title: Sklep Sveta z dne 10. novembra 2009 o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani

text:
               14.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/20

         SKLEP SVETA
   z dne 10. novembra 2009
   o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani
   (2010/771/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

               (2)

               Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, ustanovljenim v skladu s členom 133 Pogodbe, in v okviru pogajalskih smernic, ki jih je izdal Svet.

               (3)

               Komisija je zaključila pogajanja o sporazumu v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani (1).

               (4)

               Ta sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum v obliki Protokola med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani, se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo (-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazuma v obliki protokola, ki je za Skupnost zavezujoč.

      V Bruslju, 10. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. BORG

      (1)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.
   PREVOD
   Skupna izjava
   Evropske unije in Republike Libanon
   ob podpisu sporazuma v obliki protokola o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani
   Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in pravno nasledila Evropsko skupnost in od tega dneva naprej izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti.
   Zato se sklicevanja na „Evropsko skupnost“ v besedilu zadevnega sporazuma, ki je bil podpisan danes, po potrebi berejo kot „Evropska unija“.

      V Bruslju, 11. novembra 2010

         Za Evropsko unijo

         Za Republiko Libanon

    ---documentbreak---

               14.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/21

         PROTOKOL
   med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani
   EVROPSKA SKUPNOST
   (v nadaljnjem besedilu: Skupnost),
   na eni strani in
   REPUBLIKA LIBANON
   (v nadaljnjem besedilu: Libanon)
   na drugi strani
   STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   POGLAVJE I

      CILJ IN PODROČJE UPORABE

   Člen 1
   Cilj
   Cilj tega protokola je izogibanje in reševanje morebitnih trgovinskih sporov med pogodbenicami, da se, kjer je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.
   Člen 2
   Uporaba protokola
   Določbe tega protokola se uporabljajo za vse razlike pri razlagi in uporabi določb naslova II (z izjemo člena 23, 24 in 25) Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Libanon na drugi strani (v nadaljevanju „pridružitveni sporazum“), razen če je izrecno določeno drugače (1). Člen 82 Pridružitvenega sporazuma se uporablja za spore v zvezi z uporabo in razlago drugih določb navedenega sporazuma.
   POGLAVJE II

      POSVETOVANJA IN MEDIACIJA

   Člen 3
   Posvetovanja
   1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti vse razlike glede razlage in uporabe določb iz člena 2 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri v okviru Pridružitvenega sveta z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve.
   2.   Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži drugi pogodbenici, kopijo pa pošlje pododboru za industrijo, trgovino in storitve, v katerem opredeli sporni ukrep in določbe pridružitvenega sporazuma, ki se po njenem mnenju uporabljajo.
   3.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se posvetovanja opravijo v 30 dneh od datuma prejema zahtevka na ozemlju pogodbenice, proti kateri je pritožba vložena. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 60 dneh od prejema zahtevka, razen če se pogodbenici strinjata o nadaljevanju posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupna in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
   4.   Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka in se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.
   5.   Če se pogodbenica, kateri je predložen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odzove v 10 dneh od datuma njegovega prejema, ali če se posvetovanja ne opravijo v rokih iz odstavka 3 oziroma 4, ali če po zaključenih posvetovanjih ni bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zaprosi za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5.
   Člen 4
   Mediacija
   1.   Če posvetovanja ne dajo sporazumne rešitve, se lahko pogodbenici z vzajemnim dogovorom zatečeta k mediatorju. Vsak zahtevek za mediacijo mora biti predložen v pisni obliki pododboru za industrijo, trgovino in storitve in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, ter vzajemno dogovorjene pristojnosti in naloge pri mediaciji. Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z razumevanjem proučila zahtevek za mediacijo.
   2.   Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma prejema zahtevka za mediacijo ne sporazumeta o mediatorju, predsednik pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere mediatorja iz skupine posameznikov, ki so na seznamih iz člena 19 in niso državljani nobene od pogodbenic. Izbor se opravi v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka za mediacijo. Mediator bo sklical sejo s pogodbenicama najkasneje 30 dni po tem, ko je bil izbran. Mediator prejme prispevke vsake od pogodbenic najpozneje 15 dni pred srečanjem in lahko od pogodbenic, strokovnjakov ali tehničnih svetovalcev zahteva dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne. Tako pridobljene informacije mora razkriti obema pogodbenicama in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Mediator mnenje uradno sporoči najpozneje 45 dni po tem, ko je bil izbran.
   3.   Mnenje mediatorja lahko vključuje priporočilo o tem, kako rešiti spor skladno z določbami iz člena 2. Mnenje mediatorja ni zavezujoče.
   4.   Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo rokov iz odstavka 2. Posrednik se lahko prav tako odloči za spremembo teh rokov na zahtevo katere koli od pogodbenic ali na lastno pobudo, glede na posebne težave, ki jih ima zadevna pogodbenica, ali zapletenost primera.
   5.   Postopki v zvezi s mediacijo, zlasti mnenje mediatorja ter vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupni in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
   6.   Če se pogodbenici strinjata, se lahko postopki v zvezi z mediacijo nadaljujejo med arbitražnim postopkom.
   7.   Zamenjava mediatorja je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 17 do 20 Poslovnika.
   POGLAVJE III

      POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

      ODDELEK I

         Arbitražni postopek

   Člen 5
   Začetek arbitražnega postopka
   1.   Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanji iz člena 3 ali mediacije iz člena 4, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.
   2.   Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se predloži v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve. Pogodbenica pritožnica v svoji zahtevi opredeli konkretni sporni ukrep in pojasni, kako ta ukrep krši določbe iz člena 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata se predloži najpozneje 18 mesecev od datuma prejema zahtevka za posvetovanje, brez poseganja v pravice pogodbenice pritožnice, da o istem vprašanju v prihodnosti zahteva nova posvetovanja.
   Člen 6
   Ustanovitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni senat je sestavljen iz treh arbitrov.
   2.   V 10 delovnih dneh od datuma, ko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, prejme zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.
   3.   Kadar se pogodbenici ne moreta sporazumeti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednike pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihovega pooblaščenca, da z žrebom izbere tri člane s seznama, sestavljenega na podlagi člena 19, in sicer enega člana izmed oseb, ki jih je na seznam predlaga pogodbenica pritožnica, enega člana izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega člana izmed oseb, ki sta jih pogodbenici izbrali za opravljanje funkcije predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali dveh članih arbitražnega senata, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku.
   4.   Predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve ali njihov pooblaščenec izberejo arbitre v petih delovnih dneh od zahtevka iz odstavka 3 katere koli od pogodbenic.
   5.   Datum ustanovitve arbitražnega sveta je datum, ko so trije arbitri izbrani.
   6.   Zamenjava arbitra je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 17 do 20 Poslovnika.
   Člen 7
   Vmesno poročilo senata
   Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 120 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Obe pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh od njegove objave. Ugotovitve zaključnega poročila arbitražnega senata vključujejo razpravo o argumentih, predloženih na vmesni stopnji.
   Člen 8
   Odločitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 150 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če predsednik arbitražnega senata meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora o tem pisno obvestiti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 180 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.
   2.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 75 dneh od datuma svoje ustanovitve. Pod nobenim pogojem to ne sme trajati več kot 90 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v desetih dneh od svoje ustanovitve.
   3.   Na zahtevo obeh pogodbenic arbitražni senat kadar koli začasno prekine svoje delo, in sicer za dobo, o kateri se dogovorita pogodbenici in ne presega 12 mesecev, ter ga na zahtevo pogodbenice pritožnice po izteku te dogovorjene dobe nadaljuje. Če pogodbenica pritožnica ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega senata pred iztekom dogovorjenega obdobja prekinitve, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega senata ne vplivata na pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku o isti zadevi.

      ODDELEK II

         Izpolnitev odločitve

   Člen 9
   Izpolnitev odločitve arbitražnega senata
   Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenici pa si prizadevata doseči soglasje glede obdobja za izpolnitev odločitve.
   Člen 10
   Razumno obdobje za izpolnitev odločitve
   1.   Najkasneje v 30 dneh po tem, ko pogodbenici prejmeta uradno obvestilo o odločitvi arbitražnega senata, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.
   2.   Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh po tem, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka.
   3.   Razumno obdobje se lahko po vzajemnem dogovoru pogodbenic podaljša.
   Člen 11
   Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata
   1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred iztekom razumnega časovnega obdobja uradno obvesti drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve o vseh morebitnih ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.
   2.   Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ali neskladnosti ukrepov, uradno sporočenih v skladu z odstavkom 1, z določbami iz člena 2, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva mora vsebovati opredelitev konkretnega spornega ukrepa in razlago, zakaj je ta ukrep neskladen z določbami iz člena 2. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 90 dneh od datuma predložitve zahtevka. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka.
   Člen 12
   Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve
   1.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata ne obvesti uradno pred iztekom razumnega obdobja, ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, uradno sporočen v skladu s členom 11(1), ni skladen z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 2, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predložiti ponudbo za začasno nadomestilo.
   2.   Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata po členu 11, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 2, je pogodbenica pritožnica upravičena, da se po uradnem obvestilu drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve, njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 2, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pogodbenica pritožnica lahko začasno opustitev izvede 10 delovnih dni po datumu prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če je slednja zahtevala arbitražo po odstavku 3.
   3.   Če pogodbenica, proti kateri je pritožba vložena, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi arbitražni senat. Takšna zahteva mora biti uradno sporočena drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino in storitve pred iztekom obdobja 10 delovnih dni iz odstavka 2. Po tem ko arbitražni senat po potrebi zaprosi za mnenja strokovnjakov, svojo odločitev glede ravni začasne opustitve obveznosti uradno sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, in vsaka opustitev mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.
   4.   Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 2, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kakor je določeno v členu 13, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.
   Člen 13
   Proučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti
   1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino in storitve uradno obvesti o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta, in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico pritožnico preneha.
   2.   Če pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti sporočenega ukrepa z določbami iz člena 2, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati uradno obveščena druga pogodbenica ter pododbor za industrijo, trgovino in storitve. Odločitev arbitražnega senata se sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino in storitve v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka. Če arbitražni senat odloči, da je morebitni sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve v skladu z določbami iz člena 2, se opustitev obveznosti preneha.

      ODDELEK III

         Skupne določbe

   Člen 14
   Sporazumna rešitev
   Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v okviru tega protokola. O takšni rešitvi uradno obvestita pododbor za industrijo, trgovino in storitve ter arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat zaključi svoje delo in postopek se konča.
   Člen 15
   Poslovnik
   1.   Postopke za reševanje sporov iz poglavja III tega protokola ureja poslovnik, ki je priložen temu protokolu.
   2.   Vsa zasedanja arbitražnega senata so v skladu s poslovnikom odprta za javnost, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
   Člen 16
   Informacije in tehnični nasveti
   1.   Na lastno pobudo ali zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat pridobi informacije iz katerega koli vira, tudi od pogodbenic, za katerega meni, da je primeren za postopek arbitražnega senata. Arbitražni senat ima zlasti pravico pridobiti ustrezno mnenje strokovnjakov, kadar meni, da je to primerno. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Arbitražnemu senatu ni treba upoštevati mnenja pogodbenic o strokovnjakih. Tako pridobljene informacije mora razkriti obema pogodbenicama in jima jih predložiti, da izrazita pripombe.
   2.   Zainteresirane fizične ali pravne osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s poslovnikom. Ti dopisi so omejeni na dejstva v zvezi s sporom in ne obravnavajo pravnih vprašanj.
   Člen 17
   Pravila razlage
   Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 2 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno s pravili Dunajske konvencije o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 2.
   Člen 18
   Sklepi in odločitev arbitražnega senata
   1.   Arbitražni senat si vsestransko prizadeva za sprejemanje odločitev s soglasjem. Če odločitve kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov.
   2.   Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi se navedejo ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporaba zadevnih določb Pridružitvenega sporazuma ter osnovna načela, ki so bila podlaga sprejetim ugotovitvam in sklepom. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij.
   POGLAVJE IV

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 19
   Seznami arbitrov
   1.   Pododbor za industrijo, trgovino in storitve najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega protokola oblikuje seznam najmanj 15 oseb, ki so pripravljene opravljati vlogo arbitrov in so zanjo primerne. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Pododbor za industrijo, trgovino in storitve zagotavlja, da se seznam vedno vodi na tej ravni.
   2.   Arbitri imajo strokovno znanje ali izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado katere koli od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja, priloženim temu protokolu.
   3.   Pododbor za industrijo, trgovino in storitve lahko izdela dodaten seznam najmanj 15 posameznikov, ki imajo področno strokovno znanje iz posebnih zadev, ki jih zajema ta pridružitveni sporazum, ali izkušnje na področju mediacije. Če se uporabi postopek izbire iz člena 6(2), lahko predsedniki pododbora za industrijo, trgovino in storitve seznam področij uporabi ob soglasju obeh pogodbenic.
   Člen 20
   Razmerje do obveznosti STO
   1.   Uporaba določb o reševanju sporov iz tega protokola ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom za reševanje sporov.
   2.   Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu s tem protokolom ali Sporazumom STO, ne more sprožiti postopka reševanja spora glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva pri obeh razsodiščih za popravo kršitve obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s pridružitvenim sporazumom in Sporazumom STO. V tem primeru velja, da po začetku postopka za reševanje spora, pogodbenica ne vloži zahtevka za popravo enake kršitve obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne pride do ugotovitev v zvezi z zahtevkom za popravo kršitve te obveznosti.
   3.   V odstavku 2:

               —

               se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 Dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov, ter zaključijo, ko organ za reševanje sporov sprejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členoma 16 in 17(14) Dogovora o reševanju sporov,

               —

               se postopki za reševanje sporov v okviru tega protokola začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu z odstavkom 1 člena 5, ter zaključijo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbora za industrijo, trgovino in storitve v skladu s členom 8.

         4.   Nobena določba tega protokola pogodbenici ne preprečuje uporabe opustitve obveznosti, ki jo odobri Organ STO za poravnavo sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti v skladu s tem protokolom.
   Člen 21
   Roki
   1.   Vsi roki iz tega protokola, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.
   2.   Kakršen koli rok iz tega protokola se lahko spremeni z vzajemnim dogovorom pogodbenic. Pogodbenici z razumevanjem obravnavata zahtevke za podaljšanje kakršnih koli rokov zaradi težav katere koli od pogodbenic pri izpolnjevanju zahtev postopkov iz tega protokola. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopkih, pri čemer upošteva različne stopnje razvoja pogodbenic.
   Člen 22
   Ponovni pregled in sprememba protokola
   1.   Pridružitveni svet lahko ponovno pregleda izvajanje Protokola in njegovih prilog, da odloči o njihovem nadaljevanju, spremembi ali zaključku.
   2.   Pridružitveni svet se lahko odloči za spremembo tega protokola in njegovih prilog. Vsaka takšna sprememba je lahko pogojena z upoštevanjem zahtev iz notranjega prava obeh pogodbenic.
   Člen 23
   Začetek veljavnosti
   Ta protokol pogodbenici odobrita v skladu s svojimi lastnimi postopki. Ta protokol začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so postopki iz tega odstavka zaključeni.

      Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v Bruslju, 11. novembra 2010 v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so besedila v vseh teh jezikih enako verodostojna.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sajungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Релублика Ливан
         Por la República Libanesa
         Za Libanonskou republiku
         For Den Libanesiske Republik
         Für die Libanesische Republik
         Liibanoni Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου
         For the Republic of Lebanon
         Pour la République libanaise
         Per la Repubblica libanese
         Libānas Republikas vārdā
         Libano Respublikos vardu
         A Libanoni Köztársaság részéről
         Għar-repubblika tal-Libanu
         Voor de Republiek Libanon
         W imieniu Republiki Libańskiej
         Pela República do Líbano
         Pentru Republica Libaneză
         Za Libanonskú republiku
         Za Republiko Libanon
         Libanonin tasavallan puolesta
         För Republiken Libanon

      (1)  Določbe tega protokola ne vplivajo na člen 33 protokola glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja.
   PRILOGI

               PRILOGA I

               :

                  POSLOVNIK ARBITRAŽNEGA POSTOPKA

               PRILOGA II

               :

                  ETIČNI KODEKS ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SVETA IN MEDIATORJE


title: Sklep Predsedstva z dne 4. maja 2009 glede pravilnika Evropskega parlamenta o jezikovnih in računalniških tečajih poslancev

text:
               29.8.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 204/5

      SKLEP PREDSEDSTVA

   z dne 4. maja 2009
   glede pravilnika Evropskega parlamenta o jezikovnih in računalniških tečajih poslancev
   2009/C 204/03
   PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA –
   ob upoštevanju statuta poslancev Evropskega parlamenta (1) in zlasti členov 20 in 22,
   ob upoštevanju izvedbenih ukrepov v zvezi s statutom poslancev Evropskega parlamenta (v nadaljevanju „izvedbeni ukrepi“) (2) in zlasti členov 20 in 74,
   ob upoštevanju člena 8 in člena 22(2) poslovnika Evropskega parlamenta,
   ker določila pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem Evropskega parlamenta (3) in zlasti členi 22 in naslednji v zvezi z jezikovnimi in računalniškimi tečaji poslancev prenehajo veljati na dan začetka veljavnosti statuta poslancev Evropskega parlamenta, zaradi česar je treba sprejeti nov ustrezni pravilnik;
   SKLENE:
   ODDELEK 1

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Načela in opredelitve
   1.   Glede na določila prvega odstavka člena 44 izvedbenih ukrepov lahko poslanci pod pogoji iz tega pravilnika obiskujejo jezikovne in računalniške tečaje v organizaciji Evropskega parlamenta ali pooblaščene ustanove. Poslanci so upravičeni do povračila dejanskih stroškov jezikovnih in računalniških tečajev v mejah in pod pogoji, določenimi v nadaljevanju.
   2.   Kot pooblaščena ustanova šteje šola, inštitut ali samostojni profesor/učitelj, ki ima v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo ustrezno izobrazbo, potrebno za izvajanje jezikovnih ali računalniških tečajev, ki jih poslanec izbere.
   Člen 2
   Povračilo šolnine
   1.   Povračilo šolnine ne sme preseči letnega zneska 5 000 EUR za jezikovne tečaje in 1 500 EUR za računalniške tečaje. V okviru teh zneskov se lahko za kritje stroškov tečaja na daljavo ali nakupa učnega gradiva za samostojno učenje povrne največ 500 EUR.
   2.   V volilnem letu ali ob zaključku mandata poslanca med proračunskim letom se najvišji zneski razdelijo po načelu časovne porazdelitve med poslancem, ki se mu mandat izteka, in poslancem, ki ga nadomesti. Če izplačani znesek preseže najvišji letni znesek, ga je treba povrniti ali se izterja.
   Člen 3
   Pogoji povračila
   Povračilo šolnine razen potnih stroškov učitelja ali provizije se izvrši na pisno prošnjo poslanca, ki so ji priložena naslednja dokazila:

               1.

               pravilno izstavljeni račun za šolnino in dokazilo o plačilu celotnega zneska. Na račun so navedeni podatki:

                           (a)

                           ime poslanca;

                           (b)

                           ime, naslov in pravni status pooblaščene ustanove;

                           (c)

                           cena tečaja, v kateri so stroški pouka navedeni ločeno od drugih stroškov;

                           (d)

                           davčna številka ali v primeru, da je ustanova oproščena plačila DDV, razlog te oprostitve;

                           (e)

                           če to določajo veljavni predpisi, številka registrskega vpisa oziroma podobna številka pooblaščene ustanove;

               2.

               dokazilo o udeležbi, ki ga izda in ustrezno potrdi pooblaščena ustanova, na njem pa so navedeni ime poslanca, število ur tečaja, datumi in urnik;

               3.

               dokazilo, s katerega je razvidno, da je ustanova za izvajanje tečajev pooblaščena v smislu člena 1(2).

         ODDELEK 2

      JEZIKOVNI TEČAJI

   Člen 4
   Jezikovni tečaji, ki jih organizira Evropski parlament
   Poslanci lahko v prostorih Evropskega parlamenta v Bruslju in Strasbourgu, po urni postavki 40 EUR in v okviru zneska iz člena 2 ter ob upoštevanju svojih delovnih obveznosti, obiskujejo enega ali več jezikovnih tečajev pet najpogosteje rabljenih delovnih jezikov (angleški, francoski, nemški, italijanski in španski jezik). Tečaje vodijo učitelji, ki jih zagotovi Evropski parlament.
   Člen 5
   Drugi tečaji uradnih jezikov
   1.   Poslanci lahko obiskujejo tečaje uradnih jezikov iz člena 138 poslovnika Evropskega parlamenta, v katerih so napisane verodostojne pogodbe, in tečaje uradnih jezikov uradno priznanih držav prosilk za članstvo.
   2.   Za te tečaje so poslanci upravičeni do povračila šolnine v okviru zneska iz člena 2 in pod pogoji iz člena 3.
   3.   Poslanci so poleg zneska iz člena 2 upravičeni tudi do povračila potnih stroškov in stroškov bivanja za tečaje, ki jih obiskujejo v šoli ali inštitutu, če:

               (a)

               tečaj obiskujejo v šoli ali inštitutu na evropskem ozemlju (z izjemo običajnih krajev dela Parlamenta in regij, ki se geografsko ne nahajajo na evropski celini) in

               (b)

               tečaj poteka v državi članici, ki ni država članica, kjer so bili izvoljeni, ali v uradno priznani državi prosilki za članstvo in

               (c)

               je jezik, ki se ga učijo, uradni jezik te države članice ali države prosilke in

               (d)

               je tečaj skupaj najmanj dvajseturni z najmanj štirimi šestdesetminutnimi ali petimi petinštirideset- do petdesetminutnimi urami pouka dnevno. Tečaj mora potekati v zaporednih dnevih, ki jih lahko prekineta največ dva dela prosta dneva (poleg konca tedna), ko je izobraževalna ustanova zaprta.

         4.   Potni stroški se povrnejo na podlagi členov 13, 15 in, mutatis mutandis, 17 izvedbenih ukrepov za največ dve povratni potovanji letno. Potovanje s taksijem za razdaljo do 40 km ob prihodu ali odhodu s tečaja se povrne ob predložitvi originalnih dokazil, na katerih je navedena prepotovana razdalja.
   5.   Stroški bivanja se povrnejo na podlagi polovičnega osnovnega zneska iz člena 24(2) izvedbenih ukrepov in za največ 20 dni letno, če poslanec lahko predloži dokazila za dejanske stroške namestitve. Za to mora predložiti račun za nastanitev z dokazilom o plačilu.
   6.   V volilnem letu se število povratnih potovanj in število dni, za katere so upravičeni do povračila in nadomestila, razdelijo po načelu časovne porazdelitve med poslancem, ki se mu mandat izteka, in novoizvoljenim poslancem.
   7.   Dokazila v zvezi s potnimi stroški in stroški bivanja je treba predložiti skupaj z dokazili o stroških šolnine.
   Člen 6
   Tečaji drugih jezikov
   S predhodnim dovoljenjem kvestorja, pristojnega za strokovno usposabljanje, lahko poslanci obiskujejo tečaje jezikov, ki niso navedeni pod točko 5(1), če so ti jeziki neposredno povezani z njihovim uradnim parlamentarnim delom. Za te tečaje so poslanci upravičeni zgolj do povračila šolnine v okviru zneska iz člena 2 in pod pogoji iz člena 3.
   ODDELEK 3

      RAČUNALNIŠKI TEČAJI

   Člen 7
   Tečaji, ki jih organizira Parlament
   Poslanci lahko obiskujejo računalniške tečaje, ki jih organizira Evropski parlament, in sicer za programsko opremo, ki je na voljo poslancem.
   Za obiskovanje teh tečajev poslanci niso upravičeni do povračila.
   Člen 8
   Drugi računalniški tečaji
   Poslanci lahko izven institucije obiskujejo računalniške tečaje za programsko opremo, ki jo uporabljajo pri izvajanju mandata.
   Za te tečaje so upravičeni zgolj do povračila šolnine v okviru zneska iz člena 2 in pod pogoji iz člena 3, če predložijo podrobno dokumentacijo o programu tečaja, ki ga obiskujejo.
   ODDELEK 4

      UČENJE NA DALJAVO IN SAMOSTOJNO UČENJE

   Člen 9
   Opredelitev pojma
   Poslanci se lahko udeležijo jezikovnih ali računalniških tečajev na daljavo ali kupijo učno gradivo za samostojno učenje jezikov ali računalništva.
   Člen 10
   Pogoji povračila stroškov
   1.   Za tovrstno usposabljanje so poslanci v okviru zneskov iz člena 2 upravičeni do povračila stroškov za tečaje na daljavo in/ali za učno gradivo za samostojno učenje, ne pa za stroške povezave ali elektronske komunikacije.
   2.   Povračilo se izvede pod pogoji iz člena 3 in ob predložitvi:

               (a)

               podrobne dokumentacije o izbranem programu učenja na daljavo ali opis kupljenega učnega gradiva za samostojno učenje;

               (b)

               in – za tečaje na daljavo in/ali preko interneta – dokazilo o udeležbi, ki ga izda in ustrezno potrdi pooblaščena ustanova, na njem pa so navedeni ime poslanca, število ur tečaja, datumi in urnik.

         ODDELEK 5

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Pravilnik začne veljati po objavi v uradnem listu na isti dan kot statut poslancev Evropskega parlamenta.

      (1)  Sklep 2005/684/ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (UL L 262, 7.10.2005, str. 1).

      (2)  Potrjeno v predsedstvu EP dne 19. maja 2008 in 9. junija 2008 (PE 388.087/BUR/GT/REV 13).

      (3)  Dok. PE 113/166/BUR/rev. XXV/01-2209.


               19.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 65/199

         P7_TA(2013)0249
   Imenovanje novega člana Evropske komisije
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. junija 2013 o potrditvi imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije (2013/0806(NLE))
   (2016/C 065/35)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške, zlasti člena 21(1) Akta,

               —

               ob upoštevanju predloga hrvaške vlade z dne 25. aprila 2013 z namenom imenovanja Nevena Mimice za člana Komisije,

               —

               ob upoštevanju pisma Sveta z dne 2. maja 2013, s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom o odločitvi, ki bo sprejeta v skupnem soglasju s predsednikom Komisije, o imenovanju novega člana Komisije,

               —

               ob upoštevanju zaslišanja Nevena Mimice 4. junija 2013, ki ga je vodil Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, v povezavi z Odborom za okolje, javno zdravje in varnost hrane, in izjave o oceni, ki je bila pripravljena po zaslišanju,

               —

               ob upoštevanju člena 106 in Priloge XVII Poslovnika,

               1.

               potrjuje imenovanje Nevena Mimico za člana Komisije za preostanek njenega mandata do 31. oktobra 2014,

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic in Republike Hrvaške.


title: 2007/787/ES: Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               5.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 317/75

      SKLEP SVETA

   z dne 29. novembra 2007
   o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2007/787/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005 in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani (2) je bil v imenu Skupnosti in njenih držav članic podpisan v Bruslju 31. oktobra 2007.

               (2)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji, se odobri v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu (3).

      V Bruslju, 29. novembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         M. LINO

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

      (3)  Glej stran 65 tega Uradnega lista.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2289 z dne 3. decembra 2015 o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma

text:
               9.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 323/11

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2289
   z dne 3. decembra 2015
   o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s Sporazumom med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. decembra 2014.

               (2)

               Člen 10 Sporazuma določa, da pogodbenici ustanovita Skupni odbor. Prav tako določa, da bi moral Skupni odbor predvsem spremljati izvajanje Sporazuma.

               (3)

               V Uredbi (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) so določeni postopki in pogoji za izdajo vizumov za tranzit čez ozemlje držav članic ali za načrtovano bivanje na njihovem ozemlju, ki ne presega 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.

               (4)

               Skupne smernice so potrebne, da se zagotovi popolnoma usklajeno izvajanje Sporazuma v konzulatih Republike Zelenortski otoki in držav članic ter razjasni razmerje med določbami Sporazuma in določbami zakonodaje pogodbenic Sporazuma, ki se še vedno uporabljajo za izdajanje vizumov, ki jih Sporazum ne zajema.

               (5)

               Zato je primerno določiti stališče, ki se v imenu Unije sprejme v Skupnem odboru glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma

               (6)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (7)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije, glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 3. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. BRAZ

      (1)  UL L 282, 24.10.2013, str. 3.

      (2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. 1/2015 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO ZELENORTSKI OTOKI O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV ZA KRATKOROČNO BIVANJE DRŽAVLJANOM REPUBLIKE ZELENORTSKI OTOKI IN EVROPSKE UNIJE
      z dne …
      glede sprejetja skupnih smernic za izvajanje Sporazuma
      SKUPNI ODBOR JE –
      ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 10 Sporazuma,
      ob upoštevanju, da je Sporazum začel veljati 1. decembra 2014 –
      SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Skupne smernice za izvajanje Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije se sprejmejo, kakor so določene v Prilogi k temu sklepu.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …,

               Za Evropsko unijo

               Za Republiko Zelenortski otoki

         (1)  UL L 282, 24.10.2013, str. 3.

         PRILOGA

            SKUPNE SMERNICE ZA IZVAJANJE SPORAZUMA MED EVROPSKO UNIJO IN REPUBLIKO ZELENORTSKI OTOKI O POENOSTAVITVI IZDAJANJA VIZUMOV ZA KRATKOROČNO BIVANJE DRŽAVLJANOM REPUBLIKE ZELENORTSKI OTOKI IN EVROPSKE UNIJE

         Namen Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o poenostavitvi izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki in Evropske unije (v nadalnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. decembra 2014, je poenostaviti postopke za izdajanje vizumov za načrtovano bivanje državljanom Republike Zelenortski otoki (v nadalnjem besedilu: Zelenortski otoki) in Evropske unije (v nadalnjem besedilu: Unija) za največ 90 dni v obdobju 180 dni, in sicer na podlagi vzajemnosti.
         Sporazum določa vzajemne pravno zavezujoče pravice in obveznosti, da se poenostavijo postopki izdajanja vizumov državljanom Zelenortskih otokov in Unije.
         Namen teh smernic, ki jih je sprejel Skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom (v nadalnjem besedilu: Skupni odbor), je zagotoviti, da diplomatsko-konzularna predstavništva Zelenortskih otokov in držav članic pravilno in usklajeno izvajajo določbe Sporazuma. Te smernice niso del Sporazuma in zato niso pravno zavezujoče. Vendar je zelo priporočljivo, da jih diplomatsko in konzularno osebje pri izvajanju določb Sporazuma dosledno upošteva.
         Te smernice so zasnovane kot dokument, ki bi ga bilo treba po poterbi posodabljati glede na izkušnje, pridobljene z izvajanjem Sporazuma.
         I.   SPLOŠNA VPRAŠANJA
         1.1   Namen in področje uporabe

         Člen 1 Sporazuma določa:

            „Namen tega sporazuma je na podlagi vzajemnosti poenostaviti izdajanje vizumov državljanom Zelenortskih otokov in Unije za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni.“

         Sporazum velja za vse državljane Zelenortskih otokov in Unije, ki zaprosijo za vizum za kratkoročno bivanje, ne glede na državo, v kateri prebivajo.
         Sporazum ne velja za osebe brez državljanstva, ki imajo dovoljenje za prebivanje, ki ga izdajo Zelenortski otoki ali države članice. Za to kategorijo oseb veljajo pravila vizumskega pravnega reda Unije.
         1.2   Področje uporabe Sporazuma

         Člen 2 Sporazuma določa:

            „1.   Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Zelenortskih otokov in Unije uporabljajo samo, kolikor ti niso izvzeti iz vizumske obveznosti z zakoni in drugimi predpisi Unije, njenih držav članic ali Zelenortskih otokov, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.
            2.   Nacionalno pravo Zelenortskih otokov in držav članic ter pravo Unije se uporabljajo za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne zajemajo, kot na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepe izgona.“

         Brez poseganja v člen 8 Sporazuma, Sporazum ne vpliva na veljavna pravila Unije in nacionalna pravila o vizumskih obveznostih in izvzetjih iz teh obveznosti. Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1) državam članicam na primer omogoča, da se med ostalimi kategorijami oseb iz vizumske obveznosti izvzamejo člani civilnega letalskega in ladijskega osebja.
         Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadalnjem besedilu: Vizumski zakonik) se uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so določitev schengenske države, pristojne za obravnavo vloge za izdajo vizuma, obrazložitev zavrnitve izdaje vizuma in pravica do pritožbe zoper negativno odločitev. Poleg tega se schengenska pravila in nacionalno pravo uporabljajo tudi za vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, kot so priznanje potnih listin, dokumentarna dokazila o namenu potovanja in zadostnih sredstvih za preživljanje, obdobja obravnave vlog za izdajo vizuma, zavrnitev vstopa na ozemlje držav članic ter ukrepi izgona.
         Tudi če so pogoji iz Sporazuma izpolnjeni, se izdaja vizuma še vedno lahko zavrne, če pogoji iz člena 5 Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadalnjem besedilu: Zakonik o schengenskih mejah) niso izpolnjeni, tj. oseba nima veljavne potne listine, v Schengenskem informacijskem sistemu je bil razpisan ukrep, oseba predstavlja grožnjo javnemu redu, notranji varnosti itd.
         Druge možnosti iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo prožnost pri izdajanju vizumov, se uporabljajo še naprej. Vizumi za večkratni vstop za daljše obdobje veljavnosti (do pet let) se lahko na primer poleg kategorij oseb iz člena 4 Sporazuma izdajo tudi drugim kategorijam, če so izpolnjeni pogoji iz Vizumskega zakonika (člen 24). V enakem smislu se bodo še naprej uporabljale določbe iz Vizumskega zakonika, ki omogočajo oprostitev ali zmanjšanje vizumske takse (člen 16(5) in (6) Vizumskega zakonika). Nacionalno pravo Zelenortskih otokov se še naprej uporablja za vsa vprašanja, ki so povezana z izdajo vizumov državljanom Unije s strani Zelenortskih otokov in jih Sporazum ne zajema, kot so vprašanja iz prejšnjih treh odstavkov.
         1.3   Vrste vizumov, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma

         V točki (d) člena 3 Sporazuma je „vizum“ opredeljen kot „dovoljenje, ki so ga izdali, ali odločitev, ki so jo sprejeli ena od držav članic ali Zelenortski otoki in je potrebno za vstop na ozemlje te države članice ali več držav članic ali ozemlje Zelenortskih otokov zaradi tranzita prek njega ali bivanja na njem do skupaj največ 90 dni;“.
         Poenostavitve, ki jih določa Sporazum, veljajo za enotne vizume, ki veljajo za celotno ozemlje držav članic, in za vizume z omejeno ozemeljsko veljavnostjo. Veljajo pa tudi za vizume za kratkoročno bivanje in tranzitne vizume, ki jih Zelenortski otoki izdajo državljanom Unije.
         1.4   Izračun trajanja bivanja, dovoljenega z vizumom

         V skladu s členom 5(1) Zakonika o schengenskih mejah je pojem „kratkoročnego bivanje“ pomeni „90 dni v katerem koli obdobju 180 dni, kar zajema vsak dan bivanja v zadnjem 180-dnevnem obdobju.“
         Za dan vstopa se bo pri izračunu uporabil prvi dan bivanja na ozemlju držav članic, za dan izstopa pa zadnji dan bivanja na ozemlju držav članic. Pojem „kateri koli“ se nanaša na „gibljivo“ 180-dnevno referenčno obdobje, ki upošteva vsak dan bivanja v obdobju zadnjih 180 dni, da se preveri, če je zahteva v zvezi z 90 dni v 180-dnevnem obdobju še vedno izpolnjena. To pomeni, da odsotnost na ozemlju držav članic v neprekinjenem obdobju 90 dni omogoča novo bivanje do 90 dni.
         Kalkulator za kratkoročno bivanje, ki se lahko uporabi za izračun obdobja dovoljenega bivanja v skladu z novimi pravili, je na voljo na spletu na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
         Primer izračuna bivanja na podlagi nove opredelitve je:
         Oseba z vizumom za večkratni vstop za obdobje enega leta (od 18. aprila 2014 do 18. aprila 2015) prvič vstopi v državo 19. aprila 2014 in ostane tri dni. Nato ponovno vstopi 18. junija 2014 in ostane 86 dni. V takem primeru je lahko stanje naslednje:

                     —

                     na dan 11. septembra 2014: v zadnjih 180 dneh (od 16. marca 2014 do 11. septembra 2014) je oseba v državi bivala tri dni (od 19.4.2014 – 21.4. 2014) plus 86 dni (18. 6. 2014 – 11. 9. 2014) = 89 dni = dovoljeno obdobje ni bilo prekoračeno. Oseba lahko v državi ostane še največ en dan;

                     —

                     na dan 16. oktobra 2014: oseba lahko vstopi in ostane dodatne tri dni (dne 16. oktobra 2014 postane bivanje na dan 19. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); dne 17. oktobra 2014 postane bivanje na dan 20. aprila 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni) itd.);

                     —

                     na dan 15. decembra 2014: oseba lahko vstopi in ostane dodatnih 86 dni (dne 15. decembra 2014 postane bivanje na datum 18. junija 2014 brezpredmetno (ne spada več v obdobje 180 dni); dne 16. decembra 2014 postane bivanje na datum 19. junija 2014 brezpredmetno itd.).

               1.5   Stanje v zvezi z državami članicami, ki schengenskega pravnega reda še ne uporabljajo v celoti, državami članicami, ki ne sodelujejo pri skupni vizumski politiki EU in pridruženimi državami

         Države članice, ki so se Uniji pridružile leta 2004 (Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovaška in Slovenija), 2007 (Bolgarija in Romunija) in 2013 (Hrvaška), Sporazum zavezuje z začetkom veljavnosti.
         Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija še ne izvajajo schengenskega pravnega reda v celoti. Te države bodo še naprej izdajale nacionalne vizume z veljavnostjo, omejeno na njihovo nacionalno ozemlje. Ko bodo te države članice izvajale schengenski pravni red v celoti, bodo še naprej uporabljale Sporazum.
         Nacionalna zakonodaja se še naprej uporablja za vsa vprašanja, ki jih Sporazum ne zajema, do datuma polnega izvajanja schengenskega pravnega reda s strani teh držav članic. Od tega datuma se schengenska pravila in/ali nacionalna zakonodaja uporablja za zadeve, ki niso urejene s Sporazumom.
         Bolgarija, Ciper, Hrvaška in Romunija lahko priznajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje, ki so jih izdale schengenske države članice in pridružene države za kratkoročna bivanja na njihovem ozemlju.
         V skladu s členom 21 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (4) morajo vse schengenske države priznati vizume za dolgoročno bivanje in dovoljenja za prebivanje, ki jih izda katera koli od njih, kot veljavne listine za kratkoročno bivanje na svojih ozemljih. Schengenske države članice sprejemajo dovoljenja za prebivanje, vizume D in vizume za kratkoročno bivanje schengenskih pridruženih držav za vstop in kratkoročno bivanje ter obratno.
         Sporazum se ne uporablja za Združeno kraljestvo, Irsko in Dansko, vendar vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te države članice sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov z Zelenortskimi otoki.
         Čeprav so Islandija, Norveška, Švica in Lihtenštajn pridružene schengenske države, jih Sporazum ne zavezuje. Vendar Sporazum vsebuje skupne izjave, da bi bilo zaželeno, da bi te schengenske države čim prej sklenile dvostranske sporazume o poenostavitvi vizumskih postopkov z Zelenortskimi otoki.
         1.6   Sporazum in drugi dvostranski sporazumi

         Člen 11 Sporazuma določa:

            „Od začetka veljavnosti ima ta sporazum prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med državami članicami in Zelenortskimi otoki, kolikor določbe teh sporazumov ali dogovorov zadevajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.“

         Z datumom začetka veljavnosti Sporazuma so se prenehale uporabljati določbe iz veljavnih dvostranskih sporazumov med državami članicami in Zelenortskimi otoki o vprašanjih, obravnavanih v Sporazumu. V skladu s pravom Unije morajo države članice sprejeti potrebne ukrepe za odpravo neskladnosti med njihovimi dvostranskimi sporazumi in Sporazumom.
         Če je država članica sklenila dvostranski sporazum ali dogovor z Zelenortskimi otoki o zadevah, ki jih Sporazum ne zajema, se to izvzetje uporablja še naprej tudi po začetku veljavnosti Sporazuma.
         II.   POSEBNE DOLOČBE
         2.1   Pravila, ki se uporabljajo za vse prosilce za vizum

         Opozoriti je treba, da se spodaj navedene poenostavitve glede odhoda v primeru izgubljenih ali ukradenih dokumentov in podaljšanja vizuma v izrednih okoliščinah uporabljajo za vse imetnike vizuma iz Zelenortskih otokov in držav članic.
         2.1.1   Podaljšanje vizuma v izrednih okoliščinah

         Člen 7 Sporazuma določa:

            „Državljanom Zelenortskih otokov in Unije, ki zaradi višje sile ne morejo zapustiti ozemlja države članice ali Zelenortskih otokov do datuma, navedenega v vizumu, se brezplačno podaljša veljavnost vizuma v skladu z zakonodajo države gostiteljice, in sicer za obdobje, potrebno za njihovo vrnitev v državo njihovega prebivališča.“

         Kar zadeva možnost podaljšanja veljavnosti vizuma v primerih višje sile, na primer zaradi bivanja v bolnišnici zaradi nesreče, ko imetnik vizuma nima možnosti, da bi zapustil ozemlje države članice do datuma, navedenega na vizumski nalepki, člen 33(1) Vizumskega zakonika uporablja, če je skladen s Sporazumom (podaljšani vizum bo na primer še vedno enotni vizum, ki omogoča vstop na ozemlje vseh schengenskih držav članic, za katere je ta vizum veljal v času izdaje). V skladu s Sporazumom se vizum v primeru višje sile podaljša brezplačno.
         2.2   Pravila, ki se uporabljajo za nekatere kategorije prosilcev za vizum

         2.2.1   Izdajanje vizumov za večkratni vstop

         Če mora prosilec za vizum pogosto ali redno potovati na ozemlje Zelenortskih otokov ali držav članic, se lahko vizumi za kratkoročno bivanje izdajo za več obiskov, če ti obiski skupaj niso daljši od 90 dni v katerem koli 180-dnevnem obdobju.
         Člen 4(1) Sporazuma določa:

            „1.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic in Zelenortskih otokov izdajajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo pet let za naslednje kategorije državljanov:

                        (a)

                        člane nacionalnih in regionalnih vlad in parlamentov ter člane ustavnega, vrhovnega in računskega sodišča pri izvajanju njihovih nalog, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom;

                        (b)

                        stalne člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na Zelenortske otoke, države članice ali Unijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih izmenjav ter na prireditvah, ki se na ozemlju držav članic ali Zelenortskih otokov organizirajo na pobudo medvladnih organizacij;

                        (c)

                        poslovneže in predstavnike podjetij, ki redno potujejo v države članice ali na Zelenortske otoke;

                        (d)

                        zakonce in otroke (vključno s posvojenimi), ki so mlajši od 21 let ali vzdrževani, ter starše, ki obiščejo:

                                    —

                                    državljane Zelenortskih otokov, ki zakonito prebivajo na ozemlju države članice, ali državljane Unije, ki zakonito prebivajo na Zelenortskih otokih, ali

                                    —

                                    državljane Unije, ki prebivajo v državi, katere državljanstvo imajo, ali državljane Zelenortskih otokov, ki prebivajo na Zelenortskih otokih.

                  Če pa sta potrebnost ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, je veljavnost vizuma za večkratni vstop omejena na ustrezno obdobje, zlasti če so

                        —

                        mandat oseb iz točke (a),

                        —

                        mandat oseb iz točke (a), mandat stalnega člana delegacije iz točke (b),

                        —

                        čas na položaju poslovneža ali predstavnika podjetja iz točke (c) ali

                        —

                        veljavnost dovoljenja za prebivanje za državljane Zelenortskih otokov, ki prebivajo na ozemlju države članice, in za državljane Unije, ki prebivajo na Zelenortskih otokih, iz točke (d)

                  krajši od petih let.“

         Ob upoštevanju poklicnega statusa teh kategorij oseb ali njihovega družinskega razmerja z državljanom Zelenortskih otokov ali Unije, ki zakonito prebiva na ozemlju Republike Zelenortski otoki ali držav članic, ter ob upoštevanju sorodnikov državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, katere državljanstvo imajo, ali sorodnikov državljanov Zelenortskih otokov, ki prebivajo na Zelenortskih otokih, je upravičeno, da se jim odobri vizum za večkratni vstop, ki velja pet let ali je omejen na njihov mandat ali njihovo zakonito prebivanje, če je krajše od pet let.
         Za osebe iz člena 4(1)(a) bi bilo treba predložiti potrdilo o poklicnem statusu in trajanju njihovega mandata.
         Ta določba se ne bo uporabljala za osebe iz člena 4(1)(a), če so s Sporazumom izvzete iz vizumske obveznosti, tj. če imajo diplomatski ali službeni potni list.
         Osebe iz člena 4(1)(b) morajo predložiti dokazilo o svojem stalnem statusu člana delegacije in potrebi, da redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, v pogajanjih ali programih izmenjav.
         Osebe iz člena 4(1)(c) morajo predložiti dokazilo o svojem poklicnem statusu in trajanju svojih dejavnosti.
         Osebe iz člena 4(1)(d) morajo predložiti dokazilo o zakonitem prebivanju osebe, ki vabi.
         Če sta potrebnost ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, bo veljavnost vizuma za večkratni vstop omejena na navedeno obdobje.
         Člen 4(2) Sporazuma določa:

            „2.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic in Zelenortskih otokov izdajo vizum za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta za naslednje kategorije državljanov, če so v prejšnjem letu pridobili najmanj en vizum in ga uporabljali v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlje države in bivanje v njej:

                        (a)

                        predstavnike organizacij civilne družbe, ki redno potujejo v države članice ali na Zelenortske otoke zaradi izobraževanja, seminarjev in konferenc, tudi v okviru programov izmenjav;

                        (b)

                        predstavnike svobodnih poklicev, ki sodelujejo na mednarodnih razstavah, sejmih, konferencah, simpozijih, seminarjih ali drugih podobnih prireditvah in redno potujejo v države članice ali na Zelenortske otoke;

                        (c)

                        udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice ali na Zelenortske otoke;

                        (d)

                        udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;

                        (e)

                        novinarje in akreditirane osebe, ki jim pomagajo pri delu;

                        (f)

                        učence, dijake, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti;

                        (g)

                        predstavnike verskih skupnosti, ki so priznane na Zelenortskih otokih ali v državah članicah, ki redno potujejo v države članice ali na Zelenortske otoke;

                        (h)

                        osebe, ki redno potujejo iz zdravstvenih razlogov;

                        (i)

                        udeležence uradnih programov izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta ali občine;

                        (j)

                        člane uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na Zelenortske otoke, države članice ali Unijo, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih izmenjav ter na prireditvah, ki se na ozemlju držav članic ali Zelenortskih otokov organizirajo na pobudo medvladnih organizacij.

                  Če pa sta potrebnost ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, je veljavnost vizuma za večkratni vstop omejena na ustrezno obdobje.“

         Vizumi za večkratni vstop, veljavni za eno leto, se bodo načeloma izdali zgoraj navedenim kategorijam prosilcev za vizum, če je prosilec za vizum v prejšnjem letu (12 mesecev) pridobil najmanj en vizum in ga je uporabljal v skladu z zakoni, ki urejajo vstop v obiskane države in bivanje v njih (na primer oseba obdobja ni prekoračila), ter če obstajajo razlogi, da zaprosi za izdajo vizuma za večkratni vstop.
         Če izdaja vizuma, veljavnega za eno leto, ni upravičena (če na primer program izmenjave traja manj kot eno leto ali če osebi ni treba potovati v celem letu), se veljavnost vizuma določi na manj kot eno leto, če so izpolnjene druge zahteve za izdajo vizuma.
         Člen 4(3) in (4) Sporazuma določa:

            „3.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic in Zelenortskih otokov izdajo vizum za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dve leti in največ pet let za kategorije državljanov iz odstavka 2 tega člena pod pogojem, da je prosilec v dveh letih pred vložitvijo prošnje za izdajo vizuma uporabljal enoletni vizum za večkratni vstop v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlje države gostiteljice in bivanje v njej.
            Če pa sta potrebnost ali namen pogostih ali rednih potovanj očitno omejena na krajše obdobje, je veljavnost vizuma za večkratni vstop omejena na ustrezno obdobje.
            4.   Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemlju držav članic ali Zelenortskih otokov ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.“

         Vizumi za večkratni vstop z veljavnostjo od dveh do petih let se bodo izdali kategorijam prosilcev za vizum iz člena 4(2), če so v prejšnjih dveh letih (24 mesecev) vizume za večkratni vstop z veljavnostjo enega leta uporabljale v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih, ter če so razlogi za vlogo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni. Opozoriti je treba, da se bo vizum za večkratni vstop z veljavnostjo od dveh do petih let izdal le, če sta bila prosilcu za vizum v prejšnjih dveh letih izdana dva vizuma z veljavnostjo najmanj enega leta ter če je ta oseba vizuma uporabljala v skladu z zakoni, ki urejajo vstop na ozemlja obiskanih držav članic in bivanje v njih. Diplomatsko-konzularna predstavništva na podlagi presoje vsake vloge za izdajo vizuma odločijo o obdobju veljavnosti teh vizumov (od dveh do petih let).
         Vizuma za večkratni vstop ni treba izdati, če prosilec predhodno izdanega vizuma ni uporabljal.
         2.2.2   Vizumska taksa

         Člen 5(1) Sporazuma določa:

            „1.   Brez poseganja v določbe odstavka 2 države članice ali Zelenortski otoki ne zaračunajo takse za izdajo vizuma naslednjim kategorijam oseb:

                        (a)

                        članom uradnih delegacij, ki na podlagi uradnega vabila, naslovljenega na Zelenortske otoke, države članice ali Unijo, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali v programih uradnih izmenjav ali na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic ali Zelenortskih otokov organizirajo medvladne organizacije;

                        (b)

                        otrokom, mlajšim od 12 let (5);

                        (c)

                        učencem, dijakom, študentom in podiplomskim študentom in spremljajočim učiteljem, ki se za bivanje odločijo zaradi študija ali izobraževanja;

                        (d)

                        raziskovalcem, ki potujejo za namene znanstvenih raziskav;

                        (e)

                        mladim do 25. leta starosti, ki se udeležijo seminarjev, konferenc, športnih prireditev ali kulturnih ali izobraževalnih dogodkov, ki jih organizirajo neprofitne organizacije.“

         Takse so v celoti oproščene zgoraj omenjene kategorije oseb.
         Člen 16(6) in prvi pododstavek člena 16(7) Vizumskega zakonika določata:

            „6.   V posameznih primerih se znesek vizumske takse, ki se zaračuna, lahko oprosti ali zniža, kadar ta ukrep pomaga spodbujati kulturne ali športne interese ter interese na področju zunanje politike, razvojne politike in na drugih področjih ključnega javnega pomena ali iz humanitarnih razlogov.
            7.   Vizumska taksa se zaračuna v eurih, v nacionalni valuti tretje države ali v valuti, ki se navadno uporablja v tretji državi, kjer je vloga oddana, in razen v primerih iz členov 18(2) in 19(3) ni vračljiva.“, (tj. v primerih, ko vloga ni dopustna ali ko konzulat ni pristojen).

         Prosilci za vizum z Zelenortskih otokov v skladu s členom 16(8) Vizumskega zakonika in državljani Unije v skladu z uredbo-zakonom 27/2007 Zelenortskih otokov „prejme[jo] potrdilo o plačani vizumski taksi“.
         Člen 5(2) Sporazuma določa:

            „2.   Kadar države članice ali Zelenortski otoki sodelujejo z zunanjim ponudnikom storitev, se lahko zaračunajo stroški storitev. Plačilo stroškov storitev je sorazmerno s stroški, ki jih ima zunanji ponudnik pri opravljanju storitev in ne presega 30 EUR. Zelenortski otoki in zadevne države članice ohranijo možnost, da lahko vsi prosilci vloge za izdajo vizuma predložijo neposredno na svojih konzulatih.“

         Za kategorije oseb, ki so oproščene vizumske takse, velja taksa za storitve, kadar država članica sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev.
         Trenutno še nobena država članica nima dogovora o zunanjem izvajanju z zunanjimi ponudniki storitev na Zelenortskih otokih.
         2.2.3   Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov

         Člen 8 Sporazuma določa:

            „1.   Državljani Zelenortskih otokov ali držav članic, imetniki veljavnih diplomatskih ali službenih potnih listov, lahko brez vizuma vstopijo na ozemlje držav članic ali Zelenortskih otokov, ga zapustijo ali prečkajo.
            2.   Državljani iz odstavka 1 tega člena lahko bivajo na ozemlju držav članic ali Zelenortskih otokov največ 90 dni v obdobju 180 dni.“

         Sporazum ne zajema postopkov glede napotitve diplomatov v države članice. Uporablja se običajni akreditacijski postopek.
         V skupni izjavi, priloženi Sporazumu, sta se pogodbenici strinjali, da lahko vsaka od njiju uveljavi delno začasno prenehanje izvajanja Sporazuma, zlasti člena 8 Sporazuma, če druga pogodbenica zlorabi njegovo izvajanje ali če je z njegovim izvajanjem ogrožena javna varnost. Delno začasno prenehanje izvajanja Sporazuma je treba izvesti v skladu s postopkom iz člena 12(5) Sporazuma.
         Če se izvajanje člena 8 začasno preneha, bosta pogodbenici začeli posvetovanja v okviru Skupnega odbora, da bi rešili težave, ki so privedle do začasnega prenehanja izvajanja.
         Obe pogodbenici sta se strinjali, da za prednostno nalogo določita zagotavljanje visoke stopnje varnosti diplomatskih in službenih potnih listov, zlasti z vključevanjem biometričnih identifikatorjev. Unija bo to zagotovila v skladu z zahtevami iz Uredbe Sveta (ES) št. 2252/2004 (6).
         III.   SODELOVANJE NA PODROČJU VARNOSTI DOKUMENTOV
         V skupni izjavi, priloženi Sporazumu, sta se pogodbenici strinjali, da bi moral Skupni odbor oceniti učinek stopnje varnosti zadevnih potnih listin na delovanje Sporazuma. Zato sta se pogodbenici zavezali, da se bosta redno obveščali o ukrepih, sprejetih za preprečevanje pridobivanja več potnih listin pod različnimi imeni, o razvoju tehničnih vidikov varnosti potnih listin in o postopku preverjanja identitete oseb ob izdaji potnih listin.
         IV.   STATISTIČNI PODATKI
         Da se Skupnemu odboru omogoči učinkovito spremljanje izvajanja Sporazuma, morajo diplomatsko-konzularna predstavništva Zelenortskh otokov in držav članic vsakih šest mesecev Komisiji predložiti statistične podatke, ki so razčlenjeni po mesecih, in sicer kadar je mogoče zlasti v zvezi s:

                     —

                     številom izdanih vizumov za večkratni vstop,

                     —

                     obdobjem veljavnosti izdanih vizumov za večkratni vstop,

                     —

                     številom vizumov, brezplačno izdanih različnim kategorijam oseb, ki jih Sporazum zajema.

            (1)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

            (2)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

            (3)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

            (4)  UL L 239, 22.9.2000, str. 19.

            (5)
         Opomba: prosilci za vizum iz te kategorije morajo za oprostitev takse predložiti dokazila, ki potrjujejo njihovo starost.

            (6)  Uredba Sveta (ES) št. 2252/2004 z dne 13. decembra 2004 o standardih za varnostne značilnosti in biometrične podatke v potnih listih in potovalnih dokumentih, ki jih izdajo države članice (UL L 385, 29.12.2004, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 26. marca 1985 o uporabi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 1983

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31985D0424

Uradni list L 236 , 03/09/1985 str. 0008 - 0008 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 11 str. 0225  španska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 22 str. 0138  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 11 str. 0225  portugalska posebna izdaja poglavje 11 zvezek 22 str. 0138

		Sklep Svetaz dne 26. marca 1985o uporabi Mednarodnega sporazuma o tropskem lesu 1983(85/424/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 113 in 116 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker so Skupnost in njene države članice 29. junija 1984 podpisale Mednarodni sporazum o tropskem lesu 1983;ker izvajanje sporazuma pogojuje ukrepe Skupnosti in skupne ukrepe njenih držav članic,SKLENIL:Člen 1Skupnost in njene države članice izjavljajo, da nameravajo izvajati Mednarodni sporazum o tropskem letu iz leta 1983 v skladu s členoma 34 ali 36, ko začne sporazum veljati na podlagi člena 37.Skupnost bo izvajala sporazum začasno.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, pooblaščene za deponiranje tega obvestila o začasnem izvajanju v imenu Skupnosti.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 26. marca 1985Za SvetPredsednikF. M. Pandolfi--------------------------------------------------


title: 2008/436/ES: Sklep Sveta z dne 9. junija 2008 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               12.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 153/36

      SKLEP SVETA

   z dne 9. junija 2008
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   (2008/436/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov predlaganih oseb za predstavnike delavcev, ki jih je Komisija predložila Svetu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 18. septembra 2006 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2006 do 17. septembra 2009.

               (2)

               Po odstopu Gregorja MIKLIČA se je sprostilo mesto člana v upravnem odboru centra v skupini predstavnikov delavcev –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2009, imenuje:

               I.

                  PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

                           SLOVENIJA

                           Marjan URBANČ
                           Zveza svobodnih sindikatov Slovenije

      V Luxembourgu, 9. junija 2008

            Za Svet

            Predsednica

         M. COTMAN

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

      (2)  UL C 240, 5.10.2006, str. 1.


title: 2007/38/ES: Sklep Sveta z dne 22. januarja 2007 o imenovanju treh danskih članov in petih danskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               24.1.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 17/20

      SKLEP SVETA

   z dne 22. januarja 2007
   o imenovanju treh danskih članov in petih danskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2007/38/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga danske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010.

               (2)

               Po odstopu ge. Vibeke STORM RASMUSSEN, g. Johannesa FLENSTEDA-JENSENA in g. Larsa ABELA so se sprostila tri mesta članov Odbora regij. Po odstopu g. Kristiana EBBENSGAARDA, g. Sørena ERIKSENA, g. Jana BOYA in ge. Bente NIELSEN so se sprostila štiri mesta nadomestnih članov Odbora regij. Ti odstopi začnejo učinkovati 1. januarja 2007. Po imenovanju ge. Mone HEIBERG za članico se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2010, se imenujejo naslednji člani Odbora regij:

               (a)

               za člane:

                           —

                           g. Henrik Ringbæk MADSEN, Regionsrådsmedlem, kot zamenjava za go. Vibeke STORM RASMUSSEN,

                           —

                           g. Karsten Uno PETERSEN, Regionsrådsmedlem, kot zamenjava za g. Johannesa FLENSTEDA-JENSENA,

                           —

                           ga. Mona HEIBERG, Borgerrepræsentant, Københavns Kommune, kot zamenjava za g. Larsa ABELA;

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           ga. Lykke DEBOIS, Regionsrådsmedlem, kot zamenjava za g. Kristiana EBBENSGAARDA,

                           —

                           g. Bent LARSEN, Regionsrådsmedlem, kot zamenjava za g. Sørena ERIKSENA,

                           —

                           ga. Tove LARSEN, Formand for sammenlægningsudvalget, Aabenraa Kommune, kot zamenjava za go. Bente NIELSEN,

                           —

                           g. Erik NIELSEN, Borgmester, Rødovre Kommune, kot zamenjava za g. Jana BOYA,

                           —

                           g. Søren SALLING, Regionsrådsmedlem, kot zamenjava za go. Mono HEIBERG.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati 1. januarja 2007.

      V Bruslju, 22. januarja 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2011/655/: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2011 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska)

text:
               7.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 263/12

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 27. septembra 2011
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/028 NL/Overijssel, oddelek 18, Nizozemska)
   (2011/655/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 28 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3),
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (4)

               Nizozemska je 20. decembra 2010 vložila vlogo za uporabo ESPG v zvezi s presežnimi delavci v devetih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 18 NACE Revizija 2 („Tiskarstvo in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa“) v regiji Overijssel (NL21) na Nizozemskem, na ravni NUTS II, ter jo dopolnila z dodatnimi podatki do 7. marca 2011. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 718 140 EUR.

               (5)

               Zato bi bilo treba uporabiti ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Nizozemska –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 718 140 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 27. septembra 2011

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: 2007/566/ES: Sklep Sveta z dne 23. julija 2007 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru ter štirih z njim povezanih sporazumov

text:
                  25.8.2007

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 221/1

         SKLEP SVETA
         z dne 23. julija 2007
         o podpisu in začasni uporabi Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru ter štirih z njim povezanih sporazumov
         (2007/566/ES)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Po pristopu k Evropski uniji sta Republika Bolgarija in Romunija („državi prosilki EGP“) zaprosili, da v skladu s členom 128 Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru („Sporazum EGP“) postaneta njegovi pogodbenici.

                     (2)

                     V ta namen je Komisija v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic z Islandijo, Kneževino Lihtenštajn, Kraljevino Norveško in državama prosilkama EGP izpogajala Sporazum o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru („EGP“) ter štiri z njim povezane sporazume:

                                 (i)

                                 Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Norveško o programu sodelovanja za gospodarsko rast in trajnostni razvoj v Bolgariji;

                                 (ii)

                                 Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Norveško o programu sodelovanja za gospodarsko rast in trajnostni razvoj v Romuniji;

                                 (iii)

                                 Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter

                                 (iv)

                                 Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

                     (3)

                     Pogajanja so bila zaključena 29. marca 2007.

                     (4)

                     S pridržkom njihove poznejše sklenitve bi bilo treba navedene sporazume podpisati v imenu Evropske skupnosti.

                     (5)

                     Do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njihove veljavnosti, in za ohranitev nemotenega delovanja notranjega trga v okviru Evropskega gospodarskega prostora bi bilo treba navedene sporazume v skladu s sporazumi v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Islandijo, Kneževino Lihtenštajn oziroma Kraljevino Norveško začasno uporabljati –

               SKLENIL:

            Člen 1
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis naslednjih sporazumov v imenu Evropske skupnosti s pridržkom njihove sklenitve:

                        —

                        Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru,

                        —

                        Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o programu sodelovanja za gospodarsko rast in trajnostni razvoj v Bolgariji,

                        —

                        Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o programu sodelovanja za gospodarsko rast in trajnostni razvoj v Romuniji,

                        —

                        Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter

                        —

                        Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

            Člen 2
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Islandijo, Kneževino Lihtenštajn oziroma Kraljevino Norveško o začasni uporabi Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru in štirih z njim povezanih sporazumov v imenu Evropske skupnosti. Do začetka njihove veljavnosti se navedeni sporazumi začasno uporabljajo, in sicer od prvega dne prvega meseca, ki sledi datumu zaključka zadnje izmenjave pisem.
            Določbe Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo zaradi pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško zaradi pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji v zvezi z novimi in spremenjenimi tarifnimi kvotami za uvoz določenih rib in ribiških proizvodov s poreklom iz Islandije in Norveške v Skupnost pa se uporabljajo od prvega dne drugega meseca, ki sledi datumu zaključka zadnje izmenjave pisem.

            Člen 3
            Besedila Sporazuma o udeležbi Republike Bolgarije in Romunije v Evropskem gospodarskem prostoru in štirih z njim povezanih sporazumov ter sporazumi v obliki izmenjave pisem o njihovi začasni uporabi so priloženi temu sklepu.

            V Bruslju, 23. julija 2007

                  Za Svet

                  Predsednik

               L. AMADO


title: Sklep Sveta z dne 4. decembra 2012 o podaljšanju mandata predsednika odbora za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte

text:
               8.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 378/2

         SKLEP SVETA
   z dne 4. decembra 2012
   o podaljšanju mandata predsednika odbora za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte
   2012/C 378/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (1) in zlasti člena 47(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2007/858/ES z dne 17. decembra 2007 (2) imenoval g. Paula A.C.E. VAN DER KOOIJA za predsednika odbora za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte.

               (2)

               Potem ko je pridobila pozitivno mnenje upravnega sveta Urada, je 10. oktobra 2012 Komisija predlagala podaljšanje mandata g. Paula A.C.E. VAN DER KOOIJA –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat g. Paula A.C.E. VAN DER KOOIJA kot predsednika odbora za pritožbe Urada Skupnosti za rastlinske sorte se podaljša za obdobje petih let, in sicer z učinkom od 18. decembra 2012.
   Člen 2
   Predsednik upravnega sveta Urada je pooblaščen, da uredi vse potrebno za izvedbo člena 1.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 4. decembra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1.

      (2)  UL L 337, 21.12.2007, str. 105.