title: Sklep Komisije z dne 30. novembra 2015 o praznikih in dela prostih dneh za institucije Evropske unije v letu 2017

text:
               2.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 400/3

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 30. novembra 2015
   o praznikih in dela prostih dneh za institucije Evropske unije v letu 2017
   (2015/C 400/03)

      PRAZNIKI IN DELA PROSTI DNEVI V LETU 2017

               2. januar

               ponedeljek, dan po novem letu

               13. april

               veliki četrtek

               14. april

               veliki petek

               17. april

               velikonočni ponedeljek

               1. maj

               ponedeljek, praznik dela

               9. maj

               torek, obletnica Schumanove deklaracije iz leta 1950

               25. maj

               četrtek, vnebohod

               26. maj

               petek, dan po vnebohodu

               5. junij

               binkoštni ponedeljek

               21. julij

               petek, belgijski dan državnosti

               15. avgust

               torek, vnebovzetje

               1. november

               sreda, vsi sveti

               2. november

               četrtek, dan spomina na mrtve

               od 25. decembra
               do
               29. decembra

               ponedeljek
               pet dni ob koncu leta
               petek

               SKUPAJ

               18 dni

         Luksemburg: isti dnevi kot v Bruslju razen petka, 21. julija, ki se nadomesti s petkom, 23. junija, luksemburškim dnevom državnosti.
   Delo začne spet normalno potekati v sredo, 3. januarja 2018.
   Ne glede na končni koledar praznikov in dela prostih dni v letu 2018 se bosta ponedeljek, 1. januar, in torek, 2. januar 2018, štela kot dela prosta dneva v okviru navedenega leta.
   Komisija si pridržuje možnost, da te odločitve spremeni glede na potrebe po zagotavljanju storitev.


               15.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 468/282

         P7_TA(2013)0561
   Imenovanje člana Računskega sodišča (Henri Grethen – LU)
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2013 o imenovanju Henrija Grethena za člana Računskega sodišča (C7-0309/2013 – 2013/0807(NLE))
   (Posvetovanje)
   (2016/C 468/62)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C7-0309/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 108 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0439/2013),

               A.

               ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 7. novembra 2013 poslušal predstavitev kandidata Sveta za članstvo v Računskem sodišču;

               B.

               ker Henri Grethen izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               1.

               odobri predlog Sveta, da se Henrija Grethena imenuje za člana Računskega sodišča;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizijskim organom držav članic.


title: 2006/248/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne  13. marca 2006  o spremembah Sklepa ECB/2002/11 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke  (ECB/2006/3)

text:
               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/56

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 13. marca 2006
   o spremembah Sklepa ECB/2002/11 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke
   (ECB/2006/3)
   (2006/248/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 26.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Zaradi večje preglednosti je treba razjasniti predstavitev pokojninskega načrta ECB v računovodskih izkazih ECB. Prilogo II k Sklepu ECB/2002/11 z dne 5. decembra 2002 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (1) je treba spremeniti, da bo odražala vključitev te postavke na strani obveznosti v bilanci stanja ECB pod postavko 12 „Druge obveznosti“ –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Spremembe
   Priloga II k Sklepu ECB/2002/11 se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Frankfurtu na Majni, 13. marca 2006

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 58, 3.3.2003, str. 38. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom ECB/2005/12 (UL L 311, 26.11.2005, str. 43).

      PRILOGA
      Spremembe Priloge II k Sklepu ECB/2002/11: Sestava in pravila vrednotenja bilance stanja
      Priloga II k Sklepu ECB/2002/11 se spremeni, kot sledi:

                  1.

                  V bilančni postavki „Sredstva, postavka 11.3 Druga finančna sredstva“ se pod „Kategorizacija vsebin bilančnih postavk“ črta naslednji stavek:
                  „Investicijski portfelji, povezani s pokojninskimi skladi in odpravninskimi načrti“.

                  2.

                  V prvi vrsti bilančne postavke „Obveznosti, postavka 12.3 Razno“ se pod „Kategorizacija vsebin bilančnih postavk“ vstavi naslednji stavek:
                  „Neto pokojninske obveznosti“.

                  3.

                  V bilančni postavki „Obveznosti, postavka 13 Rezervacije“ se pod „Kategorizacija vsebin bilančnih postavk“ črta naslednji stavek:
                  „Za pokojnine“.


title: Sklep Sveta z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega odbora Evropske unije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0079

Uradni list L 027 , 30/01/2001 str. 0004 - 0006

		Sklep Svetaz dne 22. januarja 2001o ustanovitvi Vojaškega odbora Evropske unije(2001/79/SZVP)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28(1) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 207 Pogodbe,ob sklicevanju na člen 25 Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju naslednjega:(1) V okviru krepitve skupne zunanje in varnostne politike (SVZP) in zlasti skupne evropske varnostne in obrambne politike, predvidene v členu 17 Pogodbe o Evropski uniji, je Evropski svet v Nici med 7. in 11. decembrom 2000 dosegel dogovor o ustanovitvi Vojaškega odbora Evropske unije in določil njegov namen in funkcije skupaj z nalogami in funkcijami njegovega predsednika.(2) V skladu s smernicami Evropskega sveta naj bi ta odbor bil pripravljen za opravljanje svojega dela –SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Vojaški odbor Evropske unije (VOEU) (v nadaljnjem besedilu odbor), ki ga sestavljajo načelniki generalnih štabov držav članic, ki jih zastopajo njihovi vojaški predstavniki.Sestajal se bo na ravni načelnikov generalnih štabov, če in kadar bo to potrebno.Člen 2Namen in funkcije odbora so določene v Prilogi IV k Poročilu predsedstva, ki ga je odobril Evropski svet v Nici, in ki je prevzeta v Prilogi k temu sklepu.Člen 31. Predsednika odbora (v nadaljnjem besedilu predsednik) imenuje Svet na priporočilo odbora, ki se sestane na ravni načelnikov generalnih štabov.2. Mandat predsednika je tri leta, če Svet ne odloči drugače. Njegove naloge in funkcije so določene tudi v omenjeni prilogi.Člen 4Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.Člen 51. Brez poseganja v določbe člena 3(1) se ta sklep uporablja od datuma, ko je imenovan prvi predsednik, najpozneje od začetka izvajanja sklepa o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije [1] in načeloma pred koncem junija 2001.2. Začasni vojaški organ, ustanovljen s Sklepom 2000/144/SZVP [2], bo nadaljeval z izvajanjem svojih nalog do začetka uporabe tega sklepa.Člen 6Ta sklep se objavi v Uradnem listu.V Bruslju, 22. januarja 2001Za SvetPredsednicaA. Lindh[1] Sklep Sveta 2001/80/SZVP (UL L 27, 30.1.2001, str. 7).[2] Sklep Sveta 2000/144/SZVP z dne 14. februarja 2000 o ustanovitvi Začasnega vojaškega organa (UL L 49, 22.2.2000, str. 2).--------------------------------------------------PRILOGAVOJAŠKI ODBOR EVROPSKE UNIJE (VOEU)1. UvodV Helsinkih se je Evropski svet odločil, da v okviru Sveta ustanovi nove stalne politične in vojaške organe, ki EU omogočajo prevzem odgovornosti za celoto nalog preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, opredeljenih v Pogodbi EU kot Petersberške naloge.Kot predvideva Poročilo iz Helsinkov, Vojaški odbor Evropske unije (VOEU), "ustanovljen v okviru Sveta", sestavljajo načelniki generalnih štabov (NGŠ), ki jih zastopajo njihovi vojaški predstavniki (VOP). VOEU se sestaja na ravni NGŠ, če in kadar je to potrebno. Odbor vojaško svetuje in oblikuje priporočila Političnemu in vojaškemu odboru (PVO) ter daje vojaške smernice Vojaškemu štabu Evropske unije (VOEU). Predsednik VOEU (PVOEU) se udeležuje sestankov Sveta, kadar se sprejemajo odločitve z obrambnega področja.VOEU je najvišji vojaški organ, ustanovljen v okviru Sveta.V skladu s tem namenom je mandat VOEU določen z naslednjim:2. NamenVOEU je odgovoren za dajanje vojaških nasvetov in priporočil PVO o vseh vojaških zadevah v okviru EU. Izvaja vojaško vodenje vseh vojaških aktivnosti v okviru EU.3. FunkcijeJe vir vojaškega svetovanja, ki deluje na podlagi soglasja.Je forum vojaškega posvetovanja in sodelovanja med državami članicami EU na področju preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja.Daje vojaške nasvete in oblikuje priporočila za PVO, na njegovo zaprosilo ali na lastno pobudo, in ukrepa v skladu s smernicami, ki mu jih pošlje PVO, zlasti v zvezi z:- razvojem celotnega koncepta kriznega upravljanja, ki zadeva vojaške vidike,- vojaškimi vidiki, ki se nanašajo na politični nadzor in strateško vodenje operacij in situacij kriznega upravljanja,- oceno tveganja potencialnih kriz,- vojaško razsežnostjo kriznih razmer in njihovih posledic, zlasti v fazi nadaljnjega kriznega upravljanja; v ta namen odbor prejema ugotovitve situacijskega centra,- oblikovanjem, oceno in pregledom ciljev za dosego zmogljivosti v skladu z dogovorjenimi postopki,- vojaškimi odnosi EU z evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU, drugimi kandidatkami za članstvo v EU, drugimi državami in drugimi organizacijami, vključno z Natom,- s finančno oceno operacij in vaj.(a) V situacijah kriznega upravljanjaNa zahtevo PVO izda začetno direktivo generalnemu direktorju VŠEU (GDVŠEU), da določi in predstavi strateško-vojaške opcije.Ocenjuje strateško-vojaške opcije, ki jih je oblikoval VŠEU, in jih pošlje PVO-u skupaj z lastno oceno in vojaškimi nasveti.Na podlagi vojaške opcije, ki jo izbere Svet, izda dovoljenje za oblikovanje začetne načrtovalne direktive, ki jo uporablja poveljnik operacij.Na podlagi ocene VŠEU daje nasvete in priporočila PVO-u o:- zasnovi operacij (Zasop), ki jo oblikuje poveljnik operacij,- osnutku načrta operacije (NAČOP), ki ga pripravi poveljnik operacij.Svetuje PVO-u o opciji za dokončanje operacije.(b) Med operacijoVOEU spremlja pravilno izvajanje vojaških operacij, vodenih pod poveljstvom poveljnika operacij.Člani VOEU zasedajo mesta ali so zastopani v Odboru držav plačnic.4. Predsednik VOEU (PVOEU)VOEU ima stalnega predsednika, čigar odgovornosti so opredeljene v nadaljnjem besedilu.PVOEU je na to mesto imenovani častnik s štirimi zvezdicami, po možnosti bivši načelnik generalnega štaba države članice EU.Izberejo ga NGŠ držav članic v skladu s potrjenimi postopki in ga na priporočilo VOEU, ki se sestane na ravni NGŠ, imenuje Svet.Njegov mandat traja načeloma tri leta, razen v izjemnih okoliščinah.Njegove pristojnosti izhajajo iz VOEU, kateremu je odgovoren. Kadar deluje v mednarodnem svojstvu, PVOEU glede na potrebe zastopa VOEU pri PVO in pri Svetu.Kot predsednik VOEU:- predseduje sestankom VOEU na ravni Vop in NGŠ,- je uradni predstavnik VOEU za medije in kot tak:- po potrebi sodeluje v PVO, kjer ima pravico sodelovati v razpravah in se udeležuje sestankov Sveta, kadar je treba sprejeti sklepe glede obrambnih vprašanj, in- opravlja dolžnosti vojaškega svetovalca GS/VP za vse vojaške zadeve, zlasti zato, da zagotovi koherentnost v okviru strukture EU za krizno upravljanje,- na nepristranski način in v duhu iskanja konsenza vodi delo VOEU,- deluje v imenu VOEU pri izdajanju direktiv in navodil GDVŠEU,- med izvajanjem vojaških operacij EU predstavlja glavno točko za stike (GTS) s poveljnikom operacij,- pri oblikovanju in izvajanju programa dela vzdržuje stike s predsedstvom.PVOEU pomagata njegov osebni štab in VŠEU, zlasti glede podpore pri administrativnih zadevah v okviru Generalnega sekretariata Sveta.V primeru odsotnosti predsednika (PVOEU) nadomešča nekdo od naslednjih oseb:- stalni namestnik predsednika (NPVOEU), če je odločeno, da se to delovno mesto ustanovi in zapolni,- predstavnik predsedstva, ali- najstarejši prisotni častnik po času službovanja (doyen).5. RaznoOdnosi, ki jih je treba vzpostaviti med VOEU in vojaškimi organi Nata, so določeni v dokumentu, ki se nanaša na stalne dogovore EU/NATO. Odnosi med VOEU in evropskimi članicami Nata, ki niso članice EU, in drugimi državami, ki so kandidatke za pristop k EU, so določeni v dokumentu, ki se nanaša na odnose EU s tretjimi državami.VOEU po potrebi pomagajo vojaška delovna skupina (DSVOEU), VŠEU in drugi oddelki ter službe.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj

text:
               29.9.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 253/22

      SKLEP SVETA 2005/671/PNZ
   z dne 20. septembra 2005
   o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 29, 30(1), 31 in 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na izrednem sestanku 21. septembra 2001 je Evropski svet izjavil, da je terorizem resničen izziv za svet in Evropo in da bo boj proti njemu prednostni cilj Evropske unije.

               (2)

               Evropski svet je 19. oktobra 2001 izjavil, da je odločen bojevati se proti terorizmu v kakršni koli obliki kjer koli na svetu in da bo nadaljeval s svojimi prizadevanji za okrepitev koalicije mednarodne skupnosti v boju proti terorizmu v vseh njegovih pojavnih oblikah, na primer z okrepljenim sodelovanjem med operativnimi službami, odgovornimi za boj proti terorizmu: Europol, Eurojust, obveščevalne službe, policijske službe in pravosodni organi.

               (3)

               V boju proti terorizmu je bistvenega pomena, da imajo ustrezne službe čim bolj izčrpne in najnovejše informacije na svojem področju. Specializiranim nacionalnim službam držav članic, pravosodnim organom in ustreznim organom Evropske unije, kot na primer Europolu in Eurojustu, so za opravljanje nalog informacije nujno potrebne.

               (4)

               Sklep Sveta 2003/48/PNZ z dne 19. decembra 2002 o izvajanju posebnih ukrepov za policijsko in pravosodno sodelovanje v boju proti terorizmu v skladu s členom 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP (2) predstavlja velik korak naprej. Spričo trdovratnosti teroristične grožnje in zapletenosti tega pojava je potreba po izmenjavi informacij vedno večja. To izmenjavo informacij je treba razširiti na vse faze kazenskega postopka, vključno z obsodbami, ter na vse osebe, skupine ali organizacije, ki so predmet preiskave, se kazensko preganjajo ali so bile obsojene zaradi terorističnih kaznivih dejanj.

               (5)

               Ker ciljev tega sklepa države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekorači okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

               (6)

               Pri izvajanju izmenjave informacij ta sklep ne vpliva na vitalne interese nacionalne varnosti, in ne bi smel ogrožati varnosti posameznikov oziroma uspešnosti tekočih preiskav, oziroma posebnih obveščevalnih dejavnosti na področju državne varnosti.

               (7)

               Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Opredelitve pojmov
   V tem sklepu veljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „teroristična kazniva dejanja“: kazniva dejanja iz členov 1, 2 in 3 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (3);

               (b)

               „Konvencija o Europolu“: Konvencija z dne 26. julija 1995 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (4);

               (c)

               „Sklep o Eurojustu“: Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (5);

               (d)

               „skupina ali organizacija“: „teroristične skupine“ v smislu člena 2 Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter skupine in organizacije naštete v Prilogi k Skupnemu stališču Sveta 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (6).

         Člen 2
   Posredovanje informacij o terorističnih kaznivih dejanjih Eurojustu, Europolu in državam članicam
   1.   Vsaka država članica imenuje posebno službo v okviru policijske službe ali drugih organov pregona, ki bo imela v skladu z nacionalnim pravom dostop do vseh zadevnih informacij glede kazenskih preiskav in izsledkov teh preiskav, opravljenih s strani njenih organov pregona v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, in bo te informacije zbirala ter jih v skladu z odstavkoma 3 in 4 pošiljala Europolu.
   2.   Vsaka država članica imenuje enega ali, kjer tako določa pravni sistem, več organov kot nacionalnih korespondentov Eurojusta za področje terorizma ali ustrezni pravosodni ali drugi pristojni organ, ki ima v skladu z nacionalnim pravom dostop do vseh zadevnih informacij glede kazenskih pregonov in obsodb zaradi terorističnih kaznivih dejanj, in te informacije lahko zbira ter jih v skladu z odstavkom 5 pošilja Europolu.
   3.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se vsaj informacije iz odstavka 4 v zvezi s kazenskimi preiskavami in informacije iz odstavka 5 v zvezi s kazenskimi pregoni in obsodbami zaradi terorističnih kaznivih dejanj, ki vplivajo na dve ali več držav članic ali bi nanje utegnile vplivati in jih je zbral pristojni organ, pošljejo:

               (a)

               v obdelavo Europolu v skladu z nacionalnim pravom in določbami Konvencije o Europolu; in

               (b)

               Eurojustu v skladu z nacionalnim pravom in če to dopuščajo določbe Sklepa o Eurojustu, da se omogoči Eurojustu izvajanje njegovih nalog.

         4.   Informacije, ki jih je treba v skladu z odstavkom 3 poslati Europolu, so:

               (a)

               podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije;

               (b)

               dejanja, ki se preiskujejo, in posebne okoliščine teh dejanj;

               (c)

               zadevno kaznivo dejanje;

               (d)

               povezave z drugimi zadevnimi primeri;

               (e)

               uporaba komunikacijskih tehnologij;

               (f)

               grožnja, ki jo predstavlja posedovanje orožja za množično uničevanje.

         5.   Informacije, ki jih je treba v skladu z odstavkom 3 poslati Eurojustu, so:

               (a)

               podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja;

               (b)

               zadevno kaznivo dejanje in posebne okoliščine tega dejanja;

               (c)

               informacije o pravnomočnih obsodbah zaradi terorističnih kaznivih dejanj in posebne okoliščine teh kaznivih dejanj;

               (d)

               povezave z drugimi zadevnimi primeri;

               (e)

               prošnje za pravno pomoč, vključno z zaprosili za pravno pomoč, ki so bile naslovljene na drugo državo članico ali jih je druga država članica poslala, ter odziv nanje.

         6.   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da so vse zadevne informacije, vsebovane v dokumentih, spisih, podatkih, predmetih ali drugem dokaznem sredstvu, ki je bilo zaseženo ali odvzeto med kazensko preiskavo ali kazenskim postopkom v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji, čim prej, ob spoštovanju zahteve, da se ne ogroža preiskav v teku, dostopne organom drugih zainteresiranih držav članic v skladu z nacionalnim pravom in ustreznimi mednarodnimi pravnimi instrumenti, če se tam izvajajo preiskave ali bi se te lahko sprožile oziroma če tam poteka postopek kazenskega pregona v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji.
   Člen 3
   Skupne preiskovalne skupine
   Države članice po potrebi sprejmejo ustrezne ukrepe za ustanovitev skupnih preiskovalnih skupin za izvajanje kazenskih preiskav v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji.
   Člen 4
   Prošnje za pravno pomoč in izvrševanje sodnih odločb
   Vsaka država članica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da se prošnje drugih držav članic za medsebojno pravno pomoč ter za priznavanje in izvrševanje sodnih odločb v zvezi s terorističnimi kaznivimi dejanji obravnavajo kot prednostna nujna zadeva.
   Člen 5
   Razveljavitev obstoječih določb
   Sklep 2003/48/PNZ se razveljavi.
   Člen 6
   Izvajanje
   Države članice sprejmejo najkasneje do 30. junija 2006 ustrezne predpise za zagotovitev skladnosti z določbami tega sklepa.
   Člen 7
   Ozemlje uporabe
   Ta sklep se uporablja za Gibraltar.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. septembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         M. BECKETT

      (1)  Mnenje z dne 7. junija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 16, 22.1.2003, str. 68.

      (3)  UL L 164, 22.6.2002, str. 3.

      (4)  UL C 316, 27.11.1995, str. 2. Konvencija, kakor je bila nazadnje spremenjena s Protokolom z dne 27. 11. 2003 (UL C 2, 6.1.2004, str. 3).

      (5)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2003/659/PNZ (UL L 245, 29.9.2003, str. 44).

      (6)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Skupnim stališčem 2005/220/SZVP (UL L 69, 16.3.2005, str. 59).


title: Sklep Sveta z dne 8. oktobra 2002 o spremembi Sklepa 1999/78/ES o sklenitvi Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0803

Uradni list L 278 , 16/10/2002 str. 0022 - 0022

		Sklep Svetaz dne 8. oktobra 2002o spremembi Sklepa 1999/78/ES o sklenitvi Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike(2002/803/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v zvezi s členom 300(2), prvi pododstavek, prvi stavek in člena 300(3), prvi pododstavek, prvi stavek in (4) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Da se zagotovi učinkovito uresničevanje Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike [1] (v nadaljnjem besedilu "Sporazum") je treba spremeniti Sklep 1999/78/ES [2], tako da se Komisijo pooblasti za sprejemanje vseh ukrepov, ki so potrebni za uresničevanje Sporazuma.(2) Svet bi moral ohraniti pristojnost za sprejemanje sprememb glavnega dela Sporazuma –SKLENIL:Edini členČlen 3 Sklepa 1999/78/ES se nadomesti z:"Člen 31. Komisija zastopa Skupnost v Skupnem odboru, predvidenem v členu 14 Sporazuma, in v skupnih sektorskih odborih, ustanovljenih s sektorskimi prilogami, pomaga pa ji posebni odbor, ki ga imenuje Svet. Komisija po posvetovanju s tem posebnim odborom obravnava imenovanja, uradna obvestila, izmenjave informacij in zaprosila za informacije, ki so določeni v Sporazumu.2. Stališče Skupnosti v zvezi s sklepi, ki jih sprejme Skupni odbor, določi Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije, ob upoštevanju sprememb besedila Sporazuma v skladu s členom 14(4)(g) in členom 21(2) Sporazuma.3. Stališče Skupnosti v Skupnem odboru ali skupnih sektorskih odborih v vseh drugih primerih določi Komisija po posvetovanju s posebnim odborom iz odstavka 1."V Luxembourgu, 8. oktobra 2002Za SvetPredsednikT. Pedersen[1] UL L 31, 4.2.1999, str. 3.[2] UL L 31, 4.2.1999, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2011/305/EU: Sklep Sveta z dne 21. marca 2011 o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013

text:
               25.5.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 137/1

         SKLEP SVETA
   z dne 21. marca 2011
   o sklenitvi Sporazuma, v imenu Evropske unije, med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013
   (2011/305/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 77(2)(d) Pogodbe v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Po členu 11 Odločbe št. 574/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Sklada za zunanje meje za obdobje 2007–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov (1) tretje države, ki se pridružijo izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo v Skladu skladno z določbami navedene odločbe, morali pa bi se tudi skleniti dogovori, ki podrobno opredelijo dopolnilna pravila, potrebna za takšno sodelovanje, vključno z določbami, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti in pooblastilo Računskemu sodišču, da izvaja revizije.

               (2)

               Potem ko je Komisija 20. decembra 2007 prejela pooblastilo, so se 30. junija 2009 zaključila pogajanja z Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn.

               (3)

               V skladu s Sklepom Sveta 2010/374/ES z dne 30. novembra 2009 (2), in vse do njegove morebitne poznejše sklenitve, je bil Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan v imenu Unije dne 19. marca 2010 in se uporablja začasno.

               (4)

               Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009, so se podpisnice ob podpisu Sporazuma dogovorile o Skupni izjavi Evropske unije in Republike Islandije, Kraljevine Norveške, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013, ki je priložena Sporazumu, v kateri je zapisano, da Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red, se Danska v skladu s členom 4 navedenega protokola v šestih mesecih od dne, ko Svet sprejme ta sklep, odloči ali bo ta sklep prenesla v svoje nacionalno pravo.

               (6)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (7)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (8)

               Sporazum bi bilo treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dopolnilnih pravilih v zvezi s Skladom za zunanje meje za obdobje 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) (5) ter izjave, ki so priložene Sporazumu, se odobrijo v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Evropske unije deponira listino o odobritvi, predvideno v členu 13(2) Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 21. marca 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  UL L 144, 6.6.2007, str. 22.

      (2)  UL L 169, 3.7.2010, str. 22.

      (3)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (4)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (5)  Sporazum je bil objavljen v UL L 169, 3.7.2010, str. 24 skupaj s sklepom o podpisu.


title: Sklep izvršnega odbora z dne 22. decembra 1994 o potrdilu iz člena 75 za prenašanje prepovedanih drog in psihotropnih substanc (SCH/Com-ex (94)28 Rev.)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41994D0028

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0463 - 0468

		Sklep izvršnega odboraz dne 22. decembra 1994o potrdilu iz člena 75 za prenašanje prepovedanih drog in psihotropnih substanc(SCH/Com-ex (94)28 Rev.)IZVRŠNI ODBOR JE,ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena 75 zgoraj navedene konvencije,SKLENIL:Sprejme se dokument SCH/Stup (91) Rev. 2 v prilogi, ki določa obliko potrdila za prenos prepovedanih drog in/ali psihotropnih substanc za namene zdravljenja.Bonn, 22. december 1994PredsednikBernd Schmidbauer--------------------------------------------------SCH/Stup (94)21 rev. 2Potrdilo za prenos prepovedanih drog in/ali psihotropnih substanc za namene zdravljenja v skladu s členom 75 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma1. Schengenske države so sprejele potrdilo iz Priloge I v skladu s členom 75 konvencije o izvajanju. Oblika se enotno uporablja v vseh schengenskih državah in se pripravi v ustreznih nacionalnih jezikih. Francoski in angleški prevod vsebine obrazca je natisnjen na hrbtni strani potrdila.2. Pristojni organi schengenske države izdajo to potrdilo osebam, ki prebivajo na njihovem ozemlju, ki želijo potovati v drugo schengensko državo in morajo na podlagi zdravniškega recepta jemati prepovedane droge in/ali psihotropne substance v tem obdobju. Potrdilo velja največ 30 dni.3. Potrdilo izdajo ali overijo pristojni organi na podlagi zdravniškega recepta. Za vsako predpisano prepovedano drogo se zahteva posebno potrdilo. Pristojni organi shranijo kopijo potrdila.4. Zdravniki lahko predpišejo prepovedane droge za potrebe potovanja za največ 30 dni. Čas potovanja je lahko krajši.5. Vsaka država članica imenuje centralni urad, ki je pristojen za odgovarjanje na morebitna vprašanja, ki nastanejo s tem v zvezi (glej Prilogo 2). Ta organ je samo v Belgiji, Luksemburgu in na Nizozemskem identičen z organom pristojnim za izdajanje ali potrjevanje potrdil.--------------------------------------------------PRILOGA I+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGA 2CENTRALNI ORGAN, S KATERIM SE KONTAKTIRA OB TEŽAVAH(člen 75 konvencije)BELGIJA:Ministere de la Santé PubliqueInspection générale de la PharmacieQuartier Vésale — Cité administrative de l'EtatB-1010 BruxellesTel.: 32 2 210 49 28Telefaks: 32 2 210 63 70NEMČIJA:Ministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales des Landes Nordrhein-WestfalenPharmaziedezernatHorionplatz 1 — LandeshausD-40213 DüsseldorfTel.: 49 211 837 3591Telefaks: 49 211 837 3662GRČIJA:Ministry of HealthMedicines DepartmentNarcotic Drugs DivisionAristotelous Street 17AthensTel.: 5225301ŠPANIJA:Servicio de Restricción de EstupefacientesDirección Gral. de Farmacia y Productos SanitariosMinisterio de Sanidad y ConsumoE- Calle Principe de Vergara, 5428006— MadridChef du service: D. LUIS DOMINGUEZ ARQUESTel.: 34–1–575 27 63Telefaks: 34–1–578 12 31FRANCIJA:Ministere de la santéDirection Générale de la Santé1. place de FontenoyF-75350 Pariz CEDEX 07 SPTel.: 33 1 40 56 47 16 or 40 56 43 41Telefaks: 33 1 40 56 40 54ITALIJA:Ministero SanitaDirezione Generale Servizio FarmaceuticoUfficio centrale StupefacentiVia della Civiltŕ Romana 7I-00144 RomaTel.: (39-06) 59 94 31 77Telefaks: (39-06) 59 94 33 65LUKSEMBURG:Ministere de la santéDirection de la SantéL-2935 LuxembourgTel.: (352) 478 5550Telefaks: (352) 48 49 03NIZOZEMSKA:Hoofdinspectie voor de geneesmiddelen van het Staatstoezicht op de VolksgezondheidP. O. Box 54062280 HK RijswijkTel.: 31.70.3406423AVSTRIJA:Bundesministerium für Gesundheit, Sport und KonsumentenschutzAbteilung II/C/18Radetzkysstraße 2A-1030 WienTel.: 711 72 4734Telefaks: 713 86 14PORTUGALSKA:Instituto nacional da Farmacia e do Medicamento (INFARMED)Parque de SaúdeAv. do Brazil, 53P-1700 LISBOATelefaks: 351 1 795 91 16 [1][1] Potrebno je soglasje višjega organa.--------------------------------------------------


title: 2004/538/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 29. junija 2004 o imenovanju namestnika generalnega sekretarja Sveta Evropske unije

text:
               7.7.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 236/17

      SKLEP SVETA

   z dne 29. junija 2004
   o imenovanju namestnika generalnega sekretarja Sveta Evropske unije
   (2004/538/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 121(2) Pogodbe,

         SKLENIL:
   Člen 1
   Gospod Pierre DE BOISSIEU se imenuje za namestnika generalnega sekretarja Sveta Evropske unije za dobo petih let, ki začne teči 18. oktobra 2004.
   Člen 2
   O tem Sklepu gospoda Pierre ja DE BOISSIEU obvesti predsednik Sveta.
   Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 29. junija 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. AHERN


title: 2009/57/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (ECB/2008/27)

text:
               24.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 21/77

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 12. decembra 2008
   o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam
   (ECB/2008/27)
   (2009/57/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti njegovega člena 30,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2008/23 z dne 12. decembra 2008 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (1) določa uskladitev ključa za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljevanju: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB in z učinkom od 1. januarja 2009 vzpostavlja nove ponderje, določene za vsako nacionalno centralno banko (NCB) v spremenjenem kapitalskem ključu (v nadaljevanju: ponderji v kapitalskem ključu).

               (2)

               Uskladitve ponderjev v kapitalskem ključu in posledične spremembe deležev NCB v vpisanem kapitalu ECB zahtevajo uskladitev terjatev, ki jih je ECB na podlagi člena 30.3 Statuta ESCB priznala NCB držav članic, ki so sprejele euro (v nadaljevanju: sodelujoče NCB), in ki so enakovredne prispevkom deviznih rezerv sodelujočih NCB na ECB (v nadaljevanju: terjatve).

               (3)

               Tiste sodelujoče NCB, katerih odstotni deleži v spremenjenem kapitalskem ključu se zaradi uskladitve povečajo, bi torej morale opraviti kompenzacijski prenos na ECB, ECB pa bi morala opraviti kompenzacijski prenos na tiste sodelujoče NCB, katerih odstotni deleži v usklajenem kapitalskem ključu se zmanjšajo.

               (4)

               V skladu s splošnimi načeli poštenosti, enake obravnave in varstva upravičenih pričakovanj, ki so podlaga Statuta ESCB, bi morale tudi tiste NCB, katerih sorazmerni delež v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB se poveča zaradi zgoraj navedenih uskladitev, opraviti kompenzacijski prenos na tiste sodelujoče NCB, katerih relativni deleži se zmanjšajo.

               (5)

               Ponderji v kapitalskem ključu za vsako sodelujočo NCB do 31. decembra 2008 in tisti z učinkom od 1. januarja 2009 bi morali biti izraženi kot odstotek celotnega kapitala ECB, vpisanega s strani vseh sodelujočih NCB, za izračun uskladitve vrednosti deleža vsake sodelujoče NCB v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala ECB.

               (6)

               Zato je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep ECB/2006/24 z dne 15. decembra 2006 o določitvi ukrepov, potrebnih za prispevek v vrednost akumuliranega lastnega kapitala Evropske centralne banke in za usklajevanje terjatev nacionalnih centralnih bank, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam (2).

               (7)

               Na podlagi člena 1 Odločbe Sveta 2008/608/ES z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 (3) se odstopanje v korist Slovaške v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (4) razveljavi z učinkom od 1. januarja 2009 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Opredelitve pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „vrednost akumuliranega lastnega kapitala“ pomeni vsoto rezerv ECB, računov vrednotenja in rezervacij, enakovrednih rezervam, kakor jih izračuna ECB na 31. december 2008. Rezerve ECB in tiste rezervacije, ki so enakovredne rezervam, vključujejo ne glede na splošni pomen „vrednosti akumuliranega lastnega kapitala“ splošni rezervni sklad in rezervacije, ki so enakovredne rezervam za tveganja deviznega tečaja, obrestne mere in cene zlata;

               (b)

               „datum prenosa“ pomeni drugi delovni dan po tem, ko Svet ECB odobri finančna poročila ECB za poslovno leto 2008.

         Člen 2
   Prispevek v rezerve in rezervacije ECB
   1.   Če se delež sodelujoče NCB v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala zaradi povečanja njenega ponderja v kapitalskem ključu z učinkom od 1. januarja 2009 poveča, mora ta sodelujoča NCB na datum prenosa prenesti na ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.
   2.   Če se delež sodelujoče NCB v vrednosti akumuliranega lastnega kapitala zaradi zmanjšanja njenega ponderja v kapitalskem ključu z učinkom od 1. januarja 2009 zmanjša, mora ta sodelujoča NCB na datum prenosa prejeti od ECB znesek, določen v skladu z odstavkom 3.
   3.   ECB do vključno dneva, ko Svet ECB odobri finančni račun ECB za poslovno leto 2008, izračuna in vsaki sodelujoči NCB potrdi bodisi znesek, ki ga mora ta NCB prenesti na ECB, kadar se uporabi odstavek 1, bodisi znesek, ki ga mora ta NCB prejeti od ECB, kadar se uporabi odstavek 2. Ob upoštevanju zaokroževanja se vsak preneseni ali prejeti znesek izračuna tako, da se vrednost akumuliranega lastnega kapitala pomnoži z absolutno razliko med ponderjem v kapitalskem ključu za vsako sodelujočo NCB na 31. december 2008 in njenim ponderjem v kapitalskem ključu z učinkom od 1. januarja 2009, rezultat pa se deli s 100.
   4.   Vsak znesek, opisan v odstavku 3, zapade v eurih dne 1. januarja 2009, vendar se dejansko prenese na datum prenosa.
   5.   Na datum prenosa sodelujoča NCB ali ECB, ki mora prenesti znesek iz odstavka 1 ali iz odstavka 2, ločeno prenese tudi obresti, ki se v obdobju od 1. januarja 2009 do datuma prenosa natečejo od posameznih zneskov, ki jih dolgujejo sodelujoče NCB in ECB. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kakor prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.
   6.   Če je vrednost akumuliranega lastnega kapitala nižja od nič, se preneseni ali prejeti zneski na podlagi odstavka 3 in odstavka 5 poravnajo v nasprotnih smereh od smeri, ki so navedene v odstavku 3 in odstavku 5.
   Člen 3
   Uskladitev terjatev, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam
   1.   Glede na to, da bo uskladitev terjatev, ki so enakovredne prenesenim deviznim rezervam, za centralno banko Národná banka Slovenska urejena s Sklepom ECB/2008/33 z dne 31. decembra 2008 o vplačilu kapitala, prenosu deviznih rezerv ter prispevku v rezerve in rezervacije Evropske centralne banke s strani centralne banke Národná banka Slovenska (5), ureja ta člen uskladitev terjatev, ki so enakovredne deviznim rezervam, prenesenim s strani drugih sodelujočih NCB.
   2.   Terjatve sodelujočih NCB se uskladijo z učinkom od 1. januarja 2009 v skladu z njihovimi usklajenimi ponderji v kapitalskem ključu. Vrednost terjatev sodelujočih NCB z učinkom od 1. januarja 2009 je prikazana v tretjem stolpcu preglednice v prilogi k temu sklepu.
   3.   Šteje se, da vsaka sodelujoča NCB na podlagi te določbe in brez nadaljnjih formalnosti ali dejanj 1. januarja 2009 bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost terjatve (v eurih), ki je prikazana poleg njenega imena v četrtem stolpcu preglednice v prilogi k temu sklepu, pri čemer se „–“ nanaša na terjatev, ki jo sodelujoča NCB prenese na ECB, in „+“ na terjatev, ki jo ECB prenese na sodelujočo NCB.
   4.   Na prvi delovni dan transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2) po 1. januarja 2009 vsaka sodelujoča NCB bodisi prenese bodisi prejme absolutno vrednost zneska (v eurih), ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu preglednice v prilogi k temu sklepu, pri čemer se „+“ nanaša na znesek, ki ga sodelujoča NCB prenese na ECB, in „–“ na znesek, ki ga ECB prenese na sodelujočo NCB.
   5.   Na prvi delovni dan sistema TARGET2 po 1. januarja 2009 ECB in sodelujoče NCB, ki so obvezane prenesti zneske iz odstavka 4, ločeno prenesejo tudi obresti, ki se v obdobju od 1. januarja 2009 do dneva tega prenosa natečejo od posameznih zneskov, ki jih dolgujejo ECB in te sodelujoče NCB. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kakor prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.
   Člen 4
   Splošne določbe
   1.   Natečene obresti iz člena 2(5) in člena 3(5) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svoji zadnji operaciji glavnega refinanciranja.
   2.   Vsak prenos v skladu s členom 2(1), (2) in (5) ter členom 3(4) in (5) se opravi ločeno preko sistema TARGET2.
   3.   ECB in sodelujoče NCB, ki so obvezane opraviti prenose iz odstavka 2, morajo dati ob pravem času potrebna navodila za pravilno in pravočasno izvršitev teh prenosov.
   Člen 5
   Končne določbe
   1.   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2009.
   2.   Sklep ECB/2006/24 se s tem razveljavi z učinkom od 1. januarja 2009.
   3.   Sklicevanja na Sklep ECB/2006/24 se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.

      V Frankfurtu na Majni, 12. decembra 2008

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Glej stran 66 tega Uradnega lista.

      (2)  UL L 24, 31.1.2007, str. 9.

      (3)  UL L 195, 24.7.2008, str. 24.

      (4)  Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

      (5)  Glej stran 83 tega Uradnega lista.

      PRILOGA
      TERJATVE, KI SO ENAKOVREDNE DEVIZNIM REZERVAM, PRENESENIM NA ECB

                  Sodelujoča NCB

                  Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, na 31. december 2008
                  (EUR)

                  Terjatev, ki je enakovredna deviznim rezervam, prenesenim na ECB, z učinkom od 1. januarja 2009
                  (EUR)

                  Znesek prenosa
                  (EUR)

                  Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                  1 423 341 995,63

                  1 397 303 846,77

                  –26 038 148,86

                  Deutsche Bundesbank

                  11 821 492 401,85

                  10 909 120 274,33

                  – 912 372 127,52

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

                  511 833 965,97

                  639 835 662,35

                  + 128 001 696,38

                  Bank of Greece

                  1 046 595 328,50

                  1 131 910 590,58

                  +85 315 262,08

                  Banco de España

                  4 349 177 350,90

                  4 783 645 755,10

                  + 434 468 404,20

                  Banque de France

                  8 288 138 644,21

                  8 192 338 994,75

                  –95 799 649,46

                  Banca d’Italia

                  7 217 924 640,86

                  7 198 856 881,40

                  –19 067 759,46

                  Central Bank of Cyprus

                  71 950 548,51

                  78 863 331,39

                  +6 912 782,88

                  Banque centrale du Luxembourg

                  90 730 275,34

                  100 638 597,47

                  +9 908 322,13

                  Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

                  35 831 257,94

                  36 407 323,18

                  + 576 065,24

                  De Nederlandsche Bank

                  2 243 025 225,99

                  2 297 463 391,20

                  +54 438 165,21

                  Oesterreichische Nationalbank

                  1 161 289 917,84

                  1 118 545 877,01

                  –42 744 040,83

                  Banco de Portugal

                  987 203 002,23

                  1 008 344 596,55

                  +21 141 594,32

                  Banka Slovenije

                  183 995 237,74

                  189 410 251,00

                  +5 415 013,26

                  Národná banka Slovenska

                  0

                  399 443 637,59 (1)

                  + 399 443 637,59

                  Suomen Pankki

                  717 086 011,07

                  722 328 204,76

                  +5 242 193,69

                  Skupaj (2):

                  40 149 615 804,58

                  40 204 457 215,43

                  54 841 410,85

         (1)  Za prenos z učinkom od datumov, določenih v Sklepu ECB/2008/33.

         (2)  Zaradi zaokroževanja se skupne vsote lahko ne ujemajo natančno s seštevki vseh prikazanih številk.


title: Sklep Sveta z dne  21. novembra 2005  o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Islandijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij

text:
               6.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 184/34

         SKLEP SVETA
   z dne 21. novembra 2005
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Islandijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   (2006/467/SZVP)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na svojem sestanku 27 in 28. novembra 2003 je Svet sklenil pooblastiti predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik za Skupno zunanjo in varnostno politiko (GS/VP), za začetek pogajanj v skladu s členoma 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji z nekaterimi tretjimi državami, da bi Evropska unija z njimi sklenila Sporazume o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (2)

               Na podlagi tega pooblastila za začetek pogajanj je predsedstvo ob pomoči GS/VP s pogajanji doseglo sporazum z Republiko Islandijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij.

               (3)

               Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Islandijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Evropsko unijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 21. novembra 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. STRAW

    ---documentbreak---

               6.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 184/35

         PREVOD
   SPORAZUM
   med Republiko Islandijo in Evropsko unijo o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij
   REPUBLIKA ISLANDIJA
   na eni strani in
   EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu „EU“, ki jo zastopa predsedstvo Sveta Evropske unije,
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“,
   STA SE –
   OB UPOŠTEVANJU, da imata Republika Islandija in EU enake cilje glede krepitve lastne varnosti v vseh njenih oblikah in glede zagotavljanja visoke stopnje varstva njunim državljanom na območju varnosti;
   OB UPOŠTEVANJU, da Republika Islandija in EU soglašata, da bosta svoja posvetovanja in sodelovanje razvijali na podlagi vprašanj skupnega interesa, ki se nanašajo na varnost;
   OB UPOŠTEVANJU, da v tej zvezi obstaja stalna potreba po izmenjavi zaupnih informacij med Republiko Islandijo in EU;
   OB PRIZNAVANJU, da bi celovito in učinkovito posvetovanje in sodelovanje lahko zahtevalo dostop do zaupnih informacij in gradiva Republike Islandije in EU, kakor tudi izmenjavo zaupnih informacij in zadevnega gradiva med Republiko Islandijo in EU;
   OB ZAVEDANJU, da tak dostop do zaupnih informacij in zadevnega gradiva ter njihova izmenjava zahteva primerne varnostne ukrepe –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Za izpolnitev ciljev krepitve varnosti pogodbenic v vseh njenih oblikah se ta sporazum uporablja za zaupne informacije ali gradivo v kateri koli obliki, ki jih posreduje ena od pogodbenic ali ki jih pogodbenici izmenjata.
   Člen 2
   Za namene tega sporazuma zaupne informacije pomenijo vse informacije (torej vsako védenje, ki se lahko sporoča v kateri koli obliki) ali gradivo, za katere je določeno, da se morajo zaščititi pred neupravičenim razkritjem in ki so bili kot taki označeni v varnostni razvrstitvi (v nadaljevanju: „zaupne informacije“).
   Člen 3
   Za namene tega sporazuma „EU“ pomeni Svet Evropske unije (v nadaljevanju „Svet“), generalnega sekretarja/visokega predstavnika in Generalni sekretariat Sveta ter Komisijo Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Evropska komisija“).
   Člen 4
   Vsaka pogodbenica:

               (a)

               ščiti in varuje zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki jih posreduje druga pogodbenica, ali ki sta si jih pogodbenici izmenjali;

               (b)

               zagotavlja, da zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum, ki so bile posredovane ali izmenjane, obdržijo varnostno razvrstitev, ki jo je določila pogodbenica, ki jih posreduje. Pogodbenica-prejemnica zaupne informacije ščiti in varuje v skladu z lastnimi varnostnimi predpisi o informacijah in gradivu z enakovredno varnostno razvrstitvijo, kakor je to določeno v varnostnih dogovorih, ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12;

               (c)

               ne uporablja informacij, za katere se uporablja ta sporazum, za drugačne namene od tistih, ki jih je določil organ izvora in tistih, za katere so bile te dane na voljo ali izmenjane;

               (d)

               brez privolitve organa izvora zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, ne razkrije tretjim stranem ali institucijam EU ali subjektom, ki niso navedeni v členu 3.

         Člen 5
   1.   Zaupne informacije lahko ena od pogodbenic („pogodbenica-pošiljateljica“) razkrije ali posreduje drugi pogodbenici („pogodbenici-prejemnici“) v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora.
   2.   Glede posredovanja zaupnih informacij prejemnikom, ki niso ena izmed pogodbenic tega sporazuma, pogodbenica-prejemnica odločitev o razkritju ali posredovanju zaupnih informacij sprejme po privolitvi pogodbenice-pošiljateljice v skladu z načelom nadzora s strani organa izvora, kakor je opredeljeno v njenih varnostnih predpisih.
   3.   Pri izvajanju odstavkov 1 in 2 zgoraj generično posredovanje informacij ni možno, razen če pogodbenici dogovorita in določita ustrezne postopke v zvezi z nekaterimi kategorijami informacij, ki so pomembne za potrebe njunega delovanja.
   Člen 6
   Vsaka od pogodbenic in vsak od subjektov pogodbenic, ki so navedeni v členu 3, ima varnostno organizacijo in varnostne programe, ki temeljijo na takih temeljnih načelih in minimalnih varnostnih standardih, uvedenih v varnostne sisteme pogodbenic, oblikovane na podlagi členov 11 in 12, da zagotavljajo uporabo enakovredne ravni varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 7
   1.   Pogodbenici zagotovita, da se vse osebe, ki pri opravljanju svojih uradnih dolžnosti potrebujejo dostop ali katerih dolžnosti oz. funkcije jim lahko omogočijo dostop do zaupnih informacij, ki so bile dane na voljo ali izmenjane v skladu z določbami tega sporazuma, ustrezno varnostno preverijo preden dobijo dostop do takih informacij.
   2.   Postopki varnostnega preverjanja se določijo z namenom, da se ugotovi, ali se neki osebi ob upoštevanju njene lojalnosti, vrednosti zaupanja in zanesljivosti lahko dovoli dostop do zaupnih informacij.
   Člen 8
   Pogodbenici si v zvezi z varnostjo zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, in z zadevami skupnega varnostnega interesa nudita medsebojno pomoč. Organi, opredeljeni v členu 11, izvajajo vzajemna varnostna posvetovanja in nadzor, da bi ocenili učinkovitost varnostnih dogovorov, za katere so odgovorni in ki se oblikujejo v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 9
   1.   Za namene tega sporazuma se:

               (a)

               glede EU:
               vso pošto pošlje Svetu na naslednji naslov:

                           Council of the European Union

                           Chief Registry Officer

                           Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     .
               Vodja glavne pisarne Sveta ob upoštevanju odstavka 2 vso pošto posreduje državam članicam in Evropski komisiji.

               (b)

               Glede Republike Islandije:
               vso pošto se naslovi na direktorja političnega oddelka pri Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Islandije in se po potrebi pošlje preko Misije Islandije pri Evropski uniji na naslednji naslov:

                           Mission of Iceland to the European Union

                           Registry Officer

                           Rond Point Schuman 11

                           B-1040 Brussels

                     .

         2.   Izjemoma se pošta pogodbenice, ki je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam te pogodbenice, iz operativnih razlogov lahko naslovi in je dostopna samo nekaterim pristojnim uradnikom, organom ali službam druge pogodbenice, ki so posebej določeni kot prejemniki, ob upoštevanju njihovih pristojnosti in v skladu z načelom potrebe védenja. V zvezi z Evropsko unijo se ta pošta pošilja preko vodje glavne pisarne Sveta.
   Člen 10
   Izvajanje tega sporazuma nadzorujejo stalni državni sekretar pri Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Islandije in generalna sekretarja Sveta in Evropske komisije.
   Člen 11
   Za izvajanje tega sporazuma:

               1.

               Ministrstvo za zunanje zadeve Republike Islandije, ki deluje v imenu ter v okviru pristojnosti vlade Republike Islandije, je odgovorno za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane Republiki Islandiji.

               2.

               Generalni sekretariat Varnostnega urada Sveta (v nadaljnjem besedilu: „Varnostni urad GSS“) pod vodstvom in v imenu generalnega sekretarja Sveta, ki deluje v imenu in v okviru pristojnosti Sveta, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti in varovanju zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane EU.

               3.

               Varnostni direktorat Evropske komisije, ki deluje v imenu in pod vodstvom Evropske komisije, je odgovoren za oblikovanje varnostnih dogovorov o zaščiti zaupnih informacij, ki so bile v skladu s tem sporazumom posredovane ali izmenjane znotraj Evropske komisije in njenih prostorov.

         Člen 12
   Varnostni dogovori, oblikovani v skladu s členom 11 sporazumno med tremi pristojnimi varnostnimi organi, določijo standarde vzajemne varnostne zaščite za zaupne informacije, za katere se uporablja ta sporazum. Na strani EU mora te standarde odobriti Varnostni odbor Sveta.
   Člen 13
   Pristojni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, določijo postopke, ki se uporabijo v primerih dokazanega ali domnevnega ogrožanja statusa zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum.
   Člen 14
   Pred posredovanjem zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, med pogodbenicama morajo odgovorni varnostni organi, opredeljeni v členu 11, soglašati, da je pogodbenica-prejemnica sposobna ščititi in varovati informacije, za katere se uporablja ta sporazum, na način, ki je skladen z dogovori, oblikovanimi v skladu s členoma 11 in 12.
   Člen 15
   Ta sporazum pogodbenicam ne preprečuje sklenitve drugih sporazumov o posredovanju ali izmenjavi zaupnih informacij, za katere se uporablja ta sporazum, pod pogojem da ti sporazumi niso v nasprotju z določbami tega sporazuma.
   Člen 16
   Vse razlike med EU in Republiko Islandijo, ki izhajajo iz razlage ali izvajanja tega sporazuma, se urejajo s pogajanji med pogodbenicama.
   Člen 17
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se lahko zaradi sprejema morebitnih sprememb na predlog ene ali druge pogodbenice ponovno preuči.
   3.   Spremembe tega sporazuma se sprejmejo z medsebojnim soglasjem pogodbenic in so sestavljene v pisni obliki. Veljati začnejo po medsebojnem uradnem obvestilu, ki ga predvideva odstavek 1.
   Člen 18
   Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom, ki ga izroči drugi pogodbenici. Taka odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu tega obvestila s strani druge pogodbenice, vendar ne vpliva na že sklenjene obveznosti v skladu z določbami tega sporazuma. Predvsem vse zaupne informacije, ki so bile posredovane ali izmenjane v skladu s tem sporazumom, ostajajo še naprej zaščitene v skladu z določbami, navedenimi v Sporazumu.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pravilno pooblaščeni predstavniki podpisali ta sporazum.
      Sestavljeno v Luxembourgu, dne dvanajstega junija leta dva tisoč šest, v dveh kopijah v angleškem jeziku.

            Za Republiko Islandijo

            Za Evropsko unijo


title: 2007/829/ES: Sklep Sveta z dne 5. decembra 2007 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta, in razveljavitvi Sklepa 2003/479/ES

text:
               13.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 327/10

      SKLEP SVETA

   z dne 5. decembra 2007
   o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta, in razveljavitvi Sklepa 2003/479/ES
   (2007/829/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dodeljeni nacionalni strokovnjaki (v nadaljevanju „DNS“) in dodeljeni nacionalni vojaški uslužbenci (v nadaljevanju „dodeljeni vojaški uslužbenci“) bi morali s svojo visoko ravnjo znanja in poklicnih izkušenj pomagati generalnemu sekretariatu Sveta (v nadaljnjem besedilu „GSS“) zlasti na področjih, kjer tovrstno strokovno znanje in izkušnje niso neposredno na razpolago.

               (2)

               S tem sklepom bi se moralo z začasnim dodeljevanjem strokovnjakov iz javnih uprav držav članic ali mednarodnih organizacij službam GSS spodbujati izmenjavo poklicnih izkušenj in znanja na področju evropskih politik.

               (3)

               DNS bi morali prihajati iz javnih uprav držav članic ali iz mednarodnih organizacij.

               (4)

               Pravice in dolžnosti DNS in dodeljenih vojaških uslužbencev, določene s tem sklepom, bi morale zagotavljati, da dodeljeni vojaški uslužbenci svoje naloge izvršujejo izključno v interesu GSS.

               (5)

               Zaradi začasne narave njihovih nalog in njihovega posebnega položaja DNS in dodeljeni vojaški uslužbenci ne bi smeli izvrševati odgovornosti, ki so poverjene GSS za izvajanje njegovih posebnih pravic javnega značaja, razen v primeru odstopanj, določenih s tem sklepom.

               (6)

               Ta sklep bi moral opredeliti vse pogoje zaposlovanja DNS in dodeljenih vojaških uslužbencev, ne glede na izvor odobrenih proračunskih sredstev za kritje stroškov.

               (7)

               Poleg tega bi bilo treba predvideti posebne določbe za vojaške uslužbence, dodeljene GSS z namenom ustanovitve Vojaškega štaba Evropske unije.

               (8)

               Ker ta ureditev nadomešča ureditev, določeno s Sklepom Sveta 2003/479/ES (1), bi bilo slednji sklep treba razveljaviti brez poseganja v njegovo nadaljnjo uporabo za vse dodelitve, ki bodo v trenutku začetka veljavnosti tega sklepa že v teku –

         SKLENIL:
   POGLAVJE I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Področje uporabe
   1.   Ta pravila se uporabljajo za v generalni sekretariat Sveta (GSS) dodeljene nacionalne strokovnjake (DNS) iz javnih uprav držav članic. Uporabljajo se tudi za strokovnjake, ki jih dodelijo mednarodne organizacije.
   2.   Osebe, za katere se uporabljajo ta pravila, ostanejo v celotnem obdobju dodelitve zaposlene pri svojem delodajalcu, ki jih v tem času tudi plačuje.
   3.   GSS zaposli DNS skladno s potrebami in proračunskimi možnostmi. Pogoje takšne zaposlitve določi namestnik generalnega sekretarja.
   4.   DNS morajo biti državljani države članice; odstopanje od tega pravila lahko odobri namestnik generalnega sekretarja, vendar tako odstopanje ni mogoče na področju Skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)/Evropske obrambne in varnostne politike (EVOP). Kot DNS se zaposlijo državljani držav članic na kar najširši možni geografski osnovi. Države članice sodelujejo z GSS, da v največji možni meri zagotovijo ravnotežje med moškimi in ženskami ter upoštevanje načela enakih možnosti.
   5.   Dodelitev se izvede z izmenjavo pisem med generalnim direktoratom za kadrovske in upravne zadeve GSS in stalnim predstavništvom zadevne države članice oziroma mednarodne organizacije. Kraj dodelitve mora biti naveden v izmenjavi pisem. Izmenjavi pisem se priloži kopija ureditve, ki se uporablja za DNS, dodeljene GSS.
   Člen 2
   Trajanje dodelitve
   1.   Trajanje dodelitve ne sme biti krajše od šestih mesecev in ne daljše od dveh let, zatem pa so možna zaporedna podaljšanja, skupno trajanje dodelitve pa ne sme preseči štirih let.
   2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je dodelitev DNS za sodelovanje pri pripravi vojaških ali civilnih operacij ali pri predhodni oceni zanje lahko krajša od šestih mesecev.
   3.   Načrtovano trajanje dodelitve se določi v trenutku nastopa dodelitve, v izmenjavi pisem iz člena 1(5). Enak postopek se uporablja v primeru podaljšanja trajanja dodelitve.
   4.   DNS, ki je že bil dodeljen GSS, je lahko ponovno dodeljen v skladu z notranjimi pravili, ki določajo najdaljša možna obdobja prisotnosti tega osebja v službah GSS, pri tem pa se vedno upoštevajo naslednji pogoji:

               (a)

               DNS še vedno izpolnjuje pogoje za dodelitev;

               (b)

               med koncem prejšnjega obdobja dodelitve in vsako nadaljnjo dodelitvijo mora miniti vsaj šest let; če je DNS ob koncu prve dodelitve podpisal dodatno, drugačno pogodbo, začne obdobje šestih let teči od dneva izteka slednje pogodbe. Ta določba ne preprečuje, da GSS sprejme dodelitev DNS, katerega začetna dodelitev je trajala manj kot štiri leta, vendar pa nova dodelitev v tem primeru ne more trajati dlje kot preostali del štiriletnega obdobja;

               (c)

               obdobje iz točke (b) se v primeru, če je trajanje prve dodelitve krajše od šestih mesecev, skrajša na tri leta.

         Člen 3
   Kraj dodelitve
   Kraj dodelitve DNS je Bruselj, urad za zvezo GSS ali kateri koli kraj, kjer Evropska unija deluje na podlagi odločitev, ki jih sprejme Svet. Kraj dodelitve se lahko med trajanjem dodelitve spremeni; to se v primeru, če sprememba ni bila predvidena v začetni izmenjavi pisem, izvede z novo izmenjavo pisem v skladu s členom 1(5). O morebitnih spremembah kraja dodelitve se obvesti upravo, ki je dodelila DNS.
   Člen 4
   Naloge
   1.   DNS pomaga uradnikom GSS ali začasnim uslužbencem ter izvaja naloge, ki so mu zaupane.
   Funkcije, ki jih opravlja, se določijo v medsebojnem soglasju med GSS in upravo države, ki dodeli DNS, in sicer v skladu z interesi zadevnih služb in ob upoštevanju kandidatove usposobljenosti.
   2.   DNS sodeluje na službenih poteh in sestankih le:

               (a)

               če spremlja uradnika GSS ali začasnega uslužbenca ali

               (b)

               kot opazovalec ali zgolj v informativne namene, če se službene poti ali sestanka udeleži sam.

         DNS v imenu GSS ne prevzema nikakršnih zunanjih obveznosti, razen v primeru, če mu generalni direktor zadevne službe pod odgovornostjo generalnega sekretarja/visokega predstavnika za to podeli posebno pooblastilo.
   3.   Za potrditev rezultatov nalog, ki jih izvaja DNS, ostaja izključno odgovoren GSS.
   4.   Zadeve službe GSS, delodajalec DNS in DNS si prizadevajo, da se v največji možni meri izogibajo vsakemu navzkrižju interesov in vsaki možnosti takšnega navzkrižja v zvezi z nalogami DNS v času dodelitve. V ta namen GSS pravočasno obvesti DNS in njegovega delodajalca o načrtovanih nalogah ter ju pozove, naj pisno potrdita, da ni nobenega razloga, ki bi preprečeval dodelitev teh nalog DNS. Od DNS se zahteva zlasti izjava o vsakem morebitnem navzkrižju interesov med njegovimi družinskimi razmerami (zlasti poklicne dejavnosti bližnjih družinskih članov ali pomembni finančni interesi njega samega ali družinskih članov) in predlaganimi nalogami med dodelitvijo.
   Delodajalec in DNS se zavežeta, da bosta obvestila GSS o vsaki spremembi razmer med dodelitvijo, ki bi lahko povzročile kakršno koli tovrstno navzkrižje interesov.
   5.   Če GSS meni, da narava nalog, ki so zaupane DNS, zahteva posebno previdnost, se pred dodelitvijo DNS izvede varnostno preverjanje.
   6.   V primeru neupoštevanja členov 2, 3, 4 in 7 lahko GSS v skladu s členom 8(2)(c) prekine dodelitev DNS.
   7.   Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 in prvega pododstavka odstavka 2 lahko namestnik generalnega sekretarja, po tem ko se je prepričal, da ne obstaja nikakršno navzkrižje interesov, na predlog generalnega direktorja službe, ki ji je dodeljen DNS, slednjemu zaupa posebne naloge in ga pooblasti za izvedbo ene ali več posebnih službenih poti.
   Člen 5
   Pravice in obveznosti
   1.   V času dodelitve:

               (a)

               DNS opravlja svoje naloge in ravna upoštevajoč zgolj interese Sveta;

               (b)

               se DNS vzdrži vseh dejanj in zlasti javnega izražanja mnenj, ki bi lahko škodovala ugledu funkcije, ki jo opravlja;

               (c)

               DNS, ki se mora pri opravljanju svojih funkcij izreči o zadevi, v obravnavi ali rešitvi katere ima osebne interese, ki bi lahko ogrozili njegovo neodvisnost, o tem obvesti vodjo službe, v katero je razporejen;

               (d)

               DNS ne sme brez dovoljenja, pridobljenega v skladu s pogoji in pravili, veljavnimi v GSS, sam ali v sodelovanju z drugimi objaviti ali posredno povzročiti objave nobenega besedila, ki se nanaša na dejavnost Evropske unije. Dovoljenje se lahko zavrne le, kadar bi predvidena objava lahko ogrozila interese Evropske unije;

               (e)

               vse pravice iz kakršnega koli dela, ki ga opravi DNS pri izvrševanju njegovih nalog, se prenesejo na GSS;

               (f)

               DNS je obvezan prebivati v kraju dodelitve ali v takšni oddaljenosti od njega, ki mu omogoča neovirano opravljanje dela;

               (g)

               DNS je obvezan pomagati in svetovati nadrejenim, ki jim je bil dodeljen; pred temi nadrejenimi prav tako odgovarja za opravljanje nalog, ki so mu bile zaupane;

               (h)

               DNS pri opravljanju svojih funkcij od delodajalca ali nacionalne vlade ne sprejema nikakršnih navodil. Za delodajalca, za vlade, za drugo osebo, zasebno podjetje ali javno upravo ne opravlja nikakršnih storitev.

         2.   DNS v času trajanja dodelitve in po njenem zaključku z vsemi dejstvi in informacijami, ki jih pridobi pri in v zvezi z opravljanjem njegovih nalog, ravna kar najbolj diskretno. Nepooblaščenim osebam v nobeni obliki ne razkrije nobenega dokumenta ali informacije, ki v skladu s predpisi še ni bila razkrita javnosti, niti takih dokumentov ali informacij ne uporabi v osebno korist.
   3.   DNS je tudi po zaključku dodelitve dolžan pri opravljanju novih nalog, ki so mu zaupane, in pri sprejemanju določenih delovnih mest in ugodnosti, ravnati pošteno in diskretno.
   Zato DNS v obdobju treh let po zaključku dodelitve GSS takoj obvesti o vseh funkcijah in nalogah, ki jih mora opravljati za svojega delodajalca in ki bi lahko povzročile navzkrižje interesov z nalogami, ki jih je opravljal med dodelitvijo.
   4.   Za DNS veljajo varnostna pravila, ki veljajo v GSS.
   5.   V primeru neupoštevanja odstavkov 1, 2 in 4 med dodelitvijo lahko GSS v skladu s členom 8(2)(c) prekine dodelitev DNS.
   Člen 6
   Raven, delovne izkušnje in znanje jezikov
   1.   Za dodelitev GSS mora imeti DNS vsaj tri leta delovnih izkušenj, pridobljenih na delovnem mestu s polnim delovnim časom, z upravnih, znanstvenih, tehničnih, svetovalnih ali nadzornih funkcij, ki ustrezajo funkcionalnim skupinam AD ali AST, kot so opredeljene v Kadrovskih predpisih za uslužbence Evropskih skupnosti in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti. Pred dodelitvijo delodajalec DNS posreduje GSS potrdilo o zaposlitvi strokovnjaka, ki se nanaša na zadnjih 12 mesecev.
   2.   DNS mora za opravljanje zaupanih nalog temeljito obvladati enega od jezikov Skupnosti in zadovoljivo obvladati drugi jezik.
   Člen 7
   Začasna prekinitev dodelitve
   1.   GSS lahko dovoli začasno prekinitev dodelitve in podrobno opredeli pogoje te prekinitve. Med takšnimi začasnimi prekinitvami:

               (a)

               se ne izplačujejo nadomestila iz členov 15 in 16;

               (b)

               se stroški iz členov 18 in 19 povrnejo le, če gre za začasno prekinitev na zahtevo GSS.

         2.   GSS obvesti delodajalca DNS.
   Člen 8
   Prenehanje dodelitve
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 lahko dodelitev preneha na zahtevo GSS ali delodajalca DNS s trimesečnim odpovednim rokom ali na zahtevo DNS z enakim odpovednim rokom in s soglasjem GSS.
   2.   V določenih izjemnih okoliščinah lahko dodelitev brez odpovednega roka prekine:

               (a)

               delodajalec DNS, če je to potrebno zaradi bistvenih interesov delodajalca;

               (b)

               na podlagi dogovora med GSS in delodajalcem na zahtevo DNS, naslovljeno na GSS in delodajalca, če je to nujno zaradi bistvenih, osebnih ali poklicnih interesov DNS;

               (c)

               GSS, če DNS ne izpolnjuje obveznosti v skladu s to ureditvijo. DNS ima pred prekinitvijo možnost obrambe.

         3.   V primeru prekinitve v skladu z odstavkom 2(c) GSS takoj obvesti delodajalca.
   POGLAVJE II
   DELOVNI POGOJI
   Člen 9
   Socialna varnost
   1.   Pred dodelitvijo delodajalec, pri katerem je zaposlen nacionalni strokovnjak, ki bo dodeljen, potrdi GSS, da bo za DNS med celotno dodelitvijo veljala zakonodaja s področja socialne varnosti, ki velja za javno upravo ali mednarodno organizacijo, pri kateri je zaposlen nacionalni strokovnjak in ki bo krila v tujini nastale stroške.
   2.   Od trenutka nastopa dodelitve ima DNS nezgodno zavarovanje. GSS mu priskrbi kopijo pogojev zavarovanja na dan, ko se zglasi v pristojni službi generalnega direktorata za kadrovske in upravne zadeve, da uredi formalnosti, povezane z dodelitvijo.
   3.   Če je v okviru službene poti, v kateri sodeluje DNS v skladu s členoma 4(2) in 20, ali zaradi posebnega tveganja v kraju dodelitve potrebno dodatno ali posebno zavarovanje, zadevne stroške krije GSS.
   Člen 10
   Delovni čas
   1.   Za DNS veljajo pravila o delovnem času, ki veljajo v GSS. Ta pravila lahko spremeni namestnik generalnega sekretarja, kadar to zahtevajo potrebe oddelka.
   2.   DNS med celotno dodelitvijo dela s polnim delovnim časom. Generalni direktor za kadrovske in upravne zadeve lahko na podlagi ustrezno utemeljene prošnje generalnega direktorata in po pridobljenem soglasju delodajalca DNS odobri polovični delovni čas, vendar le, če je to združljivo z interesi GSS.
   3.   V primeru odobritve polovičnega delovnega časa dela DNS vsaj polovico običajnega delovnega časa.
   4.   DNS se lahko dodelijo tudi nadomestila za izmensko delo ali za pripravljenost na delovnem mestu, ki obstajajo v okviru GSS.
   Člen 11
   Odsotnost zaradi bolezni ali nezgode
   1.   V primeru odsotnosti zaradi bolezni ali nezgode DNS čimprej obvesti svojega nadrejenega in navede svoj trenutni naslov. Če je odsoten več kot tri dni, mora predložiti zdravniško potrdilo, od njega pa se lahko tudi zahteva, da opravi zdravniški pregled, ki ga organizira GSS.
   2.   Če število dni odsotnosti zaradi bolezni ali nezgode, ki lahko traja največ tri dni, v obdobju 12 mesecev presega 12 dni, se od DNS zahteva zdravniško potrdilo za vsako nadaljnjo odsotnost zaradi bolezni.
   3.   Če bolniški dopust traja dlje kot mesec dni ali presega dolžino obdobja zaposlitve DNS – upošteva se daljše od obeh naštetih obdobij – se izplačevanje nadomestila iz člena 15(1) in (2) avtomatično ustavi. Ta določba se ne uporablja v primeru bolezni, povezane z nosečnostjo. Bolniški dopust se ne more podaljšati preko obdobja dodelitve.
   4.   DNS, ki je bil med dodelitvijo žrtev nezgode pri delu, še naprej prejema vsa nadomestila iz člena 15(1) in (2) v celotnem obdobju delovne nezmožnosti, in sicer do konca obdobja dodelitve.
   Člen 12
   Letni dopust, izredni dopust in dela prosti dnevi
   1.   DNS pripadata dva in pol delovna dneva dopusta na mesec, če je službo opravljal cel mesec (trideset dni na koledarsko leto).
   2.   Dopust mora predhodno odobriti služba, ki ji je DNS dodeljen.
   3.   DNS se lahko na podlagi utemeljene prošnje prizna tudi izredni dopust v naslednjih primerih:

               —

               poroka DNS: dva dni,

               —

               huda bolezen zakonca: do treh dni na leto,

               —

               smrt zakonca: štiri dni,

               —

               huda bolezen prednika v ravni črti: do dva dni na leto,

               —

               smrt prednika v ravni črti: dva dni,

               —

               rojstvo otroka: deset dni, ki jih je treba izrabiti v mesecu, ki sledi rojstvu,

               —

               huda bolezen otroka: do dva dni na leto,

               —

               selitev zaradi nastopa dela: do deset dni,

               —

               smrt otroka: štiri dni.

         V primeru ustrezno utemeljene prošnje se lahko na obdobje 12 mesecev odobri do dva dni dodatnega izrednega dopusta.
   4.   Na ustrezno utemeljeno prošnjo delodajalca DNS lahko GSS na obdobje 12 mesecev odobri do dva dni izrednega dopusta. Prošnje se obravnavajo za vsak primer posebej.
   5.   V primeru polovičnega delovnega časa se število dni letnega dopusta sorazmerno zmanjša.
   6.   Za letni dopust, ki se ne izkoristi do konca obdobja dodelitve, ne pripada DNS nobeno povračilo.
   7.   Odstavek 3 se ne uporablja za DNS, ki je dodeljen za manj kot šest mesecev. Kljub temu pa lahko generalni direktor službe, ki ji je DNS dodeljen, DNS, ki je dodeljen za manj kot šest mesecev, na njegovo utemeljeno zahtevo odobri izredni dopust. V celotnem obdobju dodelitve se lahko odobri največ tri dni takšnega izrednega dopusta. Pred odobritvijo dopusta se mora navedeni generalni direktor posvetovati z generalnim direktorjem direktorata za kadrovske in upravne zadeve.
   Člen 13
   Porodniški dopust
   1.   Noseči DNS se odobri porodniški dopust, ki traja dvajset tednov; v tem času prejema nadomestila iz člena 15. Dopust se ne sme začeti prej kot šest tednov pred predvidenim datumom poroda, razvidnim iz potrdila, in ne končati prej kot štirinajst tednov po datumu poroda. V primeru istočasnega poroda več kot enega otroka ali prezgodnjega poroda ali pa rojstva prizadetega otroka traja dopust štiriindvajset tednov. Za namene te določbe „prezgodnje rojstvo“ pomeni rojstvo pred koncem štiriintridesetega tedna nosečnosti.
   2.   Če nacionalni predpisi delodajalca DNS omogočajo daljši porodniški dopust, se dodelitev prekine za čas, ki presega čas dopusta, odobrenega s strani GSS. V tem primeru se, če je to v interesu GSS, obdobje dodelitve podaljša za čas prekinitve.
   3.   DNS lahko namesto tega zaprosi za prekinitev dodelitve v celotnem obdobju, ko je dodeljen porodniški dopust. V tem primeru se, če je to v interesu GSS, obdobje dodelitve podaljša za čas prekinitve.
   Člen 14
   Upravljanje in nadzor
   Upravljanje in nadzor dopustov sta zaupana upravi GSS. Nadzor nad delovnim časom in odsotnostmi je v pristojnosti generalnega direktorata ali službe, ki mu je dodeljen DNS.
   POGLAVJE III
   NADOMESTILA IN STROŠKI
   Člen 15
   Nadomestila
   1.   DNS ima v celotnem obdobju dodelitve pravico do dnevnega nadomestila. Če je razdalja med matičnim krajem in krajem dodelitve 150 km ali manj, dnevno nadomestilo znaša 29,44 EUR. Če je razdalja večja od 150 km, dnevno nadomestilo znaša 117,74 EUR.
   2.   Če DNS GSS ali delodajalec nista izplačala stroškov selitve, se mu izplača dodatno mesečno nadomestilo po naslednji tabeli:

               Razdalja med matičnim krajem in krajem dodelitve (km)

               Znesek v EUR

               0 – 150

               0

               > 150

               75,68

               > 300

               134,54

               > 500

               218,65

               > 800

               353,20

               > 1 300

               555,03

               > 2 000

               664,37

         To nadomestilo se izplačuje mesečno za nazaj. Izplačuje se za obdobje do konca meseca, v katerem se je DNS, če je to ustrezno, preselil v smislu člena 19(1).
   3.   Ta nadomestila se izplačujejo za čas službenega potovanja, letnega dopusta, porodniškega dopusta, izrednega dopusta in dela prostih dni, ki jih odobri GSS.
   4.   Ob nastopu dodelitve DNS prejme predujem v znesku, ki ustreza 75 dnevnim nadomestilom, s tem nakazilom pa ugasne vsakršna upravičenost do dnevnih nadomestil za obdobje, na katero se to izplačilo nanaša. Če dodelitev pri GSS preneha pred iztekom obdobja, ki se upošteva pri izračunu predujma, je DNS dolžan vrniti znesek, ki ustreza preostanku tega obdobja.
   5.   V izmenjavi pisem iz člena 1(5) se GSS obvesti o vseh koristih, podobnih tistim iz odstavkov 1, 2, 7 in 8 tega člena, ki jih je prejel DNS. Te zneske se odšteje od ustreznih nadomestil, ki jih izplača GSS.
   6.   Dnevna in mesečna nadomestila se enkrat na leto uskladijo brez retroaktivnega učinka, in sicer na podlagi prilagoditve osnovnih plač uradnikov Skupnosti v Bruslju in Luxembourgu.
   7.   Za DNS, ki je dodeljen uradu za zvezo GSS ali v kateri koli drugi kraj, kjer Unija deluje na podlagi odločitev, ki jih sprejme Svet, se lahko, če to upravičujejo okoliščine povezane s stroški nastanitve v kraju dodelitve, nadomestila iz odstavkov 1 in 2 tega člena na podlagi obrazloženega sklepa generalnega direktorja direktorata za kadrovske in upravne zadeve nadomestijo s stanovanjskimi dodatki.
   8.   Če je kraj dodelitve zunaj Unije in so življenjski stroški visoki ali življenjski pogoji izredno težki, se lahko na podlagi obrazloženega sklepa generalnega direktorja direktorata za kadrovske in upravne zadeve odobri posebno nadomestilo. To nadomestilo se izplačuje mesečno in predstavlja 10 % do 15 % osnovne mesečne plače uradnika na 1. stopnji v plačilnem razredu AD 6 ali AST 4, odvisno od funkcionalne skupine, v katero je vključen DNS.
   Člen 16
   Dodatno pavšalno nadomestilo
   1.   DNS se lahko po potrebi izplača dodatno pavšalno nadomestilo v višini razlike med letno bruto plačo, izplačano s strani delodajalca (od katere se odštejejo družinski dodatki), ki se ji prištejejo morebitna nadomestila za življenjske stroške, izplačana s strani GSS na podlagi člena 15, in osnovno plačo uslužbenca na 1. stopnji plačilnega razreda AD 6 ali AST 4, odvisno od funkcionalne skupine, v katero je vključen, razen če je matični kraj DNS od kraja dodelitve oddaljen manj kakor 150 km.
   2.   To nadomestilo se enkrat na leto uskladi brez retroaktivnega učinka, in sicer na podlagi prilagoditve osnovnih plač uradnikov Skupnosti.
   Člen 17
   Kraji zaposlitve, dodelitve, matični kraj in kraj povratka
   1.   Za namene te ureditve:

               —

               kraj zaposlitve pomeni kraj, kjer je DNS opravljal funkcije za svojega delodajalca neposredno pred dodelitvijo,

               —

               kraj dodelitve pomeni kraj, kjer se nahaja služba ali urad GSS, ki mu je dodeljen DNS, ali kateri koli kraj, kjer deluje DNS na podlagi odločitev, ki jih sprejme Svet,

               —

               matični kraj pomeni kraj, kjer se nahaja sedež delodajalca DNS,

               —

               kraj povratka pomeni kraj, kjer bo DNS opravljal svojo glavno dejavnost po zaključku dodelitve.

         2.   Če je kraj zaposlitve ali kraj povratka zunaj ozemlja Evropske unije ali v državi članici, ki ni država sedeža delodajalca DNS, ali če DNS po zaključku dodelitve ne bo opravljal poklicne dejavnosti, se šteje, da je matični kraj bodisi kraj zaposlitve bodisi kraj povratka.
   Kraj zaposlitve, kraj ali kraji dodelitve in matični kraj se določijo v izmenjavi pisem iz člena 1(5). Kraj povratka se določi na podlagi izjave delodajalca DNS.
   3.   Za namene uporabe tega člena se ne upoštevajo okoliščine, izhajajoče iz nalog, ki jih je DNS opravljal za katero koli drugo državo, poleg tiste, v kateri se nahaja kraj dodelitve, ali za mednarodno organizacijo.
   Člen 18
   Potni stroški
   1.   Če je kraj zaposlitve več kot 150 km oddaljen od kraja dodelitve, ima DNS ob začetku dodelitve pravico do povračila potnih stroškov:

               (a)

               zase;

               (b)

               za zakonca in vzdrževane otroke, pod pogojem, da prebivajo z DNS in da krije stroške selitve GSS.

         2.   Povrnjeni znesek je, razen pri potovanju z letalom, pavšalen in omejen na ceno železniške vozovnice drugega razreda brez dodatkov. To velja tudi za potovanje z avtom. Če je potovanje z vlakom daljše od 500 km ali v primeru, da običajna pot vključuje vožnjo po morju, se lahko strošek potovanja z letalom povrne v znesku dejanske cene vozovnice po znižani tarifi (PEX ali APEX), pri čemer je treba predložiti vozovnice in vstopne kupone.
   3.   DNS ima ob zaključku dodelitve pravico v okviru navedenih omejitev do povračila potnih stroškov za potovanje v kraj povratka zase in, kjer je to ustrezno, za osebe iz odstavka 1(b). To povračilo ne sme biti višje od zneska, do katerega bi bil DNS upravičen v primeru vrnitve v kraj zaposlitve.
   4.   Če se DNS preseli iz kraja zaposlitve v kraj dodelitve, ima v skladu z določbami, veljavnimi v GSS, pravico do vsakoletnega pavšalnega zneska – zase, za zakonca in vzdrževane otroke – v višini cene povratne vozovnice od kraja dodelitve do matičnega kraja.
   Člen 19
   Selitveni stroški
   1.   DNS lahko po predhodni odobritvi s strani GSS in na njegove stroške preseli pohištvo in osebne predmete iz kraja zaposlitve v kraj dodelitve, v skladu z v GSS veljavnimi določbami glede povračila selitvenih stroškov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)

               začetno obdobje dodelitve mora biti dve leti;

               (b)

               kraj zaposlitve DNS mora biti vsaj 100 km oddaljen od kraja dodelitve;

               (c)

               selitev mora biti izvedena v šestih mesecih od datuma začetka dodelitve;

               (d)

               za odobritev je treba zaprositi vsaj dva meseca pred predvidenim datumom selitve;

               (e)

               delodajalec mu ni povrnil selitvenih stroškov;

               (f)

               DNS mora GSS poslati originalne predračune, potrdila in račune ter potrdilo delodajalca DNS, da delodajalec ne krije selitvenih stroškov.

         2.   Ob upoštevanju odstavka 3, če je selitvene stroške v kraj dodelitve povrnil GSS, je DNS ob koncu dodelitve in po predhodni odobritvi upravičen do povračila selitvenih stroškov iz kraja dodelitve v kraj povratka, skladno z v GSS veljavnimi pravili glede povračil selitvenih stroškov, in sicer če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1(d) in (e) ter naslednji pogoji:

               (a)

               selitve ni mogoče izvesti prej kot šest mesecev pred koncem dodelitve;

               (b)

               selitev mora biti izvedena v šestih mesecih po koncu dodelitve;

               (c)

               znesek za povračilo selitvenih stroškov, ki ga izplača GSS za selitev ob zaključku dodelitve, ne sme presegati tistega, do katerega bi bil DNS upravičen v primeru vrnitve v kraj zaposlitve;

               (d)

               DNS mora GSS poslati originalne predračune in račune za selitev ter potrdilo delodajalca DNS o tem, da delodajalec selitvenih stroškov ne krije v celoti ali delno.

         3.   Če se dodelitev prekine na prošnjo DNS ali delodajalca v roku dveh let od začetka dodelitve, DNS ob zaključku dodelitve ni upravičen do povračila selitvenih stroškov.
   Člen 20
   Službene poti in stroški
   1.   DNS je lahko napoten na službeno pot ob upoštevanju člena 4.
   2.   Stroški službene poti se povrnejo v skladu z v GSS veljavnimi določbami.
   Člen 21
   Usposabljanje
   DNS ima pravico obiskovati izobraževalne tečaje, ki jih organizira GSS, če je to v interesu GSS. Pri odločanju o odobritvi obiskovanja tečajev se upošteva upravičen interes DNS, še zlasti tisti v zvezi z razvojem njegove poklicne poti po koncu dodelitve.
   Člen 22
   Upravne določbe
   1.   DNS se prvi dan dodelitve zglasi na pristojnem oddelku generalnega direktorata za kadrovske in upravne zadeve, da uredi potrebne upravne formalnosti. Delo nastopi na prvi ali šestnajsti dan v mesecu.
   2.   DNS, dodeljen uradu za zvezo GSS, se zglasi na ustreznem oddelku GSS v kraju dodelitve.
   3.   Plačila izvede ustrezen oddelek GSS v eurih na bančni račun, odprt pri bančni instituciji v Bruslju. Če kraj dodelitve ni Bruselj, se plačila nakažejo v eurih na bančni račun, odprt pri bančni instituciji v Bruslju ali v matičnem kraju DNS. Stanovanjski dodatki so lahko nakazani v drugi valuti na bančni račun, odprt pri bančni instituciji v kraju dodelitve.
   POGLAVJE IV
   DODELJENI NACIONALNI STROKOVNJAKI, KI SO DODELJENI ZA KRATEK ČAS IN BREZ STROŠKOV
   Člen 23
   DNS, ki so dodeljeni za kratek čas in brez stroškov
   1.   Za namene tega sklepa pomeni DNS, ki je dodeljen za kratek čas in brez stroškov („DNS-KČBS“), visoko specializiranega DNS, dodeljenega največ za tri mesece za izvajanje zelo specifičnih nalog. Za tako dodelitev Svet ne izplačuje nobenih nadomestil ali stroškov, razen morebitnih stroškov iz člena 28 in brez poseganja v morebiten drugačen dogovor med GSS in upravo, ki dodeli DNS-KČBS.
   2.   DNS-KČBS je lahko dodeljen samo v izjemnih primerih, na podlagi dovoljenja namestnika generalnega sekretarja. Dodelitev DNS-KČBS je lahko namenjena samo izvajanju nalog, katerih izvedbo bi GSS v zelo kratkem času težko zagotovil. Takšni primeri so:

               —

               misije za ugotavljanje dejstev,

               —

               načrtovanje in ocenjevanje posebnih operacij za krizno upravljanje,

               —

               udeležba pri izvedbi posebnih operacij za krizno upravljanje.

         3.   Ob upoštevanju členov 23 do 28 se za DNS-KČBS uporablja ureditev iz členov 1 do 14 in 20 do 22.
   4.   Brez poseganja v člen 5 mora ravnanje DNS-KČBS vedno odražati dejstvo, da je dodeljen Svetu, in mora vedno ohranjati ugled njegove funkcije.
   Člen 24
   Trajanje dodelitve
   1.   Obdobje iz člena 23(1) se lahko podaljša enkrat, in sicer za največ tri mesece.
   2.   DNS-KČBS, ki je že bil dodeljen GSS, je lahko ponovno dodeljen v skladu s pravili iz tega sklepa in ob upoštevanju naslednjih pogojev:

               —

               če je DNS dodeljen v skladu z ureditvijo iz tega poglavja, mora med koncem prejšnje dodelitve in vsako nadaljnjo dodelitvijo miniti vsaj eno leto,

               —

               če je DNS dodeljen v skladu z ureditvijo iz člena 1, morajo med koncem prejšnje dodelitve in vsako nadaljnjo dodelitvijo miniti vsaj tri leta.

         3.   V izjemnih primerih lahko namestnik generalnega sekretarja odloči, da se obdobje iz prve alinee odstavka 2 skrajša.
   Člen 25
   Področje uporabe
   1.   V izmenjavi pisem iz člena 1(5) se navede ime odgovorne osebe v generalnem direktoratu ali direktoratu, enoti, misiji ali pri operaciji, ki ji je DNS-KČBS dodeljen, ter podroben opis zaupanih nalog.
   2.   Za izvajanje specifičnih nalog, ki so mu zaupane, DNS-KČBS prejema navodila od odgovorne osebe iz odstavka 1.
   Člen 26
   Zavarovanje
   Brez poseganja v člen 28 in z odstopanjem od člena 9(2) GSS za DNS-KČBS ne krije stroškov za nezgodno zavarovanje.
   Člen 27
   Delovni pogoji
   1.   Z odstopanjem od člena 10(1) mora DNS-KČBS upoštevati pravila o delovnem času, ki veljajo v njegovem kraju dodelitve. Odgovorna oseba v upravni enoti, misiji ali pri operaciji, ki ji je dodeljen DNS-KČBS, lahko zaradi potreb službe ta pravila spremeni.
   2.   Z odstopanjem od drugega stavka člena 10(2) DNS-KČBS v času trajanja dodelitve dela samo s polnim delovnim časom.
   3.   Člen 10(4) se za DNS-KČBS ne uporablja.
   4.   Prisotnost na delovnem mestu in dopuste DNS-KČBS upravlja in nadzoruje odgovorna oseba iz člena 25(2).
   5.   Člen 12 (3), (4) in (7) se ne uporablja za DNS-KČBS. Kljub temu pa mu lahko generalni direktor službe, ki ji je DNS-KČBS dodeljen, na utemeljeno prošnjo odobri izredni dopust. V celotnem obdobju dodelitve se lahko odobri največ tri dni takšnega izrednega dopusta. Pred odobritvijo dopusta se mora navedeni generalni direktor posvetovati z generalnim direktorjem direktorata za kadrovske in upravne zadeve.
   Člen 28
   Misije
   1.   Če DNS-KČBS sodeluje v misiji v kraju, ki ni kraj njegove dodelitve, in med GSS in upravo, ki ga je dodelila, ni dogovorjeno drugače, prejme povračila v skladu s pravili, ki v tem primeru veljajo za uradnike.
   2.   Če GSS uradnikom v okviru misije odobri posebno zavarovanje za povečano tveganje, je tudi DNS-KČBS, ki sodeluje v tej misiji, upravičen do takega zavarovanja.
   3.   Za DNS-KČBS, ki sodeluje v misiji zunaj ozemlja EU, veljajo varnostne ureditve GSS, ki se uporabljajo v okviru te misije.
   POGLAVJE V
   UPORABA UREDITVE ZA DODELJENE NACIONALNE VOJAŠKE USLUŽBENCE
   Člen 29
   Ureditev za dodeljene vojaške uslužbence
   Ob upoštevanju členov 30 do 42 se ureditev iz prejšnjih poglavij uporablja tudi za vojaške uslužbence, dodeljene GSS z namenom ustanovitve Vojaškega štaba Evropske unije v skladu s Sklepom Sveta 2001/80/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije (2).
   Člen 30
   Pogoji
   Dodeljeni vojaški uslužbenci morajo v času dodelitve služiti kot poklicni vojaki v oboroženih silah države članice. Biti morajo državljani države članice.
   Člen 31
   Zaposlitev
   Z odstopanjem od drugega stavka člena 1(3) pogoje zaposlitve dodeljenih vojaških uslužbencev določi generalni sekretar/visoki predstavnik.
   Člen 32
   Izmenjava pisem
   Za namen uporabe člena 1(5) se izmenjava pisem izvede med generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom in stalnim predstavništvom zadevne države članice. V tej izmenjavi pisem se navedejo tudi vse morebitne omejitve glede sodelovanja DNS v misijah.
   Člen 33
   Trajanje dodelitve
   1.   Z odstopanjem od člena 2(1) dodelitev ne sme trajati manj kot šest mesecev ali dlje kot tri leta, naknadno pa se lahko podaljša na skupno obdobje, ki ne presega štirih let.
   2.   Z odstopanjem od člena 2(4)(b) mora, razen v izjemnih primerih, ki jih upravičujejo okoliščine in v dogovoru z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom, med koncem prejšnjega obdobja dodelitve in novo dodelitvijo miniti obdobje najmanj treh let.
   Člen 34
   Naloge
   Z odstopanjem od člena 4(1) dodeljeni vojaški uslužbenci, ki so podrejeni generalnemu sekretarju/visokemu predstavniku, izpolnjujejo svoje poslanstvo ter opravljajo naloge in funkcije, ki so jim zaupane, v skladu s Prilogo k Sklepu 2001/80/SZVP.
   Člen 35
   Prevzemanje zunanjih obveznosti
   Z odstopanjem od drugega pododstavka člena 4(2) dodeljeni vojaški uslužbenci v imenu GSS ne prevzemajo nikakršnih zunanjih obveznosti, razen v primeru, če za to pod odgovornostjo sekretarja/visokega predstavnika prejmejo posebno pooblastilo.
   Člen 36
   Varnostno preverjanje
   Z odstopanjem od člena 4(5) mora biti v izmenjavi pisem iz člena 1(5) določena ustrezna stopnja varnostnega preverjanja dodeljenega vojaškega uslužbenca, ki ne more biti nižja od stopnje SECRET.
   Člen 37
   Delovne izkušnje
   Z odstopanjem od člena 6(1) je lahko GSS dodeljen vojaški uslužbenec, ki dela na upravni ali svetovalni ravni in ki izkaže visoko raven usposobljenosti za opravljanje nalog, ki mu bodo zaupane.
   Člen 38
   Začasna prekinitev in prenehanje dodelitve
   1.   Dovoljenje za uporabo člena 7(1) za dodeljenega vojaškega uslužbenca daje generalni sekretar/visoki predstavnik.
   2.   Z odstopanjem od člena 8(2) se dodelitev lahko prekine brez odpovednega roka, če je to v interesu GSS ali nacionalne uprave, od katere je odvisen vojaški uslužbenec, pa tudi iz katerega koli drugega upravičenega razloga.
   Člen 39
   Huda kršitev delovnih obveznosti
   1.   Dodelitev lahko preneha brez odpovednega roka v primerih hude kršitve delovnih obveznosti s strani dodeljenega vojaškega uslužbenca, in sicer storjene namerno ali iz malomarnosti. Z odstopanjem od člena 8(2)(c) odločitev sprejme generalni sekretar/visoki predstavnik po tem, ko je imela zadevna oseba možnost obrambe. Preden sprejme odločitev, generalni sekretar/visoki predstavnik obvesti stalnega predstavnika države članice, katere državljan je dodeljeni vojaški uslužbenec. Po sprejetju te odločitve se prenehajo izplačevati nadomestila iz členov 18 in 19.
   Pred sprejetjem odločitve iz prvega pododstavka lahko generalni sekretar/visoki predstavnik v primeru domnevne hude kršitve delovne obveznosti dodeljenega vojaškega uslužbenca začasno razreši dolžnosti, in sicer po tem, ko je imel ta možnost obrambe. V obdobju začasne razrešitve dolžnosti, ki ne sme trajati več kot tri mesece, se ne izplačujejo nadomestila iz členov 15 in 16.
   2.   Generalni sekretar/visoki predstavnik obvesti nacionalne organe o vseh kršitvah ureditve ali pravil iz tega sklepa s strani vojaškega uslužbenca.
   3.   Za dodeljenega vojaškega uslužbenca še naprej veljajo nacionalna disciplinska pravila.
   Člen 40
   Delovni čas
   Drugi stavek člena 10(2) se ne uporablja za dodeljene vojaške uslužbence.
   Člen 41
   Izredni dopust
   Z odstopanjem od člena 12(4) lahko GSS odobri neplačan dodatni izredni dopust za izobraževanje, ki ga organizira delodajalec, pod pogojem, da slednji predloži ustrezno utemeljeno prošnjo.
   Člen 42
   Nadomestila
   Z odstopanjem od člena 15(1) in člena 16 se lahko z izmenjavo pisem iz člena 1(5) določi, da se v navedenih členih določena nadomestila ne izplačajo.
   POGLAVJE VI
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 43
   Razveljavitev
   Sklep 2003/479/ES se razveljavi. Brez poseganja v člen 44 tega sklepa pa se še naprej uporablja za vse dodelitve, ki so v trenutku začetka veljavnosti tega sklepa že v teku.
   Člen 44
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od prvega dne v mesecu, ki sledi začetku učinkovanja, in sicer za vse nove dodelitve ali njihova podaljšanja.

      V Bruslju, 5. decembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         J. VIEIRA DA SILVA

      (1)  UL L 160, 28.6.2003, str. 72. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2007/456/ES (UL L 173, 3.7.2007, str. 27).

      (2)  UL L 27, 30.1.2001, str. 7. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2005/395/SZVP (UL L 132, 26.5.2005, str. 17).