title: 2005/794/ES: Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah, v imenu Skupnosti

text:
               17.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 300/53

         SKLEP SVETA
   z dne 20. septembra 2005
   o podpisu Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah, v imenu Skupnosti
   (2005/794/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah v državah članicah (1) Danske ne zavezujejo niti jih ni dolžna uporabljati.

               (2)

               S Sklepom z dne 8. maja 2003 je Svet izjemoma pooblastil Komisijo, da s pogajanji doseže sporazum med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o razširitvi določb zgoraj navedene uredbe na Dansko.

               (3)

               Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla takšen sporazum s Kraljevino Dansko.

               (4)

               Združeno kraljestvo in Irska v skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o Evropski skupnosti, sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (5)

               Danska v skladu s členoma 1 in 2 zgoraj navedenega protokola o stališču Danske ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, je ta sklep ne zavezuje niti ga ni dolžna uporabljati.

               (6)

               Sporazum, parafiran v Bruslju 17. januarja 2005, je treba podpisati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega Sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu Sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum, s pridržkom njegove sklenitve.

      V Bruslju, 20. septembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         M. BECKETT

      (1)  UL L 160, 30.6.2000, str. 37.
    ---documentbreak---

               17.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 300/55

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“
   na eni strani, in
   KRALJEVINA DANSKA, v nadaljnjem besedilu „Danska“,
   na drugi strani
   STA SE
   V ŽELJI, da bi izboljšali in pospešili pošiljanje sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah med Dansko in ostalimi državami članicami Skupnosti,
   KER mora pošiljanje za namen vročanja potekati neposredno med lokalnimi organi, ki jih določita pogodbenici,
   KER hitrost pošiljanja utemeljuje uporabo vseh ustreznih sredstev, pod pogojem, da se upoštevajo nekateri pogoji glede čitljivosti in zanesljivosti prejetih pisanj,
   KER varnost pri pošiljanju zahteva, da je pisanju, ki se pošilja, priložen predhodno natisnjen obrazec, ki mora biti izpolnjen v jeziku kraja, kjer se vročitev opravi, ali v drugem jeziku, s katerim soglaša sprejemna država članica,
   KER je treba zaradi zagotovitve učinkovitosti tega sporazuma možnost, da se vročitev pisanj zavrne, omejiti na izjemne primere,
   KER Konvencija o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah Evropske unije, ki jo je sestavil Svet Evropske unije z Aktom z dne 26. maja 1997 (1), še ni začela veljati, in ker je treba zagotoviti kontinuiteto rezultatov pogajanj za sklenitev Konvencije,
   KER je glavna vsebina navedene konvencije povzeta v Uredbi Sveta (ES) št. 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (2) („Uredba o vročanju pisanj“),
   OB SKLICEVANJU na Protokol o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti („Protokol o stališču Danske“), na podlagi katerega Uredba o vročanju pisanj za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja,
   V ŽELJI, da bi se določbe Uredbe o vročanju pisanj, prihodnje spremembe Uredbe in izvedbeni ukrepi, ki se nanašajo nanjo, v skladu z mednarodnim pravom uporabljali v odnosih med Skupnostjo in Dansko, državo članico s posebnim položajem glede naslova IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   OB POUDARJANJU pomembnosti ustreznega usklajevanja med Skupnostjo in Dansko glede pogajanj in sklenitve mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe o vročanju pisanj ali ga spremenili,
   OB POUDARJANJU, da si mora Danska prizadevati za pridružitev k mednarodnim sporazumom, ki jih je sklenila Skupnost in pri katerih je udeležba Danske pomembna za skladno uporabo Uredbe o vročanju pisanj in tega sporazuma,
   V PREPRIČANJU, da mora imeti Sodišče Evropskih skupnosti pristojnost, da se zagotovi enotna uporaba in razlaga tega sporazuma, vključno z določbami Uredbe o vročanju pisanj in vsemi izvedbenimi ukrepi Skupnosti, ki so del tega sporazuma,
   OB SKLICEVANJU na pristojnost, dodeljeno Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 68(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za odločanje o predhodnih vprašanjih, ki se nanašajo na veljavnost ali razlago aktov institucij Skupnosti na podlagi naslova IV Pogodbe, vključno z veljavnostjo in razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja, kot izhaja iz Protokola o stališču Danske,
   KER bi moralo imeti Sodišče Evropskih skupnosti pod enakimi pogoji pristojnost za predhodno odločanje o vprašanjih glede veljavnosti in razlage tega sporazuma, ki jih sprožijo danska sodišča, in ker bi morala danska sodišča zaprositi za predhodno odločanje glede razlage Uredbe o vročanju pisanj in njenih izvedbenih ukrepov pod enakimi pogoji kot sodišča drugih držav članic,
   OB SKLICEVANJU na določbo, da lahko v skladu s členom 68(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Svet Evropske unije, Evropska komisija in države članice zaprosijo Sodišče Evropskih skupnosti za odločanje o razlagi aktov institucij Skupnosti na podlagi naslova IV Pogodbe, vključno z razlago tega sporazuma, in na okoliščino, da ta določba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja, kot izhaja iz Protokola o stališču Danske,
   KER je treba Danski zagotoviti možnost, da zaprosi Sodišče Evropskih skupnosti za odločanje o vprašanjih, ki se nanašajo na razlago tega sporazuma, pod enakimi pogoji, kot veljajo za ostale države članice glede na Uredbo o vročanju pisanj in njene izvedbene ukrepe,
   OB POUDARJANJU, da naj sodišča na Danskem v skladu z dansko zakonodajo – pri razlagi tega sporazuma, vključno z določbami Uredbe o vročanju pisanj in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti, ki so del tega sporazuma – ustrezno upoštevajo odločitve iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in sodišč držav članic Evropske skupnosti glede na določbe Uredbe o vročanju pisanj in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti,
   KER je treba omogočiti, da se Sodišče Evropskih skupnosti zaprosi za odločanje o vprašanjih, ki se nanašajo na upoštevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega sporazuma, v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopke pred Sodiščem,
   KER v skladu s členom 300(7) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sporazum zavezuje države članice; zato je smiselno, da ima Danska v primeru neupoštevanja s strani države članice možnost, da se obrne na Komisijo kot varuha Pogodbe,
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Cilj
   1.   Cilj tega sporazuma je uporabiti določbe Uredbe o vročanju pisanj in njenih izvedbenih ukrepov v odnosih med Skupnostjo in Dansko, v skladu s členom 2(1) tega sporazuma.
   2.   Cilj pogodbenic je doseči enotno uporabo in razlago določb Uredbe o vročanju pisanj in njenih izvedbenih ukrepov v vseh državah članicah.
   3.   Določbe členov 3(1), 4(1) in 5(1) tega sporazuma izhajajo iz Protokola o stališču Danske.
   Člen 2
   Sodelovanje pri vročanju pisanj
   1.   Določbe Uredbe o vročanju pisanj, ki je priložena temu sporazumu in tvori njegov sestavni del, skupaj z njenimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 17 Uredbe in – glede na izvedbene ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti tega sporazuma – ki jih Danska izvaja skladno s členom 4 tega sporazuma, in podatki, ki jih sporočijo države članice v skladu s členom 23 Uredbe, se v skladu z mednarodnim pravom uporabljajo v odnosih med Skupnostjo in Dansko.
   2.   Namesto datuma iz člena 25 Uredbe se uporablja datum začetka veljavnosti tega sporazuma.
   Člen 3
   Spremembe Uredbe o vročanju pisanj
   1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju sprememb Uredbe o vročanju pisanj in nobena taka sprememba za Dansko ni zavezujoča, niti se na Danskem ne uporablja.
   2.   Kadar so sprejete spremembe Uredbe, Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine takih sprememb. Obvestilo se predloži ob sprejetju sprememb ali v 30 dneh po sprejetju sprememb.
   3.   Če se Danska odloči, da bo izvajala vsebino sprememb, uradno obvestilo navede, ali lahko izvajanje poteka na upravni ravni ali je potrebna potrditev parlamenta.
   4.   Če uradno obvestilo navede, da lahko izvajanje poteka na upravni ravni, to obvestilo prav tako navede, da vsi potrebni upravni ukrepi začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sprememb Uredbe, ali z datumom uradnega obvestila, pri čemer se upošteva kasnejši datum.
   5.   Če uradno obvestilo navede, da je za izvajanje potrebna potrditev danskega parlamenta, se uporabijo naslednja pravila:

               (a)

               zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti sprememb Uredbe ali v 6 mesecih po uradnem obvestilu, pri čemer se upošteva kasnejši datum;

               (b)

               Danska uradno obvesti Komisijo o datumu začetka veljavnosti izvedbenih zakonodajnih ukrepov.

         6.   Dansko uradno obvestilo, da se vsebina sprememb izvaja na Danskem v skladu z odstavkoma 4 in 5, ustvari po mednarodnem pravu medsebojne obveznosti med Dansko in Skupnostjo. Spremembe Uredbe sestavljajo spremembe tega sporazuma in se kot take priložijo temu sporazumu.
   7.   V primeru da:

               (a)

               Danska uradno obvesti o svoji odločitvi o tem, da ne bo izvajala vsebine sprememb; ali

               (b)

               Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2; ali

               (c)

               zakonodajni ukrepi na Danskem ne začnejo veljati v rokih iz odstavka 5;

         se šteje, da ta sporazum preneha, razen če se stranki v 90 dneh dogovorita drugače ali, v primeru iz točke (c), če zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati v istem obdobju. Prenehanje nastopi tri mesece po izteku 90-dnevnega obdobja.
   8.   Izvzete so prošnje, ki so bile poslane pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 7.
   Člen 4
   Izvedbeni ukrepi
   1.   Danska ne sodeluje pri sprejemanju mnenj Odbora iz člena 18 Uredbe o vročanju pisanj. Izvedbeni ukrepi, sprejeti v skladu s členom 17 te uredbe, za Dansko niso zavezujoči, niti se na Danskem ne uporabljajo.
   2.   Kadar so izvedbeni ukrepi sprejeti v skladu s členom 17 Uredbe, se ti sporočijo Danski. Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi glede izvajanja vsebine izvedbenih ukrepov. Uradno obvestilo se predloži po prejemu izvedbenih ukrepov ali v 30 dneh po prejemu.
   3.   Uradno obvestilo navede, da vsi potrebni upravni ukrepi na Danskem začnejo veljati z datumom začetka veljavnosti izvedbenih ukrepov, ali so začeli veljati z datumom uradnega obvestila, pri čemer se upošteva kasnejši datum.
   4.   Dansko uradno obvestilo, da se vsebina izvedbenih ukrepov izvaja na Danskem, se po mednarodnem pravu ustvarijo medsebojne obveznosti med Dansko in Skupnostjo. Izvedbeni ukrepi bodo v tem primeru sestavni del tega sporazuma.
   5.   V primeru da:

               (a)

               Danska uradno obvesti o svoji odločitvi, da ne bo izvajala vsebine izvedbenih ukrepov; ali

               (b)

               Danska ne predloži uradnega obvestila v roku 30 dni iz odstavka 2;

         se šteje, da ta sporazum preneha, razen če se stranki v 90 dneh dogovorita drugače ali, v primeru iz točke (c), če zakonodajni ukrepi na Danskem začnejo veljati v istem obdobju. Prenehanje nastopi tri mesece po izteku 90-dnevnega obdobja.
   6.   Izvzete so prošnje, ki so bile poslane pred prenehanjem Sporazuma iz odstavka 5.
   7.   Če v izjemnih primerih za izvajanje potrebna potrditev danskega parlamenta, dansko obvestilo iz odstavka 2 to navede in uporabijo se določbe členov 3(5) do (8).
   8.   Danska sporoči Komisiji podatke iz členov 2, 3, 4, 9, 10, 13, 14, 15, 17(a) in 19 Uredbe o vročanju pisanj. Komisija objavi te podatke skupaj z ustreznimi podatki, ki zadevajo druge države članice. Ustrezne podatke o Danski morata vsebovati tudi priročnik in glosar, ki sta sestavljena v skladu s členom 17 te uredbe.
   Člen 5
   Mednarodni sporazumi, ki vplivajo na Uredbo o vročanju pisanj
   1.   Mednarodni sporazumi, ki jih je sklenila Skupnost pri izvajanju svoje zunanje pristojnosti, ki temelji na pravilih Uredbe o vročanju pisanj, za Dansko niso zavezujoči, niti se na Danskem ne uporabljajo.
   2.   Danska se vzdrži sklepanja mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe o vročanju pisanj, kot je priložena temu sporazumu, ali ga spremenili, razen v primeru soglasja Skupnosti in sprejetja zadovoljivih ukrepov v zvezi z odnosom med tem sporazumom in zadevnim mednarodnim sporazumom.
   3.   Ob pogajanjih za sklenitev mednarodnih sporazumov, ki bi lahko vplivali na področje uporabe Uredbe o vročanju pisanj, kot je priložena temu sporazumu, ali ga spremenili, bo Danska uskladila svoje stališče s Skupnostjo in se vzdržala vsakršnih ukrepov, ki bi lahko ogrozili cilje usklajenega stališča Skupnosti v okviru svojih pristojnosti pri takih pogajanjih.
   Člen 6
   Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti pri razlagi Sporazuma
   1.   Če se v sodnem postopku, ki teče pred danskim sodiščem, pojavijo vprašanja glede veljavnosti ali razlage tega sporazuma, navedeno sodišče zaprosi Sodišče, da odloča o tem, kadar bi pod enakimi pogoji to moralo storiti sodišče druge države članice Evropske unije glede na Uredbo o vročanju pisanj in njene izvedbene ukrepe iz člena 2(1) tega sporazuma.
   2.   V skladu z dansko zakonodajo sodišča na Danskem pri razlagi tega sporazuma ustrezno upoštevajo odločitve iz sodne prakse Sodišča glede na določbe Uredbe o vročanju pisanj in vseh izvedbenih ukrepov Skupnosti.
   3.   Danska lahko, enako kot Svet, Komisija ali katera koli država članica, zaprosi Sodišče za odločitev glede vprašanja razlage tega sporazuma. Odločitev Sodišča glede takih prošenj se ne uporablja za pravnomočne sodbe sodišč držav članic.
   4.   Danska ima pravico predložiti svoje pripombe Sodišču v zadevah, v katerih sodišče države članice naslovi vprašanje na Sodišče v predhodno odločanje glede razlage katere koli določbe iz člena 2(1).
   5.   Uporabljata se Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in poslovnik Sodišča.
   6.   Če se določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti glede odločitev Sodišča spremenijo in vplivajo na odločitve v zvezi z Uredbo o vročanju pisanj, lahko Danska uradno obvesti Komisijo o svoji odločitvi, da ne bo uporabljala sprememb v zvezi s tem sporazumom. Uradno obvestilo se predloži ob začetku veljavnosti sprememb ali v 60 dneh po začetku veljavnosti sprememb.
   V tem primeru ta sporazum preneha. Prenehanje nastopi tri mesece po uradnem obvestilu.
   7.   Izvzete so prošnje, ki so bile poslane pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 6.
   Člen 7
   Pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti glede upoštevanja Sporazuma
   1.   Komisija lahko pri Sodišču sproži sodne postopke proti Danski glede neupoštevanja katere koli obveznosti iz tega sporazuma.
   2.   Danska se lahko pritoži Komisiji zaradi neupoštevanja obveznosti države članice po temu Sporazumu.
   3.   Uporabljajo se ustrezne določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki urejajo postopke pred Sodiščem, kot tudi Protokol o Statutu Sodišča Evropskih skupnosti in poslovnik Sodišča.
   Člen 8
   Območje uporabe
   Ta sporazum se uporablja na območjih, navedenih v členu 299 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
   Člen 9
   Prenehanje Sporazuma
   1.   Ta sporazum preneha, če Danska obvesti druge države članice, da ne želi več uporabljati določb dela I Protokola o stališču Danske v skladu s členom 7 navedenega protokola.
   2.   Ta sporazum lahko preneha na pobudo katere koli pogodbenice, ki predloži obvestilo drugi pogodbenici. Prenehanje nastopi šest mesecev po datuma takega obvestila.
   3.   Izvzete so prošnje, ki so bile poslane pred datumom prenehanja Sporazuma iz odstavka 1 ali 2.
   Člen 10
   Začetek veljavnosti
   1.   Pogodbenici skleneta Sporazum v skladu z ustreznimi postopki.
   2.   Sporazum začne veljati prvi dan po izteku šestmesečnega obdobja, ki začne teči od datuma uradnega obvestila pogodbenic o zaključku ustreznih postopkov, ki so potrebni za ta namen.
   Člen 11
   Verodostojnost besedil
   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.
      V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.
      V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólonoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Por el Reino de Dinamarca
         Za Dánské království
         For Kongeriget Danmark
         Für das Königreich Dänemark
         Taani Kuningriigi nimel
         Για το Βασίλειο της Δανίας
         For the Kingdom of Denmark
         Pour le Royaume de Danemark
         Per il Regno di Danimarca
         Dānijas Karalistes vārdā
         Danijos Karalystės vardu
         A Dán Királyság részéről
         Għar-Renju tad-Danimarka
         Voor het Koninkrijk Denemarken
         W imieniu Królestwa Danii
         Pelo Reino da Dinamarca
         Za Dánske kráľovstvo
         Za Kraljevino Dansko
         Tanskan kuningaskunnan puolesta
         På Konungariket Danmarks vägnar

      (1)  UL C 261, 27.8.1997, str. 1. Istega dne, kot je bila sestavljena Konvencija, se je Svet seznanil z obrazložitvenim poročilom o Konvenciji, ki je objavljeno na str. 26 prej omenjenega Uradnega lista.

      (2)  UL L 160, 30.6.2000, str. 37.


title: Sklep Sveta 2007/412/PNZ z dne 12. junija 2007 o spremembi Sklepa 2002/348/PNZ o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja

text:
               15.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 155/76

      SKLEP SVETA 2007/412/PNZ
   z dne 12. junija 2007
   o spremembi Sklepa 2002/348/PNZ o varnosti na nogometnih tekmah mednarodnega značaja
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in (b) ter člena 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju pobude Republike Avstrije (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Eden od ciljev Evropske unije je zagotoviti državljanom visoko stopnjo varnosti na območju svobode, varnosti in pravice tako, da se med državami članicami razvije skupno delovanje na področju policijskega sodelovanja.

               (2)

               Svet je 25. aprila 2002 sprejel Sklep 2002/348/PNZ (3), s katerim so bile v vseh državah članicah ustanovljene nacionalne nogometne informacijske točke, in sicer kot točke, določene za izmenjavo policijskih informacij o nogometnih tekmah mednarodnega značaja. Sklep določa naloge in postopke, po katerih se ravnajo nacionalne nogometne informacijske točke.

               (3)

               Glede na izkušnje iz zadnjih nekaj let, na primer evropskega prvenstva leta 2004, pa tudi na podlagi ocene, ki so jo pripravili strokovnjaki o mednarodnem policijskem sodelovanju v okviru te prireditve, ter obsežnega policijskega sodelovanja na mednarodnih in klubskih tekmah v Evropi na splošno, bi bilo treba Sklep 2002/348/PNZ spremeniti in posodobiti. Zadnja leta število navijačev, ki potujejo na tekme v tujino, neprestano narašča. Zato je nujno, da pristojni organi okrepijo medsebojno sodelovanje in profesionalizirajo izmenjavo informacij ter tako pripomorejo k preprečevanju motenja javnega reda in miru ter vsaki državi članici omogočijo pripravo učinkovite ocene tveganja. Predlagane spremembe so rezultat izkušenj, ki jih je več nacionalnih nogometnih informacijskih točk zbralo pri svojem vsakdanjem delu, ter naj bi omogočile bolj strukturirano in profesionalno opravljanje dela teh točk, s čimer bi bila zagotovljena izmenjava visoko kakovostnih informacij.

               (4)

               Spremembe ne posegajo v obstoječe nacionalne določbe, zlasti v organizacijo ali naloge različnih organov in služb v zadevnih državah članicah, prav tako ne posegajo v izvajanje pooblastil, ki jih ima Komisija na podlagi Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep 2002/348/PNZ se spremeni:

               1.

               člen 2 se spremeni:

                           (a)

                           odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
                           „2.   Nacionalne nogometne informacijske točke imajo v skladu z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi predpisi dostop do informacij v zvezi z osebnimi podatki o navijačih, ki predstavljajo tveganje.“;

                           (b)

                           doda se naslednji odstavek:
                           „6.   Nacionalne nogometne informacijske točke za druge nacionalne nogometne informacijske točke pripravljajo in jim razpošiljajo redne splošne in/ali tematske ocene o nogometnih neredih na nacionalni ravni.“.

               2.

               člen 3 se spremeni:

                           (a)

                           prvi stavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:
                           „3.   Osebni podatki se izmenjujejo v skladu z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi pravili, ob upoštevanju načela Konvencije št. 108 Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 za zaščito posameznikov v zvezi z avtomatsko obdelavo podatkov in, kjer je primerno, Priporočila št. R(87)15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju.“;

                           (b)

                           doda se naslednji odstavek:
                           „4.   Informacije se izmenjujejo s pomočjo ustreznih obrazcev, navedenih v dodatku k priročniku s priporočili za mednarodno policijsko sodelovanje in ukrepi za preprečevanje in nadziranje nasilja in izgredov, povezanih z nogometnimi tekmami mednarodnega značaja, ki zadevajo vsaj eno državo članico. Nacionalne nogometne informacijske točke poskrbijo, da so poslane informacije popolne in v skladu s temi obrazci.“.

         Člen 2
   Svet oceni izvajanje tega sklepa najpozneje 12. junija 2010.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 12. junija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         W. SCHÄUBLE

      (1)  UL C 164, 15.7.2006, str. 30.

      (2)  Mnenje z dne 22. marca 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  UL L 121, 8.5.2002, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 3. decembra 1998 o dopolnitvi opredelitve oblike kaznivega dejanja trgovine z ljudmi v Prilogi Konvencije o Evropolu (1999/C 26/05)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0130(01)

Uradni list C 026 , 30/01/1999 str. 0021 - 0021

		Sklep Svetaz dne 3. decembra 1998o dopolnitvi opredelitve oblike kaznivega dejanja "trgovine z ljudmi" v Prilogi Konvencije o Evropolu(1999/C 26/05)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju tretjega odstavka 43. člena Konvencije, ki temelji na členu K.3 Pogodbe o Evropski uniji o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija Evropol) [1],ob sklicevanju na sporazum, ki je bil sprejet v Svetu 4. decembra 1997 o razširitvi opredelitve vrste kaznivega dejanja "trgovina z ljudmi" v dopolnilu h Konvenciji o Evropolu,po opravljenem razgovoru o tej zadevi v upravnem odboru Evropola,SKLENIL:Člen 1Opredelitev oblike kaznivega dejanja "trgovina z ljudmi" v prilogi Konvencije o Evropolu se dopolni na naslednji način:- ""trgovina z ljudmi" je dejanska in protizakonita podreditev osebe drugim osebam z uporabo sile, groženj ali z zlorabo položaja ali s prevaro, še posebej za naslednje namene: izkoriščanje za prostitucijo, različne oblike spolne zlorabe mladoletnih oseb in spolni napad na mladoletno osebo ali trgovina z zapuščenimi otroki. Te oblike izkoriščanja obsegajo tudi izdelavo, prodajo in razširjanje predmetov s pornografsko vsebino, kjer so udeleženi otroci;".Člen 2Ta sklep začne veljati 1. januarja 1999.V Bruslju, 3. decembra 1998Za SvetPredsednikK. Schlögl[1] UL C 316, 27.11.1995, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 17. junija 1994 o pooblastitvi Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo za podpis in sklenitev Konvencije o opredelitvi Statuta evropskih šol

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0557

Uradni list L 212 , 17/08/1994 str. 0001 - 0002 finska posebna izdaja: poglavje 16 zvezek 2 str. 0081  švedska posebna izdaja: poglavje 16 zvezek 2 str. 0081

		Sklep Svetaz dne 17. junija 1994o pooblastitvi Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo za podpis in sklenitev Konvencije o opredelitvi Statuta evropskih šolSVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker so Evropske skupnosti zainteresirane za zagotovitev skupnega izobraževanja za otroke njihovih uslužbencev v evropskih šolah kot načina za zagotovitev primernega delovanja institucij Skupnosti ter za omogočanje opravljanja njihovih nalog; ker so prvotne države članice v ta namen 12. aprila 1957 podpisale Konvencijo o opredelitvi Statuta evropskih šol;ker so 31. maja 1990 Svet in ministri za izobraževanje na srečanju v okviru Sveta pozvali, naj se pripravi osnutek nove Konvencija o evropskih šolah zaradi prispevanja k večji učinkovitosti pri delu šol ter močnejšega uveljavljanja vloge, ki jo pri tem igrajo Skupnosti;ker je sodelovanje Skupnosti pri izvajanju navedene Konvencije potrebno, da se zagotovi doseganje ciljev Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo;ker bosta Evropska skupnost in Evropska skupnost za atomsko energijo sodelovali pri izvajanju Konvencije z izvrševanjem pooblastil, ki jima jih dajejo pravila, ki jih določa Konvencija, ter s tistimi prihodnjimi akti, ki bi jih lahko sprejeli v skladu s pogoji Konvencije;ker je torej potrebno, da Evropske skupnosti sklenejo navedeno Konvencijo;ker so edina pooblastila za ukrepanje, ki so na voljo za sprejetje tega sklepa, tista, ki jih določata člen 235 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in člen 203 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,SKLENIL:Člen 1V imenu Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo se odobri Konvencija o opredelitvi Statuta evropskih šol.Besedilo Konvencije je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti za imenovanje osebe ali oseb, pooblaščenih za podpis Konvencije, ki bo s tem postala zavezujoča za Evropsko skupnost in Evropsko skupnost za atomsko energijo, in za imenovanje osebe, pooblaščene za deponiranje listine o odobritvi v skladu s členom 33 Konvencije.V Luxembourgu, 17. junija 1994Za SvetPredsednikTh. Mikroutsikos[1] UL C 93, 2.4.1993, str. 1.[2] UL C 128, 9.5.1994.--------------------------------------------------


title: 2009/434/ES: Sklep Sveta z dne 25. maja 2009 o spremembi Sklepa Sveta 2006/493/ES o določitvi zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 , letne razdelitve in najmanjše zneske, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja konvergenca

text:
               9.6.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 144/25

      SKLEP SVETA

   z dne 25. maja 2009
   o spremembi Sklepa Sveta 2006/493/ES o določitvi zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, letne razdelitve in najmanjše zneske, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja „konvergenca“
   (2009/434/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) in zlasti člena 69(1) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep 2006/493/ES (2) določa znesek podpore Skupnosti za razvoj podeželja za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013, letne razdelitve in najmanjše zneske, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja „konvergenca“.

               (2)

               Evropski svet je na zasedanju 11. in 12. decembra 2008 sprejel Evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki predvideva uvedbo prednostnih ukrepov, s katerimi bi se gospodarstvom držav članic omogočila hitrejša prilagoditev na sedanje izzive.

               (3)

               Evropski načrt za oživitev gospodarstva temelji na prizadevanjih v skupni višini približno 1,5 % BDP Evropske unije, kar ustreza znesku približno 200 milijard EUR. Od zgornjega zneska bi bilo treba 1,02 milijarde EUR dati na razpolago vsem državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v točkah (a) do (f) člena 16a(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005. V skladu z izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o financiranju projektov na področju energije in širokopasovnega interneta ter pregleda SKP v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva (3), bi bilo treba v letu 2009 dati na voljo 600 milijonov EUR, 420 milijonov EUR pa bi bilo treba zagotoviti z mehanizmom nadomestil ob usklajevanju proračuna Skupnosti za leto 2010 in ta znesek dati na voljo v letu 2010.

               (4)

               Zato bi bilo treba Sklep 2006/493/ES ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Priloga k Sklepu 2006/493/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2009.

      V Bruslju, 25. maja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         J. ŠEBESTA

      (1)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

      (2)  UL L 195, 15.7.2006, str. 22.

      (3)  UL C 108, 12.5.2009, str. 1.

      PRILOGA

            „PRILOGA

               Skupni znesek odobrenih sredstev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013 (nespremenjene cene iz leta 2004), letne razdelitve in najmanjši zneski, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja ‚konvergenca‘ (1)

                        Cene v EUR iz leta 2004 (2)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Skupaj

                        Skupni znesek za EU-25 ter Bolgarijo in Romunijo

                        9 325 497 783

                        10 788 767 263

                        11 058 446 242

                        10 651 531 634

                        9 824 886 713

                        9 588 187 168

                        9 356 225 581

                        70 593 542 384

                        Najmanjši zneski za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja ‚konvergenca‘

                        27 676 975 284

               Skupni znesek odobrenih sredstev za prevzem obveznosti za obdobje 2007–2013 (tekoče cene), letne razdelitve in najmanjši zneski, ki se dodelijo regijam, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja ‚konvergenca‘ (3)

                        Tekoče cene v EUR (4)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Skupaj

                        Skupni znesek za EU-25 ter Bolgarijo in Romunijo

                        9 896 292 851

                        11 678 108 653

                        12 209 418 209

                        11 995 354 634

                        11 285 706 554

                        11 234 089 442

                        11 181 555 662

                        79 480 526 005

                        Najmanjši zneski za regije, ki so upravičene do pomoči v okviru cilja ‚konvergenca‘

                        31 232 644 963

         (1)  Pred modulacijo in drugimi prenosi iz izdatkov, povezanih s trgom, in direktnih plačil skupne kmetijske politike za razvoj podeželja.

         (2)  Zneski so zaokroženi na euro.

         (3)  Pred modulacijo in drugimi prenosi iz izdatkov, povezanih s trgom, in direktnih plačil skupne kmetijske politike za razvoj podeželja.

         (4)  Zneski so zaokroženi na euro.“


title: 2012/87/EU: Sklep Sveta z dne 10. februarja 2012 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               15.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 41/18

         SKLEP SVETA
   z dne 10. februarja 2012
   o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2012/87/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Cristine Elene TENIENTE SÁNCHEZ se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestno članico v Odbor regij imenuje:

               —

               María Isabel NIETO FERNÁNDEZ, Secretaria Técnica de Acción Exterior de la Junta de Extremadura.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ANTORINI

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2006/245/ES: Sklep Sveta z dne  27. februarja 2006  o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic

text:
               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/28

         SKLEP SVETA
   z dne 27. februarja 2006
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic
   (2006/245/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu, ki je priložen Pristopni pogodbi iz leta 2003, zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Po tem, ko je Komisija 5. maja 2003 prejela ustrezno pooblastilo, so bila zaključena pogajanja s Švicarsko konfederacijo o Protokolu k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji.

               (2)

               V skladu s Sklepom Sveta z dne 26. oktobra 2004 in s pridržkom njegove poznejše sklenitve je bil ta protokol dne 26. oktobra 2004 podpisan v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.

               (3)

               Protokol je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti in njenih držav članic pošlje uradno obvestilo iz člena 6 Protokola (2).

      V Bruslju, 27. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  Še ni objavljena v Uradnem listu.

      (2)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/30

         PROTOKOL
   k sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb o sodelovanju Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji
   KRALJEVINA BELGIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   REPUBLIKA MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,
   v nadaljnjem besedilu „države članice“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, in
   EVROPSKA SKUPNOST, ki jo prav tako zastopa Svet Evropske unije,
   na eni strani ter
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenice“, SO SE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), ki je začel veljati 1. junija 2002;
   OB UPOŠTEVANJU pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike (v nadaljnjem besedilu „nove države članice“) k Evropski uniji 1. maja 2004;
   KER naj nove države članice postanejo pogodbenice Sporazuma;
   GLEDE NA TO, da ima Svet Evropske unije na podlagi Akta o pristopu pooblastilo, da v imenu držav članic sklene protokol o pristopu novih držav članic k Sporazumu –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   1.   države članice postanejo pogodbenice Sporazuma.
   2.   Od začetka veljavnosti tega protokola zavezujejo določbe tega sporazuma nove države članice, kot zavezuje sedanje pogodbenice Sporazuma, ob upoštevanju pogojev iz tega protokola.
   Člen 2
   Besedilo Sporazuma in Priloga I k Sporazumu se spremenita:

               (a)

               seznam pogodbenic Sporazuma se nadomesti z naslednjim:
               „Evropska skupnost,
               Kraljevina Belgija,
               Češka republika,
               Kraljevina Danska,
               Zvezna republika Nemčija,
               Republika Estonija,
               Helenska republika,
               Kraljevina Španija,
               Francoska republika,
               Irska,
               Italijanska republika,
               Republika Ciper,
               Republika Latvija,
               Republika Litva,
               Veliko vojvodstvo Luksemburg,
               Republika Madžarska,
               Republika Malta,
               Kraljevina Nizozemska,
               Republika Avstrija,
               Republika Poljska,
               Portugalska republika,
               Republika Slovenija,
               Slovaška republika,
               Republika Finska,
               Kraljevina Švedska,
               Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske
               na eni strani in
               Švicarska konfederacija
               na drugi strani“;

               (b)

               v člen 10 Sporazuma se vstavijo naslednji odstavki:
               „1a.   Švica lahko do 31. maja 2007 ohrani količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, za naslednji dve kategoriji prebivanja: za prebivanje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta, ter za prebivanje, ki traja eno leto ali več. Za prebivanje, krajše od štirih mesecev, ni količinskih omejitev.
               Pred potekom zgornjega prehodnega obdobja pregleda Skupni odbor na podlagi poročila Švice delovanje prehodnega obdobja, ki se uporablja za državljane novih držav članic. Po zaključku pregleda in najkasneje do izteka zgoraj omenjenega obdobja Švica uradno obvesti Skupni odbor, ali bo še naprej uporabljala količinske omejitve za delavce, zaposlene v Švici. Švica lahko takšne ukrepe uporablja do 31. maja 2009. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče 31. maja 2007.
               Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse količinske omejitve za državljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike. Te države članice imajo pravico uvesti enake količinske omejitve za švicarske državljane za ista obdobja.“
               „2a.   Švica ter Češka republika, Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Poljska, Republika Slovenija in Slovaška republika lahko do 31. maja 2007 za delavce ene od teh pogodbenic, ki so zaposleni na njihovem ozemlju, ohranijo nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, ter plačnimi in delovnimi pogoji, ki se uporabljajo za državljane zadevne pogodbenice. Isti nadzor se lahko ohrani za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v sledečih štirih sektorjih: storitve za rastlinsko pridelavo; gradbeništvo s sorodnimi branžami; poizvedovalne aktivnosti in varovanje; čiščenje objektov in opreme (oznake NACE (1) 01.41, 45.1 do 4, 74.60 oziroma 74.70). Pri dostopu na trg dela bo Švica v prehodnih obdobjih iz odstavkov 1a, 2a, 3a in 4a dajala prednost delavcem, ki so državljani novih držav članic, pred delavci, ki so državljani držav nečlanic EU ali Efte. Nadzor nad prednostnimi delavci, vključenimi v redni trg dela, se ne uporablja za izvajalce storitev, ki so liberalizirane na podlagi posebnega sporazuma med pogodbenicami o opravljanju storitev (vključno s Sporazumom o nekaterih vidikih vladnih naročil, kolikor ta zadeva opravljanje storitev). V istem obdobju se lahko za dovoljenja za bivanje do štirih mesecev (2) in za osebe iz člena 5(1) Sporazuma, ki opravljajo storitve v štirih zgoraj omenjenih sektorjih, ohranijo zahteve po kvalifikacijah.
               Skupni odbor na podlagi poročila, ki ga pripravi vsaka pogodbenica, ki izvaja prehodne ukrepe iz tega odstavka, pred 31. majem 2007 pregleda delovanje teh ukrepov. Po zaključku pregleda in najkasneje do 31. maja 2007 sme pogodbenica, ki je izvajala prehodne ukrepe iz tega odstavka in je Skupni odbor uradno obvestila o svoji nameri, da bo te prehodne ukrepe še naprej uporabljala, te ukrepe uporabljati do 31. maja 2009. V primeru, da takšno uradno obvestilo ne bo podano, se prehodno obdobje izteče 31. maja 2007.
               Ob koncu prehodnega obdobja, opredeljenega v tem odstavku, se ukinejo vse omejitve iz tega odstavka.
               „3a.   Švica od začetka veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju novih držav članic kot pogodbenic do izteka obdobja iz odstavka 1a vsako leto (pro rata temporis) v okviru svoje skupne kvote za tretje države določi za delavce, zaposlene v Švici, in samozaposlene osebe, ki so državljani Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, najmanjše število novih dovoljenj za prebivanje (3) v skladu z naslednjim razporedom:

                           Do

                           Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več

                           Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta

                           31. maja 2005

                           900

                           9 000

                           31. maja 2006

                           1 300

                           12 400

                           31. maja 2007

                           1 700

                           15 800

                           31. maja 2008

                           2 200

                           19 200

                           31. maja 2009

                           2 600

                           22 600

                     „4a.   Ob koncu obdobja, opisanega v odstavku 1a in v tem odstavku, in najdlje 12 let po začetku veljavnosti Sporazuma se uporabljajo določbe člena 10(4) Sporazuma.
               V primeru resnih motenj na domačem trgu dela ali grožnje le-teh Švica ali katera koli od novih držav članic, ki izvajajo prehodne ukrepe, do 31. maja 2009 o tovrstnih okoliščinah uradno obvestijo Skupni odbor. V tem primeru sme država, ki je posredovala uradno obvestilo, za delavce, zaposlene na njenem ozemlju, še naprej uporabljati ukrepe iz odstavkov 1a, 2a in 3a, in sicer do 30. aprila 2011. V tem primeru je letno število dovoljenj za prebivanje iz odstavka 1a naslednje:

                           Do

                           Število dovoljenj za obdobje enega leta ali več

                           Število dovoljenj za obdobje, daljše od štirih mesecev in krajše od enega leta

                           31. maja 2010

                           2 800

                           26 000

                           30. aprila 2011

                           3 000

                           29 000

                     4b.   Če Malta ima ali pričakuje motnje na svojem trgu dela, ki bi lahko resno ogrozile življenjsko raven ali raven zaposlenosti v določeni regiji ali poklicu in se Malta zaradi tega odloči sklicevati na določbe Oddelka 2 „Prosto gibanje oseb“ iz Priloge XI k Aktu o pristopu, se lahko omejevalni ukrepi Malte proti ostalim državam članicam EU uporabijo tudi proti Švici. V tem primeru ima Švica pravico uvesti enakovredne vzajemne ukrepe proti Malti.
               Malta in Švica lahko uporabita ta postopek do 30. aprila 2011.“
               „5a.   Prehodne določbe iz odstavkov 1a, 2a, 3a, 4a in 4b in še zlasti tiste iz odstavka 2a, ki zadevajo prednostne delavce, vključene v redni trg dela, in nadzor nad plačnimi in delovnimi pogoji, se ne uporabljajo za zaposlene in samozaposlene osebe, ki imajo v času začetka veljavnosti Protokola k temu sporazumu o sodelovanju novih držav članic kot pogodbenic dovoljenje za opravljanje gospodarske dejavnosti na ozemlju pogodbenic. Te osebe zlasti uživajo poklicno in geografsko mobilnost.
               Imetniki dovoljenj za prebivanje, ki veljajo manj kot leto dni, imajo pravico do obnovitve svojega dovoljenja; proti njim ni mogoče uveljavljati izčrpanih količinskih omejitev. Imetniki dovoljenj za prebivanje z veljavnostjo eno leto ali več imajo avtomatično pravico do podaljšanja svojih dovoljenj. Takšne zaposlene in samozaposlene osebe imajo zato pravico do prostega pretoka, ki je priznana registriranim osebam v temeljnih določbah tega sporazuma, zlasti v njegovem členu 7, od začetka njegove veljavnosti naprej.“;

               (c)

               v členu 27(2) Priloge I k Sporazumu se sklicevanje na člen 10(2) nadomesti z sklicevanjem na člen 10(2), (2a), (4a) in (4b).

         Člen 3
   Z odstopanjem od člena 25 Priloge I k Sporazumu se uporabljajo prehodna obdobja iz Priloge I k temu protokolu.
   Člen 4
   Ta protokol je sestavni del Sporazuma.
   Člen 5
   Priloge I, II in III k Sporazumu se spremenijo v skladu s Prilogami I, II in III k temu protokolu, ki so sestavni del tega protokola.
   Člen 6
   1.   Ta protokol Svet Evropske unije v imenu držav članic in Evropske skupnosti ter Švicarska konfederacija ratificirata ali odobrita v skladu s svojimi postopki.
   2.   Svet Evropske unije in Švicarska konfederacija drug drugega uradno obvestita o zaključku teh postopkov.
   Člen 7
   Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.
   Člen 8
   Ta protokol velja enako dolgo in v skladu z istimi pogoji kot Sporazum.
   Člen 9
   1.   Ta protokol in izjave, ki so mu priložene, je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
   2.   Različico tega protokola v malteškem jeziku pogodbenice overijo z izmenjavo pisem. Ta različica je enako verodostojna kot različice iz odstavka 1.
   3.   Različico Sporazuma in izjav, ki so mu priložene, v češkem, estonskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, poljskem, slovaškem in slovenskem jeziku pogodbenice overijo z izmenjavo pisem. Te jezikovne različice so enako verodostojne.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         Por Ia Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

      (1)  NACE: Uredba Sveta (EGS) 3037/90 z dne 9. oktobra 1990 o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (UL L 293, 24.10.1990, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) 29/2002 z dne 19.12.2001 (UL L 6, 10.1.2002, str. 3).

      (2)  Delavci lahko zaprosijo za kratkotrajna dovoljenja za bivanje v okviru kvot iz odstavka 3a tudi za obdobje, krajše od štirih mesecev.“

      (3)  Ta dovoljenja se bodo podelila poleg kvot iz člena 10 Sporazuma, ki so pridržane za zaposlene in samozaposlene osebe, ki so bili državljani držav članic v času podpisa Sporazuma (21. junij 1999) ali državljani Republike Ciper ali Republike Malte. Ta dovoljenja se prav tako podelijo poleg dovoljenj, ki se podeljujejo na podlagi obstoječih dvostranskih sporazumov o izmenjavi pripravnikov.“
   PRILOGA I
   PREHODNI UKREPI O NAKUPU ZEMLJIŠČ IN SEKUNDARNIH PREBIVALIŠČ
   1.   Češka

               (a)

               Češka lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami glede pridobitve sekundarnih prebivališč s strani švicarskih državljanov, ki ne prebivajo na Češkem, in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in nimajo sedeža, podružnice ali predstavniške agencije na češkem ozemlju.

               (b)

               Češka lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o zunanji trgovini št. 219/1995 Sb. s spremembami o ureditvi lastninskih razmerij na zemljiščih in na kmetijskem premoženju ter iz Zakona št. 95/1999 Sb. o pogojih za prenos kmetijskih zemljišč in gozdov iz državne lastnine v lastnino drugih subjektov glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo, ki nimajo sedeža ali niso registrirane na Češkem. Brez poseganja v določbe te točke 1 se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa Protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot državljane tretjih držav.

               (c)

               Za samozaposlene kmete, ki so švicarski državljani in želijo imeti sedež ter prebivati na Češkem, ne veljajo določbe pod (b) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za češke državljane.

               (d)

               V tretjem letu od dne pristopa Češke k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

               (e)

               Če Češka med prehodnim obdobjem uvede pogoje za pridobitev nepremičnin na Češkem s strani nerezidentov, ti pogoji temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med češkimi in švicarskimi državljani.

               (f)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Češkem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Češke odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         2.   Estonija

               (a)

               Estonija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega protokola, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Estoniji. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljane tretjih držav. V skladu s to zakonodajo je Estonija 12. februarja 2003 sprejela Zakon o omejitvah pri pridobitvi nepremičnin in spremembe Zakona o zemljiški reformi.

               (b)

               Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in prebivati v Estoniji in ki so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Estoniji, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za estonske državljane.

               (c)

               Tretje leto po pristopu k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno po (a), skrajša ali konča.

               (d)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Estoniji prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Estonije odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         3.   Ciper
   Ciper lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani svojo zakonodajo o pridobitvi sekundarnih prebivališč, kot je bila v veljavi na dan 31. decembra 2000.
   V skladu z Zakonom o pridobitvi nepremičnega premoženja (tujci) (CAP. 109) in Zakoni 52/69, 55/72 ter 50/90 morajo tujci za pridobitev nepremičnin na Cipru pridobiti soglasje Ministrskega sveta. Ministrski svet je okrajne uradnike pooblastil, da izdajajo soglasja v njegovem imenu. V primeru, da velikost zadevne nepremičnine presega 2 donuma (1 donum = 1 338 m2), se soglasje lahko pridobi samo za sledeče namene:

               (a)

               primarno ali sekundarno prebivališče, ki ne presega 3 donumov,

               (b)

               poslovne ali trgovske prostore,

               (c)

               gospodarske panoge, ki se štejejo kot koristne za ciprsko gospodarstvo.

         Zgoraj omenjeni zakon je bil spremenjen z „Zakonom o pridobitvi nepremičnega premoženja (tujci) (sprememba) iz leta 2003, N. 54(I)/2003“. V novem zakonu niso za državljane EU in podjetja, registrirana v EU, predvidene nikakršne omejitve glede pridobivanja nepremičnin, povezanih s primarnim prebivališčem in tujimi neposrednimi naložbami, ali glede pridobitve nepremičnin s strani nepremičninskih posrednikov iz EU ali podjetij za razvoj zemljišč. V zvezi s pridobivanjem sekundarnih prebivališč pa zakon določa, da državljani EU brez stalnega prebivališča na Cipru in v EU registrirana podjetja brez sedeža, osrednje uprave ali glavnega kraja poslovanja na Cipru pet let po pristopu Cipra k EU ne morejo pridobivati nepremičnin z namenom uporabe za sekundarno prebivališče brez predhodnega dovoljenja Ministrskega sveta, ki je pooblastilo za izdajanje teh dovoljenj prenesel na okrajne uradnike, kot je navedeno zgoraj.
   4.   Latvija

               (a)

               Latvija lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz Zakona o dopolnitvah zakona o privatizaciji zemljišč na podeželju (v veljavi od 14. aprila 2003) glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov članic in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Latviji. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljana tretjih držav.

               (b)

               Pred koncem tretjega leta od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

               (c)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Latviji prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Latvije odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         5.   Litva

               (a)

               Litva lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi pravila iz zakonodaje, ki velja v času podpisa tega protokola, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani švicarskih državljanov in družb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo in ki nimajo sedeža, niso registrirane niti nimajo lokalne podružnice ali predstavniške agencije v Litvi. V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali bolj restriktivno kot državljana tretjih držav. V skladu s to zakonodajo švicarski državljani in pravne osebe kot tudi organizacije, ustanovljene v Švici, ki so brez statusa pravne osebe, vendar pa imajo v skladu s švicarskimi zakoni civilno sposobnost, ne ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč in gozdov pred potekom 7-letnega prehodnega obdobja, kot je določeno v Pogodbi o pristopu Republike Litve k Evropski uniji.

               (b)

               Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje in prebivati v Litvi in ki so vsaj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost v Litvi, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za litovske državljane.

               (c)

               V tretjem letu od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

               (d)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči v Litvi prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Litve odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         6.   Madžarska

               (a)

               Madžarska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi Zakon LV (55/1994) ) o kmetijskih zemljiščih s spremembami glede pridobitve sekundarnih bivališč.

               (b)

               Za švicarske državljane, ki so najmanj štiri leta neprekinjeno zakonito prebivali na Madžarskem, ne veljajo določbe pod (a) ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za madžarske državljane. Med prehodnim obdobjem Madžarska uporablja postopke dovoljenja za pridobitev sekundarnih prebivališč, ki temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med švicarskimi državljani, ki prebivajo na Madžarskem.

               (c)

               Madžarska lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi prepovedi Zakona LV (55/1994) o kmetijskih zemljiščih s spremembami glede pridobitve kmetijskih zemljišč s strani fizičnih oseb, ki ne prebivajo ali niso državljani Madžarske, ali s strani pravnih oseb.

               (d)

               Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Madžarskem tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo določbe pod (c) ali kakršna koli pravila in postopki, ki ne veljajo za madžarske državljane.

               (e)

               V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (c), skrajša ali konča.

               (f)

               Če Madžarska med prehodnim obdobjem uporablja postopke dovoljenja za pridobitev kmetijskih zemljišč, ti postopki temeljijo na objektivnih, trajnih, transparentnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko.

               (g)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Madžarskem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Skupni odbor na zahtevo Madžarske odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         7.   Malta
   Nakup nepremičnin na malteških otokih ureja Zakon o nepremičnem premoženju (pridobitev s strani nerezidentov) (Poglavje 246). Ta zakon določa, da:

               (a)

                           (1)

                           Švicarski državljan lahko na Malti kupi nepremičnino za namene prebivališča (ne nujno primarnega), pod pogojem, da ista oseba nima v lasti drugega prebivališča na Malti. Za takšen nakup ni potrebno, da bi imela oseba pravico do prebivanja na Malti, pač pa je potrebno dovoljenje, katerega (z redkimi izjemami, ki jih določa zakonodaja) izdaje ni mogoče zavrniti, če vrednost nepremičnine presega ustrezni letno indeksiran znesek (trenutno 30 000 MTL za stanovanje in 50 000 MTL za hišo).

                           (2)

                           Švicarski državljan si lahko v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo kadar koli izbere primarno prebivališče na Malti. Če zapusti Malto, švicarskemu državljanu ni naložena nikakršna obveznost, da proda lastnino, ki jo je pridobil kot primarno prebivališče.

               (b)

               Švicarski državljani, ki kupijo nepremičnine v posebnih območjih, določenih v Zakonu (običajno so to območja, ki so del projektov za oživljanje mest), ne potrebujejo za takšen nakup nobenih dovoljenj, niti niso omejeni glede števila, uporabe ali vrednosti takih nepremičnin.

         8.   Poljska

               (a)

               Poljska lahko pet let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo, ki velja v času podpisa tega protokola glede pridobitve sekundarnih bivališč. V skladu s to zakonodajo mora švicarski državljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen.

               (b)

               Za švicarske državljane, ki so štiri leta zakonito neprekinjeno prebivali na Poljskem, glede pridobitve sekundarnih prebivališč ne veljajo določbe pod (c) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za poljske državljane.

               (c)

               Poljska lahko dvanajst let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov. V nobenem primeru se švicarskega državljana ali pravnih oseb, ki so ustanovljene v skladu s švicarsko zakonodajo, glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola. V skladu s to zakonodajo mora švicarski državljan izpolniti zahteve iz Zakona z dne 24. marca 1920 o pridobitvi nepremičnin s strani tujcev (Dz.U. 1996, št. 54, poz. 245 s spremembami), kot je bil spremenjen.

               (d)

               Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Poljskem najmanj tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in imeli v zakupu zemljo kot fizične ali pravne osebe, glede nakupa kmetijskih zemljišč in gozdov od dne pristopa ne veljajo določbe pod (c) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za poljske državljane. V vojvodstvih Warmińsko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnośląskie, Opolskie in Wielkopolskie se obdobje prebivanja in zakupa navedeno v prejšnjem stavku podaljša na sedem let. Obdobje zakupa pred nakupom zemljišča se izračunava posamično za vsakega švicarskega državljana, ki je imel na Poljskem v zakupu zemljišče, od overjenega datuma prvotne pogodbe o zakupu. Samozaposleni kmetje, ki so imeli v zakupu zemljišča kot pravne in ne kot fizične osebe, lahko prenesejo pravice pravne osebe iz pogodbe o zakupu nase kot na fizične osebe. Za izračun obdobja zakupa pred pridobitvijo pravice do nakupa se upošteva obdobja zakupa kot pravne osebe. Pogodbe o zakupu, ki jih sklenejo fizične osebe, se lahko retroaktivno opremijo z overjenim datumom in upošteva se celotno obdobje zakupa iz overjenih pogodb. Samozaposlenim kmetom se ne predpiše nikakršnega roka za spremembo obstoječih pogodb o zakupu v pogodbe, sklenjene s strani fizičnih oseb ali v pisne pogodbe z overjenim datumom. Postopek za spremembo pogodb o zakupu je transparenten in nikakor ne pomeni dodatne ovire.

               (e)

               V tretjem letu od dne pristopa k EU se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Svet lahko odloči, da se prehodno obdobje, ki je navedeno pod (a), skrajša ali konča.

               (f)

               Med prehodnim obdobjem Poljska uporablja postopek dovoljenja, ki ga določa zakon, in ki bo zagotavljal, da podeljevanje dovoljenj za pridobitev nepremičnin na Poljskem temelji na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko.

         9.   Slovenija

               (a)

               Če se do konca največ sedemletnega obdobja od dne pristopa Slovenije k EU pojavijo resne težave na trgu nepremičnin, ki bi utegnile trajati dlje časa, ali ki bi lahko resno poslabšale razmere na trgu nepremičnin na določenem območju, lahko Slovenija zaprosi za dovoljenje za sprejetje zaščitnih ukrepov, da bi nastale razmere na trgu nepremičnin popravila.

               (b)

               Na prošnjo Slovenije Skupni odbor po hitrem postopku določi zaščitne ukrepe, ki so po njegovem mnenju potrebni, ter podrobno opredeli pogoje in način njihovega izvajanja.

               (c)

               V resnih težavah na trgu nepremičnin in na izrecno zahtevo Slovenije Skupni odbor odloči v petih delovnih dneh po prejemu prošnje, ki so ji priloženi ustrezni podatki. Tako sprejeti ukrepi se uporabljajo takoj in upoštevajo interese vseh zadevnih strank.

               (d)

               Ukrepi, dovoljeni na podlagi (b), lahko vsebujejo odstopanja od pravil tega sporazuma le v obsegu in za toliko časa, kolikor je nujno potrebno za doseganje ciljev iz (a).

         10.   Slovaška

               (a)

               Slovaška lahko sedem let od dne pristopa k EU ohrani v veljavi zakonodajo glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov s strani nerezidentov. V skladu s to zakonodajo nerezident lahko pridobi lastninsko pravico na nepremičnini na Slovaškem, z izjemo kmetijskih zemljišč in gozdov. Nerezident ne more pridobiti lastninske pravice na nepremičnini, katere pridobivanje je omejeno s posebno določbo Zakona o zunanji trgovini št. 202/1995 s spremembami.

               (b)

               V nobenem primeru se švicarskega državljana glede pridobitve kmetijskih zemljišč in gozdov ne sme obravnavati manj ugodno kot na dan podpisa tega protokola ali ga obravnavati bolj restriktivno kot državljane tretjih držav.

               (c)

               Za švicarske državljane, ki želijo imeti sedež kot samozaposleni kmetje ter so na Slovaškem tri leta neprekinjeno zakonito prebivali in opravljali kmetijsko dejavnost, ne veljajo določbe iz (b) ali kakršni koli postopki, ki ne veljajo za slovaške državljane.

               (d)

               Pred iztekom tretjega leta od dne pristopa se opravi splošni ponovni pregled teh prehodnih ukrepov. V ta namen Komisija Skupnemu odboru predloži poročilo. Skupni odbor lahko odloči, da se prehodno obdobje iz (a) skrajša ali konča.

               (e)

               Če Slovaška med prehodnim obdobjem uvede postopke dovoljenja za pridobitev nepremičnin na Slovaškem s strani nerezidentov, ti postopki temeljijo na transparentnih, objektivnih, trajnih in javnosti dostopnih merilih. Ta merila se uporabljajo nediskriminacijsko in ne razlikujejo med državljani Slovaške in Švice.

               (f)

               Če obstajajo zadostni dokazi, da bo po izteku prehodnega obdobja na trgu s kmetijskimi zemljišči na Slovaškem prišlo do resnih motenj ali do groženj resnih motenj, Komisija na zahtevo Slovaške odloči o podaljšanju prehodnega obdobja za največ tri leta.

         PRILOGA II
   Priloga II k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb se spremeni:

               1.

               pod naslovom „Oddelek A: Navedeni akti“ se pod točko 1 „Uredba (EGS) št. 1408/71“ za „301 R 1386: Uredbo (ES) št. 1386/2001…“ vstavi naslednje:
               „12003 TN 02/02/A: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003.“;

               2.

               pod naslovom „Za namene tega sporazuma se Uredba prilagodi:“ se točka 1 Oddelka A Priloge II k Sporazumu spremeni:

                           a)

                           pod točko (i), ki zadeva Prilogo III, Del A, se za zadnji vnos „Švedska – Švica“ doda naslednje:

                                       „Češka – Švica
                                       Jih ni.

                                       Estonija – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Ciper – Švica
                                       Jih ni.

                                       Latvija – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Litva – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Madžarska – Švica
                                       Jih ni.

                                       Malta – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Poljska – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Slovenija – Švica
                                       Jih ni.

                                       Slovaška – Švica
                                       Jih ni“;

                           b)

                           pod točko (j), ki zadeva Prilogo III, Del B, se za zadnji vnos „Švedska – Švica“ doda naslednje:

                                       „Češka – Švica
                                       Jih ni.

                                       Estonija – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Ciper – Švica
                                       Jih ni.

                                       Latvija – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Litva – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Madžarska – Švica
                                       Jih ni.

                                       Malta – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Poljska – Švica
                                       Ni konvencije.

                                       Slovenija – Švica
                                       Jih ni.

                                       Slovaška – Švica
                                       Jih ni.“;

                           c)

                           točka (o), ki zadeva Prilogo VI, se spremeni:

                                       (aa)

                                       pod točko 3(a)(iv) se za besedo „Španija“ vstavi beseda „Madžarska“;

                                       (bb)

                                       pod točko 4 se za besedo „v Nemčiji“ vstavi beseda „na Madžarskem“;

               3.

               pod naslovom „Oddelek A: Navedeni akti“ se pod točko 2 „Uredba (EGS) št. 574/72“ za „302 R 410: Uredbo Komisije (ES) št. 410/2002…“ vstavi naslednje:
               „12003 TN 02/02/A: Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003.“;

               4.

               pod naslovom „Oddelek B: Sklepi, ki jih pogodbenice ustrezno upoštevajo“ pod točkami „4.18. 383 D 0117: Sklep št. 117…“, „4.19. 83 D 1112(02): Sklep št. 118…“, „4.27. 388 D 64: Sklep št. 136 …“ in „4.37. 393 D 825: Sklep št. 150…“ se za „1 94 N: Akt o pogojih...“ se vstavi naslednje:
               „12003 TN 02/02/A: Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003.“;

               5.

               za delavce, državljane Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, se ureditev iz odstavka 1 poglavja „Zavarovanje za primer brezposelnosti“ Protokola k Prilogi II uporablja do 30. aprila 2011.

         PRILOGA III
   Priloga III k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi se spremeni:
   Akti, kakor so bili spremenjeni z Aktom o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, z dne 16. aprila 2003 (Slovenska posebna izdaja UL, posebna številka z dne 23.9.2003):
   A.   SPLOŠNI SISTEM

               1.

               392 L 0051: Direktiva Sveta 92/51/EGS z dne 18. junija 1992 o drugem splošnem sistemu priznavanja strokovne izobrazbe in usposabljanja, ki dopolnjuje Direktivo 89/58/EGS (UL L 209, 24.7.1992, str. 25).

         B.   PRAVNI POKLICI

               2.

               377 L 0249: Direktiva Sveta 77/249/EGS z dne 22. marca 1977 o učinkovitem uresničevanju svobode opravljanja storitev odvetnikov (UL L 78, 26.3.1977, str. 17).

               3.

               398 L 0005: Direktiva 98/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 za olajšanje trajnega opravljanja poklica odvetnika v drugi državi članici kakor tisti, v kateri je bila kvalifikacija pridobljena (UL L 77, 14.3.1998, str. 36).

         C.   MEDICINSKI POKLICI
   Zdravniki

               4.

               393 L 0016: Direktiva Sveta 93/16/EGS z dne 5. aprila 1993 o olajšanju prostega gibanja zdravnikov in o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalni izobrazbi (UL L 165, 7.7.1993, str. 1).

         Medicinske sestre

               5.

               377 L 0452: Direktiva Sveta 77/452/EGS z dne 27. junija 1977 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah medicinskih sester za splošno zdravstveno nego, vključno z ukrepi, ki omogočajo učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev (UL L 176, 15.7.1977, str. 1).

         Zobozdravniki

               6.

               378 L 0686: Direktiva Sveta 78/686/EGS z dne 25. julija 1978 o medsebojnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah zobozdravnikov in o ukrepih za olajšanje uresničevanja pravice do ustanavljanja podjetij in pravice do zagotavljanja storitev (UL L 233, 24.8.1978, str. 1).

               7.

               378 L 0687: Direktiva Sveta 78/687/EGS z dne 25. julija 1978 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o zobozdravniški dejavnosti (UL L 233, 24.8.1978, str. 10).

         Veterinarji

               8.

               378 L 1026: Direktiva Sveta 78/1026/EGS z dne 18. decembra 1978 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v veterinarski medicini, vključno z ukrepi za olajšanje učinkovitega uresničevanja pravice do ustanavljanja in prostega opravljanja storitev (UL L 362, 23.12.1978, str. 1).

         Babice

               9.

               380 L 0154: Direktiva Sveta 80/154/EGS z dne 21. januarja 1980 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v babištvu in o ukrepih za učinkovito uresničevanje pravice ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (UL L 33, 11.2.1980, str. 1).

         Farmacevti

               10.

               385 L 0433: Direktiva Sveta 85/433/EGS z dne 16. septembra 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah iz farmacije, vključno z ukrepi za učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja za nekatere farmacevtske dejavnosti (UL L 253, 24.9.1985, str. 37).

         D.   ARHITEKTURA

               11.

               385 L 0384: Direktiva Sveta 85/384/EGS z dne 10. junija 1985 o vzajemnem priznavanju diplom, spričeval in drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah v arhitekturi, skupaj z ukrepi za učinkovito uresničevanje pravice do ustanavljanja podjetij in svobode opravljanja storitev (UL L 223, 21.8.1985, str. 15).

         E.   TRGOVINA IN DISTRIBUCIJA STRUPENIH PROIZVODOV

               12.

               374 L 0557: Direktiva Sveta 74/557/EGS z dne 4. junija 1974 o doseganju svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v zvezi z dejavnostmi samozaposlenih oseb in posrednikov, ki se ukvarjajo s trgovino in distribucijo strupenih proizvodov (UL L 307, 18.11.1974, str. 5).

         Izjava švice o priznavanju diplom v babištvu in splošni zdravstveni negi
   Švica si pridržuje pravico do priznavanja diplom za babice in splošno zdravstveno nego iz členov 4b in 4c Direktive 77/752/EGS ter 5a in 5b Direktive 80/154/EGS o pridobljenih pravicah šele po preverjanju skladnosti njihovih kvalifikacij z Direktivama 77/453/EGS in 80/155/EGS. V ta namen lahko Švica zahteva, da se opravi preskus poklicne usposobljenosti ali pripravniška doba.
   Izjava švice o avtonomnih ukrepih od dne podpisa
   Švica bo državljanom novih držav članic pred začetkom veljavnosti prehodnih ureditev iz Protokola zagotovila začasen dostop do svojega trga dela na podlagi nacionalne zakonodaje. V ta namen bo Švica od dne podpisa Protokola za državljane novih držav članic odprla posebne kvote kratkoročnih kot tudi dolgoročnih delovnih dovoljenj, kakor so opredeljena v členu 10(1) Sporazuma. Kvote bodo obsegale 700 dolgoročnih in 2 500 kratkoročnih dovoljenj na leto. Poleg tega pa bo 5 000 začasnim delavcem na leto odobreno prebivanje, krajše od 4 mesecev.
   Izjava Poljske o priznavanju diplom medicinskih sester za splošno zdravstveno nego in babic
   Poljska se seznanja z Izjavo Švice o priznavanju diplom v babištvu in splošni zdravstveni negi, a odločno pričakuje, da bo Švica dosledno uporabljala člen 4b Direktive 77/452/EGS in člen 5b Direktive 80/154/EGS v različici, kot velja na dan začetka učinkovanja Protokola k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb zaradi širitve Evropske unije.