title: Sklep Sveta (EU) 2015/355 z dne 2. marca 2015 o sprejetju poslovnika Odbora Evropskega razvojnega sklada

text:
               5.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 61/17

         SKLEP SVETA (EU) 2015/355
   z dne 2. marca 2015
   o sprejetju poslovnika Odbora Evropskega razvojnega sklada
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum), in zlasti člena 8(5) Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (2), kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (3) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju 22. junija 2010 (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), je predvidena določitev finančnih protokolov za posamezno petletno obdobje.

               (2)

               Predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, so 26. junija 2013 sprejeli Notranji sporazum v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, ki predvideva ustanovitev Odbora Evropskega razvojnega sklada, sestavljenega iz predstavnikov vlad držav članic.

               (3)

               Poslovnik Odbora Evropskega razvojnega sklada bi moral upoštevati ustrezne določbe Sklepa Sveta 2013/755/EU (5) in Uredbe Sveta (EU) 2015/322 (6) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprejme se poslovnik Odbora Evropskega razvojnega sklada, kot je določen v Prilogi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 2. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (3)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (4)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

      (5)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

      (6)  Uredba Sveta (EU) 2015/322 z dne 2. marca 2015 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 58, 3.3.2015, str. 1).

      PRILOGA

         POSLOVNIK ODBORA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA

      Člen 1
      Sestava
      Odbor Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: Odbor) sestavljajo delegacije držav članic (v nadaljnjem besedilu: delegacije), predseduje pa mu predstavnik Komisije.
      Pri delu Odbora v zvezi z vprašanji, povezanimi z Evropsko investicijsko banko (EIB), sodeluje opazovalec EIB.
      Predstavnik generalnega sekretariata Sveta se sej udeležuje kot opazovalec.
      Člen 2
      Predložitev zadeve Odboru v obravnavo
      1.   Odboru se v obravnavo predložijo zadeve v primerih in v skladu s postopki, določenimi v Uredbi Sveta (EU) 2015/322 (1) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o izvajanju 11. ERS), in zlasti v členih 7, 9 in 14 navedene uredbe, ter po potrebi v Sklepu Sveta 2013/755/EU (2) (v nadaljnjem besedilu: Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj). Odbor se v zvezi s pooblastili, ki so nanj prenesena na podlagi Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, imenuje „Odbor ERS-ČDO“.
      2.   Poleg v obravnavo predloženih zadev, kot je določeno v odstavku 1:

                  (a)

                  Komisija na svojem spletnem mestu pravočasno objavi sklepe, sprejete na podlagi členov 14 in 15 Uredbe o izvajanju 11. ERS, ter Odbor o tem ustrezno obvesti z najhitrejšimi in najzanesljivejšimi elektronskimi sredstvi;

                  (b)

                  Komisija Odbor obvesti o kakršnih koli zamudah ali težavah pri izvajanju letnih akcijskih programov, posameznih in posebnih ukrepov, vključno s predhodnimi informacijami o prekinitvi in nadaljevanju izvajanja programov proračunske podpore, iz katerih bi lahko izhajale znatne dodatne obveznosti ali vsebinske spremembe, ki bi lahko povzročile, da se zadeva obvezno predloži v obravnavo na podlagi določb Uredbe o izvajanju 11. ERS.

            Člen 3
      Sklic seje
      1.   Sejo Odbora skliče predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.
      2.   Skličejo se lahko skupne seje Odbora z drugimi odbori, da se razpravlja o zadevah, za katere so posamezni odbori pristojni.
      Člen 4
      Dnevni red
      1.   Predsednik sestavi osnutek dnevnega reda in ga predloži Odboru.
      2.   Na dnevnem redu se ločeno obravnavajo:

                  (a)

                  osnutki ukrepov, ki naj jih sprejme Komisija in v zvezi s katerimi je Odbor zaprošen za mnenje, v skladu s postopkom iz člena 14 Uredbe o izvajanju 11. ERS;

                  (b)

                  druge zadeve, ki se predložijo Odboru v vednost ali za preprosto izmenjavo mnenj, bodisi na pobudo predsednika bodisi na pisno zahtevo člana Odbora.

            3.   Vsaka delegacija lahko zahteva uvrstitev točke na dnevni red seje Odbora. Ustrezne informacije o teh točkah se lahko podajo ustno ali po potrebi naknadno pisno.
      4.   Dnevni red vsebuje odobritev zapisnika predhodne seje.
      5.   Najmanj vsake tri mesece, in kadar koli so na razpolago posodobljene informacije, se dnevnemu redu priloži okviren dolgoročni načrt za prihodnje seje. Ta načrt vključuje točke, ki se predložijo zaradi podaje mnenja, in strateška vprašanja, ki zadevajo celotni ERS, ki so predložena v vednost in/ali za izmenjavo mnenj. Ta načrt vključuje točke, ki se bodo Odboru predložile v prihodnjem šestmesečnem obdobju. Kolikor je mogoče, so v tem načrtu navedene tudi točke, ki bodo Odboru verjetno predložene v naslednjem šestmesečnem obdobju.
      Člen 5
      Dokumentacija, ki se pošlje ali predloži članom Odbora
      1.   Predsednik vabilo in osnutek dnevnega reda seje ter kakršne koli osnutke ukrepov, v zvezi s katerimi je Odbor zaprošen, da poda mnenje, pošlje članom Odbora dovolj zgodaj pred sejo, pri čemer upošteva nujnost in kompleksnost zadeve, v vsakem primeru pa najpozneje 21 koledarskih dni pred datumom seje. Kolikor je mogoče, se tudi drugi dokumenti v zvezi s sejo, zlasti dokumenti, predloženi v vednost in za izmenjavo mnenj, predložijo v istem roku.
      Vsi dokumenti se predložijo v skladu s členom 15(2) in (3).
      2.   V nujnih primerih in kadar se mora ukrep, ki se sprejme, začeti nemudoma izvajati, lahko predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo člana Odbora skrajša rok za predložitev dokumentov iz odstavka 1. Ta rok ne sme biti krajši od sedmih koledarskih dni. Take nujne primere mora Komisija ustrezno pisno utemeljiti.
      3.   Izjemoma, v zelo nujnih primerih v partnerski državi ali regiji, na primer v resnih gospodarskih, družbenih in političnih okoliščinah, ob naravnih nesrečah v državi prejemnici, ter humanitarnih krizah ali v drugih zunanjih okoliščinah podobne narave, na katere se je treba zelo hitro odzvati, lahko predsednik na zahtevo člana Odbora ali na lastno pobudo odstopa od rokov, določenih v odstavkih 1 in 2. Take nujne primere mora Komisija ustrezno pisno utemeljiti.
      4.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za strateške dokumente in večletne okvirne programe ter njihove prilagoditve, ki so posledica vmesnih in končnih pregledov iz člena 7(2) Uredbe o izvajanju 11. ERS.
      5.   V primeru osnutkov ukrepov, ki se predložijo Odboru za podajo mnenja po ustnem postopku, delegacije najmanj tri delovne dni pred datumom seje pisno obvestijo sekretariat Odbora o:

                  (a)

                  tistih točkah, s katerimi lahko načeloma že soglašajo in za katere predlagajo, da se uvrstijo kot točke pod A (s pripombami ali zahtevami za dodatne informacije ali brez njih), ter

                  (b)

                  tistih točkah, o katerih je po njihovem mnenju potrebna razprava in za katere predlagajo, da se uvrstijo kot točke pod B

            na dnevni red iz člena 4(1).
      Na zahtevo države članice se lahko katera koli točka pod A predloži v razpravo in prenese na seznam točk pod B čim prej pred sejo, ali, v izjemnih primerih, na seji.
      Delegacije prav tako pripravijo kakršne koli pripombe in zahteve po dodatnih informacijah v pisni obliki in, kadar je to mogoče, najpozneje tri delovne dni pred datumom seje.
      Komisija, kadar je to mogoče, pisno in najpozneje dan pred sejo zagotovi dodatne informacije in odgovori na morebitne pripombe.
      6.   Komisija lahko v ustrezno utemeljenih izredno nujnih primerih tudi uporabi postopek iz člena 14(4) Uredbe o izvajanju 11. ERS. V takih primerih predsednik predloži ukrepe Odboru v 14 dneh po njihovem sprejetju z namenom, da pridobi njegovo mnenje.
      Člen 6
      Pošiljanje programskih dokumentov Skupni parlamentarni skupščini
      Sekretariat Odbora v skladu s členom 7(1) Uredbe o izvajanju 11. ERS programske dokumente pošlje v vednost Skupni parlamentarni skupščini, sočasno pa jih pošlje tudi delegacijam v Odboru.
      Člen 7
      Mnenje Odbora
      1.   Kadar je Odbor o posamezni zadevi zaprošen za mnenje, se o njej razpravlja pod pogoji in v skladu s postopkom, kakor je določeno v členu 14(3) oziroma (4) Uredbe o izvajanju 11. ERS ter v členu 8(2) in (3) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (3) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum).
      2.   Če noben član Odbora temu ne nasprotuje, lahko predsednik brez uradnega glasovanja sklene, da Odbor soglasno daje pozitivno mnenje o osnutkih ukrepov.
      3.   Kadar se uporablja ustni postopek, ob tem pa se med sejo osnutke ukrepov vsebinsko spremeni ali se mu dodajo nova dejstva, lahko predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice odloži glasovanje o določeni točki dnevnega reda do konca seje ali do prihodnje seje.
      4.   Če se na podlagi odstavka 3, predsednik odloči, da ne odloži glasovanja, kot zahteva ena delegacija ali več delegacij, lahko delegacija(-e), ki to zahteva(-jo), poda(-jo) pridržek, ki se lahko umakne najpozneje v treh delovnih dneh od dneva, ki sledi seji. Mnenje Odbora se po izteku tega roka zabeleži kot dokončno. Komisija države članice obvesti o dokončnem stališču, ki ga je (so) sprejela(-e) država(-e) članica(-e), katere(-ih) delegacija(-e) je (so) v Odboru izrazila(-e) pridržek.
      5.   Ob upoštevanju drugega pododstavka tega odstavka se glasovanje o zadevi preloži na naslednjo sejo, če dokumenti v zvezi z določeno točko dnevnega reda članom Odbora niso bili poslani v roku, določenem v členu 5(1) in (2).
      Odbor lahko na predlog predsednika ali na zahtevo člana Odbora z navadno večino svojih članov odloči, da točka zaradi nujnosti zadeve ostane na dnevnem redu. Po potrebi se lahko uporabi pisni postopek iz člena 11 tega poslovnika.
      6.   V okviru pregleda letnih ali večletnih akcijskih programov lahko vsaka delegacija zahteva umik projekta ali programa iz akcijskega programa. Če to zahtevo podpre manjšina delegacij, ki lahko prepreči sprejetje, kakor je določeno v členu 8(3) Notranjega sporazuma v povezavi s členom 8(2) Notranjega sporazuma, Komisija sprejme akcijski program brez zadevnega projekta ali programa. Razen če Komisija v skladu z mnenji delegacij iz Odbora umaknjenega projekta ali programa ne želi nadaljevati, ga pozneje ponovno predloži Odboru ločeno od akcijskega programa, in sicer v obliki posameznega ukrepa, ki ga Komisija nato sprejme v skladu s postopkom iz člena 14 Uredbe o izvajanju 11. ERS.
      Člen 8
      Izmenjava mnenj
      1.   Vsaka delegacija lahko kadar koli pozove Komisijo, da Odboru predloži informacije in opravi izmenjavo mnenj o vprašanjih v zvezi z nalogami, opisanimi v členih 3(3), 7(2) in 14(2) Uredbe o izvajanju 11. ERS. Na zahtevo države članice se lahko v skladu s členom 18(2) Uredbe o izvajanju 11. ERS v Odboru razpravlja o kateri koli oceni, vključno s priporočili in nadaljnjimi ukrepi. Kot je določeno v členu 18(4) Uredbe o izvajanju 11. ERS, Komisija pregleduje napredek pri izvajanju 11. ERS, vključno z nacionalnimi okvirnimi programi, in Svetu za vsako leto, začenši z letom 2015, predloži poročilo o izvajanju. Na zahtevo države članice se lahko o tem poročilu tudi razpravlja v Odboru.
      2.   Na podlagi takšne izmenjave mnenj lahko delegacije oblikujejo priporočila, ki jih Komisija upošteva. Zapisnik Odbora odraža izražena stališča. Stališče, ki ga podpira kvalificirana večina delegacij, kakor je določeno v členu 8(3) Notranjega sporazuma v povezavi s členom 8(2) Notranjega sporazuma, se evidentira kot priporočilo.
      Člen 9
      Zastopanje in sklepčnost
      1.   Vsaka delegacija se šteje kot en član Odbora. Vsaka država članica določi sestavo svoje delegacije in o tem obvesti predsednika.
      2.   Z odobritvijo predsednika lahko delegacije na stroške zadevne države članice spremljajo nevladni strokovnjaki.
      V razumnem času, v vsakem primeru pa najpozneje pet koledarskih dni pred datumom seje, se predsedniku sporočijo naslednje informacije:

                  (a)

                  sestava vsake delegacije, razen kadar je predsednik s tako sestavo že seznanjen;

                  (b)

                  imena in funkcije morebitnih strokovnjakov, ki bodo spremljali delegacijo, ter obrazložitev, zakaj je njihova prisotnost potrebna.

            Če predsednik vnaprej ne nasprotuje udeležbi strokovnjaka na zadevni seji, se šteje, da je dovoljena.
      Predsednik pred sejo delegacije obvesti o sodelovanju nevladnega strokovnjaka, pri čemer navede organizacijo, ki jo zastopa.
      3.   Delegacija lahko po potrebi zastopa največ eno drugo državo članico. Zastopana delegacija o tem pred začetkom seje uradno pisno obvesti predsednika.
      4.   Zahtevana sklepčnost v razpravah Odbora je enaka tisti, ki se zahteva za mnenje kvalificirane večine, ki se poda v skladu s členom 14(3) in (4) Uredbe o izvajanju 11. ERS.
      Člen 10
      Tretje strani in strokovnjaki
      1.   Predstavnike držav pristopnic se od dne podpisa pristopne pogodbe povabi, da se udeležijo sej Odbora.
      2.   Predsednik lahko na lastno pobudo ali na zahtevo člana Odbora povabi predstavnike drugih tretjih strani ali druge strokovnjake, da izrazijo mnenje o posameznih točkah dnevnega reda sej Odbora. Vendar lahko njihovi udeležbi na seji nasprotuje navadna večina držav članic.
      3.   Predstavniki tretjih strani in strokovnjaki iz odstavkov 1 in 2 ter tisti, ki so navedeni v členu 9(2), med glasovanjem Odbora niso prisotni in pri njem ne sodelujejo.
      Člen 11
      Pisni postopek
      1.   Predsednik lahko v ustrezno utemeljenih primerih mnenje Odbora pridobi po pisnem postopku. Predsednik članom Odbora pošlje predloge osnutkov ukrepov in glede na nujnost zadeve določi rok, v katerem lahko podajo mnenje.
      Delegacije lahko oblikujejo stališče v roku 21 koledarskih dni od dneva, ko so bili predlogi poslani. Za vsako delegacijo v Odboru, ki do izteka roka, določenega v sporočilu, ne izrazi svojega nasprotovanja ali namere, da se vzdrži, se šteje, da je dala tiho soglasje k predlogu.
      V nujnih ali zelo nujnih primerih v partnerski državi ali regiji se uporabljajo enaki roki, kot so določeni v členu 5(2) in (3). Take nujne ali zelo nujne primere mora Komisija ustrezno pisno utemeljiti.
      2.   Vendar se, če član Odbora zahteva, da se osnutki ukrepov obravnavajo na seji, pisni postopek s tem zaključi, predlagani ukrepi pa se prenesejo na naslednjo sejo.
      3.   Komisija člane Odbora nemudoma pisno obvesti o izidu pisnega postopka, v vsakem primeru pa najpozneje sedem koledarskih dni po izteku roka.
      Člen 12
      Podpora sekretariata
      Storitve sekretariata za Odbor zagotavlja Komisija.
      Člen 13
      Zapisnik in zbirno poročilo s sej
      Za vsako sejo se pod nadzorom predsednika sestavi zapisnik, ki vsebuje izražena mnenja o predlaganih ukrepih in stališča, izražena na seji. Zapisnik se članom Odbora pošlje nemudoma, in, kadar je to mogoče, v 14 koledarskih dneh po seji. Za seje, ki potekajo v presledkih štirih tednov ali manj, se zapisnik pošlje najpozneje sedem koledarskih dni pred naslednjo sejo.
      Delegacije svoje morebitne pripombe na zapisnik pisno sporočijo predsedniku. Odbor se o teh pripombah obvesti; v primeru kakršnih koli nesoglasij o predlagani spremembi razpravlja Odbor. Če nesoglasje ni rešeno, se predlagana sprememba priloži zapisniku.
      Člen 14
      Seznam prisotnih
      1.   Predsednik na vsaki seji sestavi seznam prisotnih z navedbo organov ali teles, ki jih udeleženci zastopajo, in ga udeležencem razdeli med sejo.
      2.   Na začetku vsake seje mora vsaka delegacija, katere sodelovanje pri delu Odbora pomeni navzkrižje interesov v zvezi s posamezno točko dnevnega reda, o tem obvestiti predsednika. Poleg tega vsaka oseba, ki je bila imenovana s strani držav članic, pa tudi strokovnjaki, katerih udeležbo na seji je odobril predsednik v skladu s členom 9(2) in členom 10(2), ter predstavniki tretjih oseb, ki so bili povabljeni, da se udeležijo seje v skladu s členom 10, predsednika obvesti o kakršnem koli navzkrižju interesov v zvezi s posamezno točko dnevnega reda.
      V primeru takšnega navzkrižja interesov se zadevna oseba na zahtevo predsednika umakne s seje, ko se obravnavajo zadevne točke dnevnega reda.
      Člen 15
      Korespondenca
      1.   Korespondenca v zvezi Odborom se naslovijo na Komisijo, in sicer na sekretariat Odbora.
      2.   Korespondenca, ki jo na delegacije naslovi sekretariat, se z najhitrejšimi in najzanesljivejšimi elektronskimi sredstvi pošlje stalnemu predstavništvu zadevne države članice. Če stalno predstavništvo Komisiji sporoči poseben osrednji elektronski naslov za korespondenco v zvezi z delom odborov, se za korespondenco uporablja ta naslov. Poleg tega se lahko korespondenca naslovi neposredno na osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike v Odboru.
      3.   Razen v izrednih okoliščinah se korespondenca med Komisijo in delegacijami v obeh smereh pošilja z elektronskimi sredstvi, ki jih v ta namen določi Komisija.
      Člen 16
      Dostop do dokumentov in zaupnost
      1.   Zahteve za dostop do dokumentov Odbora se obravnavajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4). O zahtevah za dostop do teh dokumentov odloča Komisija v skladu s svojim poslovnikom (5). Če je zahteva naslovljena na državo članico, ta država članica uporabi člen 5 Uredbe (ES) št. 1049/2001.
      2.   Razprave Odbora so zaupne.
      3.   Dokumenti, ki se predložijo članom Odbora, strokovnjakom in predstavnikom tretjih strani, so zaupni, razen če je dostop do teh dokumentov odobren v skladu z odstavkom 1 ali če jih Komisija objavi na drug način.
      4.   Člani Odbora, pa tudi strokovnjaki in predstavniki tretjih oseb, morajo spoštovati obveznosti v zvezi z zaupnostjo iz tega člena. Predsednik zagotovi, da so strokovnjaki in predstavniki tretjih strani seznanjeni z zahtevami v zvezi z zaupnostjo, ki veljajo zanje.
      Člen 17
      Varstvo osebnih podatkov
      Odbor in njegove delovne skupine obdelujejo osebne podatke v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in sicer pod pristojnostjo predsednika, ki deluje kot upravljavec v smislu točke (d) člena 2 navedene uredbe.
      Člen 18
      Stroški delovanja
      1.   Stroške delovanja Odbora, vključno s potnimi izdatki za enega udeleženca na državo članico, krije Komisija.
      Če je to v okviru dodeljenih finančnih sredstev mogoče, Komisija krije potne izdatke dveh članov delegacije, ki za to zaprosita.
      2.   Komisija zagotovi prostore in materialna sredstva, ki jih Odbor potrebuje za svoje delo.

         (1)  Uredba Sveta (EU) 2015/322 z dne 2. marca 2015 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 58, 3.3.2015, str. 1).

         (2)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

         (3)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

         (4)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

         (5)  Poslovnik Komisije (C(2000) 3614) (UL L 308, 8.12.2000, str. 26).

         (6)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 7. maja 2007 o imenovanju grških, madžarskih in romunskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

text:
               17.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 111/2

      SKLEP SVETA

   z dne 7. maja 2007
   o imenovanju grških, madžarskih in romunskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu
   (2007/C 111/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 202 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so jih Svetu posredovale vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2007/144/ES (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 1. marca 2007 do 28. februarja 2010, razen grških, madžarskih in romunskih članov in nadomestnih članov;

               (2)

               vlade Grčije, Madžarske in Romunije so za nezasedena mesta podale predloge za imenovanje –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu so za preostanek mandata, to je do 28. februarja 2010, imenovani:
   I.   PREDSTAVNIKI VLADE

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Madžarska

               András BÉKÉS

               Judit RÁCZNÉ BENCZE
               Mária GROSZMANN

         II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Madžarska

               Pál GERGELY

               Károly GYÖRGY
               Szilvia BORBÉLY

               Romunija

               Cornel CONSTANTINOAIA

               Adrian COJOCARU
               Maria GHIMPĂU

         III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Grčija

               Pavlos KIRIAKONGONAS

               Natasa AVLONITOU
               Christos KAVALOPOULOS

               Madžarska

               Géza BOMBERA

               Antal SZABADKAI
               Judit NOSZTRAI

               Romunija

               Adrian IZVORANU

               Ovidiu NICOLESCU
               Cazimir IONESCU

      V Bruslju, 7. maja 2007.

            Za Svet

            Predsednik

         H. SEEHOFER

      (1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

      (2)  UL L 64, 2.3.2007, str. 30.


title: Sklep Sveta z dne 12. februarja 2007 o uvedbi posebnega programa Kazensko pravosodje kot dela Splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013

text:
               24.2.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 58/13

      SKLEP SVETA

   z dne 12. februarja 2007
   o uvedbi posebnega programa „Kazensko pravosodje“ kot dela Splošnega programa Temeljne pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013
   (2007/126/PNZ)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31 in člena 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 29 Pogodbe o Evropski uniji navaja, da je cilj Unije zagotoviti državljanom visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice s pripravo skupnih ukrepov med državami članicami pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah.

               (2)

               V skladu s členom 31 Pogodbe o Evropski uniji skupni ukrepi v kazenskih zadevah vključujejo zlasti sodelovanje med pristojnimi organi držav članic.

               (3)

               Haaški program, ki ga je novembra 2004 sprejel Evropski svet in temelji na sklepih zasedanja Evropskega sveta v Tampereju, znova potrjuje, da je prednostna naloga okrepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji, zlasti s povečanjem pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja.

               (4)

               Okvirni program, vzpostavljen s Sklepom Sveta 2002/630/PNZ z dne 22. julija 2002 o uvedbi okvirnega programa policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (AGIS) (2), je znatno prispeval k okrepitvi sodelovanja med policijo in drugimi organi pregona ter sodstvom v državah članicah in k izboljšanju medsebojnega razumevanja in medsebojnega zaupanja med njihovim policijskim, sodnim, pravnim in upravnim sistemom.

               (5)

               Ambiciozne cilje iz Pogodbe o Evropski uniji in Haaškega programa bi bilo treba uresničiti z vzpostavitvijo prilagodljivega in učinkovitega programa, ki bo olajšal načrtovanje in izvajanje.

               (6)

               Program bi moral izboljšati medsebojno zaupanje v okviru sodstva. V skladu s Haaškim programom bi bilo treba okrepiti medsebojno zaupanje z razvijanjem mrež pravosodnih organizacij in institucij, z izboljšanjem usposabljanja pravosodnih poklicev, z razvijanjem vrednotenja izvajanja politik EU na področju pravosodja, pri čemer naj se v celoti upošteva neodvisnost sodstva, s povečanjem raziskav na področju pravosodnega sodelovanja ter z olajšanjem operacijskih projektov med državami članicami z namenom posodabljanja pravosodja.

               (7)

               Program bi moral prav tako olajšati izvajanje načela vzajemnega priznavanja z izboljšanjem medsebojnega poznavanja predhodnih obsodb, izrečenih v Evropski uniji, zlasti z vzpostavitvijo računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah.

               (8)

               Evropska mreža za usposabljanje sodstva, ki so jo ustanovile institucije, posebej odgovorne za usposabljanje poklicnega sodstva v vseh državah članicah, spodbuja program usposabljanja za sodnike in državne tožilce z dejansko evropsko razsežnostjo. To prispeva h krepitvi medsebojnega zaupanja in izboljšuje medsebojno razumevanje med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi.

               (9)

               Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa in jih zaradi obsega ali učinkov programa laže doseže Evropska unija, lahko Svet sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki za Unijo velja na podlagi člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

               (10)

               Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), v nadaljnjem besedilu „finančna uredba“, in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (4) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ščiti finančne interese Skupnosti, se uporabljata ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za njihovo izvajanje in upravljanje, in zahtevane sorazmernosti med zneskom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z njihovo uporabo.

               (11)

               Prav tako bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter izvesti potrebna dejanja za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), (Euratom, ES) št. 2185/96 (6) z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija, ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (7).

               (12)

               Finančna uredba zahteva sprejetje temeljnega akta za pokrivanje donacij za poslovanje.

               (13)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s postopki iz njega, s pomočjo odbora.

               (14)

               Ustrezno je, da se Sklep 2002/630/PNZ od 1. januarja 2007 nadomesti s tem sklepom in s Sklepom o uvedbi posebnega programa „Preprečevanje kriminala in boj proti njemu“.

               (15)

               Za zagotovitev učinkovitega in pravočasnega izvajanja programa, bi se moral ta sklep uporabljati od 1. januarja 2007 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Predmet urejanja
   1.   Ta sklep vzpostavlja posebni program „Kazensko pravosodje“, v nadaljnjem besedilu „program“, v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju, ki naj bi prispeval h krepitvi območja svobode, varnosti in pravice.
   2.   Program zajema obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Splošni cilji
   1.   Splošni cilji tega programa so:

               (a)

               spodbujati pravosodno sodelovanje s ciljem prispevati k oblikovanju dejanskega evropskega območja pravice v kazenskih zadevah, ki bi temeljil na vzajemnem priznavanju in medsebojnem zaupanju;

               (b)

               spodbujati skladnost predpisov, ki se uporabljajo v državah članicah, kolikor je to potrebno za izboljšanje pravosodnega sodelovanja. Spodbujati odpravljanje obstoječih pravnih ovir za nemoten potek pravosodnega sodelovanja, da bi se okrepilo sodelovanje na področju preiskav in povečala skladnost obstoječih pravosodnih sistemov držav članic z Evropsko unijo za zagotavljanje ustreznih nadaljnjih ukrepov v zvezi s preiskavami organov kazenskega pregona v državah članicah;

               (c)

               izboljšati stike in izmenjavo informacij ter najboljših praks med pravnimi, pravosodnimi in upravnimi organi ter pravnimi poklici, in sicer med pravniki in drugimi strokovnjaki, ki sodelujejo pri delu pravosodja, in pospeševati usposabljanje članov sodstva za krepitev medsebojnega zaupanja;

               (d)

               nadalje izboljšati medsebojno zaupanje za zagotavljanje zaščite pravic žrtev in obtožencev.

         2.   Splošni cilji programa brez poseganja v cilje in pooblastila Evropske skupnosti prispevajo k razvoju politik Skupnosti, zlasti k oblikovanju pravosodnega območja.
   Člen 3
   Posebni cilji
   Posebni cilji programa so:

               (a)

               pospeševati pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, namenjeno

                           (i)

                           spodbujanju medsebojnega priznavanja sodnih odločb in sodb;

                           (ii)

                           odpravljanju ovir, ki nastajajo zaradi razlik v pravosodnih sistemih držav članic, in spodbujanju potrebnega prilagajanja materialnega kazenskega prava, kar zadeva težja kazniva dejanja, zlasti težja kazniva dejanja s čezmejno razsežnostjo;

                           (iii)

                           nadaljnji krepitvi vzpostavitve minimalnih standardov glede vidikov kazenskega procesnega prava za spodbujanje praktične strani pravosodnega sodelovanja;

                           (iv)

                           zagotavljanju ustreznega upravljanja pravosodja tako, da se preprečijo spori o pristojnosti;

                           (v)

                           izboljšanju izmenjave informacij z uporabo računalniško podprtih sistemov, zlasti informacij, povzetih iz nacionalnih kazenskih evidenc;

                           (vi)

                           podpiranju pravic obtoženih strank ter socialnega varstva in pravne pomoči žrtvam;

                           (vii)

                           spodbujanju držav članic, da okrepijo sodelovanje z Eurojustom pri boju proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu in drugim hudim oblikam kriminala;

                           (viii)

                           spodbujanju ukrepov, katerih cilj je učinkovita ponovna socializacija storilcev kaznivih dejanj, zlasti mladoletnih storilcev kaznivih dejanj;

               (b)

               izboljšati medsebojno poznavanje pravnih in pravosodnih sistemov držav članic v kazenskih zadevah ter pospeševati in krepiti delovanje mrež, medsebojno sodelovanje, izmenjavo in širjenje informacij, izkušenj in najboljših praks;

               (c)

               zagotoviti zanesljivo izvajanje, pravilno in konkretno uporabo ter vrednotenje instrumentov Unije na področjih pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah;

               (d)

               izboljšati obveščanje o pravnih sistemih v državah članicah in dostop do pravnega varstva;

               (e)

               spodbujati usposabljanje sodstva, pravnikov in drugih strokovnjakov, ki sodelujejo pri delu pravosodja, na področju prava Unije in Skupnosti;

               (f)

               oceniti potrebne splošne pogoje za razvoj medsebojnega zaupanja z izboljšanjem medsebojnega razumevanja med pravosodnimi organi in različnimi pravnimi sistemi, zlasti v zvezi z izvajanjem politik EU na področju pravosodja;

               (g)

               razvijati in uporabljati računalniško podprt sistem za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah ter podpirati študije za razvoj drugih oblik izmenjave informacij.

         Člen 4
   Upravičeni ukrepi
   Za uresničevanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 2 in 3 bo ta program zagotovil pod pogoji iz letnega delovnega programa podporo za naslednje oblike ukrepov:

               (a)

               posebne ukrepe Komisije, kot so študije in raziskave, oblikovanje in izvajanje posebnih projektov, kot so vzpostavitev računalniško podprtega sistema za izmenjavo podatkov o kazenskih evidencah, javnomnenjske raziskave in statistični pregledi, oblikovanje kazalnikov in skupnih metodologij, zbiranje, razvijanje in razširjanje podatkov in statistik, seminarji, konference in srečanja strokovnjakov, organizacija javnih kampanj in dogodkov, oblikovanje in vzdrževanje spletnih strani, priprava in razširjanje informativnega gradiva, podpora pri vzpostavljanju in razvoju mrež nacionalnih strokovnjakov, dejavnosti analiz, spremljanja in vrednotenja; ali

               (b)

               posebne nadnacionalne projekte v interesu Unije, ki sta jih predložili najmanj dve državi članici ali najmanj ena država članica in ena druga država, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka, pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali

               (c)

               podporo dejavnostim nevladnih organizacij ali drugih subjektov, ki si prizadevajo za cilj v splošnem evropskem interesu v skladu s splošnimi cilji programa pod pogoji iz letnih delovnih programov; ali

               (d)

               donacijo za poslovanje za sofinanciranje izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom Evropske mreže za usposabljanje sodstva, ki si prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu na področju usposabljanja sodstva;

               (e)

               nacionalne projekte v državah članicah, ki

                           (i)

                           pripravijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („ukrepi za zagon“);

                           (ii)

                           dopolnijo nadnacionalne projekte in/ali ukrepe Unije („dopolnilni ukrepi“);

                           (iii)

                           prispevajo k razvijanju inovativnih metod in/ali tehnologij, ki se lahko prenesejo na ukrepe na ravni Unije, ali razvijajo takšne metode ali tehnologije z namenom, da jih prenesejo na druge države članice in/ali drugo državo, ki je lahko bodisi država pristopnica bodisi država kandidatka.

         Člen 5
   Ciljne skupine
   Program je med drugim namenjen pravosodnim delavcem, predstavnikom služb za pomoč žrtvam in drugim strokovnjakom, ki sodelujejo pri delu pravosodja, nacionalnim organom in državljanom Unije na splošno.
   Člen 6
   Dostop do programa
   1.   Ta program je dostopen institucijam in javnim ali zasebnim organizacijam, vključno s strokovnimi organizacijami, univerzam, raziskovalnim inštitutom in inštitutom za pravno in sodno usposabljanje/drugim inštitutom za usposabljanje pravosodnih delavcev, nevladnim organizacijam držav članic. Pridobitno usmerjeni organi in organizacije imajo dostop do programa le v povezavi z nepridobitnimi ali vladnimi organizacijami.
   „Pravosodni delavci“ so med drugim sodniki, tožilci, odvetniki, pravni zastopniki, uradniki ministrstev, uradniki sodišč, sodni izvršitelji, sodni tolmači in drugi poklicni delavci, vključeni v delo pravosodja na področju kazenskega prava.
   2.   Tretje države ali mednarodne organizacije ne smejo predložiti nadnacionalnih projektov, lahko pa sodelujejo kot partnerice.
   Člen 7
   Vrste intervencij
   1.   Financiranje Skupnosti ima lahko naslednji pravni obliki:

               (a)

               donacije;

               (b)

               pogodbe o javnih naročilih.

         2.   Donacije Skupnosti se običajno dodelijo na podlagi pozivov k oddaji predlogov, razen v upravičenih izjemnih in nujnih primerih ali kadar lastnosti upravičenca pri posameznem ukrepu ne dopuščajo druge možnosti, in se zagotovijo v obliki donacij za poslovanje in donacij za ukrepe.
   Letni delovni program določi najnižjo stopnjo letnih odhodkov, ki se jih dodeli za donacije. Ta najnižja stopnja znaša vsaj 65 %.
   Najvišja stopnja sofinanciranja stroškov projekta je določena v letnem delovnem programu.
   3.   Poleg tega so predvidene določbe za izdatke za spremljevalne ukrepe na podlagi pogodb o javnih naročilih, v tem primeru se nakup storitev in blaga financira iz sredstev Skupnosti. To med drugim krije izdatke za obveščanje in komunikacijo, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in vrednotenje projektov, politik, programov in zakonodaje.
   Člen 8
   Izvedbeni ukrepi
   1.   Komisija izvaja finančno podporo Skupnosti v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, v nadaljevanju „finančna uredba“.
   2.   Za izvajanje programa Komisija v okviru omejitev splošnih ciljev iz člena 2 do konca septembra sprejme letni delovni program, v katerem opredeli svoje posebne cilje, tematske prednostne naloge, opiše spremljevalne ukrepe iz člena 7(3) in po potrebi sestavi seznam drugih ukrepov.
   Letni delovni program za leto 2007 se sprejme tri mesece po začetku učinkovanja tega sklepa.
   3.   Letni delovni program se sprejme v skladu s postopkom upravljanja iz člena 11.
   4.   Postopki vrednotenja in dodeljevanja v zvezi z donacijami za ukrepe med drugim upoštevajo naslednja merila:

               (a)

               usklajenost z letnim delovnim programom, splošnimi cilji iz člena 2 in ukrepi iz členov 3 in 4, sprejetimi na različnih področjih;

               (b)

               kakovost predlaganega ukrepa glede njegove zasnove, organizacije, predstavitve in pričakovanih rezultatov;

               (c)

               znesek, zahtevan za financiranje Skupnosti, in njegovo ustreznost glede na pričakovane rezultate;

               (d)

               vpliv pričakovanih rezultatov na splošne cilje iz člena 2 in na ukrepe iz členov 3 in 4, sprejete na različnih področjih.

         5.   Vloge za donacije za poslovanje iz člena 4(c) in (d) se ocenijo ob upoštevanju:

               (a)

               doslednosti s cilji programa;

               (b)

               kakovosti načrtovanih dejavnosti;

               (c)

               verjetnega multiplikacijskega učinka teh dejavnosti v javnosti;

               (d)

               geografskega vpliva dejavnosti, ki se izvajajo;

               (e)

               vključenosti državljanov v organizacijo zadevnih organov;

               (f)

               razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti.

         6.   Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(a), sprejme Komisija v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 11. Sklepe v zvezi z ukrepi, posredovanimi v skladu s členom 4(1)(b) do (e), sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 10.
   Sklepe v zvezi z vlogami za donacije, ki vključujejo pridobitno usmerjene organe ali organizacije, sprejme Komisija v skladu s postopkom upravljanja iz člena 11.
   7.   V skladu s členom 113(2) finančne uredbe se načelo postopnega zniževanja ne uporablja za donacije za poslovanje, dodeljene Evropski mreži za usposabljanje sodstva, saj si mreža prizadeva za cilj v splošnem evropskem interesu.
   Člen 9
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije (v nadaljevanju „odbor“).
   2.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   3.   Komisija lahko povabi predstavnike držav kandidatk na informativne sestanke, ki sledijo sestankom odbora.
   Člen 10
   Svetovalni postopek
   1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve, po potrebi z glasovanjem.
   2.   Mnenje se zabeleži v zapisnik; vsaka država članica ima pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.
   3.   Komisija kar najbolj upošteva mnenje odbora. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.
   Člen 11
   Postopek upravljanja
   1.   V primeru sklicevanja na ta člen predloži predstavnik Komisije odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko predsednik določi glede na nujnost zadeve. Mnenje se v primeru odločitev, ki jih mora Svet sprejeti na predlog Komisije, sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Glasovi predstavnikov držav članic znotraj odbora se ponderirajo na način, ki je določen v tem členu. Predsednik ne glasuje.
   2.   Komisija sprejme ukrepe, ki se takoj uporabljajo. Kadar pa ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija takoj sporoči Svetu. V tem primeru lahko Komisija odloži izvajanje sprejetih ukrepov za tri mesece od datuma takšnega sporočila.
   3.   Svet lahko v roku, predvidenem v odstavku 2, s kvalificirano večino sprejme drugačen sklep.
   Člen 12
   Dopolnjevanje
   1.   Iskale se bodo sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Unije in Skupnosti, med drugim s posebnim programom „civilno pravosodje“ v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju ter s splošnima programoma o varnosti in varstvu svoboščin ter solidarnosti in upravljanju migracijskih tokov. Statistični element obveščanja o kazenskem pravosodju se razvija v sodelovanju z državami članicami, po potrebi z uporabo statističnega programa Skupnosti.
   2.   Za izvajanje ukrepov, ki izpolnjujejo cilje obeh programov, si program lahko deli sredstva z drugimi instrumenti Skupnosti in Unije, zlasti s posebnim programom „civilno pravosodje“ v okviru splošnega programa o temeljnih pravicah in pravosodju.
   3.   Dejavnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, ne prejemajo pomoči za isti namen na podlagi drugih finančnih instrumentov Unije/Skupnosti. Zagotovi se, da upravičenci tega sklepa Komisiji pošljejo informacije o sredstvih, prejetih iz splošnega proračuna Evropske unije in iz drugih virov, pa tudi o tekočih vlogah za sredstva.
   Člen 13
   Proračunska sredstva
   Proračunska sredstva, dodeljena za ukrepe, predvidene v tem programu, se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije. Razpoložljiva letna dodeljena proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
   Člen 14
   Spremljanje
   1.   Komisija zagotovi, da za kateri koli ukrep, ki se financira s programom, upravičenec predloži tehnična in finančna poročila o napredku in da se končno poročilo predloži v treh mesecih od zaključka ukrepa. Komisija določi obliko in zgradbo poročil.
   2.   Komisija zagotovi, da bodo pogodbe in sporazumi, ki izhajajo iz izvajanja programa, urejali zlasti spremljanje in finančni nadzor s strani Komisije (ali katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija), po potrebi s pregledi na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev, in revizijami s strani Računskega sodišča.
   3.   Komisija zagotovi, da upravičenec do finančne pomoči hrani vso dokazno dokumentacijo o izdatkih za ukrep pet let po zadnjem plačilu za kateri koli ukrep, tako da je na voljo Komisiji.
   4.   Komisija na podlagi rezultatov poročil in pregledov na kraju samem iz odstavkov 1 in 2 zagotovi, da se po potrebi prilagodi obseg ali pogoje dodelitve prvotno odobrene finančne pomoči in časovni razpored plačil.
   5.   Komisija zagotovi, da se bo izvedlo vse potrebno za preverjanje, ali se financirani ukrepi izvajajo primerno in v skladu z določbami tega sklepa in finančne uredbe.
   Člen 15
   Zaščita finančnih interesov Skupnosti
   1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcij in katerih koli drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbami (ES, Euratom) št. 2988/95 in (Euratom, ES) št. 2185/96 ter (ES) št. 1073/1999.
   2.   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96 uporabljata v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, sklenjenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami izdatkov ogroža ali bi lahko ogrožal splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi upravlja Unija.
   3.   Komisija zagotovi, da se odobreni znesek finančne podpore za ukrep zmanjša, začasno ustavi ali izterja, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zaprosila odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji za izvajanje projekta.
   4.   Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija zagotovi, da se od upravičenca zahteva, naj v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, Komisija zagotovi, da se lahko ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.
   5.   Komisija zagotovi, da se vsako nepravilno izplačano plačilo vrne Komisiji. Vsem zneskom, ki niso bili pravočasno vrnjeni pod pogoji iz finančne uredbe, se prištejejo obresti.
   Člen 16
   Vrednotenje
   1.   Zaradi spremljanja izvajanja dejavnosti v okviru tega programa se program redno spremlja.
   2.   Komisija zagotovi redno, neodvisno, zunanje vrednotenje programa.
   3.   Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:

               (a)

               letno predstavitev izvajanja programa;

               (b)

               vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja tega programa najkasneje do 31. marca 2011;

               (c)

               sporočilo o nadaljevanju tega programa najkasneje do 30. avgusta 2012;

               (d)

               poročilo o naknadnem vrednotenju najkasneje do 31. decembra 2014.

         Člen 17
   Objava projektov
   Komisija vsako leto objavi seznam ukrepov, ki se financirajo s tem programom, s kratkim opisom posameznega projekta.
   Člen 18
   Prehodni ukrepi
   Od 1. januarja 2007 ta sklep nadomesti ustrezne določbe Sklepa 2002/630/PNZ.
   Ukrepe, ki so se na podlagi Sklepa 2002/630/PNZ začeli izvajati pred 31. decembrom 2006, do njihovega zaključka ureja navedeni sklep. Odbor iz člena 7 Sklepa se nadomesti z odborom iz člena 10 tega sklepa.
   Člen 19
   Začetek učinkovanja in uporaba
   Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2007.

      V Bruslju, 12. februarja 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Mnenje z dne 14. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 203, 1.8.2002, str. 5.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

      (5)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (6)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (7)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.


title: 2007/475/ES: Sklep Komisije z dne 25. junij 2007 o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Italija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti

text:
               10.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 180/5

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 25. junij 2007
   o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Italija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti
   (2007/475/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (1) in zlasti člena 3a(2) Direktive,
   ob upoštevanju mnenja odbora, ustanovljenega na podlagi člena 23a Direktive 89/552/EGS,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z dopisom z dne 10. maja 1999 je Italija obvestila Komisijo o ukrepih, ki jih je 9. marca 1999 sprejela v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS.

               (2)

               Komisija je v treh mesecih od dneva navedenega obvestila preverila, ali so takšni ukrepi skladni s pravom Skupnosti, zlasti kar zadeva sorazmernost ukrepov in preglednost nacionalnega posvetovalnega postopka.

               (3)

               Komisija je pri preverjanju upoštevala razpoložljive podatke o italijanskem medijskem prostoru.

               (4)

               Seznam dogodkov z velikim družbenim pomenom, ki so vključeni med ukrepe Italije, je bil pripravljen na jasen in pregleden način.

               (5)

               Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da dogodki, našteti med ukrepi Italije, izpolnjujejo vsaj dve od naštetih meril, ki so zanesljivi pokazatelji pomembnosti dogodka za družbo: (i) poseben vsesplošni odziv v državni članici in ne zgolj pomembnost za tiste, ki običajno spremljajo zadeven športni dogodek ali dejavnost; (ii) prebivalci države članice dogodku vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen, zlasti glede spodbujanja kulturne identitete; (iii) vključenost državne reprezentance v zadevnem dogodku v okviru mednarodno pomembnega tekmovanja ali turnirja; in (iv) dejstvo, da se dogodek običajno predvaja na brezplačni televiziji in da pritegne velik del televizijskih gledalcev.

               (6)

               Znatno število dogodkov, navedenih na seznamu ukrepov Italije, vključno z letnimi in zimskimi olimpijskimi igrami, tekmami svetovnega pokala in evropskega prvenstva v nogometu, na katerih sodeluje italijanska državna reprezentanca, ter finalnimi tekmami teh turnirjev, spada med dogodke, ki se običajno uvrščajo med dogodke z velikim družbenim pomenom, kakor je izrecno navedeno v uvodni izjavi 18 Direktive 97/36/ES. Ti dogodki imajo v Italiji poseben vsesplošni odziv, saj so priljubljeni zlasti pri splošni javnosti in ne le pri tistih, ki običajno spremljajo športne dogodke. Poleg tega jim prebivalci Italije vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen zaradi njihovega pomembnega prispevka k razumevanju med narodi, zaradi pomena športa za celotno italijansko družbo in za nacionalni ponos, saj vrhunskim italijanskim športnikom omogočajo, da uspejo na teh najpomembnejših mednarodnih tekmovanjih.

               (7)

               Drugi našteti nogometni dogodki so v Italiji deležni posebnega vsesplošnega odziva in jim prebivalci Italije vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen zaradi pomena nogometa za celotno italijansko družbo in za nacionalni ponos, saj italijanskim moštvom omogočajo, da uspejo v vrhunskih nogometnih tekmah, ki pritegnejo mednarodno pozornost.

               (8)

               Kolesarsko tekmovanje Giro d'Italia ima v Italiji poseben vsesplošni odziv in vsesplošno priznan poseben kulturni pomen glede spodbujanja kulturne identitete, ne samo kot vrhunski športni dogodek, ampak tudi kot priložnost za promocijo države Italije.

               (9)

               Poseben vsesplošni odziv v Italiji in vsesplošno priznan poseben kulturni pomen velike nagrade Italije v formuli 1 za prebivalce Italije je posledica velikega uspeha italijanskih avtomobilov na dirkah formule 1.

               (10)

               Festival italijanske glasbe v San Remu je kot „priljubljen kulturni“ dogodek, ki je del italijanske kulturne tradicije, v Italiji deležen posebnega vsesplošnega odziva in mu je vsesplošno priznan poseben kulturni pomen za italijansko kulturno identiteto.

               (11)

               Zaradi velikega javnega interesa, da se zagotovi javni dostop do predvajanja dogodkov, ki imajo za družbo velik pomen, se zdijo ukrepi Italije primerni in jih je mogoče šteti kot upravičeno odstopanje od temeljne svoboščine opravljanja storitev iz Pogodbe ES.

               (12)

               Ukrepi Italije so združljivi s pravili ES o konkurenci, ker določitev izdajatelja televizijskega programa, ki izpolnjuje pogoje za predvajanje naštetih dogodkov, temelji na objektivnih merilih, ki omogočajo dejansko in potencialno konkurenco pri pridobivanju pravic do predvajanja teh dogodkov. Poleg tega tudi število navedenih dogodkov ni tako nesorazmerno, da bi lahko povzročilo izkrivljenje konkurence na končnih trgih brezplačne in plačljive televizije.

               (13)

               Potem ko je Komisija o ukrepih Italije obvestila druge države članice in po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 23a Direktive 89/552/EGS, je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo z dopisom z dne 5. julija 1999 obvestil Italijo, da Evropska komisija ne namerava nasprotovati priglašenim ukrepom.

               (14)

               Italija je 7. septembra 1999 Komisijo obvestila o spremembi svojih ukrepov. Ta sprememba ni vplivala na naštete dogodke.

               (15)

               Ukrepi Italije so bili v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti
                   (2). Pozneje je bil v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti
                   (3) objavljen popravek k navedeni objavi.

               (16)

               Iz sodbe Sodišča prve stopnje v Zadevi T-33/01, Infront WM proti Komisiji, je razvidno, da izjava, da so ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, v skladu s pravom Skupnosti, pomeni sklep v smislu člena 249 Pogodbe ES, ki ga mora torej Komisija sprejeti. Skladno s tem je treba s tem sklepom izjaviti, da so ukrepi, ki jih je priglasila Italija, v skladu s pravom Skupnosti. Ukrepi, navedeni v Prilogi k temu sklepu, se v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavijo v Uradnem listu –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Ukrepi v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, ki jih je Italija 10. maja 1999 priglasila Komisiji in so objavljeni v
         Uradnem listu Evropskih skupnosti C 277 z dne 30. septembra 1999 (popravek v
         Uradnem listu Evropskih skupnosti C 208 z dne 26. julija 2001), so v skladu s pravom Skupnosti.
   Člen 2
   Ukrepi, navedeni v Prilogi k temu sklepu, se v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavijo v Uradnem listu.

      V Bruslju, 25. junija 2007

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  UL L 298, 17.10.1989, str. 23. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/36/ES (UL L 202, 30.7.1997, str. 60).

      (2)  UL C 277, 30.9.1999, str. 3.

      (3)  UL C 208, 26.7.2001, str. 27.

      PRILOGA
      Objava v skladu s členom 3a(2) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov
      Ukrepi, ki jih je Italija sprejela in se objavijo v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS, so navedeni v naslednjih izvlečkih iz Sklepa št. 8/1999 organa za komunikacije z dne 9. marca 1999, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 172/1999 istega organa z dne 28. julija 1999.

         „Člen 1
         1.   Ta sklep se nanaša na televizijski prenos dogodkov, ki veljajo za dogodke z velikim družbenim pomenom.
         2.   ‚Dogodek z velikim družbenim pomenom‘ je dogodek športne ali nešportne narave, ki izpolnjuje vsaj dve od naštetih štirih meril:

                     (a)

                     dogodek in njegov izid sta v Italiji deležna posebnega in splošnega zanimanja in ne pritegneta samo tistih ljudi, ki običajno spremljajo tovrstne dogodke na televiziji;

                     (b)

                     dogodek je vsesplošno javno priznan, ima poseben kulturni pomen in krepi italijansko kulturno identiteto;

                     (c)

                     v dogodek je vključena državna reprezentanca v določeni športni disciplini, ki sodeluje na pomembnem mednarodnem tekmovanju;

                     (d)

                     dogodek se običajno predvaja na brezplačni televiziji in ga v Italiji spremlja veliko število gledalcev.

               Člen 2
         1.   Organ je pripravil naslednji seznam dogodkov z velikim družbenim pomenom, ki jih izdajatelji televizijskih programov v pristojnosti Italije ne smejo prenašati ekskluzivno ali v kodirani obliki, da bi jih velik delež (več kot 90 %) italijanske javnosti lahko spremljal na brezplačni televiziji, brez dodatnih stroškov za nakup tehnične opreme:

                     (a)

                     letne in zimske olimpijske igre;

                     (b)

                     finale svetovnega pokala v nogometu in vse tekme, na katerih sodeluje italijanska državna reprezentanca;

                     (c)

                     finale evropskega prvenstva v nogometu in vse tekme, na katerih sodeluje italijanska državna reprezentanca;

                     (d)

                     vse tekme na uradnih tekmovanjih doma in v tujini, na katerih sodeluje italijanska državna nogometna reprezentanca;

                     (e)

                     finale in polfinale Lige prvakov in Pokala UEFA, kjer sodeluje eno od italijanskih moštev;

                     (f)

                     kolesarsko tekmovanje Giro d'Italia;

                     (g)

                     velika nagrada Italije v formuli 1;

                     (h)

                     festival italijanske glasbe v San Remu.

               2.   Dogodke iz odstavka 1(b) in (c) zgoraj je treba v celoti prenašati v živo. Kar zadeva druge dogodke lahko izdajatelji televizijskih programov prosto odločajo glede ureditve prenosov v nekodirani obliki.“


title: Sklep Sveta 2011/119/SZVP z dne 21. februarja 2011 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu

text:
               22.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 47/18

         SKLEP SVETA 2011/119/SZVP
   z dne 21. februarja 2011
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovu (1)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2) in Skupni ukrep 2008/123/SZVP (3) o imenovanju g. Pietra FEITHA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovu.

               (2)

               Svet je 11. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/446/SZVP (4) o podaljšanju mandata PPEU do 28. februarja 2011.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 30. aprila 2011.

               (4)

               PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/446/SZVP se spremeni:

               (1)

               Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Posebni predstavnik Evropske unije
               Mandat PPEU na Kosovu g. Pietra FEITHA se podaljša do 30. aprila 2011.“.

               (2)

               Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 30. aprila 2011 znaša 1 230 000 EUR.“.

               (3)

               Člen 6 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 6
               Ustanovitev in sestava ekipe
               1.   Pri izvajanju nalog in prispevanju k skladnosti, prepoznavnosti in učinkovitosti celotne dejavnosti Unije na Kosovu PPEU pomaga dodeljeno osebje. PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
               2.   Države članice, institucije Unije in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače tega začasno dodeljenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
               3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice, ki ga je dodelila, institucije Unije oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.“.

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. februarja 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  V skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).

      (2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

      (3)  UL L 42, 16.2.2008, str. 88.

      (4)  UL L 211, 12.8.2010, str. 36.