title: Sklep št. 633/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Skupnosti

text:
               22.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 190/1

      SKLEP št. 633/2009/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 13. julija 2009
   o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Skupnosti
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 179 in 181a Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska investicijska banka (EIB) opravlja dejavnosti zunaj Skupnosti v podporo zunanji politiki Skupnosti že od leta 1963.

               (2)

               Večina teh dejavnosti je bila izvedena na zahtevo Sveta, zanje pa se je uporabilo proračunsko jamstvo Skupnosti, ki ga upravlja Komisija. Nazadnje je bilo jamstvo Skupnosti vzpostavljeno za obdobje 2000–2007 s Sklepom Sveta 2008/580/ES z dne 23. junija 2008 o odobritvi jamstva Skupnosti za izgube pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (jugovzhodne sosede, sredozemske države, Latinska Amerika in Azija ter Južnoafriška republika) (2) ter sklepoma Sveta 2001/777/ES z dne 6. novembra 2001 o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posebnem posojilnem poslu za izbrane okoljske projekte v ruskem delu bazena Baltskega morja v okviru Severne dimenzije (3) in 2005/48/ES z dne 22. decembra 2004 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji (4) za posojila v posameznih regijah.

               (3)

               Da se podprejo zunanji ukrepi Skupnosti brez vplivanja na boniteto EIB, bi bilo treba EIB ponuditi proračunsko jamstvo Skupnosti za dejavnosti zunaj Skupnosti. EIB bi bilo treba spodbuditi, da poveča obseg svojih dejavnosti zunaj Skupnosti brez opiranja na jamstvo Skupnosti, predvsem v predpristopnih in sredozemskih državah ter v državah iz drugih regij z dolgoročno bonitetno oceno, hkrati pa bi bilo treba pojasniti naravo jamstva Skupnosti, ki naj bi krilo politična ali državna tveganja.

               (4)

               Jamstvo Skupnosti bi moralo kriti izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za investicijske projekte, upravičene do pomoči EIB, ki se izvajajo v državah, vključenih v instrument za predpristopno pomoč (5) (IPA), evropski sosedski in partnerski instrument (6) (ENPI) ter instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (7) (DCI), kjer je bilo financiranje s posojili ali jamstvom odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu: financiranje EIB).

               (5)

               Zneski, ki jih krije jamstvo Skupnosti na podlagi tega sklepa, morajo biti najvišji dovoljeni zneski za financiranje EIB na podlagi jamstva Skupnosti, Ne bi se smeli šteti za ciljne vrednosti, ki jih mora EIB nujno doseči.

               (6)

               V zadnjih letih je Skupnost svojo zunanjo politiko spremenila in razširila. To še zlasti velja za predpristopno strategijo, evropsko sosedsko politiko, obnovljena partnerstva z Latinsko Ameriko in Srednje-Vzhodno Azijo ter strateška partnerstva Evropske unije z Rusijo, Srednjo Azijo, Kitajsko in Indijo. Poleg tega velja to tudi za razvojne politike Skupnosti, ki sedaj zajemajo vse države v razvoju. Te razvojne politike so eden od stebrov zunanjih odnosov Skupnosti, ki nudijo rešitev, prikrojeno potrebam držav v razvoju.

               (7)

               Od leta 2007 naprej bodo zunanje odnose Skupnosti podpirali tudi novi finančni instrumenti, kot so IPA, ENPI, DCI, evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) (8) in instrument za stabilnost (9).

               (8)

               Financiranje EIB bi moralo biti v skladu z zunanjo politiko Skupnosti in jo podpirati, vključno z njenimi posebnimi regionalnimi cilji ter bi moralo prispevati k splošnemu cilju spodbujanja in utrjevanja demokracije in pravne države, cilju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanju mednarodnih sporazumov o okolju, katerih podpisnice so Skupnost, kot je navedeno v členih 177 in 179 Pogodbe. Zlasti v zvezi z državami v razvoju bi morale finančne operacije EIB spodbujati trajnostni gospodarski in družbeni razvoj teh držav, še posebej najbolj ogroženih med njimi; njihovo nemoteno in postopno vključevanje v svetovno gospodarstvo; boj proti revščini; splošen cilj razvoja ter utrjevanja demokracije in pravne države; splošen cilj spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ter skladnost s cilji, ki jih je odobrila Skupnost v okviru Združenih narodov in drugih pristojnih mednarodnih organizacij. Z zagotavljanjem celovite usklajenosti z dejavnostmi Skupnosti bi moralo financiranje EIB dopolnjevati ustrezne politike, programe in instrumente pomoči Skupnosti v različnih regijah. Poleg tega mora biti v finančne cilje EIB v vseh upravičenih regijah vključeno varstvo okolja in energetske varnosti držav članic. Financiranje EIB bi se moralo izvajati v državah, ki izpolnjujejo ustrezne pogoje iz sporazumov o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih Skupnost sklene z zadevnimi stranmi na visoki ravni.

               (9)

               Okrepiti bi bilo treba politični dialog med Komisijo in EIB ter strateško načrtovanje in usklajenost financiranja EIB in Komisije. Povezanost dejavnosti EIB zunaj Skupnosti s politikami Skupnosti bi bilo treba okrepiti na podlagi tesnejšega sodelovanja med EIB in Komisijo na centralni in področni ravni. Takšno izboljšano usklajevanje bi moralo med drugim vključevati zgodnje medsebojno posvetovanje glede političnih vprašanj, priprave dokumentov, pomembnih za obe strani, in novih projektov. Zlasti pomembno je zgodnje posvetovanje o strateških programskih dokumentih, ki jih pripravita Komisija ali EIB, da se doseže čim večja sinergija med dejavnostmi EIB in Komisije ter izmeri napredek pri doseganju ustreznih političnih ciljev Skupnosti.

               (10)

               Financiranje EIB v predpristopnih državah bi moralo upoštevati prednostne naloge, določene v partnerstvih za pristop in evropskih partnerstvih, stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumih in v pogajanjih s Skupnostjo. Ukrepi Skupnosti na Zahodnem Balkanu bi se morali še naprej postopno preusmerjati od obnove k predpristopni podpori. Poleg tega bi si morala v tem okviru EIB s svojimi dejavnostmi po potrebi prizadevati tudi za spodbujanje vidika vzpostavljanja institucij, v sodelovanju z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v regiji. V obdobju 2007–2011 bi se moral povečati obseg financiranja v državah kandidatkah (Hrvaška, Turčija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) v okviru predpristopne pomoči, ki jo da na voljo EIB, in ki bi se sčasoma moralo razširiti, da bi zajelo možne države kandidatke na Zahodnem Balkanu v skladu z njihovim napredkom v pristopnem procesu.

               (11)

               Kar se tiče držav, vključenih v ENPI, bi morala EIB nadaljevati in krepiti svoje dejavnosti, ki se nanašajo na področje Sredozemlja in se pri tem bolj usmeriti v razvoj zasebnega sektorja. V zvezi s tem so potrebni sodelovanje partnerskih držav za lažji razvoj zasebnega sektorja in krepitev strukturne reforme, zlasti reforme finančnega sektorja, ter drugi ukrepi za lažje izvajanje dejavnosti EIB, zlasti za zagotovitev, da lahko EIB izdaja obveznice na lokalnih trgih. Glede Vzhodne Evrope, Južnega Kavkaza in Rusije bi morala EIB v zadevnih državah okrepiti dejavnosti ob upoštevanju ustreznih pogojev, skladnih s sporazumi o političnih in makroekonomskih vidikih, ki jih na visoki ravni sklene Skupnost z zadevnimi državami. V tej regiji bi morala EIB financirati projekte, ki so bistvenega pomena za Skupnost, s področja prometne, energetske, telekomunikacijske in okoljske infrastrukture. Prednostno je treba obravnavati projekte za izgradnjo osi vseevropskega omrežja, projekte s čezmejnimi posledicami za eno ali več držav članic in obsežne projekte, ki spodbujajo regionalno povezovanje na podlagi boljše povezljivosti. Na okoljskem področju bi morala EIB v Rusiji dati prednost predvsem projektom v okviru Okoljskega partnerstva držav na severu. Na področju energetike so zlasti pomembni strateški projekti s področja energetske oskrbe in transporta energije, v skladu s ciljem politike Skupnosti o razlikovanju virov energije in ob upoštevanju zagotavljanja stabilnih in zanesljivih virov za potrošnike. Financiranje EIB v tej regiji bi se moralo izvajati v tesnem sodelovanju z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD), predvsem v skladu s pogoji, ki se določijo v tristranskem memorandumu o soglasju, ki ga sklenejo Komisija, EIB in EBRD.

               (12)

               Financiranje EIB v azijskih in latinskoameriških državah se bo postopno uskladilo s strategijo sodelovanja Unije v teh regijah ter bo dopolnjevalo instrumente, ki se financirajo iz proračunskih virov Skupnosti. EIB bi si morala prizadevati za postopno razširitev svojih dejavnosti v več držav iz teh regij, vključno z manj uspešnimi državami. Za podporo ciljev Skupnosti bi se moralo financiranje EIB v azijskih in latinskoameriških državah usmeriti v okoljsko trajnost (vključno z zmanjševanjem sprememb podnebja) in projekte energetske varnosti ter v nadaljnjo podporo prisotnosti Unije v Aziji in Latinski Ameriki prek neposrednih tujih naložb in prenosa tehnologije ter znanja in izkušenj. Ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti bi morala biti EIB sposobna tudi neposrednega sodelovanja z lokalnimi podjetji, zlasti na področju okoljske trajnosti in energetske varnosti. Vmesni pregled bo ponovno preučil cilje financiranja EIB v Aziji in Latinski Ameriki.

               (13)

               V Srednji Aziji bi se morala EIB bolj usmeriti v projekte s področja energetske oskrbe in transporta energije, ki koristijo tudi energetskim interesom Skupnosti ter so skladni s političnimi cilji Skupnosti glede raznolikosti energetskih virov in kjotskih zahtev ter glede izboljšanja varstva okolja in te cilje podpirajo. Financiranje EIB v Srednji Aziji bi se moralo izvajati v tesnem sodelovanju z EBRD, predvsem v skladu s pogoji, ki se določijo v tristranskem memorandumu o soglasju, ki ga sklenejo Komisija, EIB in EBRD.

               (14)

               Za dopolnitev dejavnosti EIB na podlagi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani (10) (Sporazum iz Cotonouja) za zadevne države bi se morala EIB v Južni Afriki usmeriti v infrastrukturne projekte javnega interesa (vključno s komunalno infrastrukturo, oskrbo z električno energijo in vodo) ter podporo zasebnega sektorja, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji. Izvajanje določb o gospodarskem sodelovanju v okviru Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južno Afriko na drugi (11) bo še naprej spodbujalo dejavnosti EIB v tej regiji.

               (15)

               Da bi se povečala usklajenost celotne podpore Skupnosti v zadevnih regijah, bi bilo treba iskati priložnosti, da se financiranje EIB povezuje z ustreznimi proračunskimi viri Skupnosti v obliki zagotavljanja pomoči, tveganega kapitala in subvencioniranih obrestnih mer poleg tehnične pomoči za pripravo in izvajanje projektov ali za izboljšanje pravnega in regulativnega okvira z instrumentoma IPA, ENPI, instrumentom za stabilnost, EIDHR in, za Južno Afriko, z DCI.

               (16)

               EIB že tesno sodeluje z mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi bilateralnimi institucijami. To sodelovanje poteka na podlagi memorandumov o soglasju, sklenjenih za posamezne regije, ki jih morajo odobriti vodstveni organi EIB. Pri financiranju zunaj Skupnosti, ki spada na področje uporabe tega sklepa, bi si morala EIB, kadar je to ustrezno, prizadevati za dodatno izboljšanje usklajevanja in sodelovanja z mednarodnimi finančnimi institucijami in evropskimi dvostranskimi institucijami, vključno, v ustreznih primerih, s sodelovanjem na področju pogojev za sektorje, večjo uporabo sofinanciranja in udeležbo skupaj z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami v globalnih pobudah, kot so na primer pobude za usklajevanje pomoči in večjo učinkovitost.

               (17)

               Treba bi bilo izboljšati poročanje in posredovanje informacij EIB in Komisije o financiranjih EIB. Komisija bi morala na podlagi informacij, ki jih prejme od EIB, letno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranjih EIB, izvedenih na podlagi tega sklepa. Poročilo bi moralo vsebovati predvsem strateške dokumente in poglavje o dodani vrednosti v skladu s politikami Skupnosti ter poglavje o sodelovanju s Komisijo, drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in dvostranskimi donatorji, vključno s sofinanciranjem.

               (18)

               Jamstvo Skupnosti, ki se vzpostavi s tem sklepom, bi moralo vključevati financiranje EIB, sklenjeno v obdobju, ki se začne 1. februarja 2007 in konča 31. oktobra 2011. Da se bodo lahko ocenili razvojni dosežki v prvi polovici tega obdobja, bi morali EIB in Komisija pripraviti vmesni pregled izvajanja tega sklepa. Ta pregled bi moral vključevati predvsem zunanjo oceno, formalni pogoji za katero so opredeljeni v Prilogi II.

               (19)

               Financiranje EIB bi bilo treba še naprej upravljati v skladu s predpisi in postopki EIB, vključno z ustreznimi nadzornimi ukrepi ter ustreznimi predpisi in postopki, ki se nanašajo na Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF).

               (20)

               Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (Jamstveni sklad), ustanovljen z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 (12), bi moral še naprej zagotavljati likvidnostno rezervo za proračun Skupnosti za izgube pri financiranju EIB.

               (21)

               EIB bi morala po posvetovanju s Komisijo pripraviti okvirni večletni načrt za sklepanje svojih financiranj, da se zagotovi ustrezno proračunsko načrtovanje za zagotovitev sredstev Jamstvenega sklada. Komisija bi morala ta načrt upoštevati v svojem rednem proračunskem načrtovanju, predloženem proračunskemu organu.

               (22)

               Z razsodbo z dne 6. novembra 2008 v zadevi C-155/07 (Parlament proti Svetu) je Sodišče Evropskih skupnosti razveljavilo Sklep Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za posojila za projekte zunaj Skupnosti (13). Sklep 2006/1016/ES je bil razširjen na pet srednjeazijskih držav (Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan) s Sklepom Sveta 2008/847/ES z dne 4. novembra 2008 o upravičenosti srednjeazijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES (14).

               (23)

               Vendar je Sodišče odredilo, da se veljavnost Sklepa 2006/1016/ES ohrani za financiranja EIB, sklenjena v obdobju 12 mesecev od datuma izreka navedene sodbe, do začetka veljavnosti novega sklepa, sprejetega na ustrezni pravni podlagi, tj. členov 179 in 181a Pogodbe skupaj. Iz sodbe sledi, da se bo sedaj postopek soodločanja uporabljal za sprožitev neobveznega mandata, upravičenost držav, navedenih na seznamu v Prilogi I, ter za izključitev določene države v primeru resnih pomislekov glede političnih ali gospodarskih razmer.

               (24)

               Zato bi bilo treba sprejeti nov sklep Evropskega parlamenta in Sveta, da se zagotovi nadaljnje nespremenjeno jamstvo zadevnih financiranj EIB zunaj Skupnosti.

               (25)

               Vendar bi se moralo poleg hitrega sprejetja tega sklepa hkrati tudi zagotoviti popolno spoštovanje posebnih pravic Evropskega parlamenta; zato bi morala Komisija do 30. aprila 2010 predložiti predlog novega sklepa, v katerem bodo med drugim upoštevani tudi zaključki vmesnega pregleda.

               (26)

               Ta predlog za nov sklep bi moral obravnavati med drugim vprašanje okrepljenega nadzora, ki ga izvajata Evropski parlament in Svet nad vsemi proračunskimi in političnimi odločitvami EIB in Komisije v okviru novega sklepa, vprašanje preglednosti celotnega finančnega mehanizma in vprašanje omejitve jamstva Skupnosti v primerjavi z izplačanimi odobrenimi sredstvi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Jamstvo in najvišji določeni zneski
   1.   Skupnost odobri Evropski investicijski banki (EIB) splošno jamstvo (v nadaljnjem besedilu: jamstvo Skupnosti) za plačila, ki jih EIB ne prejme, čeprav so ji dolgovana, v zvezi s posojili in posojilnimi jamstvi za investicijske projekte, upravičene do pomoči EIB, ki se izvajajo v državah, ki jih vključuje ta sklep, če je bilo financiranje s posojilom ali jamstvom odobreno v skladu s podpisanim sporazumom, ki ni niti potekel niti ni bil preklican (v nadaljnjem besedilu: financiranje EIB) ter v skladu s predpisi in postopki EIB in v podporo ustreznih zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti.
   2.   Jamstvo Skupnosti se omeji na 65 % skupnega zneska izplačanih posojil in jamstev, zagotovljenih v okviru financiranja EIB, zmanjšanega za povrnjene zneske in povečanega za vse ustrezne zneske.
   3.   Najvišji določeni znesek financiranj EIB za obdobje 2007–2013, zmanjšan za preklicane zneske, ne sme preseči 27 800 000 000 EUR. Ta najvišji določeni znesek se razdeli na dva dela:

               (a)

               osnovni najvišji določeni znesek s fiksno najvišjo vrednostjo 25 800 000 000 EUR, katerega regionalna razporeditev je določena v odstavku 4, za pokritje celotnega obdobja 2007–2013;

               (b)

               neobvezni mandat v višini 2 000 000 000 EUR. O celotnem ali delnem aktiviranju tega neobveznega zneska in njegovi regionalni razporeditvi odločita Evropski parlament in Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe. Ta odločitev je odvisna od izida vmesnega pregleda, določenega v členu 9.

         4.   Osnovni najvišji določeni znesek iz odstavka 3(a) se razdeli na naslednje zavezujoče regionalne najvišje določene zneske:

               (a)

               predpristopne države: 8 700 000 000 EUR;

               (b)

               sosedske in partnerske države: 12 400 000 000 EUR;
               ki se razdelijo na naslednje okvirne najvišje določene podzneske:

                           (i)

                           države Sredozemlja: 8 700 000 000 EUR;

                           (ii)

                           Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija: 3 700 000 000 EUR;

               (c)

               Azija in Latinska Amerika: 3 800 000 000 EUR;
               ki se razdelijo na naslednje okvirne najvišje določene podzneske:

                           (i)

                           Latinska Amerika: 2 800 000 000 EUR;

                           (ii)

                           Azija (vključno s Srednjo Azijo): 1 000 000 000 EUR;

               (d)

               Republika Južna Afrika: 900 000 000 EUR.

         5.   Znotraj regionalnih najvišjih določenih zneskov se lahko upravni organi EIB odločijo, da do 10 % regionalnega najvišjega določenega zneska prerazporedijo med podzneski.
   6.   Jamstvo Skupnosti krije financiranje EIB, sklenjeno v obdobju, ki se začne 1. februarja 2007 in konča 31. oktobra 2011. Na podlagi tega sklepa za financiranja EIB, sklenjena na podlagi sklepov 2006/1016/ES in 2008/847/ES, še naprej velja jamstvo Skupnosti.
   7.   Če do izteka obdobja, navedenega v odstavku 6, Evropski parlament in Svet ne sprejmeta sklepa za odobritev novega jamstva Skupnosti EIB za financiranje zunaj Skupnosti, se navedeno obdobje avtomatično podaljša za šest mesecev.
   Člen 2
   Udeležene države
   1.   Seznam upravičenih in potencialno upravičenih držav za financiranje EIB na podlagi jamstva Skupnosti je v Prilogi I.
   2.   Za države, navedene v Prilogi I in označene z „*“, ter za druge države, ki niso navedene v Prilogi I, o upravičenosti takšne države za financiranje EIB na podlagi jamstva Skupnosti odločita Evropski parlament in Svet za vsak primer posebej v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.
   3.   Jamstvo Skupnosti krije samo financiranje EIB, ki se izvaja v državah, ki so sklenile okvirni sporazum z EIB, v katerem se določijo pravni pogoji, pod katerimi se bo izvajalo takšno financiranje.
   4.   V primeru resnih dvomov o političnih ali gospodarskih razmerah v določeni državi se lahko Evropski parlament in Svet odločita, da se v navedeni državi opusti novo financiranje EIB na podlagi jamstva Skupnosti v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.
   5.   Jamstvo Skupnosti ne krije financiranja EIB v določeni državi, če je bil sporazum, ki se nanaša na takšno financiranje, podpisan po pristopu te države k Evropski uniji.
   Člen 3
   Skladnost s politikami Skupnosti
   1.   Okrepi se skladnost zunanjih ukrepov EIB z zunanjo politiko in cilji Skupnosti, s ciljem doseči čim večjo sinergijo med zagotavljanjem posojil EIB ter finančnimi in proračunskimi sredstvi Evropske unije, zlasti z rednim in sistematičnim dialogom ter zgodnjim posvetovanjem o:

               (a)

               strateških dokumentih, ki jih pripravi Komisija, kot so nacionalni in regionalni strateški dokumenti, akcijski načrti in predpristopni dokumenti;

               (b)

               dokumentih EIB za strateško načrtovanje in uvedbi novih projektov;

               (c)

               drugih političnih in operativnih vidikih.

         2.   Sodelovanje bo potekalo različno v različnih regijah, glede na vlogo EIB in politike Skupnosti v posameznih regijah.
   3.   Financiranje EIB ni vključeno v kritje jamstva Skupnosti, če Komisija poda negativno mnenje o takšnem financiranju v okviru postopka, predvidenega v členu 21 Statuta EIB.
   4.   Skladnost financiranja EIB z zunanjimi politikami in cilji Skupnosti se spremlja v skladu s členom 6.
   Člen 4
   Sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami
   1.   Financiranje EIB vedno pogosteje poteka, če je ustrezno, v sodelovanju med EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami ali evropskimi bilateralnimi institucijami in/ali v obliki njihovega sofinanciranja, da se zagotovijo najboljše sinergije, sodelovanje in učinkovitost ter ustrezna delitev tveganja in skladni pogoji za projekte in sektorje.
   2.   Sodelovanje iz odstavka 1 se olajša z usklajevanjem, ki poteka predvsem v okviru Memoranduma o soglasju, če je ustrezno, ki ga sklenejo Komisija, EIB ter najpomembnejše mednarodne finančne institucije in evropske bilateralne institucije, ki delujejo v različnih regijah.
   3.   Sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami in drugimi donatorji se bo ocenilo v vmesnem pregledu, določenem v členu 9.
   Člen 5
   Kritje in pogoji jamstva Skupnosti
   1.   Pri financiranju EIB, ki se sklene z državo ali za katerega jamči država, in drugih oblikah financiranja EIB, sklenjenega z regionalnimi ali lokalnimi organi oblasti ali javnimi podjetji ali zavodi v državni lasti ali pod državnim nadzorom, če je bila za takšne druge oblike financiranja opravljena ustrezna ocena kreditnega tveganja EIB ob upoštevanju okoliščin kreditnega tveganja v zadevni državi, jamstvo Skupnosti krije vsa plačila, ki jih EIB ne prejme, vendar so ji dolgovana (v nadaljnjem besedilu: skupno jamstvo).
   Za namene tega člena in člena 6(4) izraz država vključuje Zahodni breg in Gazo, ki ju zastopa Palestinska oblast, ter Kosovo (15), ki ga zastopa Misija začasne uprave Združenih narodov.
   2.   Pri financiranju EIB, ki ni zajeto v odstavku 1, jamstvo Skupnosti krije vsa plačila, ki jih Banka ne prejme, vendar so ji dolgovana, če je prejem plačil preprečila uresničitev enega od naslednjih političnih tveganj (v nadaljnjem besedilu: jamstvo pri političnem tveganju):

               (a)

               nekonvertibilnost valute;

               (b)

               razlastitev;

               (c)

               vojna ali državljanski nemiri;

               (d)

               odklonitev pravnega varstva pri kršitvi pogodbe.

         Člen 6
   Poročanje in računovodstvo
   1.   Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o financiranju EIB, ki se zagotovi na podlagi tega sklepa. Poročilo mora vključevati oceno učinka in učinkovitosti financiranja EIB na ravni projekta, sektorja, države in regije ter prispevek financiranja EIB k izpolnjevanju zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti ob upoštevanju operativnih ciljev EIB. Vključuje tudi oceno obsega sodelovanja med EIB in Komisijo ter med EIB in drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in dvostranskimi donatorji.
   2.   Za namene odstavka 1 EIB predloži Komisiji letna poročila o financiranju EIB, zagotovljenem na podlagi tega sklepa, in o uresničevanju zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti, vključno s sodelovanjem z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami.
   3.   EIB Komisiji zagotovi potrebne statistične, finančne in računovodske podatke o posameznih financiranjih EIB, ki so nujno potrebni, da se izpolnijo poročevalske dolžnosti Komisije ali zahteve Evropskega računskega sodišča, in revizijsko potrdilo o neporavnanih zneskih za financiranje EIB.
   4.   Za namene obračunavanja in poročanja Komisije o tveganjih, ki jih krije skupno jamstvo EIB, EIB zagotovi Komisiji svojo oceno tveganja in informacije o oceni financiranja, zagotovljenega posojilojemalcem ali dolžnikom z jamstvom, ki niso države.
   5.   EIB zagotovi informacije iz odstavkov 2, 3 in 4 na svoje stroške.
   Člen 7
   Izterjava plačil, ki jih izvede Komisija
   1.   Če Komisija izvede plačilo na podlagi jamstva Skupnosti, EIB v imenu in za račun Komisije izterja terjatve za izplačane zneske.
   2.   EIB in Komisija skleneta sporazum, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke za izterjavo terjatev, najkasneje do datuma sklenitve sporazuma iz člena 8.
   Člen 8
   Garancijski sporazum
   EIB in Komisija skleneta sporazum o jamstvu, v katerem podrobno opredelita določbe in postopke v zvezi z jamstvom Skupnosti.
   Člen 9
   Pregled
   1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. aprila 2010 predloži vmesno poročilo o izvajanju tega sklepa, ki mu bo dodan predlog njegove spremembe, med drugim na podlagi zunanje ocene, formalni pogoji katere so opredeljeni v Prilogi II k temu sklepu.
   2.   Komisija predloži zaključno poročilo o uporabi tega sklepa do 31. julija 2013.
   Člen 10
   Razveljavitev
   Sklep 2008/847/ES se razveljavi.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 13. julija 2009

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednik

         E. ERLANDSSON

      (1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 7. julija 2009.

      (2)  UL L 186, 15.7.2008, str. 30.

      (3)  UL L 292, 9.11.2001, str. 41.

      (4)  UL L 21, 25.1.2005, str. 11.

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 82).

      (6)  Uredba (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 310, 9.11.2006, str. 1).

      (7)  Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

      (8)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

      (9)  Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

      (10)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (11)  UL L 311, 4.12.1999, str. 3.

      (12)  UL L 293, 12.11.1994, str. 1.

      (13)  UL L 414, 30.12.2006, str. 95.

      (14)  UL L 301, 12.11.2008, str. 13.

      (15)  V skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).

      PRILOGA I

         REGIJE IN DRŽAVE, KI JIH VKLJUČUJETA ČLENA 1 IN 2

      A.   Predpristopne države

      1.   Države kandidatke

      Hrvaška, Turčija, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.
      2.   Možne države kandidatke

      Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Srbija, Kosovo v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).
      B.   Sosedske in partnerske države

      1.   Sredozemske države

      Alžirija, Egipt, Zahodni breg in Gaza, Izrael, Jordanija, Libanon, Libija (*), Maroko, Sirija, Tunizija.
      2.   Vzhodna Evropa, Južni Kavkaz in Rusija

      Vzhodna Evropa: Republika Moldavija, Ukrajina, Belorusija (*);
      Južni Kavkaz: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija;
      Rusija: Rusija.
      C.   Azija in Latinska Amerika

      1.   Latinska Amerika

      Argentina, Bolivija, Brazilija, Čile, Kolumbija, Kostarika, Ekvador, El Salvador, Gvatemala, Honduras, Mehika, Nikaragva, Panama, Paragvaj, Peru, Urugvaj, Venezuela.
      2.   Azija

      Azija (brez Srednje Azije):
      Afganistan (*), Bangladeš, Butan (*), Brunej, Kambodža (*), Kitajska (vključno s posebnima upravnima regijama Hong Kong in Macao), Indija, Indonezija, Irak (*), Južna Koreja, Laos, Malezija, Maldivi, Mongolija, Nepal, Pakistan, Filipini, Singapur, Šrilanka, Tajvan (*), Tajska, Vietnam, Jemen.
      Srednja Azija:
      Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan.
      D.   Južna Afrika

      Južna Afrika.

      PRILOGA II

         Vmesno poročilo in formalni pogoji za oceno zunanjega mandata EIB

         Vmesni pregled

      Obsežni vmesni pregled zunanjega financiranja EIB se bo izvedel do leta 2010. Pregled bo temeljil na neodvisni zunanji oceni, ki se bo posredovala tudi Evropskemu parlamentu in Svetu. Ta pregled bo osnova za odločitev Evropskega parlamenta in Sveta o tem, ali bosta podelila neobvezni mandat za povečanje jamstva, predvidenega s tem sklepom, za obdobje po letu 2010, in v kakšnem obsegu, ali bosta v mandat vključila druge spremembe ter kako bosta zagotovila najvišjo dodano vrednost in učinkovitost financiranja EIB. Komisija bo vmesni pregled predstavila Evropskemu parlamentu in Svetu do 30. aprila 2010 kot osnovo za kateri koli predlog sprememb mandata.

         Okvir ocene

      Vključeval bo:

                  (a)

                  oceno zunanjega financiranja EIB. Deli ocene se bodo izvedli v sodelovanju z ocenjevalnimi službami EIB in Komisije;

                  (b)

                  oceno širšega vpliva dodeljevanja zunanjih posojil EIB na sodelovanje z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami in drugimi viri financiranja.

            Ocenjevanje bo nadzoroval in vodil upravljalni odbor, sestavljen iz več „modrih oseb“, ki jih imenuje svet guvernerjev EIB, ter po enega predstavnika EIB in Komisije. Upravljalni odbor bo vodila ena od teh „modrih oseb“.
      Upravljalni odbor bo imel podporo ocenjevalnih služb EIB in Komisije ter zunanjih strokovnjakov. Ti zunanji strokovnjaki bodo izbrani s postopkom javnega razpisa, ki ga bo vodila Komisija. Upravljalni odbor bo svetoval o formalnih pogojih in merilih za izbiro zunanjih strokovnjakov. Stroške zunanjih strokovnjakov bo krila Komisija iz proračunske vrstice, namenjene zagotavljanju sredstev za Jamstveni sklad.
      Upravljalni odbor bo predložil končno poročilo o oceni in sprejel jasne sklepe na podlagi zbranih informacij, iz katerih bo izhajala odločitev vmesnega pregleda, ali naj se za preostanek mandata uporabi neobvezni znesek in kakšna naj bo regionalna razporeditev kakršnega koli dodatnega financiranja.

         Obseg ocene

      Ocena bo zajemala prejšnje mandate (2000–2006) in prva leta mandata 2007–2013 do konca leta 2009. Preučila bo obseg financiranja projektov in izplačil po državah ter dejavnosti na področju tehnične pomoči in tveganega kapitala. Glede na učinke na ravni projekta, sektorja, regije in države bodo v oceni sprejeti sklepi o:

                  (a)

                  poglobljeni oceni ustreznosti ter delovanja (učinkovitosti, uspešnosti in trajnosti) financiranja EIB glede na posebne regionalne cilje, kot so bili prvotno določeni v okviru ustreznih zunanjih politik Skupnosti, in njegove dodane vrednosti (izvede se v sodelovanju z ocenjevalno službo EIB in službami Komisije);

                  (b)

                  oceni skladnosti z zadevnimi zunanjimi politikami in strategijami Skupnosti ter dodatnosti in dodane vrednosti financiranja EIB v prvih letih mandata 2007–2013 v okviru posebnih regionalnih ciljev v mandatu 2007–2013 in ustreznih kazalcev, ki jih določi EIB (izvede se v sodelovanju z ocenjevalno službo EIB in službami Komisije);

                  (c)

                  analiza finančnih potreb upravičencev, njihove absorpcijske sposobnosti in razpoložljivosti drugih virov zasebnega ali javnega financiranja zadevnih naložb;

                  (d)

                  ocena sodelovanja in usklajenosti dejavnosti med EIB in Komisijo;

                  (e)

                  ocena sodelovanja in sinergij med EIB ter mednarodnimi in dvostranskimi finančnimi institucijami in agencijami.

            Za namene ocene v skladu s točkama (a) in (b) se bo dodana vrednost financiranja EIB izmerila na podlagi treh elementov:

                  —

                  podpore političnih ciljev Skupnosti,

                  —

                  kakovosti samih projektov in

                  —

                  alternativnih virov financiranja.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 533/09/COL z dne 16. decembra 2009 o sedeminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči

text:
               15.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 75/26

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 533/09/COL
   z dne 16. decembra 2009
   o sedeminsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči
   NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:
   V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Nadzorni organ je 19. januarja 1994 sprejel procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4).
   Evropska Komisija je 16. junija 2009 sprejela Obvestilo o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (5).
   Navedeno obvestilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.
   Zagotoviti je treba enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.
   V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   Po posvetovanju z Evropsko komisijo 8. decembra 2009 in z državami Efte v dopisu z dne 20. novembra 2009 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči. Novo poglavje je v prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 16. decembra 2009

            Za Nadzorni organ Efte

         Per SANDERUD

            Predsednik

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

      (2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

      (3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči. Posodobljena različica Smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines

      (5)  UL C 136, 16.6.2009, str. 3.

      PRILOGA I

         SMERNICE O POENOSTAVLJENEM POSTOPKU OBRAVNAVE NEKATERIH VRST DRŽAVNIH POMOČI
          (1)

      1.   Uvod

                  (1)

                  Te smernice določajo poenostavljeni postopek, po katerem namerava Nadzorni organ v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami Efte v pospešenem časovnem okviru proučiti nekatere vrste ukrepov državne pomoči, pri katerih mora Nadzorni organ samo preveriti, ali je ukrep v skladu z obstoječimi pravili in praksami, ne da bi pri tem uporabil kakršna koli diskrecijska pooblastila. Izkušnje Nadzornega organa, pridobljene z uporabo člena 61 Sporazuma EGP ter na njegovi podlagi sprejetih uredb (2), okvirov, smernic in obvestil, kažejo, da so nekatere kategorije priglašenih pomoči običajno odobrene brez vsakršnega dvoma o njihovi združljivosti s Sporazumom EGP pod pogojem, da ni posebnih okoliščin. Te kategorije pomoči so opisane v delu 2. Za druge ukrepe pomoči, priglašene Nadzornemu organu, se bodo uporabljali ustrezni postopki (3) in običajno Kodeks najboljših praks pri izvajanju postopkov za nadzor državne pomoči.

                  (2)

                  Namen teh smernic je določiti pogoje, pod katerimi bo Nadzorni organ običajno izdal odločbo po skrajšanem postopku, s katero nekatere vrste ukrepov državne pomoči po takšnem postopku razglasi za združljive s Sporazumom EGP, in zagotoviti navodila v zvezi s samim postopkom. Če so izpolnjeni vsi pogoji iz teh smernic, si bo Nadzorni organ v skladu s členom 4(2) ali (3) dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča po svojih najboljših močeh prizadeval v 20 delovnih dneh od dneva priglasitve pomoči po skrajšanem postopku sprejeti odločbo, s katero ugotovi, da priglašeni ukrep ni pomoč, oziroma, da ji ne ugovarja.

                  (3)

                  Vendar se Nadzorni organ, če se uporabljajo zaščitni ukrepi ali izključitve, določeni v točkah od 6 do 12 teh smernic, vrne k običajnemu postopku za priglašeno pomoč, opisanemu v poglavju II Protokola 3 ter nato v običajnem postopku izda odločbo v skladu s členom 4 in/ali členom 7 navedenega protokola. V vsakem primeru so pravno zavezujoči samo roki, navedeni v členu 4(5) in členu 7(6) Protokola 3.

                  (4)

                  Nadzorni organ si z upoštevanjem postopka, ki je opisan v teh smernicah, prizadeva za predvidljivejši in učinkovitejši nadzor državnih pomoči EGP. Noben del teh smernic se ne bi smel razlagati, kot da določa, da je treba podporni ukrep, ki ni državna pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, priglasiti Nadzornemu organu, kljub temu, da lahko države Efte takšne podporne ukrepe priglasijo zaradi pravne varnosti.

            2.   Kategorije državnih pomoči, ki so primerne za obravnavo po poenostavljenem postopku

         Upravičene kategorije državnih pomoči

                  (5)

                  Za obravnavo po poenostavljenem postopku so načeloma primerne naslednje kategorije ukrepov:

                              (a)

                              Kategorija 1: Ukrepi pomoči, za katere se uporablja „standardna ocena“ obstoječih smernic.
                              Ukrepi pomoči, za katere se uporablja „standardna ocena“ (po t.i. oddelkih „varnega pristana“) (4) oziroma enakovreden način ocenjevanja (5) iz horizontalnih smernic ter za katere ne velja uredba o splošnih skupinskih izjemah, so načeloma primerni za obravnavo po poenostavljenem postopku.
                              Vendar se poenostavljeni postopek uporabi samo, če je Nadzorni organ po fazi pred priglasitvijo (glej točke 13 do 16) prepričan, da so izpolnjene vse vsebinske in postopkovne zahteve iz ustreznih oddelkov posameznih instrumentov. To pomeni, da se v fazi pred priglasitvijo potrdi, da priglašena pomoč prima facie izpolnjuje ustrezne pogoje, ki so podrobno razloženi v posameznih veljavnih horizontalnih instrumentih glede:

                                          —

                                          vrste upravičencev,

                                          —

                                          upravičenih stroškov,

                                          —

                                          intenzivnosti pomoči in dodatkov,

                                          —

                                          praga oziroma najvišjega zneska pomoči za posamezno priglasitev,

                                          —

                                          vrste uporabljenega instrumenta pomoči,

                                          —

                                          kumulacije,

                                          —

                                          spodbujevalnega učinka,

                                          —

                                          preglednosti,

                                          —

                                          izključitve upravičencev, ki so naslovniki neporavnanega naloga za izterjavo (6).

                                    Nadzorni organ je pripravljen po poenostavljenem postopku obravnavati zlasti naslednje vrste ukrepov v tej kategoriji:

                                          (i)

                                          ukrepe v zvezi z rizičnim kapitalom, ki ne pomenijo udeležbe v skladu za naložbe lastniškega kapitala in izpolnjujejo vse druge pogoje iz oddelka 4 smernic o rizičnem kapitalu;

                                          (ii)

                                          pomoč za okoljske naložbe, ki izpolnjuje pogoje iz oddelka 3 smernic o okoljski pomoči:

                                                      —

                                                      katere upravičeni stroški so določeni na podlagi metodologije izračuna celotnih stroškov v skladu s točko 82 smernic o okoljski pomoči (7), ali

                                                      —

                                                      ki vključuje dodatek za ekološke inovacije, ki so dokazano v skladu s točko 78 smernic o okoljski pomoči (8);

                                          (iii)

                                          pomoč za mlada inovativna podjetja, dodeljeno v skladu z oddelkom 5.4 smernic za raziskave in razvoj ter inovacije, katerih inovativni značaj se ugotovi na podlagi oddelka 5.4(b)(i) smernic (9);

                                          (iv)

                                          pomoč za inovacijske grozde, dodeljeno v skladu z oddelkoma 5.8 in 7.1 smernic za raziskave in razvoj ter inovacije;

                                          (v)

                                          pomoč za procesne in organizacijske inovacije v storitvah, dodeljeno v skladu z oddelkom 5.5 smernic za raziskave in razvoj ter inovacije;

                                          (vi)

                                             ad hoc regionalno pomoč, ki ne dosega posameznega praga za priglasitev, določenega v točki 53 smernic o regionalni pomoči (10);

                                          (vii)

                                          pomoč za reševanje v sektorjih predelovalnih dejavnosti in storitev (razen finančnega sektorja), ki izpolnjuje vse vsebinske pogoje iz oddelkov 3.1.1 in 3.1.2 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (11);

                                          (viii)

                                          sheme za reševanje in prestrukturiranje za mala podjetja, ki izpolnjujejo vse pogoje, določene v oddelku 4 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (12);

                                          (ix)

                                             ad hoc pomoč za prestrukturiranje v korist MSP, pod pogojem, da izpolnjuje vse pogoje, ki so določeni v oddelku 3 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (13);

                                          (x)

                                          izvozno kreditiranje v ladjedelništvu, ki izpolnjuje vse pogoje iz oddelka 3.3.4 smernic za ladjedelništvo (14);

                                          (xi)

                                          sheme pomoči za avdiovizualno produkcijo, ki izpolnjujejo vse pogoje glede razvoja, produkcije, distribucije in promocije avdiovizualnih del, določene v oddelku 2.3 smernic o kinematografiji (15).

                                    Zgornji seznam je samo za ponazoritev in se lahko spreminja na podlagi prihodnjih revizij sedanjih veljavnih instrumentov oziroma sprejetja novih instrumentov. Nadzorni organ lahko ta seznam občasno pregleda, da zagotovi njegovo skladnost z veljavnimi predpisi o državni pomoči.

                              (b)

                              Kategorija 2: Ukrepi, ki ustrezajo ustaljeni praksi odločanja Nadzornega organa.
                              Ukrepi pomoči z enakimi značilnostmi kot jih imajo ukrepi pomoči, ki jih je Nadzorni organ odobril v najmanj treh prejšnjih odločbah (v nadaljnjem besedilu: precedenčne odločbe (16)) in se zato lahko ocenijo na osnovi te ustaljene prakse odločanja Nadzornega organa, so načeloma primerni za obravnavo po poenostavljenem postopku. Za „precedenčne odločbe“ se lahko štejejo samo odločbe, ki jih je Nadzorni organ sprejel v zadnjih desetih letih pred datumom predhodne priglasitve (glej točko 14).
                              Poenostavljeni postopek se uporabi samo v primeru, kadar je Nadzorni organ po fazi pred priglasitvijo (glej točke 13–16) prepričan, da so izpolnjene vse ustrezne vsebinske in postopkovne zahteve, ki so veljale za precedenčne odločbe, zlasti glede ciljev in splošne ureditve ukrepa, vrst upravičencev, upravičenih stroškov, posameznih pragov za priglasitev, intenzivnosti pomoči in (kadar je primerno) dodatkov, določb o kumulaciji, spodbujevalnega učinka in zahtev po preglednosti. Nadzorni organ se, kot je poudarjeno v točki 11, poleg tega k običajnemu postopku vrne tudi v primeru, da bi priglašena pomoč lahko koristila podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi prejšnje odločbe, s katero je Nadzorni organ pomoč razglasil za nezakonito in nezdružljivo s Sporazumom EGP (t.i. vprašanje Deggendorf).
                              Nadzorni organ je pripravljen po poenostavljenem postopku obravnavati zlasti naslednje vrste ukrepov v tej kategoriji:

                                          (i)

                                          ukrepe pomoči za varstvo nacionalne kulturne dediščine v zvezi z dejavnostmi, ki so povezane z zgodovinskimi, starodavnimi kraji ali nacionalnimi spomeniki, pod pogojem, da je pomoč omejena na „ohranjanje dediščine“ v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP v povezavi s členom 107(3)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije (17);

                                          (ii)

                                          sheme pomoči za gledališke, plesne in glasbene dejavnosti (18);

                                          (iii)

                                          sheme pomoči za promocijo manjšinskih jezikov (19);

                                          (iv)

                                          ukrepe pomoči v korist založništva (20);

                                          (v)

                                          ukrepe pomoči v korist širokopasovne povezljivosti na podeželskih območjih (21);

                                          (vi)

                                          poroštvene sheme za financiranje na področju ladjedelništva (22);

                                          (vii)

                                          ukrepe pomoči, ki izpolnjujejo vse druge veljavne določbe uredbe o splošnih skupinskih izjemah, vendar so iz njene uporabe izvzeti samo zato:

                                                      —

                                                      ker gre pri teh ukrepih za ad hoc pomoč (23),

                                                      —

                                                      ker se ti ukrepi izvajajo v nepregledni obliki (člen 5 Uredbe o splošnih skupinskih izjemah), vendar se njihov bruto ekvivalent dotacije izračunava na podlagi metodologije, ki jo je Nadzorni organ sprejel po 1. januarju 2007 s tremi posameznimi odločbami;

                                          (viii)

                                          ukrepi, ki podpirajo razvoj lokalne infrastrukture in niso državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP glede na dejstvo, da ob upoštevanju posebnosti posameznega primera zadevni ukrep ne bo imel vpliva na trgovino znotraj EGP (24);

                                          (ix)

                                          podaljšanje in/ali spremembe obstoječih shem izven poenostavljenega postopka, ki ga predvideva Odločba Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (25) (glej kategorijo 3 spodaj), na primer v zvezi s prilagajanjem obstoječih shem novim horizontalnim smernicam (26).

                                    Ta seznam je samo za ponazoritev, saj se natančen obseg te kategorije lahko spremeni glede na prakso odločanja Nadzornega organa. Nadzorni organ lahko ponazoritveni seznam občasno pregleda, da zagotovi njegovo skladnost z razvijajočo se prakso.

                              (c)

                              Kategorija 3: podaljšanje ali razširitev obstoječih shem.
                              Člen 4 Odločbe Nadzornega organa št. 195/2004/COL predvideva poenostavljeni postopek priglasitve za nekatere spremembe obstoječe pomoči. V skladu z navedenim členom se „naslednje spremembe […] obstoječe pomoči priglasijo na poenostavljenem obrazcu za priglasitev iz Priloge II k tej odločbi:

                                          (a)

                                          povečanje proračuna potrjene sheme pomoči, ki je večje od 20 %;

                                          (b)

                                          podaljšanje obstoječe potrjene sheme pomoči za največ šest let, s povečanjem proračuna ali brez;

                                          (c)

                                          poostritev meril za uporabo potrjene sheme pomoči, zmanjšanje intenzivnosti pomoči ali zmanjšanje upravičenih stroškov.“

                        Te smernice ne vplivajo na možnost uporabe člena 4 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL. Vendar pa Nadzorni organ državo Efte priglasiteljico poziva, naj ravna v skladu s temi smernicami, vključno s predhodno priglasitvijo zadevnih ukrepov pomoči, ter pri tem uporabi poenostavljeni obrazec za priglasitev, ki je priložen Odločbi Nadzornega organa št. 195/2004/COL. Nadzorni organ bo v okviru tega postopka zadevno državo Efte tudi pozval, naj pristane na objavo povzetka svoje priglasitve na spletni strani Nadzornega organa.

         Zaščitni ukrepi in izključitve

                  (6)

                  Glede na to, da se poenostavljeni postopek uporablja samo za pomoč, priglašeno na podlagi člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča, so nezakonite pomoči izključene. Zaradi specifične narave zadevnih sektorjev se poenostavljeni postopek ne bo uporabljal za pomoči v korist dejavnosti v sektorjih ribištva in akvakulture, dejavnosti v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov ali dejavnosti predelave ali trženja kmetijskih proizvodov, v kolikor se Sporazum EGP uporablja za te sektorje. Poleg tega se poenostavljeni postopek ne bo uporabljal retroaktivno za ukrepe, ki so bili predhodno priglašeni pred 1. januarjem 2010.

                  (7)

                  Ko bo Nadzorni organ ocenjeval, ali priglašeni ukrep pomoči spada v katero od upravičenih kategorij iz točke 5, bo poskrbel za zadostno jasnost pri določanju veljavnih smernic in/ali ustaljene prakse odločanja Nadzornega organa ter vseh pomembnih dejanskih okoliščin, na podlagi katerih bo potekalo ocenjevanje priglašenega ukrepa pomoči. Glede na to, da je popolnost priglasitve ključen element za odločitev glede uporabe tega postopka, se državo Efte priglasiteljico pozove, naj na začetku faze pred priglasitvijo predloži vse ustrezne informacije, po potrebi tudi uporabljene precedenčne odločbe (glej točko 14).

                  (8)

                  Če obrazec za priglasitev ni popoln oziroma so v njem navedeni zavajajoči ali nepravilni podatki, Nadzorni organ ne uporabi poenostavljenega postopka. Tudi v primeru, da priglasitev odpira nova splošna pravna vprašanja, Nadzorni organ poenostavljenega postopka praviloma ne bo uporabil.

                  (9)

                  Čeprav se običajno lahko domneva, da pri ukrepih pomoči, ki spadajo v kategorije iz točke 5, ne bo dvomov glede njihove združljivosti s Sporazumom EGP, pa lahko nastopijo posebne okoliščine, ki zahtevajo podrobnejšo preiskavo. Nadzorni organ se v takšnih primerih lahko kadar koli vrne k običajnemu postopku.

                  (10)

                  Primeri takšnih posebnih okoliščin so lahko zlasti: nekatere oblike pomoči, ki še niso bile preizkušene v praksi odločanja Nadzornega organa; precedenčne odločbe, ki jih Nadzorni organ mogoče ponovno ocenjuje zaradi najnovejše sodne prakse ali dogajanja v EGP; nova tehnična vprašanja ali pa pomisleki glede skladnosti ukrepa z drugimi določbami Sporazuma EGS (na primer načelo nediskriminacije, štiri svoboščine itd.).

                  (11)

                  Nadzorni organ se k običajnemu postopku vrne tudi v primeru, da bi priglašena pomoč lahko koristila podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi prejšnje odločbe, s katero je Nadzorni organ pomoč razglasil za nezakonito in nezdružljivo s Sporazumom EGP (t.i. vprašanje Deggendorf).

                  (12)

                  Poleg tega bo Nadzorni organ uporabil običajni postopek (27) tudi, če tretja stranka izrazi utemeljene pomisleke v zvezi s priglašenim ukrepom pomoči v roku iz točke 21 teh smernic, ter o tem obvestil državo Efte.

            3.   Postopkovne določbe

         Stiki pred priglasitvijo

                  (13)

                  Stiki pred priglasitvijo med Nadzornim organom in državo Efte priglasiteljico so se izkazali za koristne celo v zadevah, ki se niso zdele problematične. Takšni stiki Nadzornemu organu in zlasti državam Efte omogočijo, da že na zgodnji stopnji določijo ustrezne instrumente Nadzornega organa oziroma precedenčne odločbe, verjetno stopnjo kompleksnosti ocene Nadzornega organa ter obseg in natančnost informacij, ki jih Nadzorni organ potrebuje za popolno oceno zadeve.

                  (14)

                  Glede na časovne omejitve v poenostavljenem postopku je ocena ukrepa državne podpore po tem poenostavljenem postopku odvisna od tega, ali ima država Efte z Nadzornim organom stike pred priglasitvijo. V tem okviru se državo Efte pozove, naj prek vzpostavljene računalniške aplikacije Nadzornega organa predloži osnutek obrazca za priglasitev s potrebnimi obrazci za dodatne informacije iz člena 2 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL in, po potrebi, z ustreznimi precedenčnimi odločbami. Država Efte lahko na tej stopnji tudi zaprosi, naj Nadzorni organ dopusti neizpolnitev nekaterih delov obrazca za priglasitev. Država Efte in Nadzorni organ se lahko v okviru stika pred priglasitvijo dogovorita, da državi Efte v fazi pred priglasitvijo ni treba predložiti osnutka obrazca za priglasitev in spremnih informacij. Takšen dogovor bi bil lahko primeren na primer zaradi določenih ponavljajočih se ukrepov pomoči (na primer kategorija pomoči iz točke 5(c) teh smernic). Če Nadzorni organ meni, da ni potrebe po podrobni razpravi o predvidenih ukrepih pomoči, se lahko državo Efte pozove, naj preide neposredno na priglasitev.

                  (15)

                  Nadzorni organ bo organiziral prvi stik pred priglasitvijo v dveh tednih od dneva, ko prejme osnutek obrazca za priglasitev. Nadzorni organ bo spodbujal stike prek elektronske pošte ali konferenčnih klicev oziroma bo na posebno zahtevo zadevne države Efte organiziral sestanke. Nadzorni organ bo v petih delovnih dneh od zadnjega stika pred priglasitvijo zadevno državo Efte obvestil, ali zadeva po njegovem mnenju prima facie izpolnjuje pogoje za obravnavo po poenostavljenem postopku, katere informacije je še treba predložiti, da bi ukrep izpolnjeval pogoje za takšno obravnavo, oziroma ali se bo zadeva še naprej obravnavala po običajnem postopku.

                  (16)

                  Navedba Nadzornega organa, da se zadevni primer lahko obravnava po poenostavljenem postopku, pomeni, da se država Efte in Nadzorni organ prima facie strinjata, da bi informacije, predložene v okviru postopka pred priglasitvijo, pomenile popolno priglasitev, če bi bile predložene kot uradna priglasitev. Nadzorni organ bi tako ukrep načeloma lahko odobril, ko bi bil o njem formalno obveščen z obrazcem za priglasitev, ki bi vseboval rezultate stikov pred priglasitvijo, ne da bi zahteval dodatne informacije.

         Priglasitev

                  (17)

                  Država Efte mora zadevne ukrepe pomoči priglasiti najpozneje v dveh mesecih po tem, ko jo Nadzorni organ obvesti, da ukrep prima facie izpolnjuje pogoje za obravnavo po poenostavljenem postopku. Če so v priglasitvi kakršne koli spremembe glede na informacije, vsebovane v dokumentih, predloženih pred priglasitvijo, morajo biti te spremembe na obrazcu za priglasitev vidno poudarjene.

                  (18)

                  S predložitvijo priglasitve zadevne države Efte začne teči rok iz točke 2.

                  (19)

                  Poenostavljeni postopek ne predvideva posebnega obrazca za poenostavljeno priglasitev. Razen v primerih, ki spadajo v kategorijo pomoči iz točke 5(c) teh smernic, je treba priglasitev opraviti na osnovi standardnih obrazcev za priglasitev iz Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL.

         Objava povzetka priglasitve

                  (20)

                  Nadzorni organ bo na svoji spletni strani objavil povzetek priglasitve na osnovi informacij, ki jih bo država Efte predložila po standardnem obrazcu iz Priloge k tem smernicam. Standardni obrazec vsebuje navedbo, da je na podlagi informacij, ki jih je predložila država Efte, ukrep pomoči lahko upravičen do obravnave po poenostavljenem postopku. Če država Efte Nadzorni organ zaprosi, da priglašeni ukrep obravnava v skladu s temi smernicami, se zanjo šteje, da se strinja, da informacije iz njene priglasitve, ki se objavijo na spletni strani v obliki obrazca iz Priloge k tem smernicam, niso zaupne narave. Države Efte naj poleg tega jasno navedejo, ali priglasitev vsebuje poslovne skrivnosti.

                  (21)

                  Zainteresirane stranke bodo imele po tem 10 delovnih dni za predložitev pripomb (vključno z nezaupno različico), zlasti o okoliščinah, ki bi lahko zahtevale temeljitejšo preiskavo. Če zainteresirane stranke v zvezi s priglašenim ukrepom izrazijo utemeljene pomisleke glede konkurence, Nadzorni organ uporabi običajni postopek ter o tem obvesti zadevno državo Efte in zainteresirane stranke. Zadevno državo Efte se obvesti tudi o vseh morebitnih utemeljenih pomislekih in se ji omogoči, da predloži pripombe nanje.

         Odločba, izdana po skrajšanem postopku

                  (22)

                  Če se bo Nadzorni organ prepričal, da priglašeni ukrep izpolnjuje pogoje za obravnavo po poenostavljenem postopku (glej zlasti točko 5), bo izdal odločbo po skrajšanem postopku. Nadzorni organ si bo tako po svojih najboljših močeh prizadeval v 20 delovnih dneh od dneva priglasitve v skladu s členom 4(2) ali členom 4(3) dela II Protokola 3 sprejeti odločbo, s katero bo ugotovil, da priglašeni ukrep ni pomoč oziroma, da pomoči ne ugovarja, razen če se ne uporabi kateri izmed zaščitnih ukrepov ali izključitev iz točk 6 do 12 teh smernic.

         Objava odločbe, izdane po skrajšanem postopku

                  (23)

                  Nadzorni organ bo v skladu s členom 26(1) dela II Protokola 3 objavil povzetek odločbe v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije. Odločba, izdana po skrajšanem postopku, bo na voljo na spletni strani Nadzornega organa. Sklicevala se bo na povzetek informacij o priglasitvi, objavljen na spletni strani Nadzornega organa v času priglasitve, standardno oceno ukrepa v skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP in, kadar je primerno, izjavo, da je ukrep pomoči razglašen za združljivega s Sporazumom EGP, ker spada v eno ali več kategorij iz točke 5 teh smernic, pri čemer bo izrecno navedel zadevne kategorije ter vključeval napotilo na veljavne horizontalne instrumente in/ali uporabljene precedenčne odločbe.

            4.   Končne določbe

                  (24)

                  Nadzorni organ bo od 1. januarja 2010 na zahtevo zadevne države Efte uporabil načela iz teh smernic za ukrepe, priglašene v skladu s točko 17.

                  (25)

                  Nadzorni organ lahko te smernice spremeni na osnovi pomembnih premislekov v zvezi s politiko konkurence oziroma zaradi upoštevanja razvoja zakonodaje s področja državnih pomoči in prakse odločanja. Nadzorni organ namerava prvi pregled teh smernic opraviti najpozneje štiri leta po njihovi objavi. Pri pregledu bo Nadzorni organ proučil, do kakšne mere bi bilo treba za lažje izvajanje teh smernic pripraviti posebne obrazce za poenostavljeno priglasitev.

         (1)  To poglavje se ujema z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči, UL C 136, 16.6.2009, str. 3.

         (2)  Glej zlasti smernice za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL L 305, 19.11.2009, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 60, 19.11.2009, str. 1), v nadaljnjem besedilu: smernice za raziskave in razvoj ter inovacije; smernice o državnih pomočeh za spodbujanje naložb rizičnega kapitala v mala in srednje velika podjetja (UL L 184, 16.7.2009, str. 18), v nadaljnjem besedilu: smernice o rizičnem kapitalu; smernice o državni pomoči za varstvo okolja (UL L 144, 10.6.2010, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 29, 10.6.2010, str. 1), v nadaljnjem besedilu: smernice o okoljski pomoči; smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013 (UL L 54, 28.2.2008, str. 1), v nadaljnjem besedilu: smernice o regionalni pomoči; sklep o podaljšanju smernic za državno pomoč ladjedelništvu (UL L 148, 11.6.2009, str. 55), v nadaljnjem besedilu: smernice za ladjedelništvo; smernice o državni pomoči za kinematografska in druga avdiovizualna dela (UL L 105, 21.4.2011, str. 32 in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1), v nadaljnjem besedilu: smernice o kinematografiji; Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3), vključeno v Prilogo XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 120/2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111 in Dopolnilo EGP št. 79, 18.12.2008, str. 20).

         (3)  Za ukrepe, priglašene Nadzornemu organu v okviru sedanje finančne krize v skladu s smernicami Nadzornega organa „Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize“ (UL L 17, 20.1.2011, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 3, 20.1.2011, str. 1) in smernicami „Začasni okvir Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi“ (UL L 15, 20.1.2011, str. 26 in Dopolnilo EGP št. 3, 20.1.2011, str. 31), se ne bo uporabljal poenostavljeni postopek iz teh smernic. Za navedene primere so bile sprejete ad hoc odločitve za zagotovitev njihove hitre obravnave.

         (4)  Na primer oddelek 5 smernic za raziskave in razvoj ter inovacije ali oddelek 3 smernic o okoljski pomoči in oddelek 4 smernic o rizičnem kapitalu.

         (5)  Smernice o regionalni pomoči; oddelek 3.1.2 Smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah, UL L 107, 28.4.2005, str. 28 (v nadaljnjem besedilu: smernice o pomoči za reševanje in prestrukturiranje).

         (6)  Nadzorni organ se k običajnemu postopku vrne tudi v primeru, da bi priglašena pomoč lahko koristila podjetju, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo na podlagi prejšnje odločbe, s katero je Nadzorni organ pomoč razglasil za nezakonito in nezdružljivo s Sporazumom EGP (t.i. vprašanje Deggendorf). Glej Zadevo C-188/92, TWD Textilwerke Deggendorf, Recueil 1994, str. I-833.

         (7)  Člen 18(5) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah predvideva poenostavljeno metodologijo za izračun stroškov.

         (8)  Na podlagi Uredbe o splošnih skupinskih izjemah dodatki za ekološke inovacije niso izvzeti.

         (9)  Uredba o splošnih skupinskih izjemah se uporablja samo za pomoč za mlada inovativna podjetja, ki izpolnjuje pogoje, določene v točki 5.4(b)(ii) smernic za raziskave in razvoj ter inovacije.

         (10)  V takih primerih morajo informacije, ki jih zagotovi država Efte, vnaprej dokazati, da: (i) znesek pomoči ostaja pod pragom za priglasitev (brez zapletenih izračunov sedanje neto vrednosti), (ii) pomoč zadeva novo naložbo (ne nadomestnih naložb) in (iii) koristni učinki pomoči na regionalni razvoj očitno odtehtajo povzročeno izkrivljanje konkurence. Glej na primer odločbo Komisije v zadevi N 721/2007 (Poljska, „Reuters Europe SA“).

         (11)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 28/2006 (Poljska, Techmatrans), N 258/2007 (Nemčija, Rettungsbeihilfe zugunsten der Erich Rohde KG) in N 802/2006 (Italija, pomoč za reševanje v korist podjetja Sandretto Industrie).

         (12)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 85/2008 (Avstrija, poroštvena shema v korist MSP v regiji Salzburg), N 386/2007 (Francija, shema pomoči za reševanje in prestrukturiranje malih in srednje velikih podjetij) in N 832/2006 (Italija, shema za reševanje in prestrukturiranje Valle d’Aosta). Ta pristop je v skladu s členom 1(7) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

         (13)  Glej na primer odločbi Komisije v zadevah N 92/2008 (Avstrija, pomoč za prestrukturiranje v korist podjetja Der Bäcker Legat) in N 289/2007 (Italija, pomoč za prestrukturiranje v korist podjetja Fiem SRL).

         (14)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 76/2008 (Nemčija, podaljšanje sheme financiranja CIRR za izvoz ladij), N 26/2008 (Danska, spremembe sheme financiranja za izvoz ladij) in N 760/2006 (Španija, razširitev sheme izvoznega financiranja – špansko ladjedelništvo).

         (15)  Čeprav merila iz smernic neposredno veljajo samo za produkcijo, se v praksi smiselno uporabljajo tudi pri ocenjevanju združljivosti pred- in poprodukcije avdiovizualnih del ter načel nujnosti in sorazmernosti v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP. Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 233/2008 (latvijska shema podpore filmski industriji), N 72/2008 (Španija, shema za promocijo filmskih del v Madridu), N 60/2008 (Italija, podpora filmski produkciji v regiji Sardinija) in N 291/2007 (Nizozemski filmski sklad).

         (16)  Nadzorni organ lahko pri ugotavljanju, ali obstaja ustaljena praksa odločanja, uporabi sklepe, ki jih sprejme Komisija.

         (17)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 393/2007 (Nizozemska, subvencija za NV Bergkwartier), N 106/2005 (Poljska, Hala Ludowa v Wroclawu) in N 123/2005 (Madžarska, namenski program za turizem in kulturo na Madžarskem).

         (18)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 340/2007 (Španija, pomoč za gledališke, plesne, glasbene in avdiovizualne dejavnosti v Baskiji), N 257/2007 (Španija, spodbujanje gledališke produkcije v Baskiji) in N 818/99 (Francija, parafiskalne dajatve za spektakle in koncerte).

         (19)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 776/2006 (Španija, pomoč za baskovščino), N 49/2007 (Španija, pomoč za baskovščino) in N 161/2008 (Španija, pomoč za baskovščino).

         (20)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 687/2006 (Slovaška republika, pomoč podjetju Kalligram s.r.o. za periodično publikacijo), N 1/2006 (Slovenija, spodbujanje založništva v Sloveniji) in N 268/2002 (Italija, pomoč v korist založništva na Siciliji).

         (21)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 264/2006 (Italija, širokopasovni dostop za toskansko podeželje), N 473/2007 (Italija, širokopasovne povezave za Alto Adige) in N 115/2008 (širokopasovni dostop na podeželskih območjih v Nemčiji).

         (22)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 325/2006 (Nemčija, podaljšanje poroštvenih shem za financiranje na področju ladjedelništva), N 35/2006 (Francija, poroštvena shema za financiranje ladij in za dobro izvedbo posla) in N 253/2005 (Nizozemska, poroštvena shema za financiranje na področju ladjedelništva).

         (23)  Ad hoc pomoč je pogosto izključena iz uporabe uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta izključitev velja za vsa velika podjetja (člen 1(5) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah), v nekaterih primerih pa tudi za mala in srednje velika podjetja (glej člena 13 in 14 v zvezi z regionalno pomočjo, člen 16 v zvezi s pomočjo za nova mala podjetja, ki so jih ustanovile podjetnice, člen 29 v zvezi s pomočjo v obliki tveganega kapitala in člen 40 v zvezi s pomočjo za zaposlovanje prikrajšanih delavcev). Glede posebnih pogojev, ki urejajo ad hoc regionalno pomoč za naložbe, glej opombo 10. Poleg tega te smernice ne vplivajo na sporočila ali smernice Nadzornega organa, ki določajo podrobna merila za ekonomsko oceno pri analizi združljivosti za zadeve, ki so predmet individualne priglasitve.

         (24)  Glej odločbe Komisije v zadevah N 258/2000 (Nemčija, bazen za rekreacijo Dorsten), N 486/2002 (Švedska, pomoč v korist kongresne dvorane v mestu Visby), N 610/2001 (Nemčija, program turistične infrastrukture v pokrajini Baden-Württemberg), N 377/2007 (Nizozemska, podpora za Bataviawerf – obnova plovila iz 17. stoletja). Da bi se za zadevni ukrep štelo, da ne vpliva na trgovino znotraj EGP, morajo države Efte glede na te štiri precedenčne odločbe na prvem mestu dokazati naslednje lastnosti: 1. da pomoč ne privablja investicij v zadevno regijo; 2. da so izdelki in storitve, ki jih proizvaja oziroma opravlja upravičenec, izključno lokalne narave in/ali imajo geografsko omejeno območje; 3. da je vpliv na potrošnike v sosednjih državah EGP neznaten ter 4. da je tržni delež upravičenca glede na katero koli opredelitev trga minimalen, in da upravičenec ni del širše skupine podjetij. Te lastnosti bi bilo treba poudariti v osnutku obrazca za priglasitev iz točke 14 teh smernic.

         (25)  UL L 139, 25.5.2006, str. 37 in Dopolnilo EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1. Spremenjena z Odločbo št. 319/05/COL z dne 14. decembra 2005 (UL L 113, 27.4.2006, str. 24 in Dopolnilo EGP št. 21, 27.4.2006, str. 46) in Odločbo št. 789/08/COL z dne 17. decembra 2008 (UL L 340, 22.12.2010, str. 1 in Dopolnilo EGP št. 72, 22.12.2010, str. 1). Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

         (26)  Glej na primer odločbe Komisije v zadevah N 585/2007 (Združeno kraljestvo, podaljšanje sheme za raziskave in razvoj v pokrajini Yorkshire), N 275/2007 (Nemčija, podaljšanje sheme pomoči za reševanje in prestrukturiranje malih in srednje velikih podjetij v Bremnu), N 496/2007 (Italija (Lombardija), jamstveni sklad za razvoj rizičnega kapitala) in N 625/2007 (Latvija, pomoč tveganemu kapitalu v malih in srednje velikih podjetjih).

         (27)  To ne pomeni razširitve pravic tretjih oseb v zvezi s sodno prakso sodišča Efte in sodišč Skupnosti. Glej zadevo T-95/03, Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad Autónoma de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. II-4739, točka 139 in zadevo T-73/98, Prayon–Rupel proti Komisiji, Recueil 2001, str. II-867, točka 45.

      PRILOGA II

         POVZETEK PRIGLASITVE: POZIV TRETJIM OSEBAM ZA ODDAJO PRIPOMB

         PRIGLASITEV UKREPA DRŽAVNE POMOČI

      Nadzorni organ je … prejel priglasitev ukrepa pomoči v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča. Po predhodnem pregledu Nadzorni organ ugotavlja, da bi priglašeni ukrep lahko spadal v področje uporabe smernic Nadzornega organa o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (UL C …, str. …).
      Nadzorni organ zainteresirane tretje stranke poziva, naj mu predložijo svoje morebitne pripombe glede predlaganega ukrepa.
      Glavne značilnosti ukrepa pomoči so:

                  Št. pomoči: N …

                  Država Efte:

                  Referenčna oznaka države Efte:

                  Regija:

                  Organ, ki dodeli pomoč:

                  Naziv ukrepa pomoči:

                  Nacionalna pravna podlaga:

                  Predlagana podlaga EGP za oceno: … smernice ali ustaljena praksa Nadzornega organa, kot so navedene v odločbah Nadzornega organa (1, 2 in 3).

                  Vrsta ukrepa: shema pomoči/ad hoc pomoč

                  Sprememba obstoječega ukrepa pomoči:

                  Trajanje (shema):

                  Datum dodelitve:

                  Zadevni gospodarski sektor(-ji):

                  Vrsta upravičencev (MSP/velika podjetja):

                  Proračun:

                  Instrument pomoči (dotacija, subvencionirana obrestna mera …):

            Pripombe glede vprašanj konkurence v zvezi s priglašenim ukrepom mora Nadzorni organ prejeti najpozneje v 10 delovnih dneh po datumu te objave, priložena pa mora biti tudi nezaupna različica pripomb, ki se predloži zadevni državi Efte in/ali drugim zainteresiranim strankam. Pripombe lahko pošljete Nadzornemu organu po telefaksu, po pošti ali po elektronski pošti z navedbo sklicne številke N … na naslov:

                  EFTA Surveillance Authority

                  Rue Belliard 35

                  1040 Bruxelles/Brussel

                  BELGIQUE/BELGIË

                  Telefaks: +32 22861800

                  E-naslov: registry@eftasurv.int


title: 2009/942/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

text:
               16.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/24

      SKLEP SVETA

   z dne 30. novembra 2009
   o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah
   (2009/942/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) ter prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uporaba določb Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2) je bila razširjena na Dansko s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), sklenjenim s Sklepom Sveta 2006/325/ES (4).

               (2)

               V členu 5(2) Sporazuma je predvideno, da Danska ne bo sklepala mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe (ES) št. 44/2001 ali ga spreminjali, razen če Skupnost da za to soglasje in so sklenjeni zadovoljivi dogovori glede razmerja med navedenim sporazumom in zadevnim mednarodnim sporazumom.

               (3)

               Niti sam Sporazum niti Sklep 2006/325/ES ne določata, kako naj Skupnost izrazi soglasje za sklenitev zadevnega mednarodnega sporazuma s strani Danske.

               (4)

               Zato je treba uvesti postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma. Ta postopek bi moral zagotoviti hitro sprejemanje odločitev, s katerimi se izrazi soglasje Skupnosti.

               (5)

               Komisija bi morala po tem, ko jo je Danska obvestila, da namerava skleniti mednarodni sporazum, ugotoviti, ali je sporazum skladen z Uredbo (ES) št. 44/2001, vključno z zakonodajo Skupnosti, ki vpliva na navedeno uredbo, in skleniti vse potrebne dogovore. Ker je cilj doseči enotno uporabo določb Uredbe (ES) št. 44/2001 v vseh državah članicah in na Danskem, bi morala Komisija zagotoviti, da Danska ne bo sklenila določenega mednarodnega sporazuma, če bi to lahko vplivalo na pogoje, pod katerimi bi Skupnost sama pristopila k zadevnemu sporazumu oziroma bi države članice pooblastila, naj pristopijo k temu sporazumu v interesu Skupnosti. Če je Skupnost že pogodbenica zadevnega sporazuma ali pa je države članice pooblastila, da postanejo njegove pogodbenice v interesu Skupnosti, bi morala biti ocena, ki jo opravi Komisija, omejena na preveritev, ali namerava Danska k mednarodnemu sporazumu pristopiti pod enakimi pogoji kot Skupnost oziroma države članice, ki jih je za to pooblastila Skupnost.

               (6)

               Sklep 2006/325/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti, da se omogoči takšen postopek.

               (7)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (8)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SKLENIL:
   Edini člen
   V Sklep 2006/325/ES se vstavita se naslednja člena:

      „Člen 1a
      1.   Za namen uporabe člena 5(2) Sporazuma Komisija pred sprejetjem odločitve, s katero se izrazi soglasje Skupnosti, oceni, ali mednarodni sporazum, ki ga namerava skleniti Danska, ne bo povzročil neučinkovitosti Sporazuma in ne bo ogrozil pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil.
      2.   Komisija v 90 dneh po tem, ko jo je Danska obvestila, da namerava skleniti zadevni mednarodni sporazum, sprejme utemeljeno odločitev.
      Če zadevni mednarodni sporazum izpolnjuje pogoje iz odstavka 1, je z odločitvijo Komisije izraženo soglasje Skupnosti v smislu člena 5(2) Sporazuma.
      Člen 1b
      Komisija obvesti države članice o mednarodnih sporazumih, za katere je bila Danska pooblaščena, da jih sklene v skladu s členom 1a.“

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 24. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

      (3)  UL L 299, 16.11.2005, str. 62.

      (4)  UL L 120, 5.5.2006, str. 22.


title: 2009/222/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/200

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 22. aprila 2008
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006
   (2009/222/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4) ter zlasti člena 19 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0115/2008),

               1.

               ugotavlja, da je zaključni letni račun Evropske agencije za pomorsko varnost tak kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2006;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 20.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 55.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta z dne 21. decembra 1999 o začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0869

Uradni list L 336 , 29/12/1999 str. 0026 - 0026

		Sklep Svetaz dne 21. decembra 1999o začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki(1999/869/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 v zvezi s členom 300(2), prvi stavek, Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila sporazum v obliki izmenjave pisem za spremembo in razširitev obstoječega dvostranskega sporazuma in protokolov o trgovini s tekstilnimi izdelki z Republiko Belorusijo.(2) Ta sporazum v obliki izmenjave pisem naj se, ob upoštevanju določb o povečanju kvot leta 1999, uporablja začasno čimprej, pred koncem leta 1999, po objavi tega sklepa v Uradnem listu, do dokončanja postopkov, potrebnih za sklenitev, ob upoštevanju vzajemne začasne uporabe s strani Republike Belorusije,SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki se začasno uporablja, do njegove uradne sklenitve in ob upoštevanju vzajemne začasne uporabe Sporazuma s strani Republike Belorusije [1].Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Ta uredba se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Veljati začne dan po objavi v Uradnem listu.V Bruslju, 21. decembra 1999Za SvetPredsednikT. Halonen[1] Datum začetka veljavnosti začasne uporabe bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija C.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2029 z dne 10. novembra 2015 o imenovanju enega malteškega člana in dveh malteških nadomestnih članov Odbora regij

text:
               13.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 297/8

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2029
   z dne 10. novembra 2015
   o imenovanju enega malteškega člana in dveh malteških nadomestnih članov Odbora regij
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   Ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga malteške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Petra BONELLA se je v Odboru regij sprostilo mesto člana.

               (3)

               Zaradi izteka mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Frederick CUTAJAR (župan Sante Lucije), se je v Odboru regij sprostilo mesto nadomestnega člana.

               (4)

               Zaradi imenovanja Anthonyja MIFSUDA za člana Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, je za člana Odbora regij imenovan:

               —

               Anthony MIFSUD, Councillor, Imtarfa Local Council.

         Člen 2
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, sta za nadomestna člana Odbora regij imenovana:

               —

               Frederick CUTAJAR, Deputy Mayor, Santa Lucija Local Council;

               —

               Graziella GALEA, Mayor, Saint Paul's Bay Local Council.

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 20, 27.1.2015, str. 42.

      (2)  UL L 31, 7.2.2015, str. 25.

      (3)  UL L 159, 25.6.2015, str. 70.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1663 z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/263

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1663
      z dne 29. aprila 2015
      o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2013 z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 208,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (5), zlasti člena 68,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 108,

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0075/2015),

         1.

            podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2013;

         2.

            navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

         3.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 442, 10.12.2014, str. 193.

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

         (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (7)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2008/429/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne 26. maja 2008 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               11.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 151/33

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 26. maja 2008
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2008/429/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), člena 55, člena 57(2), člena 71, člena 80(2) ter členov 93, 94, 133 in 181a v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je bil v imenu Evropske skupnosti in držav članic podpisan dne 27. junija 2007 v skladu s Sklepom Sveta 2007/547/ES (2).

               (2)

               Do začetka veljavnosti se Protokol začasno uporablja od 1. januarja 2007.

               (3)

               Protokol je treba odobriti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji se s tem sklepom odobri v imenu Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic poda uradno obvestilo iz člena 3(2) Protokola (4). Predsednik Komisije hkrati poda to obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Bruslju, 26. maja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Mnenje z dne 10. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 202, 3.8.2007, str. 25.

      (3)  UL L 202, 3.8.2007, str. 26.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu objavil datum začetka veljavnosti Protokola.