title: Sklep Sveta z dne 23. maja 2011 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka

text:
               4.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 258/1

         SKLEP SVETA
   z dne 23. maja 2011
   o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka
   (2011/646/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (1) („okvirna direktiva EU o vodah“) določa, da si morajo države članice, kadar povodje sega prek ozemlja Unije, prizadevati za vzpostavitev primernega sistema usklajevanja z ustreznimi državami nečlanicami, da bi se cilji te direktive dosegli na celotnem vodnem območju.

               (2)

               Svet je 27. junija 2006 sprejel sklep o pooblastilu Komisiji, da se v imenu Evropske skupnosti pogaja o sklenitvi mednarodnih sporazumov o povodjih za izboljšanje sodelovanja na področju evropskih povodij, ki so skupna nekaterim državam članicam in tretjim državam.

               (3)

               Prespanski jezeri in njuna okolica so edinstveno naravno območje in imajo velik ekološki pomen, ki ga je mogoče ohraniti le s celostnim pristopom na ravni povodja.

               (4)

               O Sporazumu o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka (v nadaljnjem besedilu: „Sporazum“) so se pogajale Evropska komisija, Grčija, Albanija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ter pomeni okrepitev obstoječega sodelovanja na tem območju, medtem ko se ohrani možnost prispevanja k uspešnemu izvajanju okvirne direktive EU o vodah.

               (5)

               Zato bi bilo treba Sporazum skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), ki je (so) pooblaščena(-e), da v imenu Evropske unije podajo uradno obvestilo iz člena 18 Sporazuma in s tem izrazijo soglasje Evropske unije, da jo Sporazum zavezuje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja (2).

      V Bruslju, 23. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  UL L 327, 22.12.2000.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma v Uradnem listu Evropske unije.
    ---documentbreak---

               4.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 258/2

         PREVOD
   SPORAZUM
   o varstvu in trajnostnem razvoju območja Prespanskega parka
   Ministrstva za okolje treh držav v katerih se nahaja območje Prespanskih jezer, in Evropska unija v nadaljnjem besedilu skupaj: „pogodbenice“,
   SO SE – OB UPOŠTEVANJU Deklaracije predsednikov vlad treh držav z dne 2. februarja 2000 o ustanovitvi Prespanskega parka ter varstvu okolja in trajnostnem razvoju Prespanskih jezer in njune okolice;
   OB SKLICEVANJU na skupno izjavo predsednikov vlad treh držav, v katerih ležita Prespanski jezeri, z dne 27. novembra 2009 v Piliju;
   OB UPOŠTEVANJU, da sta Prespanski jezeri in njuno okoliško povodje edinstveno naravno okolje, katerega geomorfološki, ekološki, kulturni pomen in pomen biotske raznovrstnosti so mednarodno pomembni kot ključni habitat za ohranjanje številnih redkih in/ali endemičnih živalskih in rastlinskih vrst, prostor za gnezdenje svetovno ogroženih ptic ter kot nosilec pomembne arheološke in tradicionalne dediščine;
   OB PRIZNAVANJU skupne odgovornosti za ohranjanje vodnega ekosistema Prespanskih jezer in njegovih elementov ter naravne lepote, ki pomeni podlago za ekonomsko in družbeno blaginjo njegovih prebivalcev, ter za ustvarjanje priložnosti za gospodarski razvoj (vključno s kmetijstvom, ribištvom in turizmom);
   OB PREPRIČANJU, da se lahko le s sprejetjem celostnega pristopa na ravni povodja zagotovijo in vzdržujejo biotska raznovrstnost, ključne funkcije in prednosti povodja Prespanskih jezer za ljudi;
   OB ZAVEDANJU, da posamezni ukrepi držav ne zadostujejo za ohranitev ekosistemov Prespanskih jezer in njune kulturne dediščine ter izboljšanje življenjskega standarda okoliških prebivalcev;
   Z ŽELJO po okrepitvi sodelovanja med pristojnimi organi in zainteresiranimi stranmi v treh državah, da se ohranijo in zavarujejo edinstvene ekološke vrednote povodja Prespanskih jezer ter preprečijo in/ali odpravijo vzroki za poslabšanje habitata, kot se zahteva v skladu z Deklaracijo predsednikov vlad z dne 2. februarja 2000;
   OB PREPRIČANJU, da raziščejo ustrezne načine upravljanja za trajnostno rabo in varstvo vodnih in sladkovodnih ekosistemov Prespanskih jezer, kot se zahteva v skladu z Deklaracijo predsednikov vlad z dne 2. februarja 2000 ter v skladu z zahtevami okvirne direktive EU o vodah 2000/60/ES in s tem povezanimi direktivami;
   OB ZAVEDANJU dolge zgodovine človekove rabe območja in združljivosti tradicionalne rabe z ohranjanjem narave;
   OB POTRDITVI svoje zavezanosti k trajnemu razvoju povodja Prespanskih jezer, ki se lahko ustrezno doseže s čezmejnim sodelovanjem v skladu z načeli procesa združevanja Evropske unije;
   OB UPOŠTEVANJU dialoga o Drini, ki se je začel leta 2009 med pristojnimi organi in zainteresiranimi stranmi za razvoj skupne vizije za trajnostno upravljanje povodja reke Drine in spodbujanje čezmejnega sodelovanja;
   OB UPOŠTEVANJU ustreznih določb mednarodnih pravnih instrumentov, ki veljajo na področju varstva okolja in katerih pogodbenice ali podpisnice so;
   OB OPOZARJANJU na veljavne dvostranske sporazume med pogodbenicami, kar zadeva sodelovanje na področju varstva okolja in trajnostnega razvoja;
   OB UPOŠTEVANJU, da je ena od pogodbenic država članica Evropske unije, ena je država kandidatka za članstvo v EU, ena pa je potencialna država kandidatka za članstvo v EU, pri čemer sta zadnji dve z Evropsko unijo sklenili tudi stabilizacijsko-pridružitveni sporazum;
   OB PRIZNAVANJU različnih, vendar komplementarnih zmogljivosti vladnih in nevladnih organizacij v treh pogodbenicah, kar zadeva ohranjanje in upravljanje območja Prespanskih jezer;
   OB UPOŠTEVANJU izkušenj, pridobljenih med tristranskim sodelovanjem v okviru Prespanskega parka od leta 2000 na podlagi delovanja začasnega odbora za usklajevaje in njegovega sekretariata;
   OB UPOŠTEVANJU strateškega akcijskega načrta za trajnostni razvoj Prespanskega parka, pripravljenega v okviru začasnega odbora za usklajevaje in njegovega sekretariata –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   PRVI DEL

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Opredelitve pojmov
   V tem sporazumu:

               —

               „območje Prespanskega parka“ („območje“) pomeni geografsko območje na ozemlju treh držav, ki se razteza v povodje Prespanskih jezer, ki zajema površinske in ustrezno določene podzemne vode, in je določeno kot čezmejno zavarovano območje v skladu z Deklaracijo z dne 2. februarja 2000;

               —

               „čezmejni vpliv“ pomeni vsak vpliv na okolje na območju v sodni pristojnosti ene od pogodbenic, vključno s škodljivimi vplivi na zdravje in varnost ljudi, rastlinstvo, živalstvo, prst, zrak, vodo, podnebje, pokrajino in zgodovinske spomenike ali druge fizične strukture ali medsebojnimi vplivi med temi dejavniki ter tudi vplivi na kulturno dediščino ali družbeno-gospodarske pogoje, ki so posledica sprememb teh dejavnikov zaradi spremembe, katere fizični izvor je v celoti ali delno na območju v sodni pristojnosti druge pogodbenice.

         Člen 2
   Cilj Sporazuma
   Pogodbenice sodelujejo za zagotovitev celostnega varstva ekosistema in trajnostnega razvoja območja Prespanskega parka, vključno z razvojem celostnih načrtov upravljanja povodij v skladu z mednarodnimi standardi in standardi Evropske unije.
   DRUGI DEL

      NAČELA SODELOVANJA

   Člen 3
   Temeljne obveznosti
   1.   Za izpolnitev ciljev iz člena 2, pogodbenice samostojno in v medsebojnem sodelovanju sprejmejo potrebne ukrepe in uporabijo najboljše razpoložljive tehnologije na podlagi suverene enakosti, ozemeljske celovitosti, medsebojnih koristi in dobre vere, da:

               (a)

               preudarno upravljajo kakovost in količino vode Prespanskih jezer, pri čemer posebno pozornost namenijo gladini vode obeh jezer;

               (b)

               preprečujejo, nadzirajo in zmanjšujejo onesnaževanje voda na območju Prespanskih jezer;

               (c)

               varujejo in ohranjajo biotsko raznovrstnost območja z zavarovanjem zlasti endemičnih, redkih, prizadetih ali ogroženih rastlinskih in živalskih vrst ter obnovo in upravljanjem občutljivih habitatov ter ekosistemov in ekosistemskih storitev na podlagi mednarodne zakonodaje in zakonodaje EU, vključno z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES ter politiko EU o biotski raznovrstnosti;

               (d)

               zavarujejo prst pred erozijo, izčrpanostjo, zastrupitvijo in onesnaženjem;

               (e)

               zagotovijo, spodbujajo in nadzirajo preudarno rabo naravnih virov in trajnostni razvoj območja Prespanskega parka;

               (f)

               preprečijo vnašanje in gojenje tujih živalskih in rastlinskih vrst;

               (g)

               učinkovito urejajo dejavnosti, ki imajo ali bi lahko imele negativen vpliv na območju Prespanskih jezer, da se takšni vplivi preprečijo ali zmanjšajo.

         2.   Zato pogodbenice:

               (a)

               oblikujejo in izvajajo celostne načrte in programe upravljanja za varstvo in trajnostni razvoj območja v skladu s strateškim akcijskim načrtom za trajnostni razvoj Prespanskega parka;

               (b)

               oblikujejo skladne strategije za prostorske načrte, urbanistične načrte in druge načrte za rabo tal ter načrte za upravljanje zavarovanih območij, da se zagotovi gospodarjenje s porečji v skladu z načelom trajnostnega razvoja in boljšega varstva, ki je potrebno za območje, na podlagi mednarodne zakonodaje in zakonodaje EU, vključno z Direktivo 92/43/EGS in Direktivo 2009/147/ES;

               (c)

               potrdijo in dosledno uporabljajo okoljske standarde in merila za razvodje, kot je opisano v členu 4;

               (d)

               sprejmejo in izvajajo pravne, upravne, ekonomske, finančne in tehnične ukrepe, da se zagotovijo:

                           (i)

                           čim obsežnejša uporaba trajnostnega kmetijstva in manj intenzivna vzreja živali glede na zmogljivost območja in ribiške predpise v skladu s konceptom preudarne rabe;

                           (ii)

                           ravnanje z gospodinjskimi in kmetijskimi odpadki v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami;

                           (iii)

                           izboljšanje in posodobitev cestnih in komunikacijskih omrežij ter druge socialne infrastrukture in storitev v skladu z varstvom biotske raznovrstnosti, ohranjanjem zavarovanih območij in trajnostnim razvojem območja Prespanskega parka;

               (e)

               spodbujajo redno izmenjavo zamisli med pogodbenicami, ohranjajo tradicionalno arhitekturo in spomenike, razvijajo in izvajajo skupno strategijo za razvoj turizma na območju ter spodbujajo ozaveščanje javnosti in okoljsko izobraževanje kot način za doseganje lokalnih rešitev;

               (f)

               pospešujejo popolno in učinkovito spoštovanje pravic posameznikov v skupnosti razvodja do dostopa do okoljskih informacij, udeležbe javnosti pri odločanju glede okoljskih zadev in dostopa do pravnega varstva v takih zadevah;

               (g)

               vzpostavijo in vzdržujejo učinkovit in skupen standardni sistem spremljanja za opazovanje, upravljanje in nadziranje okoljskega stanja jezer in njunega razvodja;

               (h)

               ob nepredvidljivih dogodkih sprejmejo skupne ukrepe za njihovo hitro ocenitev in ublažitev.

         Člen 4
   Okoljski standardi in merila
   1.   Pogodbenice tega sporazuma v sodelovanju z Odborom iz člena 10 natančno določijo merila, standarde, omejitve in cilje za varstvo, ohranjanje in razvoj območja v skladu s cilji iz člena 2.
   2.   Zato pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za:

               (a)

               izvajanje pravnih zavez, ki izhajajo iz mednarodnih norm in standardov ter norm in standardov EU za varstvo in ohranjanje jezer in njunega razvodja;

               (b)

               prilagoditev ustreznih nacionalnih okoljskih standardov in meril lokalnim pogojem in zahtevam razvodja;

               (c)

               nujno uporabo najboljše razpoložljive tehnologije in sodobnih okoljskih praks.

         Člen 5
   Trajnostno upravljanje voda
   Pogodbenice se strinjajo, da bodo sodelovale pri trajnostnem upravljanju voda na območju Prespanskega parka. To vključuje celostno upravljanje površinskih in podzemnih vodnih virov na ravni povodja v skladu z Direktivo 2000/60/ES in povezanimi direktivami za zagotovitev:

               (a)

               zadostne količine vode, ki je ustrezne kakovosti za pitje;

               (b)

               zadostne količine vode, ki je ustrezne kakovosti za ohranjanje, varstvo in po potrebi obnovitev naravnih vodnih ekosistemov, vključno z mokrišči in njihovimi funkcijami;

               (c)

               zadostne količine vode, ki je ustrezne kakovosti za druge vrste dovoljenih uporab, ki prispevajo k trajnostnemu ekonomskemu in družbenemu razvoju lokalnih družb, pri čemer se upošteva potreba po prilagoditvi morebitnim vplivom podnebnih sprememb;

               (d)

               sanacije ali odpravljanja negativnih vplivov hidroloških posegov v preteklosti s posebnim poudarkom na reki Devoli – sistem malega Prespanskega jezera;

               (e)

               varovanja pred škodljivimi vplivi vode (poplave, erozija, itd.) z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij;

               (f)

               rešitve navzkrižja interesov zaradi različnih vrst rabe; ter

               (g)

               učinkovitega nadzora režima upravljanja voda, ki ga je treba vzpostaviti.

         V ta namen pogodbenice ustanovijo delovno skupino za vodo, kot je določeno v členu 14.
   Člen 6
   Izmenjava podatkov in informacij
   Pogodbenice bodo vzpostavile formalni sistem za redno izmenjavo informacij med pristojnimi organi, da se bo lažje doseglo učinkovito varstvo območja Prespanskega parka, kar vključuje izmenjavo:

               (a)

               kvalitativnih in kvantitativnih podatkov o vodi, vodnih ekosistemih ter pomembnih habitatih in vrstah;

               (b)

               izkušenj, pridobljenih z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij, rezultatov raziskav in razvoja s področja varstva mokrišč, upravljanja voda in ukrepov za preprečevanje, zmanjšanje in nadzor onesnaževanja.

         Člen 7
   Čezmejni vpliv
   Pogodbenice sodelujejo z namenom dogovora o ukrepih, katerih cilj je zavarovanje neokrnjenosti okolja in zlasti vode na območju ter odprava ali zmanjšanje čezmejnih vplivov na okolje, ki jih povzročajo človeške dejavnosti. Pogodbenice sodelujejo zlasti pri razvijanju in uporabi ustreznih postopkov za presojo vpliva na okolje v območju, in sicer v skladu s Konvencijo iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje v čezmejnem smislu, katere podpisnice so.
   Člen 8
   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in donatorji
   Pogodbenice pri izvajanju tega sporazuma iščejo partnerje na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni ter sodelujejo zlasti z:

               —

               Ramsarsko konvencijo in pobudo MedWet;

               —

               Programom Združenih narodov za razvoj (UNDP);

               —

               Globalnim skladom za okolje (GEF);

               —

               dvostranskimi donatorji, dejavnimi v regiji, kot so KfW, GTZ in SDC;

               —

               Organizacijo Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco);

               —

               Mednarodno zvezo za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN);

               —

               institucijami Evropske unije;

               —

               ter drugimi.

         TRETJI DEL

      MEHANIZMI SODELOVANJA

   Člen 9
   Visoka raven
   Ministrstva za okolje treh držav pogodbenic in predstavnik EU se redno srečujejo, da pregledajo napredek pri izvajanju tega sporazuma in doseganju ciljev iz člena 2, pregledajo delo Odbora za upravljanje Prespanskega parka in pomožnih organov, določijo program skupnih dejavnosti na območju Prespanskega parka za naslednje obdobje ter zagotovijo politične smernice. Ta srečanja bodo potekala vsaj vsaki dve leti, razen če pogodbenice določijo drugače, ali na pisno zahtevo katere koli od pogodbenic, pri čemer je kraj srečanja v eni od treh pogodbenic po načelu rotacije.
   Člen 10
   Odbor za upravljanje Prespanskega parka
   1.   Za zagotovitev učinkovitosti pri doseganju ciljev in zavez iz tega sporazuma pogodbenice ustanovijo Odbor za upravljanje Prespanskega parka.
   2.   Odbor za upravljanje Prespanskega parka ima mednarodno pravno sposobnost večstranske institucije, ki je potrebna za izvajanje nalog, vključno z ohranjanjem odnosov z donatorji, da se zagotovijo projekti in donacije, ki se bodo uporabili pri izvajanju tega sporazuma.
   3.   Odbor za upravljanje Prespanskega parka sestavljajo:

               (a)

               po en predstavnik ministrstva za okolje vsake države pogodbenice in en predstavnik Evropske unije;

               (b)

               po en predstavnik lokalnih skupnosti v prespanski regiji iz vsake države pogodbenice;

               (c)

               po en predstavnik okoljskih nevladnih organizacij iz vsake države pogodbenice, ki opravljajo pomembne lokalne dejavnosti na prespanskem območju;

               (d)

               po en predstavnik lokalnih organov za upravljanje zavarovanih območij iz vsake države pogodbenice;

               (e)

               stalni opazovalec iz pobude MedWet Konvencije o močvirjih (Ramsar);

               (f)

               stalni opazovalec iz Odbora za upravljanje Ohridskega jezera.

         Predstavniki pogodbenic v Odboru so uradno imenovani v treh mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
   4.   Odbor se sestaja redno (dvakrat letno). Izredno srečanje Odbora se skliče na zahtevo ene od pogodbenic.
   5.   Vsako koledarsko leto se kraj rednih srečanj izmenjuje med tremi državami pogodbenicami po načelu rotacije. Zato sta dve zaporedni redni srečanji v posamezni državi na vsake tri leta. Redna srečanja pa morajo biti po možnosti organizirana v prespanski regiji.
   6.   Srečanju predseduje predstavnik države pogodbenice, v kateri je organizirano srečanje. Pri mandatu predsednika se upošteva letna rotacija iz odstavka 5.
   7.   Delo v Odboru bo potekalo v angleškem jeziku.
   8.   Odbor na svojem prvem srečanju sprejme notranja pravila o organizaciji in poslovnik.
   9.   Odbor lahko na srečanje povabi strokovnjake, odvisno od teme srečanja, in oblikuje delovne skupine za posamezna vprašanja, v katerih sodelujejo strokovnjaki in uradniki. V skladu s tem sporazumom (člen 14) se ustanovi prva delovna skupina za vprašanja o upravljanju voda.
   10.   Štiri leta po začetku delovanja Odbora za upravljanje Prespanskega parka se njegovo delovanje in učinkovitost pregledata na visoki ravni iz člena 9, njegova sestava in obseg pooblastil pa se po potrebi prilagodijo v skladu s členom 17 tega sporazuma.
   Člen 11
   Naloge Odbora za upravljanje
   Odbor za upravljanje Prespanskega parka:

               1.

               spremlja in usklajuje dejavnosti, ki se izvajajo za varstvo in trajnostni razvoj območja Prespanskega parka pri izvajanju tega sporazuma in strateškega akcijskega načrta za trajnostni razvoj Prespanskega parka;

               2.

               opredeli nadaljnje korake in nujna dejanja, ukrepe in dejavnosti za izvajanje tega sporazuma ter jih priporoči pogodbenicam in drugim zainteresiranim udeležencem, pri čemer jih povabi k sodelovanju, usklajevanju in izvajanju skupnih projektov. Natančneje, Odbor pomaga pogodbenicam pri izvajanju in zagotavljanju večje učinkovitosti tega sporazuma s pripravo priporočil in mnenj o:

                           (a)

                           oblikovanju in uporabi standardov, okoljskih meril in zahtev, ki se bodo uporabili kot podlaga za doseganje celovitega varstva in trajnostnega razvoja jezer in njunega razvodja;

                           (b)

                           dokončnem oblikovanju regulativnega okvira na območju razvodja, vključno s prostorskimi načrti in uredbami o zavarovanih območjih ter načrti upravljanja;

                           (c)

                           pripravi in uporabi strategij, celostnih načrtov in programov upravljanja, ki jih je treba izvesti na območju Prespanskega parka ter vplivajo ali bi lahko vplivali na doseganje ciljev tega sporazuma;

                           (d)

                           uporabi programa učinkovitega spremljanja za opazovanje, upravljanje in nadziranje stanja okolja ter površinskih in podzemnih vodnih teles;

                           (e)

                           opredelitvi prednostnih usmeritev in programov znanstvenih študij in raziskav za varstvo in trajnostni razvoj območja Prespanskega parka ter spodbujanju objave strokovnih informacij;

                           (f)

                           zbiranju, pripravi in objavi okoljskih informacij o območju Prespanskih jezer;

                           (g)

                           spodbujanju sodelovanja javnosti, nevladnih organizacij in drugih zainteresiranih strani pri varstvu jezer in njunega razvodja;

               3.

               spodbuja usklajevanje načrtovanja in dejavnosti, ki imajo čezmejen vpliv in jih izvajajo lokalni organi za upravljanje zavarovanih območij v treh zadevnih državah;

               4.

               oceni rezultate ukrepov, ki se izvajajo, v skladu s cilji iz člena 2 ter razširja svoje ugotovitve;

               5.

               deluje kot usmerjevalni organ za Globalni sklad za okolje (GEF) ter druge podobne programe in projekte, povezane z območjem;

               6.

               opredeli in predlaga mogoče vire financiranja na nacionalni, evropski in mednarodni ravni za potrebna dejanja, ukrepe in projekte;

               7.

               zbira vse dostopne informacije o jezerih in njunem razvodju, prosi vladne ustanove, organe in nevladne organizacije (NGO) za predloge in jih od njih prejema z namenom izboljšanja dela in večje zavezanosti pogodbenic k izvajanju Sporazuma;

               8.

               pripravi in objavi letno poročilo o stanju okolja za območje Prespanskega parka, ki vključuje oddelek z opisom dela Odbora;

               9.

               se poveže z Odborom za upravljanje Ohridskega jezera, pridobi status opazovalca na srečanjih tega odbora in s tem odborom usklajuje ukrepe za doseganje najboljših rezultatov pri varstvu in trajnostnem razvoju širše regije;

               10.

               po potrebi prispeva k procesu za trajnostno upravljanje razširjenega dialoga o povodju reke Drine;

               11.

               prispeva k mobilizaciji sredstev pogodbenic in po potrebi mednarodne skupnosti za upravljanje tveganj in ublažitev negativnih vplivov v primeru nepričakovanih dogodkov, kot so poplave, gozdni požari in druge naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, ter k zaščiti ranljivih ekosistemov na zadevnem območju ter njihovih funkcij in storitev pred vplivi podnebnih sprememb.

         Člen 12
   Odločitve Odbora za upravljanje
   1.   Odločitve Odbora se sprejemajo soglasno. Če se soglasje ne doseže, se zadeva predloži v obravnavo na visoki ravni.
   2.   Odbor svoja priporočila predloži pogodbenicam.
   3.   Vsaka pogodbenica izvaja priporočila Odbora v skladu z nacionalno zakonodajo in redno poroča Odboru o ukrepih, ki jih je sprejela za njihovo izvajanje.
   4.   Če pogodbenica ni sposobna ali je le delno sposobna izvajati priporočilo Odbora, mora o tem obvestiti Odbor, pojasniti razloge za neizvajanje ter predlagati način in časovni okvir izvajanja.
   5.   Odbor vodi evidenco sprejetih odločitev.
   Člen 13
   Sekretariat
   1.   Odboru pri izpolnjevanju obveznosti pomaga pomožni tehnični organ, torej Sekretariat.
   2.   Sekretariat sestavljajo tri osebe, in sicer po ena oseba iz vsake države pogodbenice, ki jo imenuje ministrstvo za okolje, vodi pa ga strokovnjak za čezmejno sodelovanje na zavarovanih območjih in pri upravljanju povodja, ki ga Odbor izbere na podlagi mednarodnega razpisa.
   3.   Pri delu Sekretariata se upoštevajo odločitve Odbora za upravljanje, nadzira pa ga predsednik Odbora.
   4.   Sekretariat ima naslednje posebne naloge, ki jih izvaja ob upoštevanju razpoložljivih proračunskih sredstev:

               (a)

               priprava letnega delovnega načrta Odbora za upravljanje Prespanskega parka s podrobnim proračunom in delovnih načrtov v zvezi s posameznimi vprašanji (npr. komunikacijski načrt) s podrobnimi proračuni ter nadaljnje spremljanje njihovega izvajanja;

               (b)

               priprava ali pomoč pri pripravi srečanj v okviru tega sporazuma;

               (c)

               spodbujanje posvetovanj o politiki in drugih pomembnih zadevah v zvezi s tem sporazumom med zainteresiranimi stranmi ter posvetovanj delovnih skupin in/ali strokovnih skupin na ravni oblikovanja politike in tehnični ravni;

               (d)

               zbiranje, ocenjevanje in razširjanje podatkov in informacij o zakonodaji, ukrepih in dejavnostih, ki imajo ali bi lahko imele velik vpliv na doseganje ciljev iz člena 2;

               (e)

               nadaljnje spremljanje skupnih projektov;

               (f)

               priprava, vrednotenje, objava in spodbujanje znanstvenih raziskav in sodelovanja na območju Prespanskega parka;

               (g)

               stiki in srečanja z donatorji; priprava ali pomoč pri pripravi projektne dokumentacije;

               (h)

               prevajanje ključnih dokumentov; tehnična in administrativna pomoč predstavnikom lokalne skupnosti;

               (i)

               zastopanje Odbora na mednarodnih forumih;

               (j)

               vse druge obveznosti, ki mu jo dodeli Odbor.

         5.   Po načelu rotacije in za obdobje štirih let ali dokler Odbor ne odloči drugače, je sedež Sekretariata v Aghios Germanosu v Grčiji.
   6.   Odbor lahko z državo gostiteljico sklene sporazum o sedežu v zvezi z izvajanjem svojih funkcij.
   Člen 14
   Delovna skupina za upravljanje voda
   1.   Odbor za upravljanje Prespanskega parka v skladu z določbami iz člena 10 ustanovi delovno skupino za upravljanje voda.
   2.   Države pogodbenice po posvetovanju imenujejo organe in telesa, ki so pristojni za upravljanje voda v delu Prespanskega parka na njihovem ozemlju in so člani te delovne skupine, ter o tem imenovanju obvestijo predsednika Odbora za upravljanje Prespanskega parka.
   3.   Delovna skupina za upravljanje voda predlaga priporočila na podlagi načel celostnega upravljanja povodja, kot so izražena v okvirni direktivi EU o vodah (2000/60/ES), sprejme pa jih Odbor za upravljanje.
   4.   Posebne naloge in mandat delovne skupine se opredelijo po posvetovanjih med državami pogodbenicami.
   5.   Operativne stroške delovne skupine za upravljanje voda (udeležba na srečanjih in njihova organizacija) krije grško ministrstvo za okolje, energijo in podnebne spremembe, in sicer za obdobje štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma.
   Člen 15
   Stroški skupnih organov
   1.   Izvajanje delovnega načrta Odbora za upravljanje Prespanskega parka se financira z rednimi letnimi prispevki pogodbenic in iz drugih virov.
   2.   Vsaka pogodbenica načeloma krije stroške, povezane z udeležbo svojih nacionalnih članov na srečanjih Odbora, sekretariata in delovnih skupin, z izjemo člena 14(5).
   3.   Pogodbenica, na ozemlju katere se organizira srečanje Odbora, krije stroške organizacije srečanja.
   4.   Sekretariat pripravi letni proračun, ki zajema njegove stroške, in ga predloži v odobritev Odboru, pri čemer se financira z rednimi letnimi prispevki držav pogodbenic in iz drugih virov. Poslovne prostore zagotovi pogodbenica, v kateri se nahaja sekretariat, stroški teh prostorov pa se običajno ne krijejo iz proračuna.
   ČETRTI DEL

      REŠEVAJE SPOROV

   Člen 16
   V primeru spora med pogodbenicami glede razlage ali uporabe tega sporazuma pogodbenice poiščejo rešitev s pogajanji ali na kateri koli drug način mednarodnega reševanja sporov, ki je zanje sprejemljiv.
   PETI DEL

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 17
   Spremembe Sporazuma
   1.   Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega sporazuma.
   2.   Vsaka sprememba tega sporazuma se sprejme soglasno. Spremembe začnejo veljati v skladu s postopkom iz člena 18(2).
   Člen 18
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum ratificira vsaka pogodbenica v skladu z nacionalnimi postopki.
   2.   Ta sporazum začne veljati na dan prejema zadnjega pisnega uradnega obvestila, s katerim se pogodbenice medsebojno uradno obvestijo o ratifikaciji Sporazuma.
   Člen 19
   Povezanost z drugimi sporazumi
   1.   Nobena določba v tem sporazumu ne vpliva na pravice ali obveznosti pogodbenice, ki izhajajo iz katerega koli sporazuma, ki velja na dan začetka veljavnosti tega sporazuma. Nobena določba v tem sporazumu ne vpliva na pravice ali obveznosti pogodbenice, ki izhajajo iz zakonodaje EU.
   2.   Za namene izvajanja tega sporazuma lahko pogodbenice sklenejo dvostranske ali tristranske sporazume ali ureditve, ki niso v nasprotju s tem sporazumom.
   Člen 20
   Veljavnost sporazuma in odstop pogodbenice
   Ta sporazum velja za nedoločen čas, razen če ena od pogodbenic po diplomatski poti pisno uradno obvesti o svojem odstopu, pri čemer Sporazum preneha veljati v šestih mesecih od datuma takega pisnega uradnega obvestila. To prenehanje ne vpliva na veljavnost katere koli ureditve ali projekta, ki se izvaja v skladu s tem sporazumom.

      V Piliju, 2. februarja 2010, v štirih izvirnih izvodih v angleškem jeziku, pri čemer so vsi izvodi enako verodostojni.

         V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/1534 z dne 7. maja 2015 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije na 68. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja in 95. zasedanju Odbora za pomorsko varnost v okviru Mednarodne pomorske organizacije v zvezi s sprejetjem sprememb konvencije MARPOL, konvencije SOLAS in smernic za sisteme čiščenja izpušnih plinov iz leta 2009

text:
               16.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 240/61

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1534
   z dne 7. maja 2015
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije na 68. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja in 95. zasedanju Odbora za pomorsko varnost v okviru Mednarodne pomorske organizacije v zvezi s sprejetjem sprememb konvencije MARPOL, konvencije SOLAS in smernic za sisteme čiščenja izpušnih plinov iz leta 2009
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) in člena 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ukrepanje Unije v sektorju pomorskega prometa bi moralo biti namenjeno izboljšanju pomorske varnosti in varstvu morskega okolja.

               (2)

               Odbor za varstvo morskega okolja (odbor MEPC) v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) je na 67. zasedanju odobril spremembe Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij (konvencija MARPOL). Te spremembe bodo predvidoma sprejete na 68. zasedanju odbora MEPC maja 2015.

               (3)

               Pododbor za preprečevanje onesnaževanja in odzivanje nanj (pododbor PPR) v okviru IMO je na 2. zasedanju odobril osnutke sprememb smernic za sisteme čiščenja izpušnih plinov iz leta 2009 (smernice iz leta 2009). Te spremembe bodo predvidoma sprejete na 68. zasedanju odbora MEPC maja 2015.

               (4)

               Odbor za pomorsko varnost (odbor MSC) v okviru IMO je na 94. zasedanju odobril spremembe Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (konvencija SOLAS). Te spremembe bodo predvidoma sprejete na 95. zasedanju odbora MSC junija 2015.

               (5)

               S spremembami prilog I in II h konvenciji MARPOL bodo uvedeni ukrepi, povezani s sprejetjem osnutka mednarodnega kodeksa za ladje, ki delujejo v polarnih vodah (polarni kodeks), s čimer bo uporaba polarnega kodeksa postala obvezna. V polarnem kodeksu je sedanja prepoved izpustov nafte/zdravju škodljivih tekočin na Antarktiki iz konvencije MARPOL razširjena tudi na polarne vode. Člen 4 Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) v povezavi s členom 3(1) določa, da morajo države članice zagotoviti, da se izpusti onesnaževalnih snovi z ladij, vključno s takšnimi izpusti manjšega obsega, obravnavajo kot kršitve, če so bili povzročeni naklepno, iz zavestne ali nezavestne malomarnosti. V členu 5(1) navedene direktive je določeno, da se izpust onesnaževalnih snovi ne obravnava kot kršitev, če izpolnjuje pogoje, ki so med drugim navedeni v Prilogi I, pravilih 15 in 34, h konvenciji MARPOL. Pravili 15 in 34 sta eni izmed pravil konvencije MARPOL, ki bosta spremenjeni s sprejetjem sprememb iz Priloge 11 k dokumentu IMO MEPC 67/20. Te spremembe bodo torej vplivale na opredelitev kršitve v skladu z Direktivo 2005/35/ES, zato spadajo v izključno pristojnost Unije.

               (6)

               S spremembami smernic iz leta 2009 bo uvedena uporaba metodologij na podlagi izračunov za preskušanje pralnikov, priključenih na ladijske stroje, ki jih ni mogoče preskušati z večjimi obremenitvami ali njihovo preskušanje sploh ni mogoče, kadar so „v stanju mirovanja v pristanu“. Te zadeve so zajete v členu 4c in Prilogi II k Direktivi Sveta 1999/32/ES (2), Priloga II pa temelji na smernicah iz leta 2009, ki bodo spremenjene.

               (7)

               Spremembe pravila II-2/20.3.1.2.1 konvencije SOLAS bodo dovoljevale delovanje prezračevalnih ventilatorjev z zmanjšanim številom menjav zraka, kadar se v prostorih za vozila, prostorih posebnega razreda in ro-ro prostorih na potniških ladjah uporablja sistem za nadzor kakovosti zraka. V členu 6(2)(a)(i) Direktive 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je določeno, da morajo biti nove potniške ladje razreda A v celoti skladne z zahtevami konvencije SOLAS, tudi s pravilom II-2/20.3 konvencije SOLAS. Spremembe, ki jih je treba sprejeti, bodo zato imele neposredni pravni učinek na Direktivo 2009/45/ES. Te spremembe spadajo v izključno pristojnost Unije, kolikor se nanašajo na potniške ladje, ki opravljajo notranje potovanje.

               (8)

               Unija ni članica IMO niti pogodbenica navedenih konvencij. Zato je nujno, da Svet pooblasti države članice, da izrazijo stališče, ki bo sprejeto v imenu Unije, in se strinjajo z dejstvom, da jih bodo te spremembe zavezovale, kolikor spadajo v izključno pristojnost Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije na 68. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja v okviru IMO je, da se strinja s sprejetjem:

               (i)

               sprememb prilog I in II h konvenciji MARPOL, kot so določene v Prilogi 11 k dokumentu IMO MEPC 67/20;

               (ii)

               sprememb smernic za sisteme čiščenja izpušnih plinov iz leta 2009, kot so določene v Prilogi 1 k dokumentu IMO PPR 2/21.

         Člen 2
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije na 95. zasedanju Odbora za pomorsko varnost v okviru IMO je, da se strinja s sprejetjem:

               —

               pravila II-2/20.3.1.2.1 konvencije SOLAS, kot je določeno v Prilogi 11 k dokumentu IMO MSC 94/21/add.1.

         Člen 3
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije in je navedeno v členih 1 in 2, izrazijo države članice, ki so članice IMO, pri čemer ravnajo skupaj v interesu Unije.
   Člen 4
   Na oblikovne in manjše spremembe stališč Unije iz členov 1 in 2 je mogoče pristati brez potrebnega spreminjanja navedenih stališč.
   Člen 5
   Države članice so pooblaščene, da soglašajo z dejstvom, da jih v interesu Unije zavezujejo spremembe iz členov 1 in 2, kolikor spadajo v izključno pristojnost Unije.
   Člen 6
   Ta sklep je naslovljen na države članice.

      V Bruslju, 7. maja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Direktiva 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve v zvezi z onesnaževanjem, vključno s kazenskimi sankcijami (UL L 255, 30.9.2005, str. 11).

      (2)  Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13).

      (3)  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/207 z dne 15. februarja 2016 o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

text:
               16.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/45

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/207
   z dne 15. februarja 2016
   o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. maja 2013 sprejel Sklep 2013/233/SZVP (1) o vzpostavitvi misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya).

               (2)

               Svet je 7. decembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2276 (2) o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP, v katerem je predvsem podaljšal misijo do 21. februarja 2016 in določil referenčni finančni znesek za podaljšano obdobje.

               (3)

               Zaradi razmer v Libiji mora biti Unija pripravljena, da v državo napoti morebitno civilno misijo za krepitev zmogljivosti in pomoč pri obvladovanju krize na področju reforme varnostnega sektorja.

               (4)

               Civilne zmogljivosti za načrtovanje, ki bodo takoj na voljo, bodo številčno omejene, vendar pa se lahko povečajo, če se spremenijo okoliščine in potrebe in če s tem soglaša Politični in varnostni odbor.

               (5)

               Sklep 2013/233/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti.

               (6)

               EUBAM Libya se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in lahko ovirajo doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2013/233/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 2 se doda naslednji odstavek:
               „EUBAM Libya bo pomagala pri procesu načrtovanja celovite reforme sektorja civilne varnosti z namenom, da bi pripravili napotitev morebitne civilne misije za krepitev zmogljivosti in pomoč pri obvladovanju krize.“;

               2.

               v členu 3(1) se doda naslednja točka:

                           „(d)

                           obveščati EU v okviru načrtovanja morebitne civilne misije za krepitev zmogljivosti in pomoč pri obvladovanju krize na področju reforme varnostnega sektorja, pri čemer tesno sodeluje z UNSMIL in prispeva k njenim prizadevanjem ter sodeluje z legitimnimi libijskimi organi in drugimi ustreznimi sogovorniki s področja varnosti.“;

               3.

               v členu 13(1) se doda naslednji odstavek:
               „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUBAM Libya v obdobju od 22. februarja 2016 do 21. avgusta 2016, je 4 475 000 EUR.“;

               4.

               v členu 16 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Uporablja se do 21. avgusta 2016.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 22. februarja 2016.

      V Bruslju, 15. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 138, 24.5.2013, str. 15).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/2276 z dne 7. decembra 2015 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 322, 8.12.2015, str. 51).


title: 2014/929/EU: Sklep Sveta z dne 15. decembra 2014 o podpisu Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo

text:
               19.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 365/6

         SKLEP SVETA
   z dne 15. decembra 2014
   o podpisu Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo

      (2014/929/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. novembra 2007 sprejel Uredbo (ES) št. 31/2008 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Madagaskar (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Sedanji protokol k Sporazumu preneha veljati 31. decembra 2014.

               (2)

               Svet je Komisijo pooblastil za pogajanja o novem protokolu k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti na ribolovnem območju, na katerem Republika Madagaskar izvaja svojo jurisdikcijo. Po zaključku teh pogajanj, je bil 19. junija 2014 parafiran Protokol.

               (3)

               Da bi zagotovili nadaljevanje ribolovnih dejavnosti plovil Unije, člen 15 Protokola določa možnost, da ga vsaka pogodbenica začasno uporablja od datuma njegovega podpisa, vendar najprej od 1. januarja 2015.

               (4)

               Protokol bi bilo treba podpisati. Do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev, bi bilo treba Protokol uporabljati začasno –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Republiko Madagaskar in Evropsko skupnostjo v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije.
   Člen 3
   Protokol se v skladu s členom 15 Protokola začasno uporablja od datuma njegovega podpisa (2), vendar najprej od 1. januarja 2015, do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 15. decembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         M. MARTINA

      (1)  UL L 15, 18.1.2008, str. 1.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa protokola.


title: Sklep Sveta z dne 29. aprila 1997 o Začasnem trgovinskem sporazumu med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, ki ga sklepa Evropska skupnost

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997D0301

Uradni list L 129 , 21/05/1997 str. 0022 - 0022

		Sklep Svetaz dne 29. aprila 1997o Začasnem trgovinskem sporazumu med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, ki ga sklepa Evropska skupnost(97/301/ESPJ, ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 113 v povezavi s prvim stavkom člena 228(2),ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker je, dokler ne velja Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, ki je bil podpisan v Luxembourgu 22. aprila 1996, v imenu Evropske skupnosti treba potrditi Začasni trgovinski sporazum med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani,SKLENIL:Člen 1Začasni trgovinski sporazum med Evropsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Gruzijo na drugi strani, s prilogami, Protokolom in sklepnemu aktu priloženimi izjavami, se potrdi v imenu Evropske skupnosti.Besedila aktov, navedenih v odstavku 1, so priloga temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti opravi notifikacijo, predvideno v členu 32 Začasnega sporazuma [2].V Luxembourgu, 29. aprila 1997Za SvetPredsednikH. Van Mierlo[1] UL C 115, 14.4.1997.[2] Datum začetka veljavnosti Začasnega sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/948 z dne 1. junija 2016 o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2016/16)

text:
               15.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 157/28

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/948
   z dne 1. junija 2016
   o izvajanju programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja (ECB/2016/16)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska centralna banka (ECB) lahko skupaj z nacionalnimi centralnimi bankami držav članic, katerih valuta je euro, posreduje na finančnih trgih z dokončnimi nakupi in prodajami tržnih instrumentov.

               (2)

               Sklep ECB/2014/40 Evropske centralne banke (1), s katerim se je vzpostavil tretji program nakupa kritih obveznic, je bil sprejet 15. oktobra 2014. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 (ECB/2014/45) (2), s katerim se je vzpostavil program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev, je bil sprejet 19. novembra 2014. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (3), s katerim se je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, je bil sprejet 4. marca 2015 in z njim so se razširili tedanji programi nakupa vrednostnih papirjev. Skupaj s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja v skladu s Sklepom ECB/2014/34 Evropske centralne banke (4) in Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/810 (ECB/2016/10) (5) je cilj navedenih programov nakupa vrednostnih papirjev dodatno okrepiti transmisijo denarne politike, olajšati kreditiranje gospodarstva v euroobmočju, omiliti posojilne pogoje za gospodinjstva in podjetja ter prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, da ohranja stabilnost cen.

               (3)

               Svet ECB je 10. marca 2016 odločil, da dodatno razširi zgoraj navedene programe nakupa vrednostnih papirjev in začne program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, in sicer kot del enotne denarne politike in za uresničevanje cilja stabilnosti cen. Ta odločitev je bila sprejeta z namenom, da se dodatno okrepi prenos učinkov Eurosistemovih nakupov vrednostnih papirjev na pogoje financiranja realnega gospodarstva ter da se v povezavi z drugimi veljavnimi nestandardnimi ukrepi denarne politike okrepi spodbujevalno naravnana denarna politika in prispeva k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

               (4)

               Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja bo del programa nakupa vrednostnih papirjev, po katerem je predvideno, da se bodo nakupi opravljali do konca marca 2017 ali po potrebi dalj časa in v vsakem primeru do takrat, ko bo Svet ECB ugotovil trajno prilagoditev gibanja inflacije, ki je skladna s ciljem doseganja stopnje inflacije v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

               (5)

               Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja bi moral vsebovati več varoval, s katerimi bi zagotovili, da bodo predvideni nakupi sorazmerni s cilji programa. Ta varovala bi morala tudi zagotoviti, da se pri zasnovi programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja upoštevajo s tem povezana finančna tveganja, in bi morala upoštevati vidike upravljanja tveganj. Poleg tega bi morale za primerne tržne dolžniške instrumente, ki jih izdajo javna podjetja, veljati omejitve, skladne z omejitvami za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.

               (6)

               Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja bi moral biti v celoti skladen z obveznostmi centralnih bank Eurosistema po Pogodbi, vključno s prepovedjo denarnega financiranja v povezavi z nakupi primernih tržnih dolžniških instrumentov, ki jih izdajo javna podjetja.

               (7)

               Program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja bi moral spoštovati načelo odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco, pri tem pa upoštevati oblikovanje tržnih cen in delovanje trgov.

               (8)

               Skladno z drugimi deli programa nakupa vrednostnih papirjev bi bilo treba ob zapadlosti primernih tržnih dolžniških instrumentov, kupljenih v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, reinvestirati plačila glavnice teh dolžniških instrumentov, dokler bo to potrebno, ter tako prispevati k ugodnim likvidnostnim razmeram in ustrezni naravnanosti denarne politike.

               (9)

               Dokončni nakupi primernih tržnih dolžniških instrumentov, ki jih opravi Eurosistem v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, bi se morali izvajati decentralizirano v skladu s tem sklepom, ECB pa bi jih morala koordinirati in s tem zagotoviti enotnost denarne politike Eurosistema –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vzpostavitev in obseg dokončnih nakupov podjetniških obveznic
   Vzpostavi se program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja lahko za to določene centralne banke Eurosistema od primernih nasprotnih strank kupujejo primerne podjetniške obveznice na primarnih in sekundarnih trgih, medtem ko se lahko podjetniške obveznice javnega sektorja, kakor so opredeljene v členu 3(1), kupujejo samo na sekundarnih trgih in pod posebnimi pogoji.
   Člen 2
   Kriteriji primernosti podjetniških obveznic
   Tržni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo družbe, so primerni za dokončne nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, če izpolnjujejo kriterije primernosti za tržno finančno premoženje za kreditne posle Eurosistema v skladu z delom 4 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (6) in naslednje dodatne zahteve.

               1.

               Izdajatelj tržnega dolžniškega instrumenta:

                           (a)

                           ima sedež v državi članici, katere valuta je euro;

                           (b)

                           ni kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki 14 člena 2 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

                           (c)

                           nima nadrejene osebe, kakor je opredeljena v točki 15 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki je tudi kreditna institucija, kakor je opredeljena v točki 14 člena 2 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

                           (d)

                           nima nadrejene osebe, ki je predmet bančnega nadzora zunaj euroobmočja;

                           (e)

                           ni nadzorovani subjekt, kakor je opredeljen v točki 20 člena 2 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (8), ali član nadzorovane skupine, kakor je opredeljena v podtočki (b) točke 21 člena 2 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17), ki je v obeh primerih na seznamu, ki ga ECB objavi na svoji spletni strani v skladu s členom 49(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17), in ni podrejena družba, kakor je opredeljena v točki 16 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, nobenega takega nadzorovanega subjekta ali nadzorovane skupine;

                           (f)

                           ni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v točki 1 člena 4(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9);

                           (g)

                           ni izdal listinjenega vrednostnega papirja v smislu točke 3 člena 2 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

                           (h)

                           ni izdal instrumenta multi cédula v smislu točke 62 člena 2 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

                           (i)

                           ni izdal strukturirane krite obveznice v smislu točke 88 člena 2 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60);

                           (j)

                           ni nosilec upravljanja sredstev, ki je nastal zaradi uporabe instrumenta izločitve sredstev pri ukrepu za reševanje v skladu s členom 26 Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja člen 42 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11);

                           (k)

                           ni nacionalni sklad za upravljanje in prodajo sredstev, ustanovljen za podporo prestrukturiranja in/ali reševanja v finančnem sektorju (12), in

                           (l)

                           ni primerni izdajatelj za program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.

               2.

               Tržni dolžniški instrument ima takrat, ko ga kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj šest mesecev in največ 30 let in 364 dni.

               3.

               Z odstopanjem od člena 59(5) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) se za ocenjevanje zahtev glede kreditne kvalitete tržnega dolžniškega instrumenta upoštevajo samo informacije o bonitetnih ocenah, ki jih zagotovi zunanja bonitetna institucija, ki je sprejeta v bonitetnem okviru Eurosistema.

               4.

               Tržni dolžniški instrument je denominiran v eurih.

               5.

               Dovoljeni so nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom) nad obrestno mero za odprto ponudbo mejnega depozita.

         Člen 3
   Omejitve pri izvrševanju nakupov podjetniških obveznic javnega sektorja
   1.   V tem sklepu „podjetniška obveznica javnega sektorja“ pomeni podjetniško obveznico, ki izpolnjuje zahteve iz člena 2 in jo izda javno podjetje v smislu člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 (13).
   2.   Da bi omogočili oblikovanje tržne cene za primerne podjetniške obveznice javnega sektorja, niso dovoljeni nakupi novih izdaj ali povečanj obstoječih izdaj podjetniških obveznic javnega sektorja niti nakupi podjetniških obveznic javnega sektorja, ki jih izda isti subjekt ali jih izdajo subjekti v izdajateljevi skupini in ki zapadejo časovno tik pred zapadlostjo ali tik po zapadlosti tržnih dolžniških instrumentov, ki se izdajo ali katerih obstoječa izdaja se poveča, in sicer za obdobje, ki ga določi Svet ECB.
   Člen 4
   Omejitve nakupov
   1.   V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja velja omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN) po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema. Za vse podjetniške obveznice razen podjetniških obveznic javnega sektorja znaša omejitev deleža izdaj 70 % po posameznih ISIN.
   V posebnih primerih, vključno za podjetniške obveznice javnega sektorja ali zaradi upravljanja tveganj, se lahko uporabi nižja omejitev deleža izdaj. Podjetniške obveznice javnega sektorja se obravnavajo skladno z njihovo obravnavo v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.
   2.   Eurosistem za primerne podjetniške obveznice redno izvaja ustrezne postopke glede kreditnega tveganja in skrbnega pregleda.
   3.   Eurosistem opredeli dodatne omejitve nakupov za skupine izdajateljev na podlagi referenčne vrednosti dodelitve, povezane s tržno kapitalizacijo skupine izdajateljev, da zagotovi razpršeno dodelitev nakupov med izdajatelje in skupine izdajateljev.
   Člen 5
   Centralne banke Eurosistema, ki opravljajo nakupe
   Centralne banke Eurosistema, ki kupujejo podjetniške obveznice v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, se določijo na seznamu, ki se objavi na spletni strani ECB. Eurosistem uporabi za dodelitev podjetniških obveznic, ki se kupijo v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, sistem specializacije, ki temelji na državi sedeža izdajatelja. Svet ECB dovoli posamična odstopanja od sistema specializacije, če izvajanje sistema ovirajo objektivne okoliščine ali so taka odstopanja priporočljiva za doseganje splošnih denarnopolitičnih ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja. Vsaka centralna banka Eurosistema, določena za nakupe, kupuje samo primerne podjetniške obveznice, ki jih izdajo izdajatelji s sedežem v določenih državah članicah euroobmočja. Geografska razporeditev držav sedeža izdajateljev primernih podjetniških obveznic med centralne banke Eurosistema, določene za nakupe, se določi na seznamu, ki se objavi na spletni strani ECB.
   Člen 6
   Primerne nasprotne stranke
   Za program nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, in sicer tako za dokončne posle kot za posle posojanja vrednostnih papirjev, ki vključujejo podjetniške obveznice iz portfeljev Eurosistema po programu nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, so primerne naslednje nasprotne stranke:

               (a)

               subjekti, ki izpolnjujejo kriterije primernosti za sodelovanje pri operacijah denarne politike Eurosistema v skladu s členom 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), in

               (b)

               vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri vlaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih.

         Člen 7
   Posli posojanja vrednostnih papirjev
   Centralne banke Eurosistema, ki kupujejo podjetniške obveznice v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev podjetniškega sektorja, dajo vrednostne papirje, kupljene v okviru tega programa, na voljo za posojanje, vključno z repo posli, z namenom zagotavljanja učinkovitosti tega programa.
   Člen 8
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati 6. junija 2016.

      Na Dunaju, 1. junija 2016

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep ECB/2014/40 Evropske centralne banke z dne 15. oktobra 2014 o izvajanju tretjega programa nakupa kritih obveznic (UL L 335, 22.11.2014, str. 22).

      (2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/5 z dne 19. novembra 2014 o izvajanju programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev (ECB/2014/45) (UL L 1, 6.1.2015, str. 4).

      (3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

      (4)  Sklep ECB/2014/34 Evropske centralne banke z dne 29. julija 2014 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (UL L 258, 29.8.2014, str. 11).

      (5)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/810 z dne 28. aprila 2016 o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10) (UL L 132, 21.5.2016, str. 107).

      (6)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

      (7)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

      (8)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

      (9)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

      (10)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

      (11)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Šeste direktive Sveta 82/891/EGS ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU in uredb (EU) št. 1093/2010 ter (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

      (12)  Seznam takih subjektov je objavljen na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

      (13)  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 osklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu insodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na enistrani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom,Nikaragvo in Panamo na drugi strani, z izjemo člena 49(3) Sporazuma

text:
                  15.4.2014

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 111/4

         SKLEP SVETA
         z dne 14. aprila 2014
         o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, z izjemo člena 49(3) Sporazuma
         (2014/211/EU)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(2) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 15. decembra 2003 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

                     (2)

                     V skladu s členom 54(1) Sporazuma naj bi Sporazum začel veljati prvi dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem se pogodbenice uradno obvestijo o zaključku postopkov, ki so potrebni v ta namen.

                     (3)

                     Do sedaj so razen Unije svoje listine o ratifikaciji deponirale vse pogodbenice Sporazuma, vključno z državami članicami Unije ob podpisu Sporazuma.

                     (4)

                     Člen 49(3) Sporazuma določa obveznosti pogodbenic v zvezi s ponovnim sprejemom nezakonitih migrantov. Zato navedena določba spada v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), še zlasti člena 79(3) Pogodbe, in se uporabita Protokol (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice in Protokol (št. 22) o stališču Danske, ki sta priložena Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.

                     (5)

                     Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

                     (6)

                     Sporazum bi bilo treba odobriti, z izjemo člena 49(3). Vzporedno s tem sklepom bo sprejet ločen sklep (1) o sklenitvi člena 49(3) Sporazuma –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sporazum o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter republikami Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani, se, z izjemo člena 49(3) Sporazuma, odobri v imenu Evropske unije.
            Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

            Člen 2
            Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradna obvestila iz člena 54 Sporazuma (2) skupaj z naslednjimi uradnimi obvestili:

               „Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost ter od tega dneva izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Sporazuma vsa ustrezna sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ oziroma ‚Skupnost‘ razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘ oziroma ‚Unijo‘.“

               „Določbe tega Sporazuma, ki sodijo v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irsko zavezujejo kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija in Združeno kraljestvo in/ali Irska uradno obvestijo srednjeameriško pogodbenico, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del Evropske unije v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženim Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska preneha biti zavezana kot del Evropske unije v skladu s členom 4a Protokola (št. 21), Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko srednjeameriško pogodbenico nemudoma obvesti o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe Sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.“

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 14. aprila 2014

                  Za Svet

                  Predsednica

               C. ASHTON

            (1)  Sklep Sveta 2014/210/EU (glej stran 2 tega Uradnega lista).

            (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: 2005/525/ES: Sklep Sveta z dne 2. junija 2005 o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti

text:
               22.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/80

      SKLEP SVETA

   z dne 2. junija 2005
   o sklenitvi Okvirnega sporazuma med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti
   (2005/525/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 13, 71, 80, 95, 127, 137, 149, 150, 151, 152, 153, 157, 166, 175, 280 in 308 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2), drugim pododstavkom člena 300(3) in členom 300(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)

               Evropski svet iz Soluna je junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za države zahodnega Balkana: približevanje evropskemu združevanju“, ki je predvidela, da bodo programi Skupnosti odprti za države, ki sodelujejo v Procesu stabilizacije in pridruževanja (PSP) v skladu z načeli, določenimi za sodelovanje držav kandidatk.V svojem sporočilu „Priprava sodelovanja držav zahodnega Balkana v programih in agencijah Skupnosti“ je Komisija zagovarjala, da se z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo ter Srbijo in Črno goro sklenejo okvirni sporazumi o splošnih načelih glede sodelovanja vsake od teh držav v programih Skupnosti.V skladu s pogajalskimi smernicami, ki jih je Svet sprejel 29. aprila 2004, se je v imenu Skupnosti Komisija z Bosno in Hercegovino pogajala o Okvirnem sporazumu o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti.Ta sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 22. novembra 2004 v Bruslju, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.Za nekatere programe iz Sporazuma so v skladu s Pogodbo predvidene le pristojnosti iz člena 308.Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem mora Komisiji pomagati poseben odbor, ki ga imenuje Svet.Bosna in Hercegovina lahko v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Hrvaško, Zvezno republiko Jugoslavijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2) ali v skladu s podobno uredbo o zunanji pomoči Skupnosti za Bosno in Hercegovino zaprosi za finančno pomoč za sodelovanje v programih Skupnosti.Uporabo sporazuma je treba periodično preverjati.Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Okvirni sporazum med Evropsko skupnostjo in Bosno in Hercegovino o splošnih načelih za sodelovanje Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu (3).
   Člen 2
   1.   Posebne pogoje glede sodelovanja Bosne in Hercegovine v programih Skupnosti, zlasti finančni prispevek, ki ga je treba plačati, mora v imenu Skupnosti določiti Komisija. Pri tem ji pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet.
   2.   V primerih, ko Bosna in Hercegovina prosi za zunanjo pomoč, se uporabijo postopki iz Uredbe (ES) št. 2666/2000 in podobnih uredb o zunanji pomoči Skupnosti za Bosno in Hercegovino, ki se lahko sprejmejo v prihodnosti.
   Člen 3
   Najkasneje tri leta po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, nato pa vsaka tri leta, Komisija preveri izvajanje Sporazuma in o tem poroča Svetu. Poročilo, kjer je potrebno, spremljajo ustrezni predlogi.
   Člen 4
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poskrbi za uradna obvestila, kakor je določeno v členu 10 Sporazuma.

      V Luxembourgu, 2. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         L. FRIEDEN

      (1)  Privolitev z dne 10. maja 2005 (še ni bila objavljena v Uradnem listu).

      (2)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001(UL L 327, 12.12.2001, str. 3).

      (3)  Glej str. 5 tega Uradnega lista.