title: Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2019/155 z dne 23. januarja 2019 o podaljšanju začasne omejitve trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem

text:
                  31.1.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 27/36

         SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2019/155
         z dne 23. januarja 2019
         o podaljšanju začasne omejitve trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem
         ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1), zlasti člena 9(5), člena 43(2) in člena 44(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (2), zlasti člena 40 Uredbe,
         ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/567 z dne 18. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo pojmov, preglednostjo, stiskanjem portfelja ter nadzornimi ukrepi glede poseganja v zvezi s produkti in pozicij (3), zlasti člena 19 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) je s Sklepom (EU) 2018/796 (4) omejil trženje, razširjanje ali prodajo pogodb na razliko (CFD) malim vlagateljem. Ukrep je začel veljati 1. avgusta 2018 za obdobje treh mesecev.

                     (2)

                     V skladu s členom 40(6) Uredbe (EU) št. 600/2014 mora organ ESMA začasne ukrepe prepovedi v zvezi s produkti pregledati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece.

                     (3)

                     Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2018/1636 (5) podaljšal in spremenil začasno omejitev trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem. Ukrep je začel veljati 1. novembra 2018 za obdobje treh mesecev.

                     (4)

                     Organ ESMA se je v okviru svojega pregleda omejitev pogodb na razliko med drugim oprl na raziskavo med pristojnimi nacionalnimi organi (6) o praktični uporabi in učinku ukrepa za poseganje v zvezi s produkti ter na dodatne informacije, ki jih je dobil od teh organov in deležnikov.

                     (5)

                     Pristojni nacionalni organi so ugotovili samo nekaj primerov neskladnosti z ukrepi organa ESMA za poseganje v zvezi s produkti, ki so se nanašali predvsem na opozorila o tveganjih.

                     (6)

                     Pristojni nacionalni organi so poročali o splošnem zmanjšanju števila trgovalnih računov s pogodbami na razliko malih vlagateljev, obsega trgovanja in skupnega lastniškega kapitala malih vlagateljev v treh mesecih od avgusta do oktobra 2018 (obdobje 2018) v primerjavi z istim obdobjem v letu 2017 (obdobje 2017). Primerjava obeh obdobij kaže, da je delež dobičkonosnih računov malih vlagateljev ostal na splošno stabilen. Povprečni stroški za malega vlagatelja pri trgovanju s pogodbami na razliko, za katere se zdi, da so manj odvisni od razmer na trgu kot skupni rezultati vlagateljev, so bili bistveno nižji v obdobju 2018 v primerjavi z obdobjem 2017 (7). Povprečni stroški v zvezi z aktivnimi računi malih vlagateljev, ki vsebujejo CFD-je na kriptovalute, so se nesorazmerno znižali v primerjavi z drugimi stroški, čeprav so tovrstni računi še naprej povzročali višje stroške kot računi, ki niso bili izpostavljeni kriptovalutam. Pristojni nacionalni organi so poročali, da se je vztrajno zmanjševalo število samodejno zaprtih pozicij, da je bil lastniški kapital na računu vedno manjkrat negativen in da je bila velikost negativnih stanj lastniškega kapitala vedno manjša (8).

                     (7)

                     Pristojni nacionalni organi so v obdobju 2018 v primerjavi z obdobjem 2017 poročali tudi o povečanju števila vlagateljev, ki so zaprosili, da bi bili razvrščeni kot profesionalni vlagatelji. Organ ESMA se zaveda, da nekateri ponudniki CFD-jev malim vlagateljem tržijo možnost, da bodo lahko razvrščeni kot profesionalni vlagatelji, če bodo za to zaprosili. Mali vlagatelj pa lahko zaprosi, da je razvrščen kot profesionalni vlagatelj, zlasti ko vloži pisni zahtevek v skladu z vsemi zahtevami veljavne zakonodaje. Ponudniki morajo zagotavljati, da profesionalni vlagatelji ves čas izpolnjujejo te zahteve (9). Organ ESMA se tudi zaveda, da nekatera podjetja iz tretjih držav dejavno nagovarjajo vlagatelje iz Unije oziroma da nekateri ponudniki CFD-jev v Uniji tržijo možnost za male vlagatelje, da svoje račune prenesejo v skupine znotraj subjektov iz tretjih držav. Vendar lahko podjetja iz tretjih držav brez dovoljenja ali registracije v Uniji storitve opravljajo samo na lastno pobudo vlagateljev, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji. Organ ESMA se prav tako zaveda, da so podjetja začela ponujati druge špekulativne investicijske produkte. Zato bo še naprej spremljal ponudbo teh drugih produktov, da bo ugotovil, ali bi bili ustrezni še kateri koli drugi ukrepi Unije.

                     (8)

                     Organ ESMA od sprejetja Sklepa (EU) 2018/796 ni pridobil dokazov, ki bi nasprotovali njegovi splošni ugotovitvi o skrbi glede zaščite vlagateljev, ugotovljeni v Sklepu (EU) 2018/796 ali Sklepu (EU) 2018/1636 (v nadaljnjem besedilu: sklepa). Zato je zaključil, da bi skrb glede zaščite vlagateljev, ugotovljena v sklepih, obstajala še naprej, če začasne omejitve trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem ne bi podaljšali.

                     (9)

                     Hkrati se veljavne obstoječe regulativne zahteve v skladu s pravom Unije niso spremenile in še naprej ne obravnavajo nevarnosti, ki jo je ugotovil organ ESMA. Poleg tega pristojni nacionalni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo. Od sprejetja Sklepa (EU) 2018/796 namreč noben pristojni nacionalni organ ni sprejel svojega nacionalnega ukrepa za poseganje v zvezi s produkti v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 600/2014 (10).

                     (10)

                     Podaljšanje omejitve nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa, in ne povzroča tveganja regulativne arbitraže iz istih razlogov, kot so navedeni v navedenih sklepih.

                     (11)

                     Če se začasna omejitev ne podaljša, obstaja po mnenju organa ESMA še naprej velika verjetnost, da se bodo CFD-ji ponovno ponujali malim vlagateljem brez ustreznih ukrepov, ki bi jih zaščitili pred tveganji, povezanimi s tistimi produkti, ki so povzročili škodo za potrošnike, kakor je ugotovljeno v navedenih sklepih.

                     (12)

                     Organ ESMA je ob upoštevanju teh razlogov ter skupaj z razlogi, izraženimi v sklepih, sklenil, da za nadaljnje tri mesece podaljša omejitev pod istimi pogoji, kot so določeni v Sklepu (EU) 2018/1636, da se odpravi skrb glede zaščite vlagateljev.

                     (13)

                     Ker so lahko predlagani ukrepi v omejenem obsegu povezani z izvedenimi finančnimi instrumenti na kmetijske proizvode, se je organ ESMA posvetoval z javnimi organi, pristojnimi za nadzor, upravljanje in regulacijo fizičnih kmetijskih trgov v Uredbi (ES) št. 1234/2007 (11). Noben organ ni izrazil zadržka glede predlaganega podaljšanja ukrepov.

                     (14)

                     Organ ESMA je pristojne nacionalne organe obvestil o predlaganem sklepu o podaljšanju –

               JE SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Opredelitve
            V tej uredbi:

                        (a)

                        „pogodba na razliko“ ali „CFD“ pomeni izvedeni finančni instrument, ki ni opcija, standardizirana terminska pogodba, posel zamenjave in dogovor o terminski obrestni meri, katerega namen je, da se imetniku omogoči dolga ali kratka izpostavljenost nihanju cen, stopnji ali vrednosti osnovnega instrumenta, ne glede na to, ali se z njim trguje na mestu trgovanja, ki mora biti poravnan v gotovini ali se lahko poravna v gotovini po izbiri ene od pogodbenih strank (drugače kot zaradi neizpolnitve obveznosti ali drugega razloga za prenehanje);

                        (b)

                        „izključena nedenarna korist“ pomeni vsako nedenarno korist razen informacijskih in raziskovalnih orodij, če se ta nanašajo na CFD-je;

                        (c)

                        „začetno kritje“ pomeni plačilo za namene odprtja pozicije CFD-ja, brez provizij, nadomestil za izvedbo posla in vseh drugih povezanih stroškov;

                        (d)

                        „zaščita začetnega kritja“ pomeni začetno kritje, določeno v Prilogi I;

                        (e)

                        „zaščita z MCO“ pomeni zaprtje ene ali več strankinih odprtih pozicij CFD-jev pod pogoji, ki so najugodnejši za stranko v skladu s členoma 24 in 27 Direktive 2014/65/EU, ko se vsota sredstev na trgovalnem računu s CFD-ji in nerealiziranih neto dobičkov od vseh odprtih pozicij CFD-jev, povezanih s tem računom, zmanjša na manj kot polovico skupne zaščite začetnega kritja za vse navedene odprte CFD-je;

                        (f)

                        „zaščita pred negativnim stanjem“ pomeni omejitev skupne obveznosti malega vlagatelja za vse CFD-je, povezane s trgovalnim računom s CFD-ji pri ponudniku CFD-jev, na sredstva na tem trgovalnem računu s CFD-ji.

            Člen 2
            Začasna omejitev za CFD-je v zvezi z malimi vlagatelji
            Trženje, razširjanje ali prodaja CFD-jev malim vlagateljem se omeji na okoliščine, v katerih so izpolnjeni naslednji pogoji:

                        (a)

                        ponudnik CFD-jev od malega vlagatelja zahteva, da plača zaščito začetnega kritja;

                        (b)

                        ponudnik CFD-jev malemu vlagatelju zagotovi zaščito z MCO;

                        (c)

                        ponudnik CFD-jev malemu vlagatelju zagotovi zaščito pred negativnim stanjem;

                        (d)

                        ponudnik CFD-jev malemu vlagatelju neposredno ali posredno ne zagotovi plačila, denarne ali izključene nedenarne koristi v zvezi s trženjem, razširjanjem ali prodajo CFD-ja, razen realiziranega dobička od vsakega zagotovljenega CFD-ja, in

                        (e)

                        ponudnik CFD-jev malemu vlagatelju neposredno ali posredno ne pošlje sporočila, povezanega s trženjem, razširjanjem ali prodajo CFD-ja ali objavlja takih informacij, dostopnih malemu vlagatelju, razen če vključi ustrezno opozorilo o tveganju iz Priloge II, ki izpolnjuje pogoje iz te priloge.

            Člen 3
            Prepoved dejanj, ki bi predstavljala izogibanje
            Prepovedano je zavestno in namerno sodelovati pri dejavnostih, katerih namen ali učinek je izogibanje zahtevam iz člena 2, vključno z delovanjem namesto ponudnika CFD-jev.

            Člen 4
            Začetek veljavnosti in uporaba

               1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

               2.   Ta sklep velja od 1. februarja 2019 za obdobje treh mesecev.

            V Parizu, 23. januarja 2019

                  Za odbor nadzornikov

               Steven MAIJOOR

                  Predsednik

            (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

            (2)  UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

            (3)  UL L 87, 31.3.2017, str. 90.

            (4)  Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2018/796 z dne 22. maja 2018 o začasni omejitvi trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem v Uniji v skladu s členom 40 Uredbe (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 136, 1.6.2018, str. 50).

            (5)  Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2018/1636 z dne 23. oktobra 2018 o podaljšanju in spremembi Sklepa (EU) 2018/796 o začasni omejitvi trženja, razširjanja ali prodaje pogodb na razliko malim vlagateljem (UL L 272, 31.10.2018, str. 62).

            (6)  V raziskavi je sodelovalo 26 pristojnih nacionalnih organov: Financial Market Authority (AT – FMA), Cyprus Securities and Exchange Commission (CY – CySEC), Czech National Bank (CZ – CNB), Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFin), Finanstilsynet (DK – Finanstilsynet), Hellenic Capital Markets Commission (EL – HCMC), Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finnish Financial Supervisory Authority (FI – FSA), Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), Central Bank of Ireland (IE – CBI), Financial Supervisory Authority (IS – FME), Lietuvos Bankas (LT- LB), Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV-FKTK), Malta Financial Services Authority (MT – MFSA), Autoriteit Financiële Markten (NL – AFM), Finanstilsynet (Finanstilsynet – NO), Komisja Nadzoru Finansowego (PL – KNF), Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), Romanian Financial Supervisory Authority (RO – FSA), Finansinspektionen (SE – Finansinspektionen), Agencija za trg vrednostnih papirjev (ATVP – SI), National Bank Slovakia (NBS – SK), Financial Conduct Authority (UK – FCA).

            (7)  To se sklada z opaženimi zmanjševanji skupnih obsegov trgovanja, na katere se računajo razmiki in nadomestila. Povprečni lastniški kapital vlagatelja se je med računi malih vlagateljev nekoliko povečal, čeprav je to v odstotkih bistveno manjša sprememba kot je zmanjšanje skupnih obsegov trgovanja in skupne izpostavljenosti za te račune.

            (8)  V obdobju od avgusta do oktobra 2018 se je uporabljala zaščita pred negativnim saldom. Razkorak na trgu pa lahko povzroči, da stranka obtiči na ceni, zaradi katere je lastniški kapital negativen, njen račun pa mora ponudnik ponovno vrniti na nično stanje, da bi lahko izpolnil zahteve za zaščito pred negativnim saldom. To se je zgodilo tudi ponudnikom, ki so v istem obdobju v letu 2017 ponujali zaščito pred negativnim saldom.

            (9)  Priloga II, oddelek II Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349). Glejte tudi Oddelek 11 vprašanj in odgovorov organa ESMA v zvezi z zaščito vlagateljev v skladu z direktivama MiFID II in MiFIR ter sorodne teme (ESMA35-43-349), v katerem je organ ESMA opredelil prakse, ki jih investicijska podjetja ne bi smela izvajati pri uporabi zakonodajnih zahtev glede razvrstitve malih vlagateljev kot profesionalnih vlagateljev na njihovo lastno pobudo. Oddelek 11 je bil posodobljen 25. maja 2018.

            (10)  Organ ESMA je upošteval, da je: (a) pristojni nacionalni organ ene od držav EGP-Efta, NO-Finanstilsynet, 4. junija 2018 sprejel nacionalne ukrepe za poseganje v zvezi s produkti, ki imajo enake pogoje in datume začetka uporabe kot ukrepi organa ESMA; (b) v Romuniji 6. julija 2018 začel veljati zakon, ki ima podobne pogoje kot ukrepi organa ESMA.

            (11)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

            PRILOGA I

               ODSTOTKI ZAČETNEGA KRITJA GLEDE NA VRSTO OSNOVNEGA INSTRUMENTA

                        (a)

                        3,33 % nominalne vrednosti CFD-ja, ko je valutni par osnovnega instrumenta sestavljen iz katerih koli dveh naslednjih valut: ameriški dolar, evro, japonski jen, britanski funt, kanadski dolar ali švicarski frank;

                        (b)

                        5 % nominalne vrednosti CFD-ja, ko je indeks, valutni par ali blago osnovnega instrumenta:

                                    (i)

                                    kateri koli od naslednjih kapitalskih indeksov: Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100), Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40), Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX30), Dow Jones Industrial Average (DJIA), Standard & Poors 500 (S&P 500), NASDAQ Composite Index (NASDAQ), NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100), Nikkei Index (Nikkei 225), Standard & Poors/Australian Securities Exchange 200 (ASX 200), EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50);

                                    (ii)

                                    valutni par sestavljen iz vsaj ene valute, ki ni navedena v točki (a), ali

                                    (iii)

                                    zlato;

                        (c)

                        10 % nominalne vrednosti CFD-jev, ko je osnovno blago ali kapitalski indeks blago ali kapitalski indeks, ki ni naveden v točki (b);

                        (d)

                        50 % nominalne vrednosti CFD-ja, ko je osnovni instrument kriptovaluta, ali

                        (e)

                        20 % nominalne vrednosti CFD-ja, ko je osnovni instrument:

                                    (i)

                                    delnica ali

                                    (ii)

                                    ni naveden v tej prilogi.

            PRILOGA II

               OPOZORILA O TVEGANJU

            ODDELEK A

               Pogoji v zvezi z opozorilom o tveganju

                        1.

                        Opozorilo o tveganju ima obliko, ki zagotavlja njegovo vidnost, velikost pisave je vsaj enaka prevladujoči velikosti pisave, uporabljen jeziki pa je isti kot v sporočilu ali objavljenih informacijah.

                        2.

                        Če so sporočilo ali objavljene informacije na trajnem nosilcu podatkov ali na spletni strani, mora biti opozorilo o tveganju v obliki, določeni v oddelku B.

                        3.

                        Če so sporočilo ali objavljene informacije na nosilcu podatkov, ki ni trajni nosilec podatkov ali spletna stran, mora biti opozorilo o tveganju v obliki, določeni v oddelku C.

                        4.

                        Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3, če število znakov v opozorilu o tveganju v obliki, predvideni v oddelku B ali C, presega dovoljeno število znakov po standardnih pogojih tretje osebe, ki opravlja trženje za ponudnika, se mora opozorilo objaviti v obliki, opredeljeni v oddelku D.

                        5.

                        Če je oblika, uporabljena za opozorilo o tveganju, v skladu z opredelitvijo v oddelku D, sporočilo ali objavljena informacija vključuje tudi neposredno povezavo do spletne strani ponudnika CFD-jev, na kateri je objavljeno opozorilo o tveganju v obliki, določeni v oddelku B.

                        6.

                        Opozorilo o tveganju vključuje najnovejši odstotek izgube ponudnika na podlagi izračuna odstotka trgovalnih računov s CFD-ji, ki jih je ponudnik s CFD-ji, ki je izgubil denar, zagotovil malim vlagateljem. Izračun se izvede vsake tri mesece in zajema 12-mesečno obdobje pred datumom, na katerega se izvede (v nadaljnjem besedilu: 12-mesečno obdobje izračuna). Za namene izračuna se:

                                    (a)

                                    za posamezni trgovalni račun malega vlagatelja s CFD-ji šteje, da je izgubil denar, če je vsota vse realiziranih in nerealiziranih neto dobičkov od CFD-jev, povezanih s trgovalnim računom s CFD-ji, v 12-mesečnem obdobju izračuna negativna;

                                    (b)

                                    v izračun vključijo vsi stroški v zvezi s CFD-ji, povezanimi s trgovalnim računom s CFD-ji, vključno z vsemi dajatvami, nadomestili in provizijami;

                                    (c)

                                    iz izračuna izključijo naslednje postavke:

                                                (i)

                                                vsak trgovalni račun s CFD-ji, s katerim v obdobju izračuna ni bila povezana nobena odprta pozicija CFD-jev;

                                                (ii)

                                                vsi dobički ali izgube od produktov, ki niso CFD-ji, povezani s trgovalnim računom s CFD-ji;

                                                (iii)

                                                vsi pologi ali dvigi sredstev s trgovalnega računa s CFD-ji.

                        7.

                        Z odstopanjem od odstavkov 2 do 6, če ponudnik CFD-jev v zadnjem 12-mesečnem obdobju izračuna ni zagotovil odprtja pozicij CFD-ja, povezanega s trgovalnim računom malega vlagatelja s CFD-ji, navedeni ponudnik CFD-jev uporabi standardno opozorilo o tveganju iz oddelkov E do G, kot je primerno.

                  ODDELEK B

               Opozorilo o tveganju na trajnem nosilcu in spletni strani, specifično za ponudnika

                        Pogodbe na razliko so kompleksni instrumenti in prinašajo veliko tveganje hitre izgube denarja zaradi finančnega vzvoda.

                           Pri trgovanju s pogodbami na razliko pri tem ponudniku denar izgubi [navedite odstotek ponudnika] % računov malih vlagateljev.

                        Razmislite, ali razumete, kako delujejo CFD-ji, in ali se lahko odločite za veliko tveganje, da boste izgubili denar.

                  ODDELEK C

               Skrajšano opozorilo o tveganju, specifično za ponudnika

                           Pri trgovanju s pogodbami na razliko pri tem ponudniku denar izgubi [navedite odstotek ponudnika] % računov malih vlagateljev.

                        Razmislite, ali se lahko odločite za veliko tveganje, da boste izgubili denar.

                  ODDELEK D

               Opozorilo o tveganju z zmanjšanim številom znakov, ki velja za posamezne ponudnike

                           [vnesite odstotek za ponudnika] % računov s CFD-ji ima izgubo

                  ODDELEK E

               Standardno opozorilo o tveganju na trajnem nosilcu in spletni strani

                        Pogodbe na razliko so kompleksni instrumenti in prinašajo veliko tveganje hitre izgube denarja zaradi finančnega vzvoda.

                           Pri trgovanju s pogodbami na razliko denar izgubi od 74 % do 89 % računov malih vlagateljev.

                        Razmislite, ali razumete, kako delujejo CFD-ji, in ali se lahko odločite za veliko tveganje, da boste izgubili denar.

                  ODDELEK F

               Skrajšano standardno opozorilo o tveganju

                           Pri trgovanju s pogodbami na razliko denar izgubi od 74 % do 89 % računov malih vlagateljev.

                        Razmislite, ali se lahko odločite za veliko tveganje, da boste izgubili denar.

                  ODDELEK G

               Opozorilo o tveganju z zmanjšanim številom znakov

                           74–89 % računov s CFD-ji ima izgubo.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 83/18/COL z dne 26. septembra 2018 o državnih poroštvih, odobrenih družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (Islandija) [2019/156]

text:
                  31.1.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 27/42

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
         št. 83/18/COL
         z dne 26. septembra 2018
         o državnih poroštvih, odobrenih družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (Islandija) [2019/156]
         NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –
         ob upoštevanju:
         Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61,
         Protokola 26 k Sporazumu EGP,
         Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču) ter zlasti člena 24,
         Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 7(2) dela II Protokola,
         po pozivu zainteresiranim stranem k predložitvi pripomb (1) in ob upoštevanju njihovih pripomb,
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   POSTOPEK

                     (1)

                     Nadzorni organ je 3. maja 2017 začel formalno preiskavo morebitne državne pomoči, dodeljene družbi Landsvirkjun prek državnih poroštev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka) (2).

                     (2)

                     Z dopisom z dne 15. septembra 2017 (3) je družba Landsvirkjun predložila svoje pripombe (4). Nadzorni organ je nato pripombe predložil Islandiji (5).Nadzorni organ ni prejel pripomb drugih zainteresiranih strani.

                     (3)

                     Islandski organi so predložili pripombe z dopisom z dne 25. septembra 2017 (6).

                     (4)

                     Nadzorni organ se je 23. marca 2018 sestal s predstavniki družbe Landsvirkjun in islandskih organov. Po sestanku in vprašanjih, ki jih je družba Landsvirkjun prejela od Nadzornega organa 27. marca 2018 (7), je ta družba 11. aprila 2018 (8) predložila dodatne informacije. Islandski organi so 12. aprila 2018 obvestili Nadzorni organ, da se strinjajo z argumenti družbe Landsvirkjun, in so menili, da predložitev dodatnih pripomb ni potrebna (9).

                     (5)

                     Nadzorni organ je 6. junija 2018 dodatno obravnaval zadevo na sestanku z islandskimi organi in družbo Landsvirkjun. Družba Landsvirkjun je 7. junija 2018 Nadzornemu organu poslala dodatne informacije (10). Po sestanku in dodatnih informacijah, ki jih je družba Landsvirkjun posredovala Nadzornemu organu, je slednji od islandskih organov zahteval dodatna pojasnila (11). Islandski organi so z dopisom z dne 29. junija 2018 poslali zahtevane informacije (12).

               2.   OPIS UKREPA

         2.1   Upravičenec: Družba Landsvirkjun

                     (6)

                     Družba Landsvirkjun je javna partnerska družba, ki jo ureja Zakon o družbi Landsvirkjun (13). Državna zakladnica je 1. januarja 2007 prevzela popolno lastništvo družbe Landsvirkjun. Družba Landsvirkjun je v lasti države, tj. v neposredni lasti državne zakladnice (99,9 %), posredno pa je v lasti družbe Eignarhlutir ehf. (0,1 %), ki je družba z omejeno odgovornostjo in je v celoti v lasti državne zakladnice.

               2.2   Pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je sklenila družba Landsvirkjun, in državna poroštva

                     (7)

                     Po navedbah islandskih organov (14) je družba Landsvirkjun izpostavljena valutnemu tveganju ter obrestnemu tveganju pri svojem dolžniškem portfelju. Družba Landsvirkjun uporablja različne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih za nadzor in upravljanje teh tveganj.

                     (8)

                     Kot je pojasnjeno v odločbi o začetku postopka, je Nadzorni organ proučil naslednje vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je sklenila družba Landsvirkjun: valutne zamenjave, valutne opcije in obrestne zamenjave (15). V odločbi o začetku postopka je Nadzorni organ predložil opis teh pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na podlagi pojasnil islandskih organov (16).

               2.3   Obstoječi postopek pomoči v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno prek neomejenih državnih poroštev

                     (9)

                     Z dopisom z dne 26. septembra 2006 (17) je Nadzorni organ začel postopek v zvezi z obstoječimi ukrepi pomoči iz člena 17(2) dela II Protokola 3 v zvezi z nekaterimi ukrepi v korist družbam za električno energijo na Islandiji, vključno z neomejenimi državnimi poroštvi za družbo Landsvirkjun. V navedenem dopisu je Nadzorni organ obvestil islandske organe o svojem predhodnem stališču, da so ti ukrepi vključevali obstoječo državno pomoč, ki ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

                     (10)

                     Nadzorni organ je v Odločbi št. 302/09/COL (18) ugotovil, da je neomejeno državno poroštvo za družbo Landsvirkjun pomenilo obstoječo državno pomoč. Nadzorni organ je v navedeni odločbi predlagal, da islandski organi sprejmejo zakonodajne, upravne in druge ukrepe, potrebne za odpravo morebitne nezdružljive pomoči, ki izhaja iz neomejenega državnega poroštva, dodeljenega družbi Landsvirkjun.

                     (11)

                     Z dopisom z dne 8. avgusta 2009 (19) so islandski organi sprejeli predlagane ukrepe in se zavezali, da bodo Nadzorni organ obvestili o ukrepih, ki jih bodo sprejeli za izvajanje Odločbe št. 302/09/COL. Po nadaljnji izmenjavi z islandskimi organi je Nadzorni organ v Odločbi št. 159/13/COL (20) ugotovil, da je Islandija sprejela ustrezne ukrepe v zvezi z obstoječo shemo pomoči, ter zadevo zaključil.

               3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

                     (12)

                     V odločbi o začetku postopka je Nadzorni organ predstavil svoje predhodno stališče o obstoju pomoči v zvezi z zadevnimi poroštvi in njihovo morebitno nezdružljivost z delovanjem Sporazuma EGP.

                     (13)

                     V skladu s predhodnim mnenjem Nadzornega organa so bila zadevna državna poroštva dodeljena družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih vsaj od leta 2013. Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka pojasnil, da je več vidikov, potrebnih za oceno državne pomoči za poroštva družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, še vedno nejasnih (21).

                     (14)

                     Nadzorni organ ni mogel izključiti obstoja državne pomoči v zvezi s poroštvi. Kar zadeva gospodarsko prednost, je Nadzorni organ predhodno menil, da zadevna poroštva niso izpolnjevala pogojev (b), (c) in (d) točke 3.2 smernic državne pomoči o državnih poroštvih (v nadaljnjem besedilu: smernice o poroštvih) (22) in so pomenila prednost v smislu pravil o državni pomoči. Nadzorni organ je dvomil, da bi bilo mogoče poroštva razglasiti za združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

                     (15)

                     Islandija in družba Landsvirkjun sta predložili pripombe v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je sklenila družba Landsvirkjun, in državnimi poroštvi. Deli pripomb, ki so pomembne za odločitev, so povzeti v oddelkih 4 in 5.

               4.   PRIPOMBE ISLANDIJE

         4.1   Splošne pripombe glede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih in državnih poroštvih

                     (16)

                     V zvezi z odstavkom 20 odločbe o začetku postopka (23) Islandija trdi, da je družba Landsvirkjun v nasprotju s tem, kar je bilo navedeno v dodatnem dopisu Nadzornega organa z dne 27. junija 2016, lahko sklepala pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih za varovanje pred tveganjem brez državnih poroštev. Izjava v dodatnem dopisu, ki to zanika, je napaka, ki jo je Islandija takrat spregledala. Poleg tega zadevni pravni okvir od družbe Landsvirkjun ni zahteval, da pridobi državno poroštvo za sklenitev pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih. Družba Landsvirkjun lahko vsako leto zaprosi za poroštvo za izvedene finančne instrumente za zavarovanje pred tveganjem do določene kumulativne nominalne vrednosti.

                     (17)

                     Islandija je v zvezi z odstavki 20, 24, 33 in 39 odločbe o začetku postopka (24) pojasnila, da je poroštva dodelil minister za finance in gospodarske zadeve, ne pa upravljavec javnega dolga (v nadaljnjem besedilu: GDM), ki je oddelek centralne banke v okviru državne zakladnice in operacij trga. GDM je pooblaščen za opravljanje nekaterih nalog v zvezi z državnimi poroštvi, vendar to ne pomeni, da je pooblaščen za njihovo dodeljevanje (25).

               4.2   Obstoj državne pomoči

                     (18)

                     Islandija ne zanika, da se zadevna državna poroštva lahko pripišejo državi, ali da bi ta poroštva lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP, če bi bila ugotovljena selektivna prednost.

                     (19)

                     Vendar Islandija izpodbija predhodno ugotovitev Nadzornega organa (26), da bi zadevna poroštva lahko dodelila prednost družbi Landsvirkjun.

                     (20)

                     Po mnenju Islandije gre pri zadevnih poroštvih za poroštva za izterjavo, ki nimajo posebne vrednosti za družbo Landsvirkjun. Izterjava od države je zgolj teoretična možnost. Islandija trdi, da družba Landsvirkjun sklepa pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih zgolj za namene varovanja pred tveganjem, tj. za zmanjšanje finančnega tveganja družbe Landsvirkjun, ki izhaja iz osnovnih finančnih transakcij. To zahteva država kot lastnica, isto pa zahteva politika obvladovanja tveganja družbe Landsvirkjun, ki jo določi upravni odbor družbe Landsvirkjun. Poleg tega Islandija trdi, da družba Landsvirkjun sklepa pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih brez državnega poroštva pod pogoji, ki so enaki pogodbam s poroštvom.

               4.3   Uporaba islandskega zakonodajnega okvira za državna poroštva

                     (21)

                     S sklicevanjem na odstavek 65 odločbe o začetku postopka (27) Islandija trdi, da zadevna poroštva spadajo v zakonodajni okvir, ki je bil predmet Odločbe Nadzornega organa št. 302/09/COL, in sicer pred spremembami, ki so sledile omenjeni odločbi, in po njih. Islandija se sklicuje na korespondenco med islandskimi organi in Nadzornim organom, ki to razlago potrjuje.

               5.   PRIPOMBE DRUŽBE LANDSVIRKJUN (28)

         5.1   Islandski pravni okvir o državnih poroštvih za družbo Landsvirkjun

                     (22)

                     Zakonodajni okvir, v skladu s katerim se državna poroštva dodelijo družbi Landsvirkjun, temelji na Zakonu o državni pomoči (29) in Zakonu o družbi Landsvirkjun. Družba Landsvirkjun je bila ustanovljena kot partnerstvo na podlagi predhodno veljavnega Zakona o družbi Landsvirkjun (30).

                     (23)

                     V skladu s členom 1 Zakona o državnih poroštvih država nikoli ne more izdati poroštva brez pravne podlage (31). V primeru družbe Landsvirkjun je pravna podlaga za državna poroštva Zakon o družbi Landsvirkjun. V skladu z Zakonom o družbi Landsvirkjun je poroštvo lastnikov pred obstoječim postopkom pomoči in po njem poroštvo za izterjavo. Poleg tega pa poroštva dodeli minister za finance in gospodarske zadeve, ne pa GDM.

                     (24)

                     Poroštvo za izterjavo se razlikuje od običajno veljavnih pravil o odgovornosti, ki veljajo za lastnike partnerskih družb. Na podlagi Zakona o partnerskih gospodarskih družbah št. 50/2007 so lastniki odgovorni za obveznosti partnerske družbe na podlagi neposrednega, neomejenega in brezpogojnega poroštva, torej brez omejitev in za vse obveznosti družbe.

                     (25)

                     V skladu s poroštvom za izterjavo mora upnik uporabiti vsa pravna sredstva zoper družbo Landsvirkjun, preden začne postopek proti državi. V praksi to pomeni, da mora upnik dokazati insolventnost dolžnika v skladu s splošnimi načeli islandskega prava. Zato bi moral biti upnik neuspešen pri zaplembi ali uradno začeti (sam ali z drugimi) postopke, določene v Zakonu o stečaju, preden bi se obrnil na izdajatelja poroštva (32). Zaradi zelo obremenjujočega in dolgotrajnega postopka ter zahteve, da se izčrpajo vsa sredstva glede družbe preden se lahko upnik obrne na izdajatelja poroštva, ima poroštvo za izterjavo precej manjšo vrednost za upnike. Družba Landsvirkjun se sklicuje tudi na prejšnjo prakso Nadzornega organa v zvezi s tem (33).

               5.2   Uporaba pogodb o izvedenih finančnih instrumentih družbe Landsvirkjun

                     (26)

                     Zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki so bile krite z državnim poroštvom, so se nanašale na osnovne finančne obveznosti (posojila ali obveznice), ki so bile sklenjene pred izvedbo ustreznega ukrepa v okviru obstoječega postopka pomoči (34).

                     (27)

                     Družba Landsvirkjun navaja, da je njeno financiranje dosledno strukturirano v skladu s standardno prakso v državah OECD za velika podjetja, pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih pa so sestavni del obvladovanja tveganja. Družba Landsvirkjun sklepa okvirne pogodbe ISDA (35) z nasprotnimi strankami, ki določajo standardne pogoje, ki se uporabljajo za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, sklenjene med temi strankami (36).

                     (28)

                     Družba Landsvirkjun ima finančne obveznosti v USD in drugih valutah z variabilnimi in fiksnimi obrestnimi merami (37). Zato je izpostavljena valutnemu in obrestnemu tveganju. Za varovanje pred temi tveganji uporablja pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih ter tako pretvori finančne obveznosti, izražene v valuti, ki ni USD (ki je funkcijska valuta družbe od leta 2008), v USD, finančne obveznosti z variabilno obrestno mero pa v fiksno obrestno mero.

                     (29)

                     Družba Landsvirkjun uporablja pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih samo za varovanje pred tveganji (38). Pogodb o izvedenih finančnih instrumentih ne sklepa za špekulativne namene ali za namene arbitraže (39). Omejitev uporabe pogodb o izvedenih finančnih instrumentih le za varovanje pred tveganji je družbi Landsvirkjun naložila tudi država, ki je njena lastnica. Družba Landsvirkjun je kot dokaz teh trditev predložila notranje dokumente in dopise svoje lastnice (40).

                     (30)

                     Družba Landsvirkjun pojasnjuje tudi, da v skladu s svojo politiko pri svojih transakcijah ne uporabljala nobenega poroštva, niti zasebnega niti javnega. Po spremembah državnega poroštvenega sistema se je družba Landsvirkjun začela pogajati o obnovitvi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih s poroštvom, zadnje državno poroštvo pa je bilo odpravljeno julija 2017 (41). Družba Landsvirkjun lahko sklepa pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih brez državnih poroštev in to dejansko tudi počne. Predložila je tudi dokaze, da odprava državnih poroštev ni povzročila sprememb v gospodarskih pogojih za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (42).

               5.3   Neobstoj prednosti

                     (31)

                     Družba Landsvirkjun meni, da državna poroštva niso zagotovila nobene prednosti za zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih.

                     (32)

                     Izvedeni finančni instrument za varovanje pred tveganjem po definiciji zmanjša izpostavljenost tveganjem, kar bi moralo privesti do znižanja premije, ki se plača za poroštvo, povezano z osnovno transakcijo. Družba Landsvirkjun ponovno poudarja, da sprememba neporavnanih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, tj. odprava državnega poroštva, ni povzročila nobenih dodatnih stroškov za družbo. Pogoji in zahteve v zvezi s financiranjem družbe Landsvirkjun z državnim poroštvom ali brez njega se niso spremenili (43).

                     (33)

                     Družba Landsvirkjun je predložila dve poročili o učinku državnih poroštev na pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (44). Poročili ugotavljata, da državna poroštva za portfelj izvedenih finančnih instrumentov niso pomenila nobene gospodarske prednosti.

                     (34)

                     Družba Landsvirkjun pojasnjuje tudi, da je bil denar v blagajni v letih od 2010 do 2017 v višini od 142 milijonov USD do 287 milijonov USD. Ta visoka vsota denarja v blagajni je bila namenjena obvladovanju likvidnostnega tveganja, tj. kot rezerva za nepredvideno tveganje. Močna likvidnost pomeni oportunitetne stroške, neposredno povezane s premijami, ki se trenutno plačujejo državi. Namesto da bi držala denar v blagajni, bi družba lahko na trgu odkupila obveznice in/ali vnaprej plačala/odplačala posojila svojih posojilodajalcev. To bi pomenilo prihranek obresti pa tudi provizije za poroštvo v višini [0,1–2] %, ki jo družba Landsvirkjun trenutno plačuje za obveznice in posojila s poroštvom.

               6.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

                     (35)

                     Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
                     „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

                     (36)

                     Za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu navedene določbe morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: ukrep (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev; (ii) zagotavlja prednost podjetju; (iii) daje prednost posameznim podjetjem; ter (iv) bi lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino (45). Nadzorni organ meni, da je primerno začeti z oceno, ali so poroštva za zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih zagotavljala prednost družbi Landsvirkjun.

               6.1   Prednost

         6.1.1   Uvodne opombe

                     (37)

                     Nadzorni organ se strinja z islandskimi organi in družbo Landsvirkjun, da zadevna poroštva spadajo v islandsko zakonodajo o državnih poroštvih, vključno z Zakonom o družbi Landsvirkjun, ki je bila predmet obstoječega postopka pomoči (46).

                     (38)

                     Sedanja formalna preiskava, ki se je začela z odločbo o začetku postopka, ima ožji pristop kot obstoječ postopek pomoči, saj zajema le uporabo Zakona o družbi Landsvirkjun glede državnih poroštev za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih.

                     (39)

                     V odločbi o začetku postopka je Nadzorni organ dvomil, da poroštva izpolnjujejo pogoje (b), (c) in (d) v točki 3.2 (47) smernic o poroštvih, ki bi omogočili izključitev prisotnosti pomoči (48).

                     (40)

                     Brez poseganja v vprašanje, ali so izpolnjeni pogoji iz smernic o poroštvih za izključitev državne pomoči, kot je pojasnjeno v nadaljevanju, in na podlagi informacij, ki sta jih predložili Islandija in družba Landsvirkjun med formalno preiskavo, Nadzorni organ ugotavlja, da zadevna državna poroštva niso prinesla prednosti družbi Landsvirkjun (49).

               6.1.2   Izključitev prednosti iz državnih poroštev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih

                     (41)

                     Prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (50). Nadzorni organ je večkrat trdil, da lahko poroštvo pomeni prednost v skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP (51).

                     (42)

                     Ugodnost poroštva je, da tveganje, povezano z poroštvom, nosi država. Tovrstni državni prevzem tveganja se navadno plača z ustrezno premijo (52). Vendar smernice o poroštvih določajo naslednje: „če posamezno poroštvo ali poroštvena shema, ki jo sklene država, podjetju ne daje nikakršne prednosti, ne gre za državno pomoč“ (53). V točkah od 3.2 do 3.5 smernic o poroštvih so določeni pogoji za izključitev pomoči v posameznih poroštvih in poroštvenih shemah. V skladu s točko 3.6 smernic o poroštvih „neizpolnjevanje katerega koli od pogojev iz točk 3.2 do 3.5 ne pomeni, da se poroštvo ali poroštvena shema samodejno šteje za državno pomoč.“

                     (43)

                     Po 1. januarju 2010 je družbi Landsvirkjun s pogajanji z nasprotnimi strankami v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih uspelo odpraviti državna poroštva, zadnje tako poroštvo pa je bilo odpravljeno julija 2017 (54). Kot je razvidno iz dokazov, predloženih med formalno preiskavo, odprava državnih poroštev ni spremenila gospodarskih pogojev v zvezi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih (55).

                     (44)

                     Nadzorni organ meni, da so bile nasprotne stranke pripravljene odpraviti državna poroštva, ne da bi zahtevale boljše gospodarske pogoje, kar je znak, da poroštva niso prinašala prednosti družbi Landsvirkjun.

                     (45)

                     Poleg tega družba Landsvirkjun ni uporabila zasebnih poroštev, na podlagi informacij, predloženih med formalno preiskavo, pa ni mogoče določiti tržne cene poroštev za izvedene finančne instrumente za varovanje pred tveganjem.

                     (46)

                     Da bi količinsko opredelili potencialno prednost, ki jo zagotavlja poroštvo (če tržne cene ni mogoče določiti), je v smernicah o poroštvih predvidena primerjava gospodarskih pogojev transakcije s poroštvom in brez njega (56).

                     (47)

                     Odprava zadevnih državnih poroštev ni spremenila gospodarskih pogojev za zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih. Zato poroštev ni mogoče razumeti kot prednost za družbo Landsvirkjun. Poleg tega Nadzorni organ nima na voljo nobenih navedb ali informacij, ki bi kazale, da bi bili gospodarski pogoji zadevnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih drugačni brez državnih poroštev v času, ko so bila državna poroštva dejansko dodeljena. Zato mora Nadzorni organ predpostavljati, da odprava (ali neobstoj) državnih poroštev v nobenem trenutku ni spremenila gospodarskih pogojev za zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih med trajanjem teh poroštev.

                     (48)

                     Ugotovitev, da poroštva za zadevne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih niso prinesla prednosti družbi Landsvirkjun, prav tako podpirajo poročila iz uvodne izjave 33. Tako je agencija Zanders (svetovalna agencija, specializirana za finančne storitve) v imenu družbe Landsvirkjun zlasti preučila vzorec izvedenih finančnih instrumentov v lasti družbe Landsvirkjun in izračunala ustrezne marže za te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (57). Poročilo je pokazalo, da so bile te marže v razponu od [(–) 2–2] in [10–15] bazičnih točk v skladu z maržami za podobne pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki jih imajo družbe s primerljivo bonitetno oceno, ki pa za razliko od družbe Landsvirkjun niso koristile poroštva za izterjavo. Na tej podlagi poročilo agencije Zanders ugotavlja, da v povprečju ni nobene cenovne prednosti družbe Landsvirkjun pred drugimi družbami zaradi poroštva za izterjavo. Zato poročilo ugotavlja, da družba Landsvirkjun ni imela gospodarske koristi od takšnega poroštva.

                     (49)

                     Poročilo druge svetovalne agencije, Summa Consulting slf, je glede oblikovanja cen izvedenih finančnih instrumentov za varovanje pred teganjem ugotovilo, da „ob upoštevanju močne bilance stanja, dobrega likvidnostnega položaja in kreditne kakovosti družbe Landsvirkjun državno poroštvo ali neobstoj tega poroštva verjetno ne bi imelo pomembnega učinka na oblikovanje cen pogodb o izvedenih finančnih instrumentov, ki jih sklepa družba Landsvirkjun“ (58).

                     (50)

                     Poleg tega je družba Landsvirkjun uporabljala pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, ki so bile sklenjene izključno za namene varovanja pred tveganjem, tj. da bi svoje finančne obveznosti, izražene v valuti, ki ni USD (ki je funkcijska valuta družbe od leta 2008), pretvorila v USD, finančne obveznosti z variabilno obrestno mero pa v fiksno obrestno mero (59). Glede na informacije, predložene med formalno preiskavo, je izvajanje ustreznih ukrepov v okviru obstoječega postopka pomoči privedlo do omejitve državnih poroštev na 80 % vrednosti zadevnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, poroštva za izvedene finančne instrumente za varovanje pa so bila omejena na specifično kumulativno nominalno vrednost (60). Zato niti družba Landsvirkjun niti država kot izdajateljica poroštva ne moreta trditi, da sta bili izpostavljeni neomejeni odgovornosti iz naslova teh poroštev.

                     (51)

                     Poleg tega gre pri zadevnih poroštvih, ki so v skladu s členom 1 Zakona o družbi Landsvirkjun, za poroštva za izterjavo. V skladu s poroštvom za izterjavo mora upnik uporabiti vsa pravna sredstva zoper družbo Landsvirkjun, preden začne postopek proti državi (61). Nadzorni organ je pred tem ugotovil, da ta vrsta poroštva sicer ne izključuje prednosti, vendar pomeni nižjo stopnjo tveganja (62). Kot je navedla družba Landsvirkjun, so denarna sredstva in denarni ustrezniki družbe Landsvirkjun v letih od 2010 do 2017 presegli izgube iz naslova izvedenih finančnih instrumentov s poroštvom (63). Zato se je za izdajatelja poroštva zmanjšalo vsakršno tveganje.

                     (52)

                     Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36, ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so kumulativno izpolnjeni vsi štirje pogoji. Ker zadevna poroštva ne zagotavljajo prednosti družbi Landsvirkjun, ni treba izvesti ocene v zvezi z drugimi pogoji.

               7.   SKLEP

                     (53)

                     Na podlagi navedene ocene Nadzorni organ ugotavlja, da državna poroštva družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih za varovanje pred valutnim in obrestnim tveganjem družbe Landsvirkjun niso pomenila državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, zadnje državno poroštvo pa je bilo odpravljeno julija 2017 –

               SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

            Člen 1
            Državna poroštva družbi Landsvirkjun za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih za varovanje pred valutnim in obrestnim tveganjem družbe Landsvirkjun niso pomenila državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, zadnje državno poroštvo pa je bilo odpravljeno julija 2017.
            Formalni postopek preiskave je s tem zaključen.

            Člen 2
            Ta odločba je naslovljena na Islandijo.

            Člen 3
            Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

            V Bruslju, 26. septembra 2018

                  Za Nadzorni organ Efte

               Bente ANGELL-HANSEN

                  Predsednica

                  Odgovorna članica kolegija

               Frank J. BÜCHEL

                  Član kolegija

               Högni KRISTJÁNSSON

                  Član kolegija

               Carsten ZATSCHLER

                  Sopodpisan kot direktor za pravne in izvršilne zadeve

            (1)  Odločba št. 85/17/COL z dne 3. maja 2017 o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči, dodeljene družbi Landsvirkjun prek državnih poroštev za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih (UL C 242, 27.7.2017, str. 6, in Dopolnilo EGP št. 46, 27.7.2017, str. 1).

            (2)  Prav tam.

            (3)  Dokument št. 874341.

            (4)  Na zahtevo družbe Landsvirkjun z dne 8. avgusta 2017 (dokument št. 869480) je Nadzorni organ podaljšal rok za predložitev pripomb do 15. septembra 2017 (dokument št. 869479).

            (5)  Dokument št. 878807.

            (6)  Dokument št. 875032.

            (7)  Dokument št. 905567.

            (8)  Dokument št. 908632.

            (9)  Dokument št. 908885.

            (10)  Dokumenta št. 918376 in 918377.

            (11)  Dokumenta št. 917646 in 917656.

            (12)  Dokumenta št. 920923 in 920925.

            (13)  Zakon št. 42/1983 o družbi Landsvirkjun, kot je bil spremenjen.

            (14)  Dokument št. 793116.

            (15)  Odstavek 14 uvodne odločbe.

            (16)  Oddelki 2.3.1 do 2.3.3 dela I odločbe o začetku postopka.

            (17)  Dokument št. 280834.

            (18)  Odločba Nadzornega organa št. 302/09/COL z dne 8. julija 2009, ki predlaga ustrezne ukrepe v zvezi z državno pomočjo, dodeljeno družbama Landsvirkjun in Orkuveita Reykjavíkur.

            (19)  Dokument št. 527076.

            (20)  Odločitev št. 159/13/COL z dne 24. aprila 2013 o zaključku zadeve v zvezi z obstoječo pomočjo, dodeljeno družbi Landsvirkjun in Orkuveita Reykjavíkur, prek neomejenih državnih poroštev (UL C 237, 15.8.2013, str. 3, in Dopolnilo EGP št. 45, 15.8.2013, str. 28).

            (21)  Odstavek 24 uvodne odločbe.

            (22)  UL L 105, 21.4.2011, str. 32 in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1.

            (23)  V skladu z odstavkom 20 odločbe o začetku postopka je bil Nadzorni organ prepričan, da so islandski organi na sestanku 31. maja 2016 razložili, da družba Landsvirkjun ne bo mogla sklepati pogodb o izvedenih finančnih instrumentih za varovanje pred tveganjem brez državnega poroštva.

            (24)  Odstavki 20, 24, 33 in 39 odločbe o začetku postopka odražajo začetno razumevanje Nadzornega organa, da je zadevna poroštva dodelil upravljavec javnega dolga.

            (25)  Dokument št. 875032.

            (26)  Odstavek 58 odločbe o začetku postopka.

            (27)  V skladu z odstavkom 65 odločbe o začetku postopka (s sklicem na oddelek 2.5 dela I) je Nadzorni organ predhodno menil, da zadevna poroštva niso izpolnjevala niti pogojev islandskega spremenjenega zakonodajnega okvira za državna poroštva niti pogojev smernic o poroštvu. Zdi se, da družba Landsvirkjun zlasti ni plačala premije, ki bi zajemala ugodnosti, ki jih ima ta družba zaradi poroštev; zdi se, da so poroštva zajemala več kot 80 % vseh neporavnanih obveznosti; zdi se tudi, da poroštva niso bila povezana s konkretnimi finančnimi transakcijami z določenim največjim zneskom in časovno omejitvijo.

            (28)  Nadzorni organ ugotavlja, kot je pojasnjeno v oddelku 1, da se Islandija strinja s pripombami, ki jih je predložila družba Landsvirkjun.

            (29)  Zakon št. 121/1997.

            (30)  Člen 1 Zakona št. 59/1965, kakor ga je prevedla družba Landsvirkjun: „Vlada in mestni svet Reykjavika sta ustanovila družbo za energijo Landsvirkjun. Družba je neodvisna pravna oseba, ki ima neodvisen finančni in računovodski status. Njen sedež in naslov sta v Reykjaviku. Družba Landsvirkjun je partnerska družba države in mesta Reykjavik, vsaka stranka pa ima v lasti polovico družbe. Vsaka stranka je izključno odgovorna za vse obveznosti družbe, vendar je njena notranja odgovornost odvisna od razmerij lastništva. Nobena stranka ne more izstopiti iz družbe brez soglasja druge stranke.“

            (31)  Isto je bilo uveljavljeno v prej veljavnem Zakonu o državnem poroštvu št. 37/1961.

            (32)  Dokumenta št. 874341 in 92092.

            (33)  Odločba Nadzornega organa št. 227/06/COL z dne 19. julija 2006 o državni pomoči za Farice hf. (UL L 36, 5.2.2009, str. 69 in Dopolnilo EGP št. 6, 5.2.2009, str. 9).

            (34)  Dokument št. 917656.

            (35)  Okvirna pogodba ISDA je standardni dokument, ki se redno uporablja za urejanje poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu. Okvirno pogodbo ISDA objavi združenje International Swaps and Derivatives Association (ISDA).

            (36)  Dokument št. 874341.

            (37)  Dokument št. 908632.

            (38)  Dokument št. 908632.

            (39)  Dokument št. 874341.

            (40)  Dokument št. 875032.

            (41)  Isto.

            (42)  Dokumenta št. 908633 in 920923.

            (43)  Dokumenti št. 874341, 908633 in 920923.

            (44)  Dokumenti št. 874344 (poročilo agencije Zanders, september 2017) in 874345 (poročilo agencije Summa, september 2017).

            (45)  Glej med drugim sodbo v zadevi World Duty Free Group SA in drugi, C-20/15 P in C-21/15 P, EU:C:2016:981, točka 53.

            (46)  Oddelka 4.3 in 5.1.

            (47)  Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka ni podvomil niti ni imel razloga, da bi podvomil v izpolnjevanje pogoja (a) točke 3.2 smernic o poroštvih s strani družbe Landsvirkjun, tj. da posojilojemalec ne sme biti v finančnih težavah.

            (48)  Oddelka 1.1.3 dela II odločbe o začetku postopka.

            (49)  Nadzorni organ ugotavlja, da ta ugotovitev zadeva poroštva, ki jih zajemata samo odločba o začetku postopka in ta odločba, ter ne posega v katera koli druga državna poroštva za družbo Landsvirkjun ali druga podjetja.

            (50)  Glej na primer sodbe v zadevi SFEI in drugi, C-39/94, EU:C:1996:285, točka 60, in Španija proti Komisiji, C-342/96, EU:C:1999:210, točka 41.

            (51)  Nadzorni organ je ugotovil obstoj prednosti, med drugim v Odločbi št. 177/05/COL z dne 15. julija 2005 o državnem poroštvu za Liechtensteinische Landesbank (ni objavljeno) in Odločbi št. 227/06/COL v zvezi z državno pomočjo za Farice hf. (UL L 36, 5.2.2009, str. 69 in Dopolnilo EGP št. 6, 5.2.2009, str. 9).

            (52)  Smernice o poroštvih, točka 2.1.

            (53)  Smernice o poroštvih, točka 3.1.

            (54)  Dokument št. 908632.

            (55)  Oddelek 5.2.

            (56)  Smernice o poroštvih, točka 4.2.

            (57)  Dokument št. 874344.

            (58)  Dokument št. 874345.

            (59)  Oddelek 5.2 in dokument št. 874345.

            (60)  Dokumenti št. 875032, 874341 in 908632.

            (61)  Oddelek 5.1.

            (62)  Opomba 34.

            (63)  Dokument št. 874345.


Odločba Komisije z dne 12/02/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9255 - Swiss Life Holding AG / Montagu Private Equity LLP / Real estate property) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep (EU) 2019/275 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Grčije – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

text:
                  22.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 54/1

         SKLEP (EU) 2019/275 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 11. decembra 2018
         o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Grčije – EGF/2018/003 EL/Attica publishing
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) in zlasti člena 15(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 13 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

                     (2)

                     Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Grčija je 22. maja 2018 vložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi z odpuščanji presežnih delavcev v sektorju založništva v regiji Atika. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami, predloženimi v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

                     (4)

                     Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 2 308 500 EUR za vlogo, ki jo je vložila Grčija.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 2 308 500 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 11. decembra 2018.

            V Strasbourgu, 11. decembra 2018

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               A. TAJANI

                  Za Svet

                  Predsednica

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

            (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2019/373 z dne 5. marca 2019 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)

text:
                  8.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 68/7

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2019/373
         z dne 5. marca 2019
         o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)
         POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,
         ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

                     (2)

                     PVO je 26. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/925 (2), s katerim je bil za poveljnika sil EU imenovan kontraadmiral Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO.

                     (3)

                     Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU od 10. marca 2019 imenuje kontraadmiral Ricardo A. HERNÁNDEZ.

                     (4)

                     Vojaški odbor EU je 8. januarja 2019 to priporočilo podprl.

                     (5)

                     Sklep (SZVP) 2018/925 bi bilo zato treba razveljaviti.

                     (6)

                     V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Kontraadmiral Ricardo A. HERNÁNDEZ se z 10. marcem 2019 imenuje za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta).

            Člen 2
            Sklep (SZVP) 2018/925 se razveljavi.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati 10. marca 2019.

            V Bruslju, 5. marca 2019

                  Za Politični in varnostni odbor

                  Predsednica

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

            (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2018/925 z dne 26. junija 2018 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) (UL L 164, 29.6.2018, str. 46).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/374 z dne 5. marca 2019 o imenovanju člana in šest nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Švedske

text:
                  8.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 68/9

         SKLEP SVETA (EU) 2019/374
         z dne 5. marca 2019
         o imenovanju člana in šest nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Švedske
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga švedske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Jonny LUNDIN, Erik PELLING in Glenn NORDLUND so 20. julija 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1203 (4) kot nadomestni člani zamenjali Carolo GUNNARSSON, Agneto LIPKIN in Andersa ROSÉNA.

                     (2)

                     Zaradi konca mandata Paula LINDQUISTA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi konca mandatov Carla Fredrika GRAFA in Erika PELLINGA sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij.

                     (4)

                     Zaradi konca mandatov, na podlagi katerih so bili predlagani Åse ÅGREN WIKSTRÖM, (Ledamot i kommunfullmäktige Umeå kommun), Marie SÄLLSTRÖM (Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting), Jonny LUNDIN (Härnösands kommun) in Glenn NORDLUND (Örnsköldsviks kommun), se so se sprostila štiri mesta nadomestnih članov Odbora regij.

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

                        (a)

                        za člana:

                                    —

                                    Pehr GRANFALK, Ledamot i kommunfullmäktige, Solna kommun,

                        (b)

                        za nadomestne člane:

                                    —

                                    Suzanne FRANK, Ersättare i landstingsfullmäktige, Kronobergs läns landsting,

                                    —

                                    Caroline HOFFSTEDT, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun,

                                    —

                                    Marie SÄLLSTRÖM, Ledamot i kommunfullmäktige, Karlshamns kommun (sprememba mandata),

                                    —

                                    Åsa ÅGREN WIKSTRÖM, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västerbottens läns landsting (sprememba mandata),

                                    —

                                    Jonny LUNDIN, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (sprememba mandata),

                                    —

                                    Glenn NORDLUND, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (sprememba mandata).

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 5. marca 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2015/1203 z dne 20. julija 2015 o imenovanju treh švedskih članov in šestih švedskih nadomestnih članov Odbora regij (UL L 195, 23.7.2015, str. 44).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/375 z dne 5. marca 2019 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

text:
                  8.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 68/11

         SKLEP SVETA (EU) 2019/375
         z dne 5. marca 2019
         o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Pierluigi MARQUIS je 11. julija 2017 s Sklepom Sveta (EU) 2017/1334 (4) kot član zamenjal Augusta ROLLANDINA. Laurent VIERIN je 29. januarja 2018 s Sklepom Sveta (EU) 2018/157 (5) kot član zamenjal Pierluigija MARQUISA. Nicoletta SPELGATTI je 8. oktobra 2018 s Sklepom Sveta (EU) 2018/1510 (6) kot članica zamenjala Laurenta VIERINA.

                     (2)

                     Zaradi konca mandata Nicolette SPELGATTI se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

                        —

                        Pierluigi MARQUIS, Consigliere della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 5. marca 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2017/1334 z dne 11. julija 2017 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 185, 18.7.2017, str. 45).

            (5)  Sklep Sveta (EU) 2018/157 z dne 29. januarja 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 29, 1.2.2018, str. 35).

            (6)  Sklep Sveta (EU) 2018/1510 z dne 8. oktobra 2018 o imenovanju dveh članov Odbora regij na predlog Italijanske republike (UL L 255, 11.10.2018, str. 15).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/376 z dne 5. marca 2019 o imenovanju treh članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Hrvaške

text:
                  8.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 68/12

         SKLEP SVETA (EU) 2019/376
         z dne 5. marca 2019
         o imenovanju treh članov in štirih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Hrvaške
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga hrvaške vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

                     (2)

                     Zaradi konca mandatov Snježane BUŽINEC in Predraga ŠTROMARJA sta se sprostili mesti članov Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagana Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ (Councillor in the City of Zagreb Assembly), se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

                     (4)

                     Zaradi konca mandatov Josipe RIMAC, Viviane BENUSSI, Tulia DEMETLIKE in Ivana VUČIĆA so se sprostila štiri mesta nadomestnih članov Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

                        (a)

                        za člane:

                                    —

                                    Ivan GULAM, Mayor of the Municipality of Pirovac,

                                    —

                                    Goran PAUK, Prefect of Šibenik-Knin County,

                                    —

                                    Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ, Vice-Mayor of City of Zagreb (sprememba mandata),

                              ter

                        (b)

                        za nadomestne člane:

                                    —

                                    Antonija JOZIĆ, Mayor of City of Pleternica,

                                    —

                                    Darko KOREN, Prefect of KoprivnicaKriževci County,

                                    —

                                    Anteo MILOŠ, Mayor of City of Novigrad,

                                    —

                                    Matija POSAVEC, Prefect of Međimurje County.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 5. marca 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


Odločba Komisije z dne 11/02/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9130 - Société Générale S.A / Commerzbank AG) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Sveta (EU) 2019/389 z dne 4. marca 2019 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP (uredba o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) in direktiva MiFID II) (Besedilo velja za EGP.)

text:
                  12.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 70/25

         SKLEP SVETA (EU) 2019/389
         z dne 4. marca 2019
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP (uredba o trgih finančnih instrumentov (MiFIR) in direktiva MiFID II)
         (Besedilo velja za EGP)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

                     (2)

                     V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Prilogo IX k navedenemu Sporazumu, ki vsebuje določbe o finančnih storitvah.

                     (3)

                     Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                     (4)

                     Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

                     (5)

                     Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo zato temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, ki je priložen temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 4. marca 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               A. ANTON

            (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

            (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

            (3)  Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84).

            (4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

            OSNUTEK
            SKLEPA SKUPNEGA ODBORA EGP št. …/2019
            z dne …
            o spremembi Priloge IX (Finančne storitve) k Sporazumu EGP
            SKUPNI ODBOR EGP JE –
            ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Uredbo (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1), kakor je bila popravljena z UL L 270, 15.10.2015, str. 4, UL L 187, 12.7.2016, str. 30 in UL L 278, 27.10.2017, str. 54, je treba vključiti v Sporazum EGP.

                        (2)

                        Uredbo (EU) 2016/1033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah (2) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                        (3)

                        Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (3), kakor je bila popravljena z UL L 188, 13.7.2016, str. 28, UL L 273, 8.10.2016, str. 35 in UL L 64, 10.3.2017, str. 116., je treba vključiti v Sporazum EGP.

                        (4)

                        Direktivo (EU) 2016/1034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2016 o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov (4) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                        (5)

                        Direktiva 2014/65/EU razveljavlja Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

                        (6)

                        Uredba (EU) št. 600/2014 določa primere, v katerih lahko Evropski bančni organ (EBA) ter Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) začasno prepovesta ali omejita nekatere finančne dejavnosti, in določa pogoje v zvezi s tem v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6) oziroma Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7). Za namene Sporazuma EGP ta pooblastila v zvezi z državami Efte izvaja Nadzorni organ Efte v skladu s točkama 31g in 31i Priloge IX k Sporazumu EGP. Da se zagotovita vključitev strokovnega znanja EBA in ESMA v proces ter skladnost med obema stebroma EGP, se bodo take odločitve Nadzornega organa Efte sprejemale na podlagi osnutkov, ki jih je pripravila EBA ali ESMA, odvisno od primera. Tako se bodo ohranile ključne prednosti nadzora s strani enega samega organa.

                        (7)

                        Pogodbenice soglašajo, da se s tem sklepom izvaja sporazum, izražen v sklepih (8) finančnih in gospodarskih ministrov EU in držav Efte, ki so del EGP, z dne 14. oktobra 2014 o vključitvi uredb EU o evropskih nadzornih organih v Sporazum EGP.

                        (8)

                        Prilogo IX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

                  SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1
               Priloga IX k Sporazumu EGP se spremeni:

                           1.

                           v točki 13b (Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednje:
                           „, kakor jo spreminja:

                                       —

                                          32014 L 0065: Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 (UL L 173, 12.6.2014, str. 349), kakor je bila popravljena z UL L 188, 13.7.2016, str. 28, UL L 273, 8.10.2016, str. 35 in UL L 64, 10.3.2017, str. 116.“;

                           2.

                           besedilo točke 31ba (Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se nadomesti z naslednjim:
                           „32014 L 0065: Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349), kakor je bila popravljena z UL L 188, 13.7.2016, str. 28, UL L 273, 8.10.2016, str. 35 in UL L 64, 10.3.2017, str. 116, kakor jo spreminja:

                                       —

                                          32016 L 1034: Direktiva (EU) 2016/1034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2016 (UL L 175, 30.6.2016, str. 8).

                                 Za namene tega sporazuma se določbe Direktive uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

                                       (a)

                                       ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu se izraz ‚država(e) članica(-e)‘ oziroma ‚pristojni organi‘, če v tem sporazumu ni drugače določeno, razume tako, da, poleg svojega pomena v Direktivi vključuje tudi države Efte oziroma njihove pristojne organe;

                                       (b)

                                       sklicevanja na izraz članice ESCB se razumejo tako, da poleg pomena tega izraza v Direktivi vključujejo tudi nacionalne centralne banke držav Efte;

                                       (c)

                                       sklicevanja na druge akte v Direktivi se upoštevajo v obsegu in obliki, v kakršni so ti akti vključeni v Sporazum;

                                       (d)

                                       v členu 3(2) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚2. julijem 2014‘ nadomesti z besedilom ‚datumom začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa]‘ in besedilo ‚3. julija 2019‘ se nadomesti z besedilom ‚pet let zatem‘;

                                       (e)

                                       v členu 16(11) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚2. julijem 2014‘ nadomesti z besedilom ‚datumom začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa]‘;

                                       (f)

                                       v členu 41(2) se beseda ‚Unije‘ nadomesti z besedo ‚EGP‘;

                                       (g)

                                       v členu 57:

                                                   (i)

                                                   se v drugem pododstavku odstavka 5 besedilo ‚ukrepa‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte ukrepa‘;

                                                   (ii)

                                                   se v odstavku 6 za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte‘;

                                       (h)

                                       v točkah (f) in (g) člena 70(6) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚dan 2. julija 2014‘ nadomesti z besedilom ‚datum začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa]‘;

                                       (i)

                                       v členu 79:

                                                   (i)

                                                   se v drugem pododstavku odstavka 1 za besedo ‚ESMA‘ v danem sklonu vstavi besedilo ‚oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu;

                                                   (ii)

                                                   se v petem pododstavku odstavka 1 za besedilom ‚Komisiji, ESMA‘ vstavi besedilo ‚, Nadzornemu organu Efte‘;

                                       (j)

                                       v členih 81(5), 82(2) in 87(1) se za besedo ‚ESMA‘ v danem sklonu vstavi besedilo ‚oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu;

                                       (k)

                                       v členu 86 se besedilo ‚ESMA, ki‘ nadomesti z besedilom ‚ESMA. ESMA oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte‘;

                                       (l)

                                       v členu 95(1) se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚3. januarja 2018‘ nadomesti z besedilom ‚datuma začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa]‘“;

                           3.

                           besedilo točke 31baa (črtana) se nadomesti z naslednjim:
                           „32014 R 0600: Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84), kakor je bila popravljena z UL L 270, 15.10.2015, str. 4, UL L 187, 12.7.2016, str. 30 in UL L 278, 27.10.2017, str. 54, kakor jo spreminja:

                                       —

                                          32016 R 1033: Uredba (EU) 2016/1033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. junija 2016 (UL L 175, 30.6.2016, str. 1).

                                 Za namene tega sporazuma se določbe Uredbe uporabljajo z naslednjimi prilagoditvami:

                                       (a)

                                       ne glede na določbe Protokola 1 k temu sporazumu se izraz ‚država(-e) članica(-e)‘ oziroma ‚pristojni organi‘, če v tem sporazumu ni drugače določeno, razume tako, da, poleg svojega pomena v Uredbi, vključuje tudi države Efte oziroma njihove pristojne organe;

                                       (b)

                                       sklicevanja na članice ESCB se razumejo tako, da poleg pomena tega izraza v Uredbi vključujejo tudi nacionalne centralne banke države Efte;

                                       (c)

                                       če v tem sporazumu ni drugače določeno, Evropski bančni organ oziroma Evropski organ za vrednostne papirje in trge, odvisno od primera, ter Nadzorni organ Efte sodelujeta, si izmenjujeta informacije in se posvetujeta za namene Uredbe, zlasti pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov;

                                       (d)

                                       sklicevanja na druge akte v Uredbi se štejejo za ustrezna v obsegu in obliki, v kateri so navedeni akti vključeni v Sporazum;

                                       (e)

                                       sklicevanja v Uredbi na pooblastila organa ESMA v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta se v primerih iz točke 31i te priloge in v skladu z njo razumejo kot sklicevanja na pooblastila Nadzornega organa Efte v zvezi z državami Efte;

                                       (f)

                                       v točki (e) člena 1(1):

                                                   (i)

                                                   se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚pristojnih organov, ESMA in EBA‘ glasi ‚pristojnih organov in Nadzornega organa Efte‘;

                                                   (ii)

                                                   se za besedilom ‚pooblastili ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, kar zadeva države Efte, Nadzornega organa Efte‘;

                                       (g)

                                       v členu 4:

                                                   (i)

                                                   v odstavku 4 se za besedo ‚Komisiji‘ vstavi besedilo ‚in Nadzornemu organu Efte‘.

                                                   (ii)

                                                   v odstavku 7 se za besedilom ‚3. januarjem 2018‘ vstavi besedilo ‚ali, kar zadeva opustitve, ki jih odobrijo pristojni organi držav Efte, pred datumom začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa],‘;

                                       (h)

                                       v členih 7(1), 9(2), 11(1) in 19(1) se za besedo ‚Komisiji‘ vstavi besedilo ‚ter Nadzornemu organu Efte‘;

                                       (i)

                                       v členu 36(5):

                                                   (i)

                                                   se v prvem in drugem stavku, kar zadeva države Efte, beseda ‚ESMA‘ glasi ‚Nadzorni organ Efte‘;

                                                   (ii)

                                                   se za besedilom ‚ESMA objavi seznam vseh prejetih obvestil‘ vstavi besedilo ‚in na seznam vključi vsa obvestila, ki jih prejme Nadzorni organ Efte‘;

                                       (j)

                                       v členu 37(2):

                                                   (i)

                                                   se, kar zadeva države Efte, besedilo ‚3. januarju 2018‘ glasi ‚datumu začetka veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP št. …/… z dne … [tega sklepa]‘;

                                                   (ii)

                                                   se besedilo ‚člena 101 in 102 PDEU‘ nadomesti z besedilom ‚člena 53 in 54 Sporazuma EGP‘;

                                       (k)

                                       v členu 40:

                                                   (i)

                                                   se, kar zadeva države Efte, v odstavkih 1 do 4, 6 in 7 beseda ‚ESMA‘ v danem sklonu glasi ‚Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu;

                                                   (ii)

                                                   se, kar zadeva države Efte, v odstavku 2 besedilo ‚pravu Unije‘ glasi ‚Sporazumu EGP‘;

                                                   (iii)

                                                   se v odstavku 3 besedilo ‚po posvetovanju z javnimi organi‘ nadomesti z besedilom ‚po posvetovanju ESMA z javnimi organi‘;

                                                   (iv)

                                                   se v odstavku 3 besedilo ‚mu ni treba izdati mnenja‘ nadomesti z besedilom ‚ne da bi ESMA izdal mnenje‘;

                                                   (v)

                                                   se v odstavku 5 besedilo ‚odločitvi glede sprejetja ukrepov‘ nadomesti z besedilom ‚vsaki svoji odločitvi glede sprejetja ukrepov‘;

                                                   (vi)

                                                   se v odstavku 5 za besedama ‚tega člena‘ vstavi besedilo ‚. Nadzorni organ Efte na svojem spletnem mestu objavi vsako od svojih odločitev glede sprejetja kakršnih koli ukrepov v skladu s tem členom. Sklic na objavo obvestila Nadzornega organa Efte se objavi na spletnem mestu ESMA.‘;

                                       (l)

                                       v členu 41:

                                                   (i)

                                                   se, kar zadeva države Efte, v odstavkih 1 do 4, 6 in 7 beseda ‚EBA‘ v danem sklonu glasi ‚Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu;

                                                   (ii)

                                                   se, kar zadeva države Efte, v odstavku 2 besedilo ‚pravu Unije‘ glasi ‚Sporazumu EGP‘;

                                                   (iii)

                                                   se v odstavku 3 besedilo ‚ne da bi izdal mnenje‘ nadomesti z besedilom ‚ne da bi EBA izdal mnenje‘;

                                                   (iv)

                                                   se v odstavku 5 besedilo ‚vseh odločitvah za ukrepanje‘ nadomesti z besedilom ‚vsaki svoji odločitvi za ukrepanje‘;

                                                   (v)

                                                   se v odstavku 5 za besedama ‚tem členom‘ vstavi besedilo ‚. Nadzorni organ Efte na svojem spletnem mestu objavi vsako od svojih odločitev glede sprejetja kakršnih koli ukrepov v skladu s tem členom. Sklic na objavo obvestila Nadzornega organa Efte se objavi na spletnem mestu EBA.‘;

                                       (m)

                                       v členu 45:

                                                   (i)

                                                   se v odstavku 1 za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, kar zadeva države Efte, Nadzorni organ Efte‘;

                                                   (ii)

                                                   se v odstavkih 2, 4, 5, 8 in 9 ter v prvem pododstavku odstavka 3 za besedo ‚ESMA‘ vstavi besedilo ‚oziroma, odvisno od primera, Nadzorni organ Efte‘ v ustreznem sklonu;

                                                   (iii)

                                                   se v drugem in tretjem pododstavku odstavka 3 za besedilo ‚pred sprejetjem ukrepov‘ vstavi besedilo ‚oziroma, odvisno od primera, pred pripravo osnutkov za Nadzorni organ Efte‘;

                                                   (iv)

                                                   se v odstavku 6 besedilo ‚odločitvi‘ glasi ‚vsaki svoji odločitvi‘;

                                                   (v)

                                                   se v odstavku 6 za besedilom ‚odstavka 1(c)‘ vstavi besedilo ‚. Nadzorni organ Efte na svojem spletnem mestu objavi vsako svojo odločitev o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1(c). Sklic na objavo obvestila Nadzornega organa Efte se objavi na spletnem mestu ESMA.‘;

                                                   (vi)

                                                   se v odstavku 7 za besedilo ‚ko je obvestilo objavljeno,‘ vstavi besedilo ‚na spletni strani ESMA oziroma, kar zadeva ukrepe Nadzornega organa Efte, ko je obvestilo objavljeno na spletnem mestu Nadzornega organa Efte‘“;

                           4.

                           v točki 31bc (Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:

                                       „—

                                          32014 R 0600: Uredba (EU) št. 600/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 (UL L 173, 12.6.2014, str. 84), kakor je bila popravljena z UL L 270, 15.10.2015, str. 4, UL L 187, 12.7.2016, str. 30 in UL L 278, 27.10.2017, str. 54.“

               Člen 2
               Besedila Uredbe (EU) št. 600/2014, kakor je bila popravljena z UL L 270, 15.10.2015, str. 4, UL L 187, 12.7.2016, str. 30 in UL L 278, 27.10.2017, str. 54, in Uredbe (EU) 2016/1033 ter Direktive 2014/65/EU, kakor je bila popravljena z UL L 188, 13.7.2016, str. 28, UL L 273, 8.10.2016, str. 35 in UL L 64, 10.3.2017, str. 116, in Direktive (EU) 2016/1034 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

               Člen 3
               Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).

               Člen 4
               Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

               V Bruslju,

                     Za Skupni odbor EGP

                     Predsednik

                     Sekretarja Skupnega odbora EGP

               (1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 84.

               (2)  UL L 175, 30.6.2016, str. 1.

               (3)  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

               (4)  UL L 175, 30.6.2016, str. 8.

               (5)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

               (6)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

               (7)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

               (8)  Sklepi Sveta – finančni in gospodarski ministri EU in EGP-EFTA, 14178/1/14 REV 1.

               (*1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

            Skupna izjava pogodbenic k Sklepu št. …/2019, ki vključuje Direktivo 2014/65/EU v Sporazum EGP
            Pogodbenice soglašajo, da vključitev Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU v Sporazum EGP ne posega v splošno veljavna nacionalna pravila, ki se uporabljajo za preglede tujih neposrednih naložb iz razlogov varnosti ali javnega reda.