title: Sklep Sveta (EU) 2017/1842 z dne 9. oktobra 2017 o politiki odprtih podatkov Sveta in ponovni uporabi dokumentov Sveta

text:
               12.10.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 262/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/1842
   z dne 9. oktobra 2017
   o politiki odprtih podatkov Sveta in ponovni uporabi dokumentov Sveta
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 240 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Nove informacijske in komunikacijske tehnologije so ustvarile neslutene priložnosti združevanja in kombiniranja vsebine iz različnih virov. Razvoj, usmerjen k informacijski družbi in družbi znanja, vpliva na življenje vseh državljanov v Uniji, tako da jim omogoča nove možnosti za dostop do znanja in njegovo pridobitev.

               (2)

               Informacije javnega sektorja so pomemben vir znanja in inovacij v zasebnem sektorju in podpirajo oblikovanje boljših digitalnih storitev za državljane ter podjetja po vsej Evropi.

               (3)

               Svet in druge institucije EU zbirajo, pripravljajo in razširjajo številne informacije v zvezi s politikami in področji dejavnosti Unije. Institucije EU imajo v lasti dokumente, ki bi lahko bili ponovno uporabljeni v digitalnih proizvodih in storitvah in ki bi lahko postali uporaben vir vsebin tako za državljane kot podjetja.

               (4)

               Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) določa minimalna pravila za ponovno uporabo informacij javnega sektorja v državah članicah in spodbuja države članice, da presežejo te minimalna pravila in sprejmejo politike odprtih podatkov.

               (5)

               Po sprejetju Sklepa Komisije 2011/833/EU (2) je Evropska komisija leta 2012 vzpostavila Portal odprtih podatkov EU (EU ODP), ki naj bi bil enotna točka za dostop do podatkov iz institucij EU in drugih organov Unije.

               (6)

               Unija je junija 2013 potrdila Listino G8 o odprtih podatkih in se zavezala, da bo na podlagi Listine G8 o odprtih podatkih izvedla vrsto dejavnosti v zvezi z odprtimi podatki, opredeljenimi v navedeni listini.

               (7)

               Evropski svet je v sklepih z dne 24. in 25. oktobra 2013 odprte podatke opredelil kot „še neizkoriščen vir z ogromnim potencialom za razvoj močnejših in bolj povezanih družb, ki se bodo bolje odzivale na potrebe državljanov“ in pozval k dejavnemu spodbujanju „ponovne uporabe informacij javnega sektorja“.

               (8)

               Svet je v sklepih iz dne 2. marca 2015 poudaril, da polno in učinkovito koriščenje instrumentov in storitev, kot so odpri podatki, lahko pripelje do boljše produktivnosti in boljših storitev, zato bi jih bilo treba spodbujati. Polet tega Svet v sklepih z dne 29. maja 2015 spodbuja razvoj politike okolja prijaznih podatkov v Uniji, ki omogoča interoperabilnost, uporabo in ponovno uporabo javnih podatkov v raziskavah in inovacijah ter hkrati zagotavlja potrebno varstvo podatkov.

               (9)

               Portal EU ODP trenutno vsebuje številne podatkovne nize in povezave do portalov odprtih podatkov v državah članicah. Svet od leta 2015 sodeluje pri portalu EU ODP z naslednjimi tremi podatkovnimi nizi: metapodatki javnega registra Sveta, metapodatki prošenj za dostop javnosti do dokumentov Sveta in podatki o glasovanju Sveta o zakonodajnih aktih.

               (10)

               Svet je doslej pri portalu EU ODP sodeloval v okviru pilotnih projektov. Ker so bili ti pilotni projekti uspešni, bi bilo treba za dokumente Sveta določiti politiko odprtih podatkov, da bi lahko nadgradili dosedanje izkušnje in jih čim bolj izkoristili ter da bi Svetu omogočili, da opredeli pogoje, ki veljajo za objavo in ponovno uporabo njegovih dokumentov.

               (11)

               Politika odprtih podatkov za dokumente Sveta bi izboljšala pretok informacij med Svetom in širšo javnostjo; vodila bi k širši uporabi in dometu informacij o Uniji; povečala bi ugled Sveta kot odprte in pregledne institucije in povečala odgovornost Sveta kot javne institucije.

               (12)

               Politika odprtih podatkov za dokumente Sveta bi morala spodbujati razvoj instrumentov in aplikacij, ki bi uporabnikom pomagali pri iskanju in prepoznavanju dokumentov za ponovno uporabo.

               (13)

               Ta sklep se ne bi smel uporabljati za dokumente, za katere Svet ne more dovoliti ponovne uporabe, zaradi pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali ureditve pravic dostopa v državah članicah.

               (14)

               Pravico dostopa do dokumentov Sveta še naprej ureja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

               (15)

               Ta sklep ne bi smel posegati v pravila o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, v pravila o javnem dostopu do dokumentov Sveta ter v varnostne predpise za varovanje tajnih podatkov EU in bi ga bilo treba izvajati in uporabljati v celoti v skladu s temi pravili in predpisi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Predmet urejanja in namen
   1.   S tem sklepom se vzpostavlja politika odprtih podatkov Sveta (v nadaljnjem besedilu: politika odprtih podatkov) z določitvijo načel, pogojev in omejitev, ki urejajo ponovno uporabo in praktična sredstva za lažjo ponovno uporabo dokumentov, ki so v lasti Sveta in ki jih je Svet pripravil, kakor je opredeljeno v členu 2(1).
   2.   Politika odprtih podatkov ima naslednja cilja:

               (a)

               izboljšanje pretoka informacij med Svetom in širšo javnostjo; in

               (b)

               spodbujanje široke ponovne uporabe informacij.

         Člen 2
   Področje uporabe
   1.   Ta sklep se uporablja za dokumente, ki so v lasti Sveta in ki jih je Svet pripravil ter objavil.
   2.   Ta sklep se ne uporablja za dokumente, ki so v lasti Sveta in ki jih je Svet pripravil, za katere Svet ne more dovoliti ponovne uporabe zaradi:

               (a)

               pravic intelektualne lastnine tretjih oseb ali

               (b)

               ureditev pravic dostopa v državah članicah.

         3.   Ta sklep ne posega v, se izvaja in uporablja v skladu z:

               (a)

               pravili o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in zlasti Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega Parlamenta in Sveta (4);

               (b)

               pravili o javnem dostopu do dokumentov Sveta in zlasti Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter

               (c)

               varnostnimi predpisi za varovanje tajnih podatkov EU in zlasti Sklepa Sveta 2013/488/EU (5).

         Člen 3
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (1)

               „dokument“ pomeni:

                           (a)

                           katero koli vsebino ne glede na medij (na papirju ali v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis) o vprašanju, povezanem s politikami, dejavnostmi ali odločitvami, ki sodijo v institucionalno pristojnost Sveta, ali

                           (b)

                           kateri koli del take vsebine;

               (2)

               „ponovna uporaba“ pomeni uporabo dokumentov s strani oseb ali pravnih subjektov za komercialne ali nekomercialne namene, razen za prvotni namen, zaradi katerega so bili dokumenti pripravljeni;

               (3)

               „osebni podatki“ pomeni podatke, kakor so opredeljeni v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 45/2001;

               (4)

               „odprti format“ pomeni datotečni format, ki je neodvisen od uporabljene platforme in javnosti dostopen brez omejitev, ki preprečujejo ponovno uporabo dokumentov;

               (5)

               „strojno berljiva oblika“ pomeni obliko, strukturirano tako, da lahko aplikacije programske opreme zanesljivo prepoznajo posamezne navedbe dejstev in njihovo notranjo strukturo.

         Člen 4
   Splošna načela
   Generalni sekretariat Sveta (GSS) zagotovi, da so dokumenti dani na voljo za ponovno uporabo:

               (a)

               vsem;

               (b)

               brez vložitve individualne prošnje;

               (c)

               brezplačno ter

               (d)

               za komercialne in nekomercialne namene.

         Člen 5
   Nediskriminacija in izključne pravice
   1.   Pogoji za ponovno uporabo dokumentov niso diskriminacijski do primerljivih kategorij ponovne uporabe.
   2.   Ponovna uporaba dokumentov je mogoča za vse morebitne udeležence na trgu. Izključne pravice se ne dodelijo.
   Člen 6
   Pogoji za ponovno uporabo
   1.   Dokumenti so dani na voljo za ponovno uporabo pod naslednjimi pogoji:

               (a)

               obveznost ponovnega uporabnika, da navede vir dokumentov;

               (b)

               obveznost, da se prvotnega pomena ali sporočila dokumentov ne izkrivlja;

               (c)

               Svet ni odgovoren za katere koli posledice, ki izhajajo iz ponovne uporabe.

         2.   GSS lahko po potrebi uporabi druge pogoje za določeno vrsto dokumentov.
   3.   GSS sprejme primerne ukrepe za varstvo pravic, interesov in javne podobe Sveta v vseh ustreznih forumih.
   Člen 7
   Razpoložljivi formati
   1.   GSS da dokumente na voljo:

               (a)

               v vsakem obstoječem formatu ali jezikovni različici, ki jo ima Svet na voljo;

               (b)

               na internetu ter

               (c)

               če je mogoče in smiselno, v odprti in strojno berljivi obliki.

         2.   GSS ni obvezan, da:

               (a)

               na novo pripravi, prilagodi ali posodobi dokumente,

               (b)

               da na voljo izvlečke, če bi to pomenilo nesorazmeren napor, ki bi presegal enostavno obdelavo;

               (c)

               prevede dokumente v uradne jezike, ki še niso na voljo, ali

               (d)

               nadaljuje pripravo določenih vrst dokumentov ali da hrani dokumente v določenem formatu zaradi njihove ponovne uporabe.

         Člen 8
   Poročilo
   GSS do 10. oktobra 2022 predloži poročilo Svetu o uporabi tega sklepa, vključno z izvedbenimi ukrepi, ki jih sprejme GSS, da bi bili dokumenti na voljo za ponovno uporabo v odprti in strojno berljivi obliki.
   Člen 9
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         S. KIISLER

      (1)  Direktiva 2003/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 345, 31.12.2003, str. 90).

      (2)  Sklep Komisije 2011/833/EU z dne 12. decembra 2011 o ponovni uporabi dokumentov Komisije (UL L 330, 14.12.2011, str. 39).

      (3)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

      (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (5)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: 2014/814/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/002 NL/Gelderland-Overijssel, gradnja stavb, iz Nizozemske)

text:
               20.11.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 333/15

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 22. oktobra 2014
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/002 NL/Gelderland-Overijssel, gradnja stavb, iz Nizozemske)

      (2014/814/EU)

   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4),
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) ter zlasti točke 13,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje podpore presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so opustile svojo dejavnost zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013.

               (3)

               Nizozemska je 20. februarja 2014 vložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi z odpuščenimi delavci v 89 podjetjih v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE po reviziji 2 (gradnja stavb) (4), v sosednjih regijah Gelderland in Overijssel na ravni NUTS 2, ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami, kot je določeno v členu 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG iz člena 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 625 781 EUR za vlogo, ki jo je vložila Nizozemska –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2014 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 625 781 EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in sredstvih za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 22. oktobra 2014,

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

      (3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (4)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).


title: 2005/202/ES: Sklep Sveta z dne 31. januarja 2005 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

text:
               12.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 66/22

         SKLEP SVETA
   z dne 31. januarja 2005
   o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   (2005/202/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 57(2), 71, 80(2), 133(1), 133(5) in 181 v povezavi s prvim in drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 in zlasti člena 6(2) (1) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dodatni protokol k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi mehiškimi državami na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (2) je bil v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic podpisan dne 29. aprila 2004.

               (2)

               Dodatni protokol je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Dodatni protokol k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.
   Besedilo Dodatnega protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta poda uradno obvestilo iz člena 5 Dodatnega protokola.

      V Bruslju, 31. januarja 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 34.

      (2)  Glej stran 24 tega Uradnega lista.
   DODATNI PROTOKOL
   k sporazumu o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji
   KRALJEVINA BELGIJA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
   v nadaljnjem besedilu „države članice Evropske skupnosti“,
   EVROPSKA SKUPNOST,
   v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   ZDRUŽENE MEHIŠKE DRŽAVE,
   v nadaljnjem besedilu „Mehika“,
   in
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   REPUBLIKA MALTA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   v nadaljnjem besedilu „nove države članice“,
   KER je bil Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Mehiko na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, podpisan v Bruslju 8. decembra 1997 in je začel veljati 1. oktobra 2000;
   KER je bila Pogodba o pristopu Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Pogodba o pristopu“) podpisana v Atenah 16. aprila 2003;
   KER mora biti v skladu s členom 6(2) Pogodbe o pristopu vključitev novih držav članic v Sporazum formalizirana s sklenitvijo protokola k Sporazumu;
   KER člen 55 Sporazuma določa: „Za namen tega sporazuma izraz ‚pogodbenici‘ pomeni Skupnost ali njene države članice ali Skupnost in njene države članice, v skladu z njihovimi področji pristojnosti, kakor izhajajo iz Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, na eni strani in Mehiko na drugi“;
   KER člen 56 Sporazuma določa: „Ta sporazum velja na eni strani na ozemlju, na katerem velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi s to pogodbo, ter na drugi strani na ozemlju Združenih mehiških držav“;
   KER člen 59 Sporazuma določa: „Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od besedil enako verodostojno“;
   KER bi Evropska skupnost, zaradi upoštevanja datuma pristopa novih držav članic k Evropski uniji, morda morala začeti uporabljati določbe tega protokola preden zaključi vse notranje postopke, potrebne za začetek njegove veljavnosti;
   KER bi člen 5(3) tega protokola Evropski skupnosti in njenim državam članicam dovoljeval začasno izvajanje Protokola, preden zaključijo svoje notranje postopke, potrebne za začetek njegove veljavnosti,
   SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Češka republika, Republika Estonija, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika se vključijo kot pogodbenice v Sporazum o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi strani.
   Člen 2
   V šestih mesecih po parafiranju tega protokola Evropska skupnost državam članicam in Mehiki posreduje besedila Sporazuma v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku. Ob pogoju začetka veljavnosti tega protokola postanejo različice v novih jezikih verodostojne pod enakimi pogoji kot različice v jezikih, v katerih je Sporazum napisan sedaj.
   Člen 3
   Ta protokol je sestavni del Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju.
   Člen 4
   Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
   Člen 5
   1.   Ta protokol v skladu s svojimi postopki odobrijo Evropska skupnost, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Združene mehiške države.
   2.   Ta protokol začne veljati prvi dan meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenice uradno obvestijo o zaključku postopkov potrebnih za ta namen.
   3.   Ne glede na odstavek 2 se pogodbenice strinjajo, da bodo, do zaključka notranjih postopkov Evropske skupnosti in njenih držav članic za začetek veljavnosti tega protokola, uporabljale določbe tega protokola največ 12 mesecev od prvega dne v mesecu, ki sledi dnevu, na katerega Evropska skupnost in njene države članice uradno obvestijo o zaključku postopkov potrebnih za ta namen in ko Mehika poda uradno obvestilo o zaključku svojih postopkov potrebnih za začetek veljavnosti tega protokola.
   4.   Uradno obvestilo se posreduje Generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je depozitar Sporazuma.


title: 2010/757/EU: Sklep Sveta z dne 18. novembra 2010 o imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2015 v Belgiji

text:
               8.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/42

         SKLEP SVETA
   z dne 18. novembra 2010
   o imenovanju evropske prestolnice kulture za leto 2015 v Belgiji
   (2010/757/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek evropska prestolnica kulture za leta 2007 do 2019 (1) in zlasti člena 9(3) Sklepa,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju poročil izbirnega sveta iz februarja 2010 o izbirnem postopku za evropsko prestolnico kulture v Belgiji,
   ob upoštevanju naslednjega:
   ob upoštevanju, da so v celoti izpolnjena merila iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za „evropsko prestolnico kulture 2015“ je imenovan Mons v Belgiji.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. novembra 2010

            Za Svet

            Predsednica

         F. LAANAN

      (1)  UL L 304, 3.11.2006, str. 1.


title: 2004/828/ES: Sklep Sveta z dne 2. novembra 2004 o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro, ki predvideva ukrepe, enakovredne ukrepom iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačila obresti in o odobritvi kot tudi podpisu spremljajoče Skupne izjave o nameri

text:
               4.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 359/32

         SKLEP SVETA
   z dne 2. novembra 2004
   o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro, ki predvideva ukrepe, enakovredne ukrepom iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačila obresti in o odobritvi kot tudi podpisu spremljajoče Skupne izjave o nameri
   (2004/828/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 94 Pogodbe, v zvezi s prvim pododstavkom člena 300(2),
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dne 16. oktobra 2001 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Kneževino Andoro o sporazumu, ki bi zagotovil, da bo ta država sprejela ukrepe, ki so enakovredni tistim, ki morajo biti uporabljeni v okviru Skupnosti za zagotovitev dejanskega obdavčevanja dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti.

               (2)

               Besedilo sporazuma, ki predstavlja rezultat teh pogajanj, je skladno s pogajalskimi direktivami, ki jih je sprejel Svet. To besedilo spremlja Skupno izjavo o nameri med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Kneževino Andoro.

               (3)

               Ob upoštevanju morebitne kasnejše odločitve o sklenitvi sporazuma, je zaželeno, da se podpišeta dokumenta, ki sta bila parafirana 1. julija 2004 in pridobi potrditev, da je Svet odobril skupno izjavo o nameri –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Ob upoštevanju morebitne kasnejše odločitve o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro, ki predvideva enake ukrepe, kot jih določa Direktiva Sveta 2003/48/ES (1) o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, je predsednik Sveta pooblaščen imenovati osebe, ki so upravičene podpisati sporazum, Skupno izjavo o nameri, ki ga spremlja, kot tudi pisma Evropske skupnosti, ki morajo biti, z namenom izraziti strinjanje Evropske skupnosti, izmenjana v skladu s členom 19(2) sporazuma in zadnjim pododstavkom Skupne izjave o nameri.
   Svet odobri skupno izjavo o nameri.
   Besedili sporazuma in izjave o skupni nameri sta dodana temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep je objavljen v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 2. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 157, 26.6.2003, str. 38.
   SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro o določitvi ukrepov, enakovrednim ukrepom iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   EVROPSKA SKUPNOST
   in
   KNEŽEVINA ANDORA,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenica“ ali „pogodbenici“,
   da bi predvideli ukrepe, enakovredne ukrepom iz Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003, v nadaljnjem besedilu „direktiva“, v okviru sodelovanja, ki upošteva zakoniti interes vsake od pogodbenic in v primeru, v katerem bodo druge tretje države v podobnem položaju, kot je Kneževina Andora, uporabile prav tako ukrepe, ki so enakovredni direktivi,
   STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJIH DOLOČBAH:
   Člen 1
   Cilj
   1.   V okviru sodelovanja med Evropsko skupnostjo in Kneževino Andoro so dohodki od prihrankov v obliki plačil obresti, opravljenih v Kneževini Andori v korist upravičenih lastnikov, ki so fizične osebe, opredeljene kot osebe z bivališčem v državi članici Evropske skupnosti v skladu s postopki, opisanimi v členu 3, predmet davčnega odtegljaja, ki ga poberejo plačilni zastopniki, ki imajo sedež na ozemlju Kneževine Andore, pod pogoji, določenimi v členu 7.
   Ta davek se odtegne, razen če se uporabljajo ukrepi o prostovoljnem razkritju v skladu s pravili iz člena 9. Prihodek, ki ustreza vsoti odtegnjenega davka na podlagi členov 7 in 9, se razdeli med države članice Evropske skupnosti in Kneževino Andoro v skladu s pravili iz člena 8.
   Da bi ta sporazum bil enakovreden direktivi, se ti ukrepi dopolnijo s pravili o izmenjavi informacij na zahtevo, ki so določena v členu 12, in s postopki o posvetovanju in ponovnem pregledu, ki so opisani v členu 13.
   2.   Pogodbenici sprejmeta potrebne ukrepe, da zagotovita uporabo tega sporazuma. Kneževina Andora sprejme še zlasti tiste ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev izvajanja zahtevanih nalog za uresničitev tega sporazuma s strani plačilnih zastopnikov, ki imajo sedež na njenem ozemlju, in izrecno predvideva ukrepe v zvezi s postopki in denarnimi kaznimi, neodvisno od kraja sedeža dolžnika iz dolžniške terjatve, ki prinaša obresti.
   Člen 2
   Opredelitev upravičenega lastnika
   1.   V tem sporazumu „upravičeni lastnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki prejme plačilo obresti, ali fizično osebo, za katero se zagotovi plačilo obresti, razen če predloži dokazilo, da obresti ni prejela v lastno korist ali da niso bile zagotovljene v njeno korist, kar pomeni, da:

               (a)

               deluje tudi kot plačilni zastopnik v smislu člena 4; ali

               (b)

               deluje v imenu pravne osebe, subjekta, katerega dobiček se obdavčuje po splošni ureditvi za podjetniško obdavčitev, neharmonizirane kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje, ki ima sedež v državi članici Evropske skupnosti ali v Kneževini Andori; ali

               (c)

               deluje v imenu druge fizične osebe, ki je upravičeni lastnik in identiteto upravičenega lastnika razkrije plačilnemu zastopniku v skladu s členom 3(1).

         2.   Kadar ima plačilni zastopnik podatke, ki kažejo na to, da fizična oseba, ki prejme plačilo obresti ali za katero se zagotovi plačilo obresti, ni nujno tudi upravičeni lastnik, mora sprejeti razumne ukrepe za ugotovitev identitete upravičenega lastnika v skladu s členom 3(1). Če plačilni zastopnik ne more ugotoviti identitete upravičenega lastnika, zadevno fizično osebo obravnava kot upravičenega lastnika.
   Člen 3
   Identiteta in bivališče upravičenih lastnikov
   1.   Plačilni zastopnik ugotavlja identiteto upravičenega lastnika, ki jo sestavljata njegovo ime in njegov naslov v skladu z določili proti pranju denarja, ki veljajo v Kneževini Andori.
   2.   Plačilni zastopnik ugotavlja bivališče upravičenega lastnika na podlagi standardov, ki se razlikujejo glede na to, kdaj se vzpostavi razmerje med plačilnim zastopnikom in prejemnikom obresti. Ob upoštevanju tega, kar sledi v nadaljevanju, se šteje, da se bivališče nahaja v tisti državi, v kateri ima upravičeni lastnik svoj stalni naslov:

               (a)

               pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena pred 1. januarjem 2004, plačilni zastopnik ugotavlja bivališče upravičenega lastnika po predpisih proti pranju denarja, ki veljajo v Kneževini Andori;

               (b)

               pri pogodbenih razmerjih, ki so bila sklenjena, ali pri transakcijah, ki so bile opravljene brez pogodbenega razmerja, od 1. januarja 2004 naprej, plačilni zastopnik ugotavlja bivališče upravičenega lastnika na podlagi naslova, navedenega v uradnem osebnem dokumentu, ali, če je potrebno, na podlagi drugega dokumentarnega dokazila o identiteti, ki ga predloži upravičeni lastnik po naslednjem postopku: za fizične osebe, ki predložijo uradni osebni dokument, ki ga je izdala država članica Evropske skupnosti, in ki izjavijo, da so prebivalci tretje države izven Evropske skupnosti, se bivališče ugotavlja na podlagi potrdila o bivališču ali na podlagi dovoljenja za bivanje, ki ga je izdal pristojni organ zadevne tretje države, za katero fizična oseba izjavi, da ima v njej bivališče. Če ni mogoče predložiti tega potrdila o bivališču ali tega dovoljenja za bivanje, se šteje, da se bivališče nahaja v državi članici Evropske skupnosti, ki je izdala uradni osebni dokument.

         Člen 4
   Opredelitev plačilnega zastopnika
   V tem sporazumu „plačilni zastopnik“ pomeni vsakega nosilca gospodarske dejavnosti, ki ima svoj sedež v Kneževini Andori, in ki plača ali zagotovi plačilo obresti v neposredno korist upravičenega lastnika, bodisi da je nosilec dolžnik terjatve, za katero se plačajo obresti, ali nosilec, ki po nalogu dolžnika ali upravičenega lastnika plača ali zagotovi plačilo obresti.
   Člen 5
   Opredelitev pristojnega organa
   1.   V tem sporazumu so „pristojni organi“ pogodbenic tisti, ki so navedeni v Prilogi I.
   2.   Za tretje države je pristojni organ tisti, ki je opredeljen za dvostranske ali večstranske davčne konvencije ali če takega organa ni, vsak drug organ, ki je pristojen za izdajanje potrdil o bivališču za davčne namene.
   Člen 6
   Opredelitev plačila obresti
   1.   V tem sporazumu „plačilo obresti“ pomeni:

               (a)

               obresti, ki se plačajo ali pripišejo na račun in se nanašajo na dolžniške terjatve vseh vrst, ne glede na to, ali so zavarovane s hipoteko, in ne glede na to, ali imajo pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku, in še zlasti dohodek od državnih vrednostnih papirjev ter dohodek iz obveznic ali zadolžnic, vključno s premijami in nagradami od takih vrednostnih papirjev, obveznic ali zadolžnic; kazni zaradi zamude pri plačilu se ne štejejo za plačilo obresti;

               (b)

               obračunane ali h glavnici pripisane obresti pri prodaji, povračilu ali odkupu dolžniških terjatev iz točke (a);

               (c)

               dohodek, ki izvira bodisi neposredno ali posredno prek subjekta iz člena 4(2) direktive iz plačila obresti in ki ga razdelijo:

                           (i)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo sedež v državi članici Evropske skupnosti ali v Kneževini Andori;

                           (ii)

                           subjekti, ki izpolnjujejo pogoje za možnost iz člena 4(3) direktive; in

                           (iii)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo sedež izven ozemlja iz člena 17;

               (d)

               dohodek, dosežen s prodajo, povračilom ali odkupom delnic ali enot v naslednjih podjemih in subjektih, če ti neposredno ali posredno prek drugih kolektivnih naložbenih podjemov ali subjektov, ki so navedeni spodaj, naložijo več kot 40 % svojih sredstev v dolžniške terjatve iz točke (a):

                           (i)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo sedež v državi članici Evropske skupnosti ali v Kneževini Andori;

                           (ii)

                           subjekti, ki izpolnjujejo pogoje za možnost iz člena 4(3) direktive; in

                           (iii)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo sedež izven ozemlja iz člena 17.

         Kneževina Andora pa ima možnost, da v opredelitev obresti vključi dohodek iz točke (d) samo do zneska v višini dobička, ki neposredno ali posredno izvira iz plačil obresti v smislu točk (a) in (b).
   2.   V zvezi z odstavkom 1(c) in (d), kadar plačilni zastopnik nima podatkov o deležu dohodka, ki izvira iz plačil obresti, se celotni znesek dohodka šteje za plačilo obresti.
   3.   V zvezi z odstavkom 1(d), kadar plačilni zastopnik nima podatkov o odstotku sredstev, ki so bila naložena v dolžniške terjatve ali v delnice ali enote, kot se opredeljuje v navedenem odstavku, se šteje, da ta odstotek presega 40 %. Kadar plačilni zastopnik ne more določiti zneska realiziranega dohodka upravičenega lastnika, se šteje, da je dohodek enak iztržku od prodaje, povračila ali odkupa delnic ali enot.
   4.   V zvezi z odstavkom 1(b) in (d) ima Kneževina Andora možnost, da od plačilnih zastopnikov na njihovem ozemlju zahteva obračun obresti v obdobju, ki ne sme presegati eno leto ter da tako obračunane obresti obravnava kot plačilo obresti, tudi če v tem obdobju ne pride do prodaje, odkupa ali povračila.
   5.   Prihodki, ki izvirajo iz podjemov ali subjektov, ki so do 15 % svojih sredstev vložili v dolžniške terjatve v smislu odstavka (1)(a), se ne štejejo za plačilo obresti v smislu odstavka 1(c) in (d).
   6.   Odstotek iz odstavka 1(d) in odstavka 3 znaša od 1. januarja 2011 dalje 25 %.
   7.   Odstotki iz odstavka 1(d) in odstavka 5 se določajo glede na naložbeno politiko, kot jo opredeljujejo pravila sklada ali instrumenti o ustanovitvi zadevnih podjemov ali subjektov, in če te ne obstajajo, glede na dejansko sestavo sredstev zadevnih podjemov ali subjektov.
   Člen 7
   Davčni odtegljaj
   1.   Če je upravičeni lastnik rezident države članice Evropske skupnosti, Kneževina Andora pobere davčni odtegljaj po stopnji 15 % v prvih treh letih izvajanja tega sporazuma, po stopnji 20 % v nadaljnjih treh letih in nato po stopnji 35 %.
   2.   Plačilni zastopnik pobira davčni odtegljaj na naslednji način:

               (a)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 6(1)(a): od zneska plačanih ali pripisanih obresti;

               (b)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 6(1)(b) ali (d): od zneska obresti ali dohodka iz navedenih odstavkov ali z enakovredno dajatvijo na skupni znesek iztržka od prodaje, odkupa ali povračila, ki bremeni prejemnika;

               (c)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 6(1)(c): od zneska dohodka iz navedenega odstavka;

               (d)

               če Kneževina Andora izkoristi možnost iz člena 6(4): od zneska letno obračunanih obresti.

         3.   Za namene točk (a) in (b) odstavka 2 se davek pobira sorazmerno dolžini obdobja, v katerem je upravičeni lastnik imel dolžniško terjatev. Kadar plačilni zastopnik na podlagi podatkov, ki jih ima na voljo, ne more ugotoviti dolžine obdobja, v katerem je upravičeni lastnik imel terjatev, šteje, da je upravičeni lastnik imel terjatev ves čas njenega obstoja, razen če upravičeni lastnik ne predloži dokazila o datumu pridobitve terjatve.
   4.   Davki in davki, pobrani na plačilo obresti, razen davka, predvidenega v tem sporazumu, so odšteti od davka, izračunanega v skladu z odstavkom (1) in (3) zgoraj, na podlagi istega plačila obresti.
   5.   Ob upoštevanju določb iz člena 10 pobiranje davčnega odtegljaja s strani plačilnega zastopnika, ki ima sedež v Kneževini Andori, državi članici Evropske skupnosti, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, ne preprečuje, da mu v skladu s svojo nacionalno zakonodajo ne bi obdavčila prihodka.
   Kadar davčni zavezanec prijavi davčnim organom države članice Evropske skupnosti, v kateri prebiva, prihodke od obresti, ki mu jih je plačal plačilni zastopnik, ki ima svoj sedež v Kneževini Andori, so ti dohodki od obresti v državi članici predmet obdavčitve po enakih stopnjah kot so tiste, ki veljajo za obresti, ki so zbrane v notranjosti te države članice.
   Člen 8
   Delitev prihodkov
   1.   Kneževina Andora, ki pobira davčni odtegljaj v skladu s členom 7, obdrži 25 % prihodkov od davčnega odtegljaja in ostalih 75 % prihodkov prenese državi članici Evropske skupnosti, katere rezident je upravičeni lastnik.
   2.   Te prenose izvede država članica za vsako koledarsko leto z enim samim postopkom, najpozneje v šestih mesecih po koncu koledarskega leta, v katerem je bilo opravljeno pobiranje davkov.
   Kneževina Andora sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev pravilnega delovanja sistema delitve dohodkov.
   Člen 9
   Prostovoljno razkritje
   1.   Kneževina Andora predvideva postopek, ki omogoča upravičenim lastnikom, da se izognejo davčnemu odtegljaju, navedenemu v členu 7, če upravičeni lastnik plačilnemu zastopniku predloži potrdilo, ki se glasi na njegovo ime in ga je izdal pristojni organ države članice, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, v skladu z odstavkom 2 tega člena.
   2.   Na zahtevo upravičenega lastnika pristojni organ države članice, katere rezident je, izda potrdilo, ki vsebuje:

               (a)

               ime, naslov in davčno ali drugo številko ali če takšna številka ne obstaja, datum in kraj rojstva upravičenega lastnika;

               (b)

               priimek ali naziv in naslov plačilnega zastopnika;

               (c)

               številko računa upravičenega lastnika ali, če številka ne obstaja, podatke o vrednostnem papirju.

         To potrdilo velja največ tri leta. Potrdilo se izda vsakemu upravičenemu lastniku, ki ga zahteva, v dveh mesecih od vložitve take zahteve.
   Člen 10
   Izključitev dvojnega obdavčevanja
   1.   Država članica Evropske skupnosti, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, zagotovi odpravo dvojnega obdavčevanja, ki bi bilo lahko posledica uvedbe davčnega odtegljaja iz člena 7, v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena.
   2.   Če je bil od obresti, ki jih je prejel upravičeni lastnik, v Kneževini Andori odtegnjen davek iz člena 7, država članica Evropske skupnosti, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo temu prizna davčni odbitek v višini tega davka. Kadar ta znesek presega znesek davčne obveznosti v skladu z njeno nacionalno zakonodajo o skupnem znesku obresti, odtegnjenih od tega davka, država članica bivališča za davčne namene upravičenemu lastniku povrne presežni del davčnega odtegljaja.
   3.   Če so bile poleg davčnega odtegljaja iz člena 7 obresti, ki jih je prejel upravičeni lastnik, obdavčene še s katero koli drugo obliko davčnega odtegljaja in je država članica Evropske unije, katere rezident je za davčne namene, v skladu s svojo zakonodajo ali konvencijami o izogibanju dvojnega obdavčevanja priznala odbitek davka za tak davčni odtegljaj, se takšen davčni odtegljaj odbije pred uporabo postopka iz odstavka 2.
   4.   Država članica Evropske skupnosti, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, lahko nadomesti mehanizem davčnega odbitka iz zgornjih odstavkov 2 in 3 s povračilom davčnega odtegljaja, kot je navedeno v členu 7.
   Člen 11
   Prenosljivi dolžniški vrednostni papirji
   1.   Od datuma uporabe tega sporazuma in toliko časa, dokler bo Kneževina Andora pobirala davčne odtegljaje, predvidene v členu 7, in dokler bo najmanj ena država članica Evropske skupnosti uporabljala podobne davke, vendar najpozneje do 31. decembra 2010, se domače in mednarodne obveznice ter drugi prenosljivi dolžniški vrednostni papirji, ki so bili prvič izdani pred 1. marcem 2001 ali za katere so prvotne prospekte za izdajo pred tem datumom odobrili pristojni organi v smislu Direktive Sveta 80/390/EGS ali odgovorni organi v Kneževini Andori ali odgovorni organi v tretjih državah, ne štejejo za dolžniške terjatve v smislu člena 6(1)(a), če od vključno 1. marca 2002 ni bila več izdana nobena izdaja takšnih prenosljivih dolžniških vrednostnih papirjev.
   2.   Toda dokler bo najmanj ena država članica Evropske skupnosti enako uporabljala podobne določbe, se določbe tega člena uporabljajo tudi po 31. decembru samo za takšne prenosljive dolžniške vrednostne papirje:

               —

               ki vsebujejo klavzuli o obrutenju in predčasnem odkupu, in

               —

               kadar je plačilni zastopnik, kot ga opredeljuje člen 4, ustanovljen v Kneževini Andori, in

               —

               kadar plačilni zastopnik neposredno plača ali zagotovi plačilo obresti v neposredno korist upravičenega lastnika, ki je rezident države članice Evropske skupnosti.

         Kadar vse države članice Evropske skupnosti prenehajo uporabljati podobne določbe, se določbe tega člena uporabljajo še naprej samo za takšne prenosljive dolžniške vrednostne papirje:

               —

               ki vsebujejo klavzuli o obrutenju in predčasnem odkupu, in

               —

               kadar ima plačilni zastopnik izdajatelja sedež v Kneževini Andori, in

               —

               kadar plačilni zastopnik neposredno plača ali zagotovi plačilo obresti v neposredno korist upravičenega lastnika, ki je rezident države članice Evropske skupnosti.

         Če država ali z njo povezan subjekt, ki deluje kot organ oblasti ali katerega vloga je priznana z mednarodno pogodbo, kot je opredeljeno v prilogi, na dan 1. marca 2002 ali po njem izda dodatno izdajo prej omenjenega prenosljivega dolžniškega vrednostnega papirja, se celotna izdaja takšnega vrednostnega papirja, ki je sestavljena iz prvotne izdaje in vseh dodatnih izdaj, šteje za dolžniško terjatev v smislu člena 6(1)(a).
   Če kateri koli drug izdajatelj, ki ni zajet v drugem pododstavku, na dan 1. marca 2002 ali po njem izda dodatno izdajo prej omenjenega prenosljivega dolžniškega vrednostnega papirja, se takšna dodatna izdaja šteje za dolžniško terjatev v smislu člena 6(1)(a).
   3.   Ta člen ne preprečuje državam članicam Evropske skupnosti in Kneževini Andori obdavčevanje prihodkov iz naslovov, ki so navedeni v prvem odstavku, ob uporabi njihove nacionalne zakonodaje.
   Člen 12
   Izmenjava informacij
   1.   Pristojni organi Kneževine Andore in držav članic Evropske skupnosti izmenjujejo informacije o prihodkih, ki jih obravnava ta sporazum, in ki se nanašajo na ravnanja, ki predstavljajo po zakonih zaprošene države kaznivo dejanje davčne goljufije ali enakovredno kršitev. Pojem „enakovredna kršitev“ pomeni samo kršitev, ki predstavlja enako stopnjo nezakonitosti kot ravnanja, ki predstavljajo na podlagi zakonov zaprošene države davčno goljufijo.
   Dokler Kneževina Andora v svojo nacionalno zakonodajo ne bo uvedla pojma kaznivega dejanja davčne goljufije za namene prejšnjega odstavka, se kot zaprošena država zavezuje, da bo štela za davčno goljufijo za namene prejšnjega odstavka ravnanje, ki zaradi prevare škoduje finančnim interesom davčnih organov države prosilke in predstavlja po zakonih Kneževine Andore kaznivo dejanje goljufije.
   Kot odgovor na ustrezno upravičeno zahtevo zaprošena država posreduje informacije o prej navedenih zadevah iz tega člena in ki so predmet ali bi lahko bile predmet preiskave kaznivega ali nekaznivega dejanja v državi prosilki.
   2.   Zaprošena država za določitev, ali se na zahtevo lahko posreduje informacije, uporabi namesto določb o zastaranju, ki se uporabljajo po pravu zaprošene države, določbe o zastaranju po pravu države prosilke.
   3.   Zaprošena država posreduje informacije, kadar ima država prosilka upravičene razloge za domnevo, da določeno ravnanje predstavlja kaznivo dejanje davčne goljufije ali enakovreden prekršek. Kadar je zaprošena država Kneževina Andora, mora v roku dveh mesecev pristojni pravosodni organ Kneževine Andore ugotoviti sprejemljivost zahteve glede na njeno upravičenost, z ozirom na pogoje, ki so opredeljeni v tem členu in z ozirom na razloge, na katere se ta zahteva opira.
   4.   Razlogi za to, da država prosilka domneva, da gre za takšen prekršek, so utemeljeni na naslednjem:

               (a)

               overjeni ali neoverjeni dokumenti, med katere med drugim spadajo tudi računovodski dokumenti ali dokumenti, ki se nanašajo na bančne račune;

               (b)

               pričevanja davčnega zavezanca;

               (c)

               informacije, pridobljene s strani informatorja ali tretje osebe, ki so bile neodvisno potrjene ali so verjetno zanesljive; ali

               (d)

               posredni podrobni dokazi.

         5.   Vsaka informacija, ki je izmenjana na tak način, mora veljati za zaupno informacijo in jo je dovoljeno razkriti samo tistim osebam ali pristojnim organom pogodbenice, ki morajo poznati podrobnosti obdavčitve plačil obresti, ki so omenjene v členu 1, bodisi iz naslova davčnega odtegljaja in z njim povezanih davčnih prihodkov, navedenih v členih 7 in 8, bodisi iz naslova prostovoljnega sporočila, navedenega v členu 9. Te osebe ali organi bodo lahko tako prejete informacije razkrili v javnih pričanjih ali v sodbah, katerih cilj je to obdavčenje.
   Te informacije se smejo sporočiti drugi osebi ali organu le s pisnim in predhodnim soglasjem pristojnega organa stranke, ki je posredovala te informacije.
   6.   Kneževina Andora bo začela dvostranske pogajanja z vsako državo članico, ki to želi, da bi opredelila individualne kategorije zadeve, ki ustreza kriteriju „enakovredne kršitve“ na podlagi postopka, ki ga uporablja ta država.
   Člen 13
   Posvetovanje in ponoven pregled
   1.   Pogodbenici se medsebojno posvetujeta najmanj vsaka tri leta ali pa na zahtevo ene izmed njiju, da pretehtata – in če menita, da je to potrebno – izboljšata tehnično učinkovanje sporazuma in da ocenita mednarodni razvoj dogodkov. Posvetovanja se vršijo v mesecu, ki sledi zahtevi ali čim je možno, če gre za nujne primere.
   Na podlagi te ocene se pogodbenici medsebojno posvetujeta, da pregledata, ali je potrebno spremeniti sporazum zaradi razvoja mednarodnih dogodkov.
   2.   Ko si pridobijo zadostne izkušnje glede celotnega izvajanja člena 7(1) sporazuma, se pogodbenici medsebojno posvetujeta, da ugotovita, ali je potrebno spremeniti sporazum zaradi razvoja mednarodnih dogodkov.
   3.   Za namen posvetovanj iz odstavkov 1 in 2 se pogodbenici informirata o morebitnih dogodkih, ki bi utegnili vplivati na dobro delovanje tega sporazuma. To vključuje prav tako vse dogovore med eno izmed pogodbenic in tretjo državo.
   4.   Če med pristojnimi organi Kneževine Andore in med enim ali več drugimi pristojnimi organi držav članic Evropske skupnosti v skladu s členom 5 tega sporazuma pride do nesoglasja glede njegove interpretacije ali njegove uporabe, si bodo ti organi prizadevali rešiti primer s prijateljskim dogovorom. Nemudoma bodo obvestili Komisijo Evropskih skupnosti kot tudi pristojne organe drugih držav članic Evropske skupnosti o izidih tega posvetovanja. Kar zadeva vprašanja interpretacije, se Komisija lahko udeleži posvetovanj na zahtevo vsakega od pristojnih organov.
   Člen 14
   Uporaba
   1.   Uporaba tega sporazuma je pogojena s sprejemom in z izvajanjem ukrepov, ki so enaki ali enakovredni ukrepom, povzetim v direktivi ali v tem sporazumu in predvidevajo iste datume izvajanja s strani odvisnih ali pridruženih ozemelj držav članic Evropske skupnosti, ki so navedena v poročilu Ekonomsko-finančnega sveta Evropskemu svetu v Santa Maria da Feira z dne 19. in 20. junija 2000, kot tudi s strani ZDA, Monaka, Lihtenštajna, Švice in San Marina.
   2.   Pogodbenici odločita s skupnim dogovorom, najmanj šest mesecev pred datumom, ki je naveden v odstavku 6, ali je izpolnjen pogoj iz odstavka 1, glede datumov začetka veljavnosti ustreznih ukrepov, ki se nanašajo na tretje države in na zadevna odvisna ali pridružena ozemlja. Če pogodbenici odločita, da ta pogoj ni izpolnjen, s skupnim dogovorom določita nov datum za namene iz odstavka 6.
   3.   Ne glede na svoje institucionalne ureditve Kneževina Andora ta sporazum uporablja z dnem, ki je naveden v odstavku 6 in o tem uradno obvesti Evropsko skupnost.
   4.   Uporabo tega sporazuma ali nekaterih delov sporazuma lahko začasno zadrži s takojšnjo veljavnostjo, z uradnim sporočilom drugim pogodbenici, v primeru ko se direktiva ali njen ustrezni del preneha začasno ali dokončno uporabljati v skladu s pravom Evropske skupnosti ali v primeru, ko posamezna država članica Evropske skupnosti začasno zadrži uporabo njenih ukrepov o izvajanju.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko prav tako začasno prekine uporabo tega sporazuma s pomočjo uradnega sporočila, ki ga naslovi drugim pogodbenicam, kadar ena izmed peterice zgoraj navedenih tretjih držav (ZDA, Monako, Lihtenštajn, Švica in San Marino) ali eno izmed odvisnih ali pridruženih ozemelj držav članic Evropske skupnosti, ki so navedena v odstavku 1 zgoraj, preneha uporabljati identične ali enakovredne ukrepe, kot so tisti, ki jih določa direktiva. Začasna prekinitev se izvrši najprej dva meseca po sporočilu. Uporaba sporazuma se znova začne takrat, ko so ukrepi reintegrirani.
   6.   Pogodbenice sprejmejo zakonodajne in druge določbe potrebne za prilagoditev temu sporazumu najkasneje do 1. julija 2005.
   Člen 15
   Podpis, začetek veljavnosti in odpoved
   1.   Za ta sporazum je potrebna ratifikacija ali odobritev s strani pogodbenic v skladu z njihovimi notranjimi postopki. Pogodbenici se medsebojno obveščata o izpolnjevanju teh postopkov. Ta sporazum bo začel veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi zadnjemu uradnemu obvestilu.
   2.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. V tem primeru se sporazum preneha uporabljati dvanajst mesecev po uradnem obvestilu.
   Člen 16
   Zahteve in dokončen obračun
   1.   Odpoved ali začasna prekinitev tega sporazuma, bodisi v celoti ali delno, ne vpliva na zahteve, ki so jih vložile fizične osebe.
   2.   V tem primeru bo Kneževina Andora sestavila dokončen obračun pred koncem uporabe tega sporazuma in bo opravila dokončno plačilo državam članicam Evropske skupnosti.
   Člen 17
   Področje teritorialne uporabe
   Ta sporazum se uporablja po eni strani na ozemljih, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in po pogojih, ki jih omenjena pogodba določa, po drugi strani pa na ozemlju Kneževine Andore.
   Člen 18
   Prilogi
   1.   Dve prilogi predstavljata sestavni del tega sporazuma.
   2.   Seznam pristojnih organov, ki je naveden v Prilogi I, Kneževina Andora lahko spremeni z navadnim sporočilom drugi pogodbenici, kar zadeva organe iz točke (a) navedene priloge, Evropska skupnost pa kar zadeva druge organe.
   Seznam povezanih subjektov, ki je naveden v Prilogi II, se lahko spremeni s skupnim dogovorom.
   Člen 19
   Jeziki
   1.   Ta sporazum je narejen v dveh primerkih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, katalonskem, latvijskem, litvanskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku; besedila v vsakem od teh jezikov so enako verodostojna.
   2.   Različico v malteškem jeziku pogodbenici overita na podlagi izmenjave pisem. Ta različica je enako verodostojna kot različice v jezikih, ki so našteti v prejšnjem odstavku.
   V POTRDITEV TEGA so podpisani pooblaščenci podpisali to pogodbo.

      Hecho en Bruselas, el quince de noviembre del dos mil cuatro.
      V Bruselu dne patnáctého listopadu dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Bruxelles den femtende november to tusind og fire.
      Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten November zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta novembrikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα πέντε Νοεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Brussels on the fifteenth day of November in the year two thousand and four.
      Fait à Bruxelles, le quinze novembre deux mille quatre.
      Fatto a Bruxelles, addì quindici novembre duemilaquattro.
      Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada piecpadsmitajā novembrī.
      Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų lapkričio penkioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év november havának tizenötödik napján.
      Magħmul fi Brussel fil-ħmistax il-jum ta' Novembru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Brussel, de vijftiende november tweeduizendvier.
      Sporządzono w Brukseli w dniu piętnastego października roku dwutysięcznego czwartego.
      Feito em Bruxelas, em quinze de Novembro de dois mil e quatro.
      V Bruseli pätnásteho novembra dvetisícštyri.
      V Bruslju, petnajstega novembra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Bryssel den femtonde november tjugohundrafyra.
      Fet a Brussel les el dia quinze de novembre de l'any dos mil quatre.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar
         Per la Comunitat Europea

         Pel Principat d’Andorra

   PRILOGA I
   SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV POGODBENIC
   V tem sporazumu so „pristojni organi“ naslednji:

               (a)

               za Kneževino Andora: El Ministre encarregat de les Finances ali pooblaščeni predstavnik; vendar pa je za uporabo člena 3 pristojni organ el Ministre encarregat de l’Interior ali pooblaščeni predstavnik;

               (b)

               za Kraljevino Belgijo: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik;

               (c)

               za Republiko Češko: Ministr financí ali pooblaščeni predstavnik;

               (d)

               za Kraljevino Dansko: Skatteministeren ali pooblaščeni predstavnik;

               (e)

               za Zvezno republiko Nemčijo: Der Bundesminister der Finanzen ali pooblaščeni predstavnik;

               (f)

               za Republiko Estonijo: Rahandusminister ali pooblaščeni predstavnik;

               (g)

               za Republiko Grčijo: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik;

               (h)

               za Kraljevino Španijo: El Ministro de Economía y Hacienda ali pooblaščeni predstavnik;

               (i)

               za Republiko Francijo: Le Ministre chargé du budget ali pooblaščeni predstavnik;

               (j)

               za Irsko: The Revenue Commissioners ali pooblaščeni predstavnik;

               (k)

               za Republiko Italijo: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali ali pooblaščeni predstavnik;

               (l)

               za Republiko Ciper: Υπουργός Οικονομικών ali pooblaščeni predstavnik;

               (m)

               za Republiko Latvijo: Finanšu ministrs ali pooblaščeni predstavnik;

               (n)

               za Republiko Litvo: Finansų ministras ali pooblaščeni predstavnik;

               (o)

               za Veliko vojvodstvo Luksemburg: Le Ministre des Finances ali pooblaščeni predstavnik; vendar je za uporabo člena 12 pristojni organ Procureur Général d’Etat luxembourgeois;

               (p)

               za Republiko Madžarsko: A pénzügyminiszter ali pooblaščeni predstavnik;

               (q)

               za Republiko Malto: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi ali pooblaščeni predstavnik;

               (r)

               za Kraljevino Nizozemsko: De Minister van Financiën ali pooblaščeni predstavnik;

               (s)

               za Republiko Avstrijo: Der Bundesminister für Finanzen ali pooblaščeni predstavnik;

               (t)

               za Republiko Poljsko: Minister Finansów ali pooblaščeni predstavnik;

               (u)

               za Republiko Portugalsko: O Ministro das Finanças ali pooblaščeni predstavnik;

               (v)

               za Republiko Slovenijo: Minister za finance ali pooblaščeni predstavnik;

               (w)

               za Republiko Slovaško: Minister financií ali pooblaščeni predstavnik;

               (x)

               za Republiko Finsko: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet ali pooblaščeni predstavnik;

               (y)

               za Kraljevino Švedsko: Chefen för Finansdepartementet ali pooblaščeni predstavnik;

               (z)

               za Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske in za evropska ozemlja, za katera Združeno kraljestvo prevzema zunanje zadeve: the Commissioners of Inland Revenue ali njihov dogovorjeni pooblaščeni predstavnik, pristojni organ za Gibraltar bo Združeno kraljestvo določilo v skladu z aranžmaji, sklenjenimi glede Gibraltarja, v kontekstu listin Evropske unije in Evropske Komisije ter z njima povezanih pogodb, uradno sporočenih 19. aprila 2000 državam članicam Evropske skupnosti in institucijam Evropske skupnosti in katerih izvod bo Generalni sekretariat Sveta Evropske skupnosti uradno sporočil Kneževini Andori in ki se nanašajo na ta sporazum.

         PRILOGA II
   SEZNAM POVEZANIH SUBJEKTOV
   V členu 11 tega sporazuma se spodaj navedeni subjekti štejejo kot „povezan subjekt, ki deluje kot javni organ ali katerega vloga je priznana z mednarodno pogodbo“:
   SUBJEKTI V OKVIRU EVROPSKE SKUPNOSTI:

               Belgija

                           —

                           Flamska regija (Vlaams Gewest)

                           —

                           Valonska regija

                           —

                           Bruseljska regija (Brussels Gewest)

                           —

                           Francoska skupnost

                           —

                           Flamska skupnost (Vlaamse Gemeenschap)

                           —

                           Nemško govoreča skupnost (Deutschsprachige Gemeinschaft)

               Španija

                           —

                           Xunta de Galicia

                           —

                           Junta de Andalucía

                           —

                           Junta de Extremadura

                           —

                           Junta de Castilla- La Mancha

                           —

                           Junta de Castilla- León

                           —

                           Gobierno Foral de Navarra

                           —

                           Govern de les Illes Balears

                           —

                           Generalitat de Catalunya

                           —

                           Generalitat de Valencia

                           —

                           Diputación General de Aragón

                           —

                           Gobierno de las Islas Canarias

                           —

                           Gobierno de Murcia

                           —

                           Gobierno de Madrid

                           —

                           Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi

                           —

                           Diputación Foral de Guipúzcoa

                           —

                           Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia

                           —

                           Diputación Foral de Alava

                           —

                           Ayuntamiento de Madrid

                           —

                           Ayuntamiento de Barcelona

                           —

                           Cabildo Insular de Gran Canaria

                           —

                           Cabildo Insular de Tenerife

                           —

                           Instituto de Crédito Oficial

                           —

                           Instituto Catalán de Finanzas

                           —

                           Instituto Valenciano de Finanzas

               Grčija

                           —

                           Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Organ grških telekomunikacij)

                           —

                           Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Grške železnice)

                           —

                           Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Javno podjetje za elektriko)

               Francija

                           —

                           La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES)

                           —

                           L'Agence française de développement (AFD) ;

                           —

                           Réseau ferré de France (RFF);

                           —

                           Caisse nationale des autoroutes (CNA) ;

                           —

                           Assistance publique hôpitaux de Paris (APHP) ;

                           —

                           Charbonnages de France (CDF) ;

                           —

                           Entreprise minière et chimique (EMC).

               Italija

                           —

                           regije

                           —

                           province

                           —

                           okraji

                           —

                           Cassa Depositi e Prestiti (hranilnica in posojilnica)

               Latvija

                           —

                           Pašvaldības (gouvernements locaux)

               Poljska

                           —

                           gminy (občine)

                           —

                           powiaty (okraji)

                           —

                           województwa (province)

                           —

                           związki gmin (zveza občin)

                           —

                           związki powiatów (zveza okrajev)

                           —

                           związki województw (zveza provinc)

                           —

                           miasto stołeczne Warszawa (prestolnica Varšava)

                           —

                           Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agencija za prestrukturiranje in za modernizacijo kmetijstva)

                           —

                           Agencja Nieruchomości Rolnych (Agencija kmetjskih posesti)

               Portugalska

                           —

                           Região Autónoma da Madeira (avtonomna regija Madeira)

                           —

                           Região Autónoma dos Açores (avtonomna regija Azorov)

                           —

                           Občine

               Slovaška

                           —

                           mestá a obce (občine)

                           —

                           Železnice Slovenskej republiky (Slovaške železnice)

                           —

                           Štátny fond cestného hospodárstva (Državni sklad za cestno gospodarstvo)

                           —

                           Slovenské elektrárne (Slovaške električne centrale)

                           —

                           Vodohospodárska výstavba (Družba za racionalno porabo voda)

         MEDNARODNI SUBJEKTI:

               —

               Evropska banka za obnovo in razvoj

               —

               Evropska investicijska banka

               —

               Azijska razvojna banka

               —

               Afriška razvojna banka

               —

               Svetovna banka (Banque mondiale/BIRD/FMI)

               —

               Mednarodna finančna družba (Société financière internationale)

               —

               Medameriška banka za razvoj

               —

               Sklad za socialni razvoj Sveta Evrope

               —

               EURATOM

               —

               Evropska skupnost

               —

               Andska razvojna družba

               —

               Eurofima

               —

               Evropska skupnost za premog in jeklo

               —

               Nordijska investicijska banka

               —

               Karibska razvojna banka

         Določbe člena 11 ne vplivajo na kakršnekoli mednarodne obveznosti, katere so sklenile pogodbenice, kar zadeva zgoraj omenjene mednarodne subjekte.
   SUBJEKTI TRETJIH DRŽAV:
   Subjekti, ki izpolnjujejo naslednje kriterije:

               1.

               subjekt se šteje za javen, v skladu z nacionalnimi kriteriji;

               2.

               ta javni subjekt je netržni proizvajalec, ki upravlja in financira vrsto dejavnosti, kot so ta, da skupnosti dobavljajo netržno blago in storitve in nad katerimi ima učinkovit nadzor javna uprava;

               3.

               takšen javni subjekt realizira izdaje/dolžniške vrednostne papirje v rednih intervalih in v precejšnjem obsegu;

               4.

               zadevna država je sposobna zagotoviti, da ta javni subjekt ne bo izvajal predčasnega odkupa v primeru klavzul o obrutenju.

         SKUPNA IZJAVA O NAMERI
   med Evropsko skupnostjo, Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in Kneževino Andoro
   EVROPSKA SKUPNOST,
   KRALJEVINA BELGIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   REPUBLIKA MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA
   in
   KNEŽEVINA ANDORA
   SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   V postopku sklepanja sporazuma o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (v nadaljevanju „direktiva“), Evropska skupnost in njene države članice in Kneževina Andora podpišejo to skupno izjavo o nameri, ki dopolnjuje ta sporazum.

               1.

               Podpisnice te skupne izjave o nameri o soglasju izjavljajo, da zgoraj omenjeni sporazum in ta skupna izjava o nameri zagotavljata sprejemljiv in uravnotežen dogovor, ki varuje zakonite interese pogodbenic. Zato bodo izvajale dogovorjene ukrepe v dobri veri in ne bodo delovale enostransko, da ne bi brez upravičenega razloga ogrozile tega sporazuma. Če bi bila odkrita bistvena razlika med področjem uporabe direktive, kot je bila sprejeta 3. junija 2003, in področjem uporabe sporazuma, predvsem glede člena 4 in člena 6 sporazuma, pogodbenice takoj začnejo posvetovanja v skladu s členom 13(4) sporazuma, da bi zagotovile ohranitev enakovredne narave ukrepov iz sporazuma.

               2.

               V prehodnem obdobju, predvidenem v direktivi, bo Skupnost začela pogovore z drugimi pomembnimi finančnimi centri, da bi spodbudila sprejetje ukrepov, enakovrednih tistim, ki jih uporablja Skupnost.

               3.

               Za izvajanje člena 12 zgoraj omenjenega sporazuma, se Kneževina Andora zavezuje, da bo v svojo zakonodajo v prvem letu izvajanja sporazuma uvedla pojem kaznivega dejanja davčne goljufije, kamor spadajo uporaba napačnih nazivov in dokumentov, ki so bodisi ponarejeni ali pa je zanje ugotovljeno, da so vsebinsko netočni, da bi davčno administracijo prevarali glede obdavčitve dohodka od prihrankov. Podpisniki te skupne izjave o nameri so zapisali, da ta opredelitev davčne prevare v okviru sporazuma, zadeva samo obdavčevanje prihrankov, in nikakor ne škoduje razvoju in/ali odločitvam v zvezi z davčno prevaro v drugačnih okoliščinah in v drugih primerih.

               4.

               Kneževina Andora in vsaka država članica Evropske skupnosti, ki to želi, bo začela dvostranska pogajanja za določitev administrativnega postopka izmenjave informacij.

               5.

               Podpisniki te skupne izjave o nameri slovesno izjavljajo, da podpis sporazuma o obdavčevanju prihrankov kot tudi začetek pogajanj za Monetarni sporazum predstavljata pomembne korake pri poglabljanju sodelovanja med Kneževino Andoro in Evropsko skupnostjo.
               V tem kontekstu poglabljanja sodelovanja, vzporedno z dvostranskimi pogajanji, ki so predvidena v točki 4, bodo Kneževina Andora in vsaka država članica Evropske skupnosti začele posvetovanja z namenom, da bi opredelile širše področje uporabe ekonomskega in davčnega sodelovanja. Ta posvetovanja se bodo odvijala v duhu sodelovanja, ki upošteva prizadevanja za približevanje na davčnem področju, ki jih je opravila Kneževina Andora in so uresničene s podpisom tega sporazuma. Še zlasti bi ta posvetovanja lahko pripeljala do uresničenja naslednjega:

                           —

                           do dvostranskih programov za gospodarsko sodelovanje z namenom vzpodbujanja vključevanja andorskega gospodarstva v evropsko gospodarstvo,

                           —

                           do dvostranskega sodelovanja na davčnem področju, ki namerava pretehtati pogoje, v katerih bodo davčni odtegljaji, ko gre za prihodke iz opravljanja storitev in finančnih prihodkov, ki jih pobirajo v državah članicah, lahko bodisi odpravljeni ali zmanjšani.

      Sestavljeno v Bruslju, dne 15. novembra 2004 v dveh izvodih, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litvanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in katalonskem jeziku; besedila v vsakem od teh jezikov bodo enako verodostojna.
      Različico v malteškem jeziku podpisnice overijo na podlagi izmenjave pisem. Ta različica bo enako verodostojna kot različice v jezikih, ki so navedeni v prejšnjem pododstavku.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għar-Repubblika ta' Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Pel Principat d’Andorra


title: Sklep Sveta (EU) 2015/284 z dne 17. februarja 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP glede sprememb Protokola 4 k Sporazumu EGP o pravilih o poreklu (pristop Hrvaške)

text:
               21.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 50/10

         SKLEP SVETA (EU) 2015/284
   z dne 17. februarja 2015
   o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP glede sprememb Protokola 4 k Sporazumu EGP o pravilih o poreklu (pristop Hrvaške)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

               (2)

               V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 4 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4).

               (3)

               Protokol 4 vsebuje določbe in ureditve v zvezi s pravili o poreklu.

               (4)

               Nekatere prehodne ureditve v zvezi z uporabo pravil o poreklu po začasni uporabi Sporazuma o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru in trije z njim povezani sporazumi (3) je treba upoštevati v Sporazumu EGP.

               (5)

               Protokol 4 bi bilo zato treba spremeniti.

               (6)

               Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče o predlagani spremembi Protokola 4 k Sporazumu EGP o pravilih o poreklu, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženem temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

      (3)  UL L 170, 11.6.2014, str. 5.

      OSNUTEK
      SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. …/2015
      z dne
      o spremembi Protokola 4 (pravila o poreklu) k Sporazumu EGP
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Protokol 4 k Sporazumu EGP določa pravila o poreklu.

                  (2)

                  Republika Hrvaška je k Evropski uniji pristopila 1. julija 2013.

                  (3)

                  Po uspešnem zaključku pogajanj o širitvi Evropske unije je Hrvaška zaprosila, da postane pogodbenica Sporazuma EGP.

                  (4)

                  Sporazum o sodelovanju Republike Hrvaške v Evropskem gospodarskem prostoru in trije z njim povezani sporazumi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o širitvi EGP) (1) je bil parafiran 20. decembra 2013.

                  (5)

                  Sporazum o širitvi EGP je bil podpisan 11. aprila 2014 in se začasno uporablja od 12. aprila 2014.

                  (6)

                  Nekatere prehodne ureditve v zvezi z uporabo pravil o poreklu po začasni uporabi Sporazuma o širitvi EGP je treba upoštevati v Sporazumu EGP –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Protokol 4 k Sporazumu EGP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (2).
      Uporablja se od 1. julija 2013.
      Člen 3
      Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V Bruslju, […]

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

            […]

               Sekretarja

               Skupnega odbora EGP

            […]

         (1)  UL L 170, 11.6.2014, str. 5.

         (2)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

         PRILOGA
         k sklepu Skupnega odbora EGP št. […]
         V Protokolu 4 k Sporazumu EGP se za členom 40 doda naslednje:

            „Člen 41
            Prehodne ureditve v zvezi s pristopom Republike Hrvaške k Evropski uniji
            1.   Dokazilo o poreklu, ki ga ustrezno izda država Efte ali Republika Hrvaška ali ki je izdelano v okviru preferencialnega sporazuma med državami Efte in Republiko Hrvaško, se šteje za dokazilo o preferencialnem poreklu EGP, če:

                        (a)

                        so bili dokazilo o poreklu in prevozne listine izdani ali izdelani najpozneje dan pred dnem pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji in

                        (b)

                        se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v štirih mesecih od dne pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.

                  Če je bilo pred dnem pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v Republiki Hrvaški ali v državi Efte blago deklarirano za uvoz iz države Efte oziroma Republike Hrvaške v skladu s preferencialnimi sporazumi, ki so se takrat uporabljali med državo Efte in Republiko Hrvaško, se lahko v državah Efte ali Republiki Hrvaški sprejme tudi dokazilo o poreklu, izdano naknadno v skladu z navedenimi sporazumi, pod pogojem, da se carinskim organom preloži v štirih mesecih od dne pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji.
            2.   Državam Efte na eni strani in Republiki Hrvaški na drugi se dovoli, da ohranijo pooblastila, s katerimi je bil v okviru sporazumov, sklenjenih med državami Efte na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi, podeljen status ‚pooblaščenih izvoznikov‘, pod pogojem, da pooblaščeni izvozniki uporabljajo pravila o poreklu iz tega protokola.
            Države Efte na eni strani in Republika Hrvaška na drugi najpozneje eno leto po dnevu pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji proučijo potrebo po nadomestitvi takšnih pooblastil z novimi pooblastili, izdanimi v skladu s tem protokolom.
            3.   Zahtevke za naknadno preverjanje dokazila o poreklu, ki je bilo izdano ali izdelano v skladu s preferencialnimi sporazumi iz odstavkov 1 in 2, pristojni carinski organi države Efte in Republike Hrvaške sprejemajo tri leta po izdaji ali izdelavi zadevnega dokazila o poreklu; prav tako jih lahko ti organi vlagajo tri leta po sprejemu dokazila o poreklu, predloženega tem organom skupaj z uvozno deklaracijo.
            4.   Določbe Sporazuma se lahko uporabljajo za blago, izvoženo bodisi iz Republike Hrvaške v države Efte bodisi iz držav Efte v Republiko Hrvaško in ki izpolnjuje določbe tega protokola ter je na dan pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji bodisi v tranzitu bodisi v začasnem skladiščenju v carinskih skladiščih ali v prostih conah v državi Efte ali Republiki Hrvaški.
            5.   Preferencialna obravnava se lahko odobri v primerih iz odstavka 4, s pridržkom, da se carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od dne pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji predloži dokazilo o poreklu, ki so ga naknadno izdali carinski organi države izvoznice.“