabo mehanizmov v sklopu nadnacionalnih projektov, ki omogočajo dialog med mladimi in z njimi, zlasti z uporabo mladinsko usmerjenih javnih občil in novih tehnologij.3. V zvezi z mladinskimi študijami, povezanimi s cilji programa, bo Komisija podpirala študije, med drugim osredotočene na vplive ukrepov za mlade ter zlasti ukrepov, ki si prizadevajo za pospeševanje sodelovanja na tem področju. Te študije analizirajo vpliv drugih politik na svet mladih ter si prizadevajo za jasnejšo in obsežnejšo sliko o potrebah mladih in razmerah, v katerih živijo.Prednost imajo študije v zvezi s potmi, ki jih ubirajo mladi iz neugodnih razmer in marginalnih skupin; analizirajo zlasti dejavnike, ki so pospešili ali ovirali družbeno integracijo mladih ter dajejo pomen prispevkom iz neformalnega izobraževanja in iz tretjega sektorja nasploh. Prednost se daje tudi primerjalnim študijam o ukrepih, načrtovanih za pospeševanje duha podjetnosti, vključno z njihovim vplivom na lokalni razvoj, zlasti z ustvarjanjem dejavnosti (ustvarjanje delovnih mest, ustanavljanje kulturnih ali socialnih podjetij itd.). Te raziskave imajo lahko obliko študij primerov, od katerih bodo najbolj relevantni objavljeni.Akcija 5.3: Informiranje in opaznost ukrepovKomisija sprejme vse potrebne ukrepe za, med drugim, zbiranje informacij iz cele vrste virov o ukrepih na področju mladine, pridobivanje koristi iz mladinskih projektov EU ter povečanje opaznosti akcij za mlade na ravni Skupnosti z razvijanjem ustreznih sredstev za dialog z njimi, vključno z Internetom.Akcija 5.4: Podporni ukrepi1. Nacionalne agencijeV skladu s èlenom 5 Sklepa se lahko zagotovi pomoè Skupnosti zagotovi za podporo dejavnostim struktur, ki jih uvedejo države èlanice.2. Tehnična pomoč in operativna podporaPri izvajanju programa lahko Komisija poišče pomoč organizacij za tehnično pomoč, za katero se lahko zagotovi financiranje v splošnem finančnem okviru za program. Pod enakimi pogoji lahko uporablja pomoč strokovnjakov. Poleg tega bo Komisija lahko izvajala evalvacijske študije in organizirala seminarje, kolokvije in druga srečanja strokovnjakov, za katera je pričakovati, da bodo olajšala izvajanje programa, vključno z uveljavljanjem člena 12 Sklepa. Komisija lahko tudi izvaja akcije informiranja, publiciranja in razširjanja.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2012/388/SZVP z dne 16. julija 2012 o spremembi Sklepa 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji

text:
               17.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/38

         SKLEP SVETA 2012/388/SZVP
   z dne 16. julija 2012
   o spremembi Sklepa 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. aprila 2010 sprejel Sklep 2010/231/SZVP (1).

               (2)

               Odbor Varnostnega sveta za sankcije, ustanovljen na podlagi RVSZN 751 (1992) o Somaliji, je 17. februarja 2012 posodobil seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejitveni ukrepi.

               (3)

               Varnostni svet Združenih narodov je 22. februarja 2012 sprejel RVSZN 2036 (2012), s katero je odločil, da bodo države članice sprejele ukrepe, ki so potrebni za preprečevanje neposrednega ali posrednega uvoza oglja iz Somalije, ne glede na to, ali to oglje izvira iz Somalije ali ne.

               (4)

               Sklep 2010/231/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V Sklep 2010/231/SZVP se vstavi naslednji člen:

      „Člen 1a
      1.   Prepovedan je neposredni ali posredni uvoz, nakup ali prevoz oglja iz Somalije, ne glede na to, ali to oglje izvira iz Somalije ali ne.
      Unija sprejme potrebne ukrepe, s katerimi določi, za katere predmete velja ta določba.
      2.   Prepovedano je neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči ter zavarovanja in pozavarovanja, povezanega z uvozom, nakupom ali prevozom oglja iz Somalije.“.

   Člen 2
   Oseba, navedena v Prilogi k temu sklepu se doda na seznam oseb v oddelku I Priloge k Sklepu 2010/231/SZVP.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 16. julija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         S. ALETRARIS

      (1)  UL L 105, 27.4.2010, str. 17.

      PRILOGA

         Oseba iz člena 2

      Jim’ale, Ali Ahmed Nur (tudi (a) Jim’ale, Ahmed Ali; tudi (b) Jim’ale, Ahmad Nur Ali; tudi (c) Jim’ale, Sheikh Ahmed; tudi (d) Jim’ale, Ahmad Ali; tudi (e) Jim’ale, Shaykh Ahmed Nur)
      Letnica rojstva: 1954. Kraj rojstva: Eilbur, Somalija. Državljanstvo: Somalija. Drugo državljanstvo: Džibuti. Št. potnega lista: A0181988 (Somalija), datum poteka: 23. januar 2011. Lokacija: Džibuti, Republika Džibuti. Datum uvrstitve na seznam ZN: 17. februar 2012.
      Ali Ahmed Nur Jim’ale (Jim’ale) je imel vodilno vlogo v nekdanjem Somalskem svetu islamskih sodišč, imenovanem tudi Somalska zveza islamskih sodišč, ki je bil skrajno islamistično telo. Najbolj skrajni elementi Somalske zveze islamskih sodišč so se sčasoma oblikovali v skupino, znano pod imenom Al-Shabaab. Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z resolucijama 751(1992) in 1907(2009) o Somaliji in Eritreji (v nadaljnjem besedilu: odbor za sankcije za Somalijo in Eritrejo), je aprila 2010 Al-Shabaab uvrstil na seznam za ciljno usmerjene sankcije. Odbor je Al-Shabaab uvrstil na seznam kot subjekt, ki izvaja dejavnosti, s katerimi neposredno ali posredno ogroža mir, varnost ali stabilnost Somalije, zlasti dejavnosti, ki ogrožajo somalsko prehodno zvezno vlado.
      Jim’ale je v poročilu nadzorne skupine odbora za sankcije za Somalijo in Eritrejo z dne 18. julija 2011 (S/2011/433) opisan kot pomemben poslovnež in pomembna osebnost pri trgovanju z ogljem in sladkorjem pod nadzorom skupine Al-Shabaab ter kot oseba, ki ima s to skupino privilegiran odnos.
      Jim’ale je opredeljen kot ena od glavnih oseb, ki zagotavlja finančna sredstva skupini Al-Shabaab in ji ideološko pripada. Jim’ale je zagotovil tudi ključna sredstva in politično podporo Hassanu Dahiru Aweysu (v nadaljnjem besedilu: Aweys), ki je bil prav tako uvrščen na seznam odbora za sankcije za Somalijo in Eritrejo. Muktar Robow, nekdanji namestnik poveljnika organizacije Al-Shabaab, naj bi sredi leta 2011 domnevno še naprej sodeloval pri političnih dejavnostih te organizacije. Robow je Aweysa in Jim’aleja zaprosil, naj se mu pridružita pri uresničevanju njihovih skupnih ciljev in utrjevanju njihovega položaja zaradi razklanosti vodstva skupine Al-Shabaab.
      Jim’ale je jeseni 2007 v Džibutiju za namen skrajnih dejavnosti ustanovil navidezno podjetje Investors Group, da bi kratkoročno s financiranjem skrajnih dejavnosti in nakupi orožja destabilizirali Somaliland. Podjetje je pomagalo pri tihotapljenju lahkega orožja iz Eritreje prek Džibutija v peto etiopijsko regijo, kjer so skrajneži prevzemali pošiljke. Jim’ale je v sredini leta 2008 še naprej vodil Investors Group.
      Jim’ale je konec septembra 2010 ustanovil podjetje ZAAD za nakazovanje denarja z mobilnimi telefoni in sklenil posel s skupino Al-Shabaab, da bi postalo nakazovanje denarja še bolj anonimno, tako da je odpravil zahtevo po identifikaciji.
      Konec leta 2009 je Jim’ale upravljal znan sklad za prenos sredstev (hawala), v katerega je pobiral islamski davek zakat, ki ga je nato prejela skupina Al-Shabaab.


title: 2014/239/EU: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

text:
               30.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 128/15

         SKLEP SVETA
   z dne 14. aprila 2014
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja

      (2014/239/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 79(3) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2014/242/EU (1) je bil v imenu Unije podpisan Sporazum med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (3)

               S Sporazumom se ustanovi skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Unije v tem primeru.

               (4)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo (-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 23(2) Sporazuma, s čimer bo izraženo soglasje Unije, da jo ta sporazum zavezuje (2).
   Člen 3
   Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic, zastopa Unijo v skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem na podlagi člena 19 Sporazuma.
   Člen 4
   Stališče Unije v okviru skupnega odbora za ponovni sprejem glede sprejetja poslovnika navedenega odbora, skladno s členom 19(5) Sporazuma, sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  Glej stran 47 tega Uradnega lista.

      (2)  Generalni sekretar Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: 2007/155/ES: Sklep Sveta z dne 5. marca 2007 o spremembi Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje SISNET

text:
               8.3.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 68/5

      SKLEP SVETA

   z dne 5. marca 2007
   o spremembi Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov upravljanja pogodb s strani namestnika generalnega sekretarja Sveta, sklenjenih v imenu nekaterih držav članic v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje „SISNET“
   (2007/155/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega stavka drugega pododstavka člena 2(1) Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Namestnik generalnega sekretarja Sveta je bil s Sklepom Sveta 1999/870/ES (1) in Sklepom 2007/149/ES (2) pooblaščen, da v okviru vključitve schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije deluje kot zastopnik nekaterih držav članic pri sklepanju in upravljanju pogodb v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje („SISNET“), pred prehodom na komunikacijsko infrastrukturo, ki bo bremenila Evropsko skupnost.

               (2)

               Finančne obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb, bremenijo poseben proračun (v nadaljevanju „proračun SISNET“) za financiranje komunikacijske infrastrukture, omenjene v teh sklepih Sveta.

               (3)

               Nove države članice, kakor se razumejo v okviru Akta o pristopu iz leta 2003, razen Cipra, naj bi se v prvo generacijo schengenskega informacijskega sistema (SIS 1+) vključile z dnem, ki ga bo določil Svet v skladu s členom 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 (v nadaljevanju „projekt SISone4ALL“).

               (4)

               Od tega dneva bi morale te države članice prispevati sredstva v proračun.

               (5)

               Dve državi članici, Irska in Združeno kraljestvo, ki prispevata v proračun SISNET, vendar nista vključeni v schengenski informacijski sistem, ne bi smeli kriti dodatnih stroškov, nastalih s projektom SISone4ALL –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep 2000/265/ES (3) se spremeni, kakor sledi:

               1.

               Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               1.   V tej finančni uredbi je ‚proračun‘ instrument, s katerim se za vsako proračunsko leto predvidijo in odobrijo prihodki in odhodki, potrebni za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz pogodb, navedenih v Sklepu 1999/870/ES in Sklepu 2007/149/ES (4).
               2.   V tej finančni uredbi sklicevanje na ‚SISNET‘ pomeni komunikacijsko infrastrukturo za schengensko okolje iz Sklepa 1999/870/ES in Sklepa 2007/149/ES.

               2.

               Člen 25(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Proračunski prihodek sestavljajo finančni prispevki naslednjih držav članic: Avstrije, Belgije, Češke, Danske, Estonije, Finske, Francije, Grčije, Irske, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Madžarske, Malte, Nemčije, Nizozemske, Poljske, Portugalske, Slovaške, Slovenije, Španije, Švedske, Združenega kraljestva ter Norveške in Islandije.“;

               3.

               V členu 26 se doda naslednji stavek:
               „Irska in Združeno kraljestvo ne krijeta dodatnih stroškov, nastalih zaradi razširitve komunikacijske infrastrukture na Češko, Estonijo, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovaško in Slovenijo.“;

               4.

               V členu 28 se doda nov odstavek:
               „3.   Z odstopanjem od odstavka 1 in brez poseganja v določbe iz člena 49 so Češka, Estonija, Madžarska, Malta, Latvija, Litva, Poljska, Slovaška in Slovenija svoj prvi prispevek dolžne plačati v skladu s časovnim razporedom, ki ga bodo določile države članice iz člena 25.“;

               5.

               Člen 29 se spremeni kot sledi:

                           (a)

                           odstavka 2 in 3 se nadomestita z:
                           „2.   Vse pogodbe, za katere je ocenjena vrednost enaka pragu iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (5) ali ta prag presega, se sklenejo v skladu z določbami te direktive (v nadaljevanju ‚direktiva o javnih naročilih‘).
                           3.   Pogodbe, za katere ocenjena vrednost ne presega praga, določenega v direktivi o javnih naročilih, se lahko sklenejo z zasebno pogodbo. V takšnih primerih so države članice iz člena 25 kljub temu zavezane, da ponudnikom, ki bi verjetno lahko zagotovili zadevno blago in storitve, v okviru možnosti in z vsemi ustreznimi sredstvi omogočijo sodelovanje pri razpisu.

                           (b)

                           odstavek 5 se nadomesti z:
                           „5.   Razpisni postopki ter merila za izbire in dodeljevanja se določijo in urejajo z določbami direktive o javnih naročilih, kakor je bila dopolnjena z določbami te finančne uredbe.“;

               6.

               Peti pododstavek člena 37 se nadomesti z naslednjim:
               „Svetovalni odbor si prizadeva soglasno sprejeti svoja mnenja. Če takšno soglasje ni možno, svetovalni odbor sprejme mnenja z navadno večino svojih predstavnikov. Za veljavnost postopkov se zahteva sklepčnost 19 glasov. Pri neodločenem izidu glasovanja ima predsedujoči odločilni glas.“;

               7.

               Člen 39(a) se nadomesti z naslednjim:

                           „(a)

                           o vseh predlaganih pogodbah za oskrbo ali storitve, vključno s študijami, za katere je ocenjena vrednost enaka pragom iz direktive o javnih naročilih ali te prage presega;“;

               8.

               Člen 43(4) se nadomesti z naslednjim:
               „4.   Takšna varščina je obvezna, kadar je vrednost zadevne pogodbe enaka pragu, določenem v direktivi o javnih naročilih, ali ta prag presega.“;

               9.

               Člen 49(c) se nadomesti z naslednjim:

                           „(c)

                           prilagoditev prispevkov držav iz člena 25, da se določi delež predhodnih stroškov postavitve SISNET-a, ki naj jih krije druga država. Ta odstotek se izračuna na podlagi deleža sredstev DDV, ki jih je druga država plačala v skupna sredstva DDV Evropskih skupnosti v predhodnih proračunskih letih, v katerih so nastali stroški, potrebni za postavitev SISNET-a. Če podatki o sredstvih iz DDV niso na voljo, se prilagoditev prispevkov izračuna na podlagi deleža posamezne zadevne države članice v skupnem BDP vseh držav članic iz člena 25. Prispevek v odstotkih gre državam iz člena 25 v ‚dobropis‘ v znesku, sorazmernem z njihovim deležem, izračunanim skladno s členom 26. Ostale države lahko izbirajo med dodelitvijo zadevnega zneska njihovemu deležu v proračunu in zahtevo po povračilu.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 5. marca 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  UL L 337, 30.12.1999, str. 41.

      (2)  UL L 66, 6.3.2007, str. 19.

      (3)  UL L 85, 6.4.2000, str. 12. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2003/171/ES (UL L 69, 13.3.2003, str. 25).

      (4)  UL L 66, 6.3.2007, str. 19.“;

      (5)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/97/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 107).“;


title: 2014/4/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2013 o prehodnih določbah za uporabo obveznih rezerv Evropske centralne banke po uvedbi eura v Latviji (ECB/2013/41)

text:
               8.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 3/9

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 22. oktobra 2013
   o prehodnih določbah za uporabo obveznih rezerv Evropske centralne banke po uvedbi eura v Latviji
   (ECB/2013/41)
   (2014/4/EU)
   IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 19.1 in prve alinee člena 46.2 Statuta,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (1),
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (2),
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (3),
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sprejetje eura v Latviji 1. januarja 2014 pomeni, da bodo od tega datuma kreditne institucije in podružnice kreditnih institucij v Latviji obvezniki za obvezne rezerve.

               (2)

               Vključitev teh subjektov v Eurosistemov sistem obveznih rezerv zahteva sprejetje prehodnih določb za zagotovitev nemotene vključitve brez ustvarjanja nesorazmernega bremena za kreditne institucije v državah članicah, katerih valuta je euro, vključno z Latvijo.

               (3)

               Člen 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določa, da ECB ob pomoči nacionalnih centralnih bank zbira potrebne statistične informacije od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov tudi za zagotovitev pravočasne priprave države članice na sprejetje eura na področju statistike –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu imajo pojmi „institucija“, „obvezne rezerve“, „obdobje izpolnjevanja“ in „osnova za obvezne rezerve“ enak pomen kot v Uredbi (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).
   Člen 2
   Prehodne določbe za institucije v Latviji
   1.   Z odstopanjem od člena 7 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) poteka za institucije v Latviji prehodno obdobje izpolnjevanja od 1. do 14. januarja 2014.
   2.   Osnova za obvezne rezerve se za prehodno obdobje izpolnjevanja za vsako institucijo v Latviji opredeli glede na elemente njene bilance stanja na 31. oktober 2013. Institucije v Latviji sporočijo svojo osnovo za obvezne rezerve centralni banki Latvijas Banka v skladu z okvirom ECB za poročanje denarne in bančne statistike, kakor je določen v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Institucije v Latviji, za katere velja odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), izračunajo osnovo za obvezne rezerve za prehodno obdobje izpolnjevanja na podlagi svoje bilance stanja na 30. september 2013.
   3.   Za prehodno obdobje izpolnjevanja izračuna obvezne rezerve posamezne institucije v Latviji bodisi ta institucija bodisi centralna banka Latvijas Banka. Stran, ki izračuna obvezne rezerve, predloži izračun drugi strani in ji da na voljo dovolj časa, da ga slednja lahko preveri in predlaga popravke. Izračunane obvezne rezerve, vključno z morebitnimi popravki, obe strani potrdita najpozneje 10. decembra 2013. Če stran, ki je bila obveščena o izračunu, ne potrdi zneska obveznih rezerv do 10. decembra 2013, se šteje, da priznava, da se izračunani znesek uporabi za prehodno obdobje izpolnjevanja.
   4.   Določbe člena 3(2) do (4) se smiselno uporabljajo za institucije v Latviji, tako da lahko te institucije za svoja začetna obdobja izpolnjevanja iz svoje osnove za obvezne rezerve izključijo vse obveznosti do institucij v Latviji, čeprav se v času izračuna obveznih rezerv te institucije še ne bodo nahajale na seznamu institucij, ki so obvezniki za obvezne rezerve, iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).
   Člen 3
   Prehodne določbe za institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro
   1.   Obstoj prehodnega obdobja izpolnjevanja za institucije v Latviji ne vpliva na obdobje izpolnjevanja, ki velja za institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro, na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).
   2.   Institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro, se lahko odločijo, da iz svoje osnove za obvezne rezerve za obdobji izpolnjevanja od 11. decembra 2013 do 14. januarja 2014 in od 15. januarja do 11. februarja 2014 izključijo vse obveznosti do institucij v Latviji, čeprav se v času izračuna obveznih rezerv te institucije še ne bodo nahajale na seznamu institucij, ki so obvezniki za obvezne rezerve, iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9).
   3.   Institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro, ki želijo izključiti obveznosti do institucij v Latviji, izračunajo za obdobji izpolnjevanja od 11. decembra 2013 do 14. januarja 2014 in od 15. januarja do 11. februarja 2014 svoje obvezne rezerve na podlagi svoje bilance stanja na 31. oktober oziroma 30. november 2013 in sporočijo statistične informacije v skladu z Delom 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), kjer se institucije v Latviji že prikažejo kot obvezniki sistema obveznih rezerv ECB.
   To ne posega v obveznost institucij, da sporočijo statistične informacije za ti obdobji v skladu s Tabelo 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), kjer se institucije v Latviji še vedno prikažejo kot banke v kategoriji „Tujina“.
   Tabele je treba sporočiti v skladu z roki in postopki, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).
   4.   Za obdobja izpolnjevanja, ki se začnejo v decembru 2013 ter januarju in februarju 2014, institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro, za katere velja odstopanje po členu 9(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), in ki želijo izključiti obveznosti do institucij v Latviji, izračunajo svoje obvezne rezerve na podlagi svoje bilance stanja na 30. september 2013 in sporočijo statistične informacije v skladu z Delom 1 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), kjer se institucije v Latviji že prikažejo kot obvezniki sistema obveznih rezerv ECB.
   To ne posega v obveznost institucij, da sporočijo statistične informacije za ta obdobja v skladu s Tabelo 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), kjer se institucije v Latviji še vedno prikažejo kot banke v kategoriji „Tujina“.
   Statistične informacije je treba sporočiti v skladu z roki in postopki, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).
   Člen 4
   Začetek veljavnosti in uporaba
   1.   Ta sklep je naslovljen na centralno banko Latvijas Banka, institucije v Latviji in institucije v drugih državah članicah, katerih valuta je euro.
   2.   Ta sklep začne veljati 1. novembra 2013.
   3.   Če ta sklep ne vsebuje posebnih določb, se uporabljajo določbe uredb (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) in (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

      V Frankfurtu na Majni, 22. oktobra 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

      (2)  UL L 250, 2.10.2003, str. 10.

      (3)  UL L 318, 27.11.1998, str. 4.

      (4)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

      (5)  UL L 297, 7.11.2013, str. 1.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1551 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/322

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1551
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2014 z odgovorom organa (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice organu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05584/2016 – C8-0088/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (4), zlasti člena 64,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0096/2016),

               1.

               ugotavlja, da so podatki v končnem zaključnem računu Evropskega organa za vrednostne papirje in trge takšni kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključni račun Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za proračunsko leto 2014;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršni direktorici Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 409, 9.12.2015, str. 255.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2013/279/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUPOL AFGHANISTAN/1/2013 z dne 4. junija 2013 o podaljšanju mandata vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               12.6.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/14

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPOL AFGHANISTAN/1/2013
   z dne 4. junija 2013
   o podaljšanju mandata vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)
   (2013/279/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (1) in zlasti člena 10(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi Sklepa 2010/279/SZVP je Politični in varnostni odbor v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

               (2)

               Svet je 27. maja 2013 sprejel Sklep 2013/240/SZVP (2) o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN do 31. decembra 2014.

               (3)

               Politični in varnostni odbor je 10. julija 2012 sprejel sklep EUPOL AFGHANISTAN/1/2012 (3), v skladu s katerim je bil g. Karl Åke ROGHE imenovan za vodjo misije EUPOL AFGHANISTAN za obdobje od 1. avgusta 2012 do 31. maja 2013.

               (4)

               Visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko je 29. maja 2013 predlagala, da se mandat vodje misije EUPOL AFGHANISTAN Karla Åkeja ROGHEJA podaljša za obdobje od 1. junija 2013 do 31. decembra 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat Karla Åkeja ROGHEJA, vodje policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN), se podaljša do 31. decembra 2014.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati 1. junija 2013.

      V Bruslju, 4. junija 2013

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 123, 19.5.2010, str. 4.

      (2)  UL L 141, 28.5.2013, str. 44.

      (3)  UL L 208, 3.8.2012, str. 17.


title: 2007/549/ES: Sklep Sveta z dne 16. julija 2007 o spremembi Notranjega sporazuma z dne 17. julija 2006 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES

text:
               3.8.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 202/35

      SKLEP SVETA

   z dne 16. julija 2007
   o spremembi Notranjega sporazuma z dne 17. julija 2006 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja četrti del Pogodbe ES
   (2007/549/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (1), kakor je bil spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu (2),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere se uporablja Četrti del Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum“) (3), in zlasti člena 1(7) in člena 8(4) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 6(11) Akta (4),
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 6(11) Akta o pristopu iz leta 2005 sta Bolgarija in Romunija samodejno pristopili k Notranjemu sporazumu na datum njunega pristopa.

               (2)

               V skladu s členom 1(7) Notranjega sporazuma se porazdelitev prispevkov iz odstavka 2(a) navedenega člena, ki je trenutno zgolj ocena zneskov za Bolgarijo in Romunijo, spremeni s sklepom Sveta, če nova država pristopi k EU.

               (3)

               V skladu s členom 8(4) Notranjega sporazuma se ponderiranje iz odstavka 2 navedenega člena, ki je trenutno zgolj ocena glasov za Bolgarijo in Romunijo, spremeni s sklepom Sveta, če nova država pristopi k EU.

               (4)

               Prispevke in ponderiranje je treba potrditi –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Razdelitveni ključ in prispevek Bolgarije in Romunije v deseti Evropski razvojni sklad, kakor je to opredeljeno v členu 1(2)(a) Notranjega sporazuma, ter njuni glasovi v odboru desetega Evropskega razvojnega sklada, kakor so opredeljeni v členu 8(2) Notranjega sporazuma, se potrdijo.
   Člen 2
   Notranji sporazum se spremeni, kakor sledi:

               1.

               v tabeli iz člena 1(2)(a) se oklepaji in zvezdica za besedama „Bolgarija“ in „Romunija“ ter opomba „(*) Ocena vsote“ črtajo;

               2.

               v tabeli iz člena 8(2) se črta naslednje:

                           (a)

                           oklepaji in zvezdica za besedama „Bolgarija“ in „Romunija“ ter oglati oklepaji v drugem stolpcu teh istih vrstic;

                           (b)

                           opomba „(*) Ocena glasov“;

                           (c)

                           vrstica „Skupaj EU-25“, „999“;

                           (d)

                           oklepaji in zvezdica kakor tudi oglati oklepaj v vrstici „Skupaj EU-27 (*)“, „[1 004]“;

               3.

               člen 8(3) se nadomesti z naslednjim:
               „Odbor ERS odloča s kvalificirano večino 724 glasov od 1 004, ki pomeni pozitiven glas vsaj 14 držav članic. Manjšina, ki lahko prepreči sprejetje odločitev, šteje 281 glasov.“

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

      V Bruslju, 16. julija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         J. SILVA

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 22).

      (2)  Sklep Sveta z dne 21. junija 2005 o podpisu Sporazuma, v imenu Evropske skupnosti, o spremembi Sporazuma o partnerstvu AKP-ES drugi (UL L 209, 11.8.2005, str. 26).

      (3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (4)  UL L 157, 21.6.2005, str. 203.


title: 2008/808/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2008 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               22.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 279/19

      SKLEP SVETA

   z dne 20. oktobra 2008
   o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2008/808/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/524/ES, Euratom (1),
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je zaradi odstopa ge. Eve BELABED sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Christopher LECHNER, Leitender Sekretär und Abteilungsleiter für Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. oktobra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         J.-L. BORLOO

      (1)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30.