title: 2007/637/ES: Sklep Sveta z dne 26. septembra 2007 o imenovanju štirih španskih članov in sedmih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               4.10.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 258/29

      SKLEP SVETA

   z dne 26. septembra 2007
   o imenovanju štirih španskih članov in sedmih nadomestnih članov Odbora regij
   (2007/637/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010.

               (2)

               Zaradi izteka mandatov g. MATASA PALAOUA, g. MARTÍNA MENISA, g. REVILLE ROIZA in g. RODRÍGUEZA IBARRE so se sprostila štiri mesta članov Odbora regij. Zaradi izteka mandatov ge. GOROSTIAGA SÁIZ, g. SÁNCHEZA AMORA, g. VILLANUEVE RODRÍGUEZA, ge. AMOR PÉREZ, g. DÍAZA ALVAREZA, g. JAÉNA PALACIOSA in ge. de ESTEBAN MARTÍN se je sprostilo sedem mest nadomestnih članov Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           g. Francesc ANTICH i OLIVER, Presidente del Gobierno de la Comunidad Autónoma de las Islas Baleares,

                           g. Paulino RIVERO BAUTES, Presidente de la Comunidad Autónoma de Canarias,

                           g. Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura,

                           ga. Dolores GOROSTIAGA SÁIZ, Vicepresidenta del Gobierno de Cantabria y Consejera de Empleo y Bienestar Social (zamenjava mandata),

                     in

               (b)

               za nadomestne člane:

                           g. Vicente RAMBLA MOMPLET, Vicepresidente Primero y Consejero de Presidencia, Comunidad Valenciana,

                           g. Jaime RABANAL GARCÍA, Consejero de Economía y Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma del Principado de Asturias,

                           g. Gabriel AMER AMER, Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas, Comunidad Autónoma de las Islas Baleares,

                           g. José Félix GARCÍA CALLEJA, Director General Asuntos Europeos y Cooperación al Desarrollo, Comunidad Autónoma de Cantabria,

                           ga. María de DIEGO DURANTEZ, Directora General Relaciones Institucionales y Acción Exterior, Comunidad Autónoma de Castilla y León

                           ga. Lucía MARTÍN DOMÍNGUEZ, Directora General de Acción Exterior, Comunidad Autónoma de Extremadura

                           g. Antonio GONZÁLEZ TEROL, Director General de Asuntos Europeos, Comunidad Autónoma de Madrid.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. septembra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         J. SILVA

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2012/622/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/377

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010
   (2012/622/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0107/2012),

               1.

               odloži sklep o podelitvi razrešnice izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 27.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   PRILOGA

      PRIPOROČILA EVROPSKEGA PARLAMENTA IZ PREJŠNJIH LET

               Evropska agencija za zdravila

               2006

               2007

               2008

               2009

               Uspešnost

               —

                           —

                           Načelo dobrega finančnega poslovodenja ni bilo dosledno upoštevano: napoved denarnih tokov agencije ni bila ustrezno pripravljena.

                           —

                           Agencija izvaja dejavnosti na dveh lokacijah, zaradi česar prihaja do dodatnih stroškov (neposredni stroški: 450 000 EUR).

                           —

                           Dobri rezultati pri vzpostavitvi sofisticiranega oblikovanja proračuna na podlagi dejavnosti ter spremljanja zadovoljstva uporabnikov.

                           —

                           Agencijo je pozval, naj glede na finančna tveganja, nastala med letom, ponovno oceni svojo politiko posredništva.

                           —

                           Agencija izvaja dejavnosti na dveh lokacijah, zaradi česar prihaja do dodatnih stroškov.

                           —

                           Nesprejemljivo je, da agencija ne uporablja zadevnih pravil za učinkovito upravljanje z navzkrižji interesov

                           —

                           12 zelo pomembnih in eno kritično priporočilo iz več prejšnjih letnih poročil službe za notranjo revizijo o reviziji leta 2009 še vedno ni bilo izvedenih.
                           Nesprejemljivo je, da agencija ne upošteva svojega kodeksa ravnanja, zato jo je pozval, naj dokumentira in oceni svoje kontrole ter vodi evidenco sklepov o dodeljevanju projektov, ki mora biti na voljo na njenem spletnem mestu.

                           —

                           Agencijo je pozval, naj organ za razrešnico obvesti o ukrepih, sprejetih za zagotavljanje neodvisnosti njenih strokovnjakov od njenega začetka.

                           —

                           Od agencije je zahteval, naj dopolni in redno posodablja podatkovno zbirko evropskih strokovnjakov, kot zahteva Uredba (ES) št. 726/2004.

               Prenos proračunskih sredstev

               Proračunsko načelo enoletnosti ni bilo dosledno upoštevano: stopnja uporabe sredstev za prevzem obveznosti je bila manj kot 60 %. Več kot 40 % obveznosti je bilo prenesenih v proračunsko leto 2007.

               Agencija je imela težave z načrtovanjem dejavnosti, oblikovanjem proračuna zanje in njihovim izvajanjem: 32 000 000 EUR je bilo prenesenih, 4 000 000 EUR pa je bilo razveljavljenih.
               Agencijo je pozval, naj izpolni načelo enoletnosti.

               Agencijo je pozval, naj izpolni načelo enoletnosti: znesek prenesenih proračunskih sredstev je bil 36 000 000 EUR (19,7 % proračuna), znesek razveljavljenih pa 9 700 000 EUR (5,3 % proračuna).

               Računsko sodišče poroča o prenosu 19 500 000 EUR (38 % obveznosti agencije), od tega 14 800 000 EUR za dejavnosti, ki ob koncu leta še niso bile izvedene, kar nakazuje zamude pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo iz naslova II – agencija ne spoštuje načela enoletnosti.

               Postopki javnih naročil

               —

                           —

                           Težave s preglednostjo na ravni meril za izbor in na ravni metod za ocenjevanje meril za cene in skupnega postopka javnih naročil.

                           —

                           Opozoril je na potrebo po izboljšanju upravljanja postopkov javnih naročil.

               Agencijo je pozval, naj izboljša kakovost postopkov javnih naročil, da bi odpravila pomanjkljivosti, torej glede uporabe metod vrednotenja za cenovna merila in bistvene potrebe po utemeljitvah za postopek izbire.

                           —

                           Izrazil je zaskrbljenost zaradi ugotovitev Računskega sodišča, da napake v postopkih javnih naročil ustrezajo znatnemu znesku v skupnem proračunu agencije za proračunsko leto 2009. Pomanjkljivosti so v merilih za vrednotenje, kot so cena in izbor postopkov.

                           —

                           Agencijo je pozval, naj izboljša kakovost postopkov javnih naročil, da bi odpravila pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče.

                           —

                           Agencijo je pozval, naj oblikuje večletni načrt javnih naročil.

                           —

                           Agencijo je pozval, naj pred sklenitvijo pogodb preveri rezultate postopkov javnih naročil.

               Prihodki iz taks

               Agencija ni mogla opraviti obsežne analize stroškov poročevalcev držav članic, da bi pridobila objektivno in dokumentirano osnovo, na podlagi katere bi prilagodila izplačila tem poročevalcem in pristojbine, ki jih zaračuna svojim strankam: to je bila kršitev uredbe o pristojbinah.

               Težave s preglednostjo glede zneska, vrnjenega poročevalcem držav članic.

               Komisijo je pozval, naj oceni endemično visoko raven gotovinskega salda agencije (41 887 000 EUR).

               Agencijo je pozval, naj zagotovi boljše usklajevanje med svojimi finančnimi in znanstvenimi storitvami, da bo odpravila nesprejemljivo dolge zamude pri nalogih za izterjavo.

               Notranja revizija

               —

               —

               Agencijo je pozval, naj izpolni kritično priporočilo službe Komisije za notranjo revizijo, povezano s področjem navzkrižij interesov strokovnjakov, in preostalih osem zelo pomembnih priporočil na področjih dokumentacije o navzkrižjih interesov uslužbencev agencije ter podatkovnih zbirk, ki se uporabljajo za podporo upravnim postopkom za vrednotenje in razvoj smernic za vložitev in celovito izvajanje takšnih smernic.

                           Nesprejemljivo je, da izjava izvršnega direktorja o zanesljivosti ne vsebuje nobenega pridržka, kar pomeni nespoštovanje obveze iz kodeksa ravnanja, ki ga je sprejela agencija, glede izjav o zanesljivosti službe za notranjo revizijo in Računskega sodišča.

                           Od agencije je zahteval, naj organu za razrešnico do 30. junija 2011 posreduje poročila službe za notranjo revizijo od leta 2007.

                           Agencijo je pozval, naj nemudoma izvede priporočila službe za notranjo revizijo ter organu za razrešnico posreduje pregled sprejetih in izvedenih ukrepov.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/378

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila, zlasti člena 68 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0107/2012),

               A.

               ker je Računsko sodišče v svojem poročilu o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2009 izdalo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament z dne 10. maja 2011 sklenil odložiti podelitev razrešnice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009 (5) izvršnemu direktorju agencije, vendar jo je nato podelil s sklepom z dne 25. oktobra 2011 (6);

               C.

               ker je Parlament 25. oktobra 2011 izvršnemu direktorju agencije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009 in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim:

                           —

                           poudaril, da bo organ za podelitev razrešnice v prihodnjih postopkih razrešnice še naprej skrbno spremljal obseg izvajanja ukrepov, sprejetih za odpravo hudih pomanjkljivosti agencije, ki so jih razkrila poročila Računskega sodišča in službe za notranjo revizijo,

                           —

                           pozval agencijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za učinkovitejše spoštovanje kodeksa ravnanja pri upravljanju navzkrižja interesov,

                           —

                           vztrajal, hkrati pa tudi posvaril agencijo, da morajo biti vsi ukrepi, navedeni v posameznih revizijskih poročilih, tudi tistem za leto 2010, v celoti izvedeni pred začetkom naslednjega postopka razrešnice;

               D.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2010 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               E.

               ker je proračun agencije v letu 2010 znašal 208 400 000 EUR, kar je 7,20 % več kot v proračunskem letu 2009;

               F.

               ker je začetni prispevek Unije k proračunu agencije za leto 2010 znašal 28 279 600 EUR v primerjavi s 36 390 000 EUR v letu 2009 (7) in ker je bil v letu 2010 skupni prispevek Unije k proračunu agencije 36 600 100 EUR;

      Nadaljnji ukrepi glede razrešnice za leto 2009

               1.

               pričakuje, da bo agencija organ za podelitev razrešnice obvestila o rezultatih ukrepov, sprejetih glede naslednjih zadev:

                           —

                           poteka sprejetja akcijskega načrta v upravnem odboru s posebnimi ukrepi in časovnim razporedom za njihovo izvajanje, da se odpravijo pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil,

                           —

                           temeljitega preverjanja učinkovite uporabe obstoječih postopkov za odkrivanje in upravljanje navzkrižij interesov uslužbencev in strokovnjakov agencije,

                     poziva Računsko sodišče, naj da razumno zagotovilo, da se je agencija učinkovito spoprijela s pomanjkljivostmi v postopkih javnih naročil, službo za notranjo revizijo pa poziva, naj organu za podelitev razrešnice da zagotovilo o učinkoviti uporabi obstoječih postopkov za upravljanje navzkrižij interesov uslužbencev in strokovnjakov agencije;

               2.

               poziva agencijo in službo za notranjo revizijo, naj nemudoma preverita, ali so bili vsi ukrepi, navedeni v revizijskih poročilih, vključno s poročilom za leto 2010, v celoti izvedeni, in nato o tem obvestita organ za podelitev razrešnice;

               3.

               na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je upravni odbor 15. decembra 2011 odobril predlog agencije, da mu bo junija 2012 predstavila podrobne izvedbene ukrepe za:

                           —

                           vzpostavitev nove strukture in področja delovanja svetovalnega odbora za javna naročila in pogodbe,

                           —

                           izvajanje večletnega načrta javnih naročil,

                           —

                           opredelitev odgovornosti tega odbora;

                     vztraja, da upravni odbor agencije organu za podelitev razrešnice najpozneje do 30. junija 2012 pošlje akcijski načrt;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               4.

               opominja, da je začetni prispevek Unije agenciji za leto 2010 znašal 26 335 100 EUR; ugotavlja pa, da je bil k temu dodan znesek 10 265 000 EUR, pridobljen z izterjavo presežka, kar pomeni, da je celoten prispevek Unije za leto 2010 znašal 36 600 100 EUR;

               5.

               poudarja, da splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot je bil dokončno sprejet, kot začetni prispevek Unije k proračunu agencije navaja dva različna zneska, namreč 28 279 600 EUR in 26 335 100 EUR; zato poziva Komisijo, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o natančnem znesku subvencije, dodeljene agenciji;

               6.

               priznava, da se proračun agencije financira tako iz proračuna Unije kot s pristojbinami, ki jih plačuje farmacevtska industrija, ko zaprosi za pridobitev ali podaljšanje dovoljenj za trženje v Uniji; na podlagi letnega poročila o dejavnosti ugotavlja, da je v letu 2010 po ocenah 73 % prihodkov agencije izhajalo iz pristojbin in da se je vzporedno s povečanjem prihodkov iz pristojbin relativni delež prispevka Unije zmanjšal s 23 % v letu 2006 na 14 % v letu 2010;

               7.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je bilo v letu 2010 v register izjem vnesenih 17 izjem;

               8.

               je seznanjen s pomanjkljivostmi v sistemu agencije za potrjevanje zahtevkov upnikov za pogodbene izvajalce storitev IT; je seznanjen z izjavo agencije, da so pomanjkljivosti, ki jih je odkrilo Računsko sodišče, nastale zaradi človeške napake in so bile že odpravljene, da je izboljšala vnaprejšnji poslovni in finančni nadzor faktur in da ni bila odkrita nobena nova pomanjkljivost; poziva Računsko sodišče, naj te navedbe preveri in Parlament obvesti o svojih ugotovitvah;

      Prenos in razveljavitev proračunskih sredstev

               9.

               na podlagi poročila agencije o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je bilo v proračunsko leto 2011 samodejno prenesenih 41 655 049,44 EUR, kar je 20,90 % sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, in da je bil zahtevan nesamodejni prenos v proračunsko leto 2011 v skupnem znesku 3 500 000 EUR, kar je 1,68 % končnih proračunskih sredstev;

               10.

               je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče ponovno poročalo o visokem prenosu 17 600 000 EUR v naslovu II (upravni odhodki); poudarja, da to stanje nakazuje zamude pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo iz naslova II proračuna agencije, in da agencija ne upošteva proračunskega načela enoletnosti;

               11.

               je zaskrbljen zaradi dodatne ugotovitve Računskega sodišča, da zgolj 36 % proračunskih sredstev, prenesenih v leto 2011, ustreza vnaprej vračunanim odhodkom za leto 2010, preostalih 64 % pa se ni nanašalo na proračunsko leto 2010;

               12.

               poudarja, da je Računsko sodišče že poročalo o visoki stopnji prenosov v prejšnjih proračunskih letih; zlasti ugotavlja, da je Računsko sodišče v proračunu za leto 2009 poročalo o prenosu 19 500 000 EUR (38 % obveznosti agencije), za leto 2008 pa o prenosu 36 000 000 EUR (19,7 % proračuna za leto 2008);

               13.

               na podlagi poročila agencije o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju ugotavlja, da je bilo v letu 2010 razveljavljenih 9 074 296,49 EUR proračunskih sredstev, leta 2009 pa 7 693 276,58 EUR; je seznanjen z odgovorom agencije, da je stopnja razveljavljenih proračunskih sredstev rezultat pozornega spremljanja dejanskih prihodkov in prilagajanja odhodkov; poziva agencijo, naj nemudoma sprejme ukrepe za zmanjšanje stopnje razveljavljenih proračunskih sredstev ter sprejme akcijski načrt s konkretnimi ukrepi – vključno z natančnejšo oceno prihodkov od pristojbin in obdobja prejetja teh prihodkov – in roki za odpravo te trajne težave do 30. junija 2012;

      Postopki javnih naročil in prenosi

               14.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je agencija poleg 165 posebnih pogodb, sklenjenih na podlagi okvirnih pogodb, v letu 2010 sklenila 70 novih pogodb o javnih naročilih v skupni vrednosti več kot 25 000 EUR;

               15.

               na podlagi poročila agencije o proračunskem upravljanju in finančnem poslovodenju je seznanjen s tem, da je bilo v letu 2010 odobrenih 13 prerazporeditev v skupni vrednosti 13 714 500 EUR (15,29 % končnih proračunskih sredstev); je seznanjen tudi s tem, da je agencija že v letu 2009 opravila 10 prerazporeditev v skupnem znesku 9 609 000 EUR; poziva agencijo, naj sprejme akcijski načrt s konkretnimi ukrepi in roki za odpravo te trajne težave;

      Sistem plačil za storitve

               16.

               poziva agencijo, naj uvede sistem plačil za storitve, ki jih zagotavljajo organi držav članic in ki temelji na dejanskih stroških držav članic; prav tako jo poziva, naj takoj obvesti organ za podelitev razrešnice, ko bo ta sistem vzpostavljen; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil novi plačilni sistem že predstavljen upravnemu odboru na sestanku 10. decembra 2009, a je odbor predlog na koncu zavrnil;

               17.

               podpira vsa prizadevanja na izvršni in upravni ravni agencije za reformo sistema plačil za storitve organov držav članic, ki bi morala jasno temeljiti na dejanskih stroških; poziva upravni odbor, naj ukrepa v zvezi s tem vprašanjem;

               18.

               ugotavlja, da je upravni odbor s tem, ko je zavrnil novi sistem plačil, sprejel in prevzel neposredno odgovornost za zelo pomembna tveganja, kot so neskladnost z zakonodajnimi zahtevami, morebitni finančni vpliv sedanjega sistema plačil ter ugled; zato ni pripravljen podpreti tega vprašljivega odnosa upravnega odbora agencije in slednjega poziva, naj v zvezi s tem sprejme akcijski načrt in organ za podelitev razrešnice do 30. junija 2012 obvesti o tem;

      Upravljanje človeških virov

               19.

               poziva agencijo, naj izboljša postopek zaposlovanja in zagotovi ustrezno upravljanje dokumentacije; zlasti poziva agencijo, naj izboljša dokumentacijo spisov pri zaposlovanju pogodbenih uslužbencev, ter organ za imenovanje, naj uvede rezervne sezname, ki so jih priporočile izbirne komisije;

               20.

               na podlagi podatkov Računskega sodišča ugotavlja tudi, da agencija ni zadostno ločevala zaposlovanja prek agencij za zaposlovanje in zaposlovanja pogodbenih uslužbencev; zato jo poziva, naj zaposlovanje prek agencij za zaposlovanje uporablja samo za kratkoročne potrebe, za delovna mesta za pogodbene uslužbence pa zagotovi pregleden dostop;

      Upravljanje navzkrižja interesov

               21.

               poziva agencijo, naj zagotovi osrednje usklajevanje za razvoj skupne metodologije ocenjevanja strokovnjakov, ki bi veljala za vse pristojne nacionalne organe, in za spremljanje te metodologije; ugotavlja, da ima agencija tudi po tem, ko je 4. julija 2011 začel veljati memorandum o soglasju med agencijo in posameznimi pristojnimi nacionalnimi organi o spremljanju znanstvene ravni strokovnjakov, odgovornost za razvoj in usklajevanje skupne ocene strokovnjakov in metodologije strokovnjakov;

               22.

               poudarja, da bi morala agencija podpisati memorandum o soglasju o neodvisnosti znanstvenega ocenjevanja, ustrezno dopolniti notranje postopke in posodobiti bazo podatkov strokovnjakov; je seznanjen z odgovorom agencije, da je bil memorandum o soglasju glede neodvisnosti znanstvenih ocen podpisan oktobra 2011 in da je bila baza strokovnjakov posodobljena, tako da omogoča neposreden uvoz elektronskih izjav o interesih; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice do 30. junija 2012 poroča o napredku pri izvajanju teh ukrepov; poziva tudi notranjo službo za revizijo, naj organ za razrešnico obvesti, ko bo agencija učinkovito uresničila ta zelo pomembna priporočila;

               23.

               poziva agencijo, naj organ za razrešnico obvesti o tem, kako zagotavlja popolno uporabo postopkov za sodelovanje strokovnjakov, dokler memoranduma o soglasju ne podpišejo vsi pristojni nacionalni organi;

               24.

               poziva agencijo, naj poroča o svoji udeležbi pri pripravi konferenc zasebnih organizacij, kot je Organizacija strokovnjakov za regulativne zadeve (TOPRA);

               25.

               na podlagi navedb agencije ugotavlja, da je njen upravni odbor 1. februarja 2012 sprejel sklep o pravilih v zvezi s členoma 11a in 13 kadrovskih predpisov, kar zadeva izjave o interesih zaposlenih v Evropski agenciji za zdravila, izvršni direktor pa je sprejel sklep o pravilih glede izjav o interesih napotenih nacionalnih strokovnjakov, gostujočih strokovnjakov, pripravnikov in začasnih delavcev v Evropski agenciji za zdravila; poziva agencijo, naj organu za razrešnico do 30. junija 2012 posreduje informacije o konkretnih ukrepih, ki jih je sprejela za izvajanje teh sklepov, da bo lahko Parlament ocenil obstoječe postopke za reševanje morebitnih navzkrižij interesov uslužbencev za vse kategorije iz teh sklepov, pa tudi članov upravnega odbora;

               26.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja, da zaradi nezadostne ločitve nalog tudi v finančnih krogih lahko nastane navzkrižje interesov pri obdelavi plačil; zato poziva agencijo, naj primerno upošteva to precejšnje tveganje in nemudoma sprejme ukrepe za odpravo te pomanjkljivosti;

               27.

               ugotavlja, da je nekdanji izvršni direktor agencije 28. decembra 2010 pisal agenciji in predstavil dejavnosti, ki jih namerava začeti ob koncu svojega mandata; meni, da je prvi sklep predsednika upravnega odbora agencije z dne 11. januarja 2011, s katerim je odobril nove dejavnosti nekdanjega izvršnega direktorja, kršitev pravil Unije glede navzkrižja interesov, zlasti naslova II, člena 16 kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije; opominja, da v skladu s členom 11 naslova II in členom 91 naslova IV pogojev za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije to po analogiji velja tudi za začasne in pogodbene uslužbence; meni, da je dejstvo, da je upravni odbor omejitve za prihodnje dejavnosti nekdanjega izvršnega direktorja sprejel 17. marca 2011 – šele po odločnem protestu javnosti –, jasen dokaz, da agencija sprva ni ustrezno upoštevala kadrovskih predpisov, zaradi česar se porajajo resni dvomi o njenem spoštovanju pravil nasploh; poziva izvršnega direktorja, naj pripravi podrobno poročilo o izvajanju člena 16 kadrovskih predpisov v agenciji;

               28.

               je resno zaskrbljen, ker agencija in njen upravni odbor nista učinkovito obravnavala navzkrižja interesov; je seznanjen s tem, da je agencija aprila 2012 sprejela spremenjeno politiko o obravnavi navzkrižja interesov članov znanstvenega odbora in strokovnjakov ter postopek za obravnavo kršitev zaupanja za člane odbora in strokovnjake; vztraja pri tem, da so izvajanje in oprijemljivi rezultati edini elementi, ki dokazujejo učinkovitost nove politike in postopka; meni, da bi morala agencija v letu 2012 preveriti izjave o interesih vseh strokovnjakov in članov znanstvenega odbora; zato poziva agencijo, naj po izvedbi tega postopka posreduje podatke, vključno z zneski in imeni; prav tako poziva agencijo, naj preveri vsaj 75 % izjav o interesih strokovnjakov in vsaj 75 % izjav o interesih članov znanstvenega odbora ter organu za podelitev razrešnice do konca avgusta 2012 sporoči rezultate preverjanja, za postopek preverjanja preostalih izjav o interesih pa naj mu posreduje akcijski načrt s časovnim okvirom;

               29.

               opominja, da je organ za podelitev razrešnice po zaposlitvi nekdanjega izvršnega direktorja agencije v svetovalnem podjetju, ki med drugim opravlja storitve za farmacevtska podjetja, kmalu po tem, ko je zapustil svoj položaj, izrazil pomisleke o dejanski neodvisnosti agencije in načinu, kako njen upravni odbor izvaja člen 16 kadrovskih predpisov; je zaskrbljen tudi zaradi trditev, da je nekdanji izvršni direktor agencije ustanovil svoje svetovalno podjetje, ko je bil še na položaju; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice do 30. junija 2012 posreduje nadaljnje informacije o tej zadevi;

               30.

               poziva Računsko sodišče, naj dokonča in predstavi trenutno revizijo navzkrižjih interesov v tej agenciji;

               31.

               obžaluje dejstvo, da mnogi strokovnjaki niso objavili izjave o navzkrižju interesov in da se izjave, ki so jih objavile zadevne nacionalne agencije in Evropska agencija za zdravila, v nekaterih primerih močno razlikujejo; prav tako obžaluje dejstvo, da najmanj en član upravnega odbora agencije, ki je tudi nadomestni član Odbora za zdravila za humano uporabo (CHMP), ni razkril svojih nedavnih upravnih nalog v farmacevtskem podjetju;

               32.

               pozdravlja pobudo agencije za objavo izjav o navzkrižju interesov zaposlenih na vodstvenih položajih in strokovnjakov, ki sodelujejo pri ocenjevanju medicinskih proizvodov, na svojem spletnem mestu; z zanimanjem ugotavlja, da je na seznamu strokovnjakov navedena tudi njihova raven tveganja za navzkrižje interesov; meni, da bi bilo treba poleg izjave o navzkrižju interesov objaviti vsaj prejšnje zaposlitve posameznika – poklicni profil –, da se omogoči preverjanje izjave o interesih in odkrivanje morebitnih navzkrižij; zato poziva agencijo, naj Parlamentu do 30. junija 2012 poroča o napredku pri izvajanju teh ukrepov;

               33.

               poziva agencijo, naj preverja izjave o interesih, ki so ji bile predložene, in izvaja podrobne naključne kontrole, predvsem z uvedbo sistema za navzkrižne preglede izjav o interesih s podatki industrije in zadevnih nacionalnih agencij;

               34.

               je kljub vsemu zaskrbljen zaradi pristopa agencije do nadzora nad izjavami o interesih, ki temelji predvsem na zaupanju, ne na preverjanju; je zlasti zaskrbljen zaradi dejstva, da se izjave strokovnjakov o interesih, ki so jih objavile zadevne nacionalne agencije in Evropska agencija za zdravila, v nekaterih primerih močno razlikujejo; zato poziva agencijo, naj vzpostavi mehanizem, ki bo dejansko omogočal ustrezen nadzor izjav o interesih, ki jih prejme, in organu za podelitev razrešnice do 30. junija 2012 poroča o tej zadevi;

               35.

               poziva agencijo, naj politiko navzkrižja interesov uveljavi tudi v svojem upravnem odboru;

               36.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče agencijo obravnavalo v okviru posebnega poročila o ravnanju v primerih navzkrižja interesov v agencijah Unije; je seznanjen z informacijo Računskega sodišča, da bo to posebno poročilo objavljeno konec junija 2012; meni, da je treba zaradi številnih kritik na račun obravnavanja navzkrižja interesov v agenciji sklep o podelitvi razrešnice odložiti do objave posebnega poročila, da bo mogoče upoštevati ugotovitve Računskega sodišča v tej zadevi;

               37.

               meni, da je učinkovito upravljanje navzkrižja interesov ključnega pomena za ohranjanje zaupanja javnosti v delo agencije;

               38.

               priznava pripravljenost agencije, da objavi izjave o interesu strokovnjakov, ki so sodelovali pri oceni zdravil, vendar obžaluje, da veliko število strokovnjakov še ni objavilo svojih izjav o interesu;

               39.

               je seznanjen, da je upravni odbor 17. marca 2011 sprejel omejitve za nadaljnje poklicne dejavnosti nekdanjega izvršnega direktorja po javnem protestu, ki ga je podprl Evropski parlament, zaradi sklepa odbora iz januarja 2011, da bo v celoti odobril njegove nove dejavnosti; glede tega spominja, da je junija 2011 delegacija Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane obiskala agencijo z namenom nadaljnjega spremljanja tega primera in da bi pridobila dodatne informacije o izboljšanih postopkih; poleg tega spominja, da je julija 2011 prišlo do izmenjave mnenj med kandidatom za izvršnega direktorja in odborom, med katero se je ponovno obravnavalo to vprašanje, da bi se v prihodnje izognili podobnim dogodkom;

      Uspešnost

               40.

               meni, da je ocenjevanje ustreznosti in učinkovitosti obstoječih sistemov, namenjenih zagotavljanju znanstvenih nasvetov glede zdravil za ljudi, pomembno orodje za merjenje uspešnosti agencije;

               41.

               je seznanjen s povečanim številom proizvodov in storitev (mnenja, poročila, znanstveno svetovanje, inšpekcije) v primerjavi z letom 2009; je zadovoljen tudi z izvajanjem Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (8) in spodbuja agencijo, naj si še naprej prizadeva zagotavljati spodbude za raziskave, razvoj in trženje zdravil, določenih kot zdravila sirote;

      Notranja revizija

               42.

               na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je treba uveljaviti še 11 zelo pomembnih priporočil službe za notranjo revizijo; je seznanjen s tem, da je za eno od teh priporočil agencija izjavila, da se izvaja in da ga pregleduje služba za notranjo revizijo;

               43.

               je zaskrbljen, ker je pri sedmih zelo pomembnih priporočilih nastala zamuda do več kot 12 mesecev; ugotavlja, da se ta priporočila nanašajo na:

                           —

                           skladnost s členom 110 kadrovskih predpisov,

                           —

                           postopek zaposlovanja,

                           —

                           uporabo podatkovnih zbirk,

                           —

                           opredelitev pravil o vložitvi zahtevkov za izdelke,

                           —

                           smernice o upravljanju morebitnih navzkrižij interesov uslužbencev,

                           —

                           postopke za sodelovanje strokovnjakov,

                           —

                           ločitev nalog v finančnih krogih;

                     zato poziva agencijo, naj pomanjkljivosti, ki jih je odkrila služba za notranjo revizijo, nemudoma obravnava in organ za podelitev razrešnice obvesti o sprejetih ukrepih;

               44.

               je zaskrbljen tudi zaradi tega, ker je agencija zavrnila dve zelo pomembni priporočili v povezavi:

                           —

                           z zneski, plačanimi nacionalnim agencijam,

                           —

                           z zmanjšanjem števila notranjih svetovalcev,

                     poziva agencijo, naj organu za razrešnico nemudoma obrazloži zavrnitev teh predlogov;

               45.

               ugotavlja, da bi moral izvršni direktor agencije v primeru, da služba za notranjo revizijo v poročilu o nadaljnjem ukrepanju iz septembra 2010 še vedno ugotovi „neustrezno oceno neodvisnosti strokovnjakov“, objaviti seznam vseh zadevnih odobrenih medicinskih proizvodov in poročati, kako namerava agencija popraviti te postopke,

               46.

               opozarja na priporočila iz prejšnjih poročil o razrešnici, navedena v Prilogi k tej resoluciji;

               47.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2012 (9) o uspešnosti, finančnem upravljanju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 27.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 250, 27.9.2011, str. 173.

      (6)  UL L 313, 26.11.2011, str. 27.

      (7)  UL L 64, 12.3.2010, str. 445.

      (8)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

      (9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0164 (glej stran 388 tega Uradnega lista).


title: 2005/36/ES: Odločba Komisije z dne 8. septembra 2004 o spremembi Sklepa 2004/166/ES o pomoči za prestrukturiranje, ki jo bo Francija namenila družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 3359)Besedilo velja za EGP.

text:
               21.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 19/70

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 8. septembra 2004
   o spremembi Sklepa 2004/166/ES o pomoči za prestrukturiranje, ki jo bo Francija namenila družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM)
   (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 3359)
   (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2005/36/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/166/ES (1), zlasti člena 2 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK
   1.1.   Pregled postopka

               (1)

               Komisija je 9. julija 2003 sprejela Sklep 2004/166/ES v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje, ki jo bo Francija namenila družbi Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM), v nadaljevanju „končni sklep“, v katerem je določeno, da je del dodeljene pomoči v skladu s skupnim trgom ob upoštevanju nekaterih pogojev. Člen 2 končnega sklepa med temi pogoji navaja, da družba SNCM do 31. decembra 2006 ne sme nabaviti novih ladij in podpisati pogodb ali naročil za najem ali za gradnjo novih ladij ali njihovo obnovo. Družba SNCM lahko posluje le z enajstimi ladjami, ki jih ima v lasti že od datuma sprejetja končnega sklepa, te so: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto in Monte d'Oro. Zadnji odstavek tega člena določa, da „če mora družba SNCM zaradi višje sile zamenjati eno od svojih ladij pred 31. decembrom 2006, Komisija lahko tako zamenjavo odobri na podlagi utemeljenega sporočila Francije“.

               (2)

               Francoske oblasti so v pismu z dne 23. junija 2004 (2) od Komisije zahtevale, naj na seznamu ladij iz člena 2 končnega sklepa odobri zamenjavo ladje Aliso z ladjo Asco. Poleg tega so zaradi težav, s katerimi se srečuje družba SNCM pri prodaji ladje Asco, francoske oblasti od Komisije zahtevale, naj družbi SNCM dovoli prodajo ladje Aliso ali ladje Asco, kar je v nasprotju s predvidenim načrtom prestrukturiranja (3).

         1.2.   Naziv ukrepa

               (3)

               Ukrep se imenuje „Spremembe končnega sklepa Komisije z dne 9. julija 2003 o pomoči za prestrukturiranje, namenjeni družbi SNCM“.

         1.3.   Upravičenec ukrepa

               (4)

               Upravičenec pomoči za prestrukturiranje je družba SNCM, francoska pomorska družba, ki iz Francije pluje na Korziko in v Severno Afriko. Upravičenec teh predvidenih ukrepov je torej družba SNCM.

         1.4.   Namen sprememb

               (5)

               Glavni cilj predlaganih sprememb je na eni strani omogočiti družbi SNCM, da s spremembo seznama ladij, ki jih družba SNCM lahko uporablja v skladu s členom 2 končnega sklepa, namesto ladje Aliso uporablja ladjo Asco, in na drugi strani olajšati prodajo četrte ladje, kot je predvideno v končnem sklepu, ter s tem potencialnim kupcem omogočiti izbiro med ladjama Aliso in Asco, ki sta enaki ladji.

         2.   PODROBEN OPIS PREDLAGANIH UKREPOV
   2.1.   Predlog zamenjave ladje Asco z ladjo Aliso

               (6)

               Francoske oblasti so v pismu z dne 23. junija 2004 predlagale zamenjavo ladje Asco z ladjo Aliso na seznamu ladij, ki jih lahko uporablja družba SNCM v obdobju prestrukturiranja. Ta seznam je izrecno naveden v drugem odstavku člena 2 končnega sklepa. Torej hitra ladja Asco do datuma, ki so ga navedle francoske oblasti, še vedno ni bila prodana.

               (7)

               Razlog za zamenjavo ladij, ki jo zahtevajo francoske oblasti, je prodaja ene ali druge ladje, po težavah, s katerimi se je družba SNCM srečala pred prodajo hitre ladje Asco.

               (8)

               Francoske oblasti so poleg tega predložile potrdilo pristaniške uprave iz Marseilla, v katerem je navedeno, da je ladja Aliso že od 2. novembra 2003 privezana ob pomol.

         2.2.   Predlog, da se družbi SNCM dovoli prodaja ali ladje Asco ali ladje Aliso

               (9)

               Francoske oblasti so prav tako prosile za dovoljenje, da družba SNCM v okviru prestrukturiranja proda ladjo Asco ali ladjo Aliso, odvisno od želje potencialnega kupca.

         3.   OCENA PREDLAGANIH SPREMEMB
   3.1.   Vpliv predloga za zamenjavo ladij Asco in Aliso

               (10)

               Komisija ugotavlja, da sta ladji Asco in Aliso dve „sestrski ladji“, to pomeni ladji dvojčici, grajeni po istem načrtu v isti ladjedelnici. Imata povsem enake dimenzije, obliko in zmogljivost.

               (11)

               Komisija ocenjuje, da družba SNCM z zamenjavo ladij nima namena povečati zmogljivosti in da ta zamenjava ne vpliva na končni sklep, zlasti z vidika pogojev, ki omejujejo zmogljivost družbe, ki prejema pomoč, in ki so navedeni v členu 2 navedenega sklepa.

               (12)

               Poleg tega Komisija opozarja, da do sprememb v sestavi flote, s katero družba SNCM opravlja storitve, ne sme priti zaradi zahtev družbe. Komisija meni, da na težave, ki jih je imela družba SNCM pri prodaji ladje Asco, družba nima vpliva in jih ni bilo mogoče predvideti, ko je bil sprejet končni sklep.

         3.2.   Vpliv predloga za izdajo dovoljenja družbi SNCM, da proda ali ladjo Asco ali ladjo Alisa

               (13)

               Komisija ocenjuje, da če družba SNCM najde kupca za ladjo Aliso namesto za ladjo Asco, bi bila prodaja ladje Aliso v zvezi z zmogljivostjo družbe SNCM enakovredna prodaji ladje Asco in da so obveznosti francoskih oblasti o usklajenosti z načrtom prestrukturiranja izpolnjene, kar zadeva štiri ladje flote družbe SNCM. Pravzaprav je družba SNCM že prodala tri od štirih ladij, katerih prodaja je bila predvidena v načrtu prestrukturiranja.

               (14)

               Če družba SNCM proda ladjo Aliso namesto ladje Asco, Komisija meni, da so pogoji, povezani s prodajo štirih ladij, kot je predvideno v načrtu prestrukturiranja, izpolnjeni.

         4.   ZAKLJUČKI

               (15)

               Komisija meni, da spremembe, ki jih predlagajo francoske oblasti, ne spreminjajo obsega določb končnega sklepa in da pomoč za prestrukturiranje v obliki dokapitalizacije, ob upoštevanju spremenjenih pogojev, še vedno ostane združljiva s skupnim trgom.

               (16)

               Komisija poziva Francijo:

                           —

                           da Komisiji kar najhitreje, najkasneje v 15 delovnih dneh od datuma prejema tega sklepa, predloži podatke, za katere meni, da so del poslovne skrivnosti, kot je določeno v členu 25 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (4),

                           —

                           da o pomoči, določeni v tem sklepu, kar najhitreje obvesti upravičenca, pri čemer naj ne razkrije podrobnosti, za katere meni, da so poslovna skrivnost in bi s posredovanjem upravičencu lahko škodovale nekaterim udeleženim stranem, v različici, ki jo pošlje upravičencu, pa naj navede, katere podrobnosti, vsebovane v dokumentaciji, tvorijo del poslovne skrivnosti –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   1.   V drugem odstavku člena 2 Sklepa 2004/166/ES se beseda „Aliso“ nadomesti z besedo „Asco“.
   2.   V zadnji alinei uvodne izjave 97 zadevnega sklepa se besede „hitra ladja Asco“ nadomestijo z naslednjim besedilom: „ali hitra ladja Asco ali njena sestrska ladja, hitra ladja Aliso“.
   Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

      V Bruslju, 8. septembra 2004

            Za Komisijo

         Loyola DE PALACIO

            Podpredsednica

      (1)  UL L 61, 27.2.2004, str. 13.

      (2)  Registrirale službe Komisije pod številko TREN(2004) A/26015.

      (3)  Glej uvodno izjavo 97 končnega sklepa.

      (4)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.


title: Sklep Sveta z dne 7. oktobra 1997 o sklenitvi Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31998D0249

Uradni list L 104 , 03/04/1998 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 7. oktobra 1997o sklenitvi Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika(98/249/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe v povezavi s prvim odstavkom člena 228(2) in (3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker je Komisija v imenu Skupnosti sodelovala v pogajanjih o pripravi Konvencije o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika;ker je bila Konvencija v imenu Skupnosti podpisana dne 22. septembra 1992;ker je cilj Konvencije preprečiti in odpraviti onesnaženje ter varovati morsko okolje pred škodljivimi vplivi človekovega delovanja;ker je Skupnost na področju, za katerega velja Konvencija, sprejela ukrepe in bi morala zato na tem področju izvrševati mednarodne obveznosti; ker je delovanje Skupnosti potreben prispevek k delovanju neposredno vpletenih držav članic in ker bi njeno sodelovanje v Konvenciji kazalo na ravnanje v skladu s načelom subsidiarnosti;ker v skladu s členom 130r Pogodbe okoljska politika Skupnosti prispeva, med drugim, k dosegi ciljev ohranjanja, varstva in izboljšanja kvalitete okolja, varovanja zdravja ljudi ter preudarnega in učinkovitega izkoriščanja naravnih virov; ker poleg tega v okviru svojih pristojnosti Skupnost in države članice sodelujejo s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami,SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika, podpisana v Parizu 22. septembra 1992, se s tem odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Konvencije se priloži k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščene za deponiranje listine o odobritvi pri Vladi Republike Francije v skladu z določili člena 26 Konvencije.Člen 3Skupnost bo glede zadev v okviru pristojnosti Skupnosti zastopala Komisija, v komisiji, sestavljeni v skladu s členom 10 Konvencije.V Luxembourgu, 7. oktobra 1997Za SvetPredsednikJ.-C. Juncker[1] UL C 89, 10.4.1995, str. 199.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 24. julija 1995 o sklenitvi Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31995D0308

Uradni list L 186 , 05/08/1995 str. 0042 - 0058

		Sklep Svetaz dne 24. julija 1995o sklenitvi Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer v imenu Skupnosti(95/308/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s (1) skupaj s prvim stavkom odstavka 2 in prvim pododstavkom člena 228 (3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker je Komisija v imenu Skupnosti sodelovala v pogajanjih in v ad hoc delovni skupini pri pripravi Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer;ker je bila konvencija podpisana v imenu Skupnosti v Helsinkih 18. marca 1992;ker je glavni namen konvencije vzpostaviti okvir dvostranskega ali večstranskega sodelovanja za preprečevanje in nadzor onesnaževanja čezmejnih vodotokov ter zagotoviti razumno uporabo vodnih virov v državah članicah Gospodarske komisije OZN za Evropo;ker je Skupnost sprejela ukrepe na področju, ki ga ureja konvencija; ker je Skupnost odgovorna, da izpolni mednarodne obveznosti v takšnih zadevah;ker okoljska politika Skupnosti sledi ciljem ohranitve, varstva in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja zdravja ljudi ter preudarne in razumne uporabe naravnih virov s ciljem trajnostnega razvoja;ker je cilj okoljske politike Skupnosti kot celote krepitev mednarodnega sodelovanja, da bi dosegli visoko raven varstva; ker temelji na previdnostnem načelu in na načelih, da je treba preventivno ukrepati, da je prednostna naloga popraviti okoljsko škodo pri viru in da naj plača onesnaževalec;ker Skupnost in države članice na svojih področjih pristojnosti sodelujejo s svojimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami;ker bo sklenitev Konvencije s strani Komisije pomagala doseči cilje, določene v členu 130r Pogodbe,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Konvencija o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer se s tem odobri v imenu Evropske skupnosti.Besedilo konvencije je priloženo v Prilogi I.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, ki bo(do) pristojna(e) za deponiranje listine o odobritvi pri generalnem sekretarju Združenih narodov v skladu s členom 25 konvencije.Ta oseba ali te osebe hkrati predložijo tudi izjavo o pristojnosti, priloženo v Prilogi II.V Bruslju, 24. julija 1995Za SvetPredsednikP. Solbes Mira[1] UL C 212, 5.8.1993, str. 60.[2] UL C 128, 9.5.1994.[3] UL C 34, 2.2.1994, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA IKonvencijao varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, sestavljena v Helsinkih 17. marca 1992Združeni narodi1992Konvencija o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezerPREAMBULAPOGODBENICE TE KONVENCIJE SO SE,UPOŠTEVAJOČ, da sta varstvo in uporaba čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer pomembni in nujni nalogi, ki ju je mogoče učinkovito izpolniti samo z okrepljenim sodelovanjem,ZASKRBLJENE zaradi obstoja in nevarnosti škodljivih kratkoročnih ali dolgoročnih vplivov sprememb stanja čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer na okolje, gospodarstvo in blaginjo držav članic Gospodarske komisije za Evropo (ECE),OB POUDARJANJU potrebe po okrepljenih nacionalnih in mednarodnih ukrepih za preprečitev, nadzor in zmanjšanje izpustov nevarnih snovi v vodno okolje in za znižanje evtrofikacije in zakisljevanja kot tudi onesnaževanja morskega okolja, še posebno obalnih območij, iz virov s kopnega,OB IZREKANJU POHVALE vladam ECE za njihova dosedanja prizadevanja, da bi okrepile sodelovanje na dvostranski in večstranski ravni za preprečitev, nadzor in zmanjšanje čezmejnega onesnaževanja, za trajnostno gospodarjenje z vodami, za ohranitev vodnih virov in varstvo okolja,OB OPOZARJANJU na ustrezne določbe in načela Deklaracije Stockholmske konference o človekovem okolju, Sklepne listine Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (KVSE), sklepnih dokumentov Madridskega in Dunajskega sestanka predstavnikov držav udeleženk KVSE in Regionalne strategije za varstvo okolja in racionalno uporabo naravnih virov v državah članicah ECE za obdobje do leta 2000 in kasneje,ZAVEDAJOČ SE vloge Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo pri spodbujanju mednarodnega sodelovanja za preprečevanje, nadzor in zmanjšanje čezmejnega onesnaževanja voda in za trajnostno uporabo čezmejnih voda in glede na to opozarjajoč na Deklaracijo ECE o politiki preprečevanja in nadzora onesnaževanja voda, vključno s čezmejnim onesnaževanjem, na Deklaracijo ECE o politiki racionalne uporabe voda, na Načela ECE glede sodelovanja na področju čezmejnih voda, na Listino ECE o gospodarjenju s podtalnimi vodami in na Kodeks ravnanja pri naključnem onesnaženju čezmejnih kopenskih voda,SKLICUJOČ SE na sklepa I (42) in I (44), ki ju je sprejela Gospodarska komisija za Evropo na svojem dvainštiridesetem oziroma štiriinštiridesetem zasedanju ter na izid sestanka KVSE o varstvu okolja (Sofija, Bolgarija, 16. oktober– 3. november 1989),OB POUDARJANJU, da je treba sodelovanje glede varstva in uporabe čezmejnih voda med državami članicami uresničevati predvsem z oblikovanjem sporazumov med državami, ki mejijo na iste vode, zlasti kjer takšni sporazumi še niso bili doseženi,DOGOVORILE naslednje:Člen 1Opredelitev pojmovV tej konvenciji:1. "čezmejne vode" pomeni vse površinske ali podtalne vode, ki označujejo mejno črto med dvema ali več državami, ki prečkajo to mejno črto ali potekajo ob njej; kadar se čezmejne vode izlivajo neposredno v morje, se te čezmejne vode končajo v ravni črti, ki poteka med dvema točkama nasprotnih bregov njihovih ustij pri stanju gladine ob oseki;2. "čezmejni vpliv" pomeni vsak večji škodljiv vpliv na okolje, ki je posledica spremembe stanja čezmejnih voda, ki jo povzroča človekova dejavnost, katere fizični izvor je v celoti ali delno na območju pod jurisdikcijo druge pogodbenice. Takšni vplivi na okolje vključujejo vplive na človekovo zdravje in varnost, rastlinstvo, živalstvo, tla, zrak, vodo, podnebje, pokrajino in zgodovinske spomenike ali druge fizične strukture oziroma medsebojno vplivanje med temi dejavniki; vključujejo pa tudi vplive na kulturno dediščino ali socialno-ekonomske okoliščine, ki so posledica sprememb teh dejavnikov;3. "pogodbenica" pomeni podpisnico te konvencije, razen če besedilo ne navaja drugače;4. "obrežne pogodbenice" pomeni pogodbenice, ki mejijo na iste čezmejne vode;5. "skupno telo" pomeni dvostransko ali večstransko komisijo ali druge ustrezne institucionalne ureditve za sodelovanje med obrežnimi pogodbenicami;6. "nevarne snovi" pomeni snovi, ki so strupene, karcinogene, mutagene, teratogene ali bioakumulativne, zlasti če so obstojne;7. "najboljša razpoložljiva tehnologija" (opredelitev pojma je vključena v Prilogi I k tej konvenciji).DEL IDOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA VSE POGODBENICEČlen 2Splošne določbe1. Pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje, nadzor in zmanjšanje kakršnih koli čezmejnih vplivov.2. Pogodbenice še posebej sprejmejo vse ustrezne ukrepe:(a) za preprečevanje, nadzor in zmanjšanje onesnaževanja voda, ki povzroča ali bi lahko povzročilo čezmejni vpliv;(b) za zagotovitev, da se čezmejne vode uporabljajo s ciljem ekološko zdravega in razumnega gospodarjenja z vodo, ohranitve vodnih virov in varstva okolja;(c) za zagotovitev, da se čezmejne vode uporabljajo razumno in pravično, še zlasti upoštevajoč njihov čezmejni značaj v primeru dejavnosti, ki povzročajo ali bi lahko povzročile čezmejni učinek;(d) za zagotovitev ohranitve ekosistemov in njihovo ponovno vzpostavitev, kjer je to potrebno.3. Kjer je to mogoče, se ukrepi za preprečitev, nadzor in zmanjšanje onesnaževanja voda izvajajo pri samem izvoru.4. Neposredna ali posredna posledica teh ukrepov ne sme biti prenos onesnaževanja v druge dele okolja.5. Pri ukrepih iz odstavkov 1 in 2 tega člena se pogodbenice ravnajo po naslednjih načelih:(a) previdnostnemu načelu, na podlagi katerega se ne sme odlašati z ravnanjem, s katerim bi se izognili morebitnemu čezmejnemu vplivu izpusta nevarnih snovi, ker znanstvene raziskave še niso v celoti dokazale vzročne povezave med temi snovmi na eni strani in morebitnim čezmejnim vplivom na drugi;(b) načelu "onesnaževalec plača", na podlagi katerega stroške ukrepov za preprečevanje, nadzor in zmanjšanje onesnaževanja krije onesnaževalec;(c) z vodnimi viri je treba gospodariti tako, da zadovoljimo potrebe sedanje generacije, ne da bi ogrozili možnosti prihodnjih generacij, da zadovoljijo svoje lastne potrebe.6. Obrežne pogodbenice sodelujejo na podlagi enakosti in vzajemnosti, še zlasti z dvostranskimi in večstranskimi sporazumi, da bi razvile usklajene politike, programe in strategije, ki se nanašajo na določene prispevne površine ali njihove dele in katerih cilj so preprečitev, nadzor in zmanjševanje čezmejnega vpliva in varovanje okolja čezmejnih voda ali okolja, na katero te vode vplivajo, vključno z morskim okoljem.7. Uporaba te konvencije ne sme voditi k slabšanju okoljskih razmer in tudi ne k povečanju čezmejnega vpliva.8. Določbe te konvencije ne vplivajo na pravico pogodbenic, da posamezno ali skupaj sprejmejo in izvajajo strožje ukrepe, kot so ukrepi, ki jih določa ta konvencija.Člen 3Preprečevanje, nadzor in zmanjševanje1. Za preprečitev, nadzor in zmanjševanje čezmejnega vpliva pogodbenice razvijajo, sprejemajo in uresničujejo, ter, kolikor je mogoče, uskladijo ustrezne zakonske, upravne, ekonomske, finančne in tehnične ukrepe, da bi med drugim zagotovile:(a) preprečevanje, nadzor in zmanjševanje emisij snovi, ki onesnažujejo, pri samem viru, med drugim z uporabo tehnologije, pri kateri nastaja malo ali nič odpadkov;(b) varstvo čezmejnih voda pred točkovnim onesnaževanjem s predhodno pridobitvijo dovoljenja za izpuste odpadnih voda, ki ga izdajo pristojni državni organi, in s spremljanjem ter nadzorom dovoljenih izpustov;(c) omejitve v dovoljenjih navedenih izpustov odpadnih voda, ki temeljijo na najboljši razpoložljivi tehnologiji za izpuste nevarnih snovi;(d) strožje zahteve, ki bi v posameznih primerih lahko vodile celo do prepovedi, če bi bilo to potrebno zaradi kakovosti sprejemnih voda ali ekosistema;(e) uporabo vsaj biološkega čiščenja ali enakovrednih postopkov za komunalno odpadno vodo, če je treba postopoma;(f) sprejetje primernih ukrepov, kot je uporaba najboljše razpoložljive tehnologije, da se zmanjšajo vnosi hranil iz industrijskih in komunalnih virov;(g) razvoj in izvajanje ustreznih ukrepov in najboljših okoljskih praks za zmanjšanje vnosov hranil in nevarnih snovi iz razpršenih virov, zlasti kjer prihajajo glavni viri iz poljedelstva (smernice za razvoj najboljše okoljske prakse so v Prilogi II k tej konvenciji);(h) uporabo presoje vplivov na okolje in drugih sredstev za presojo;(i) spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z uporabo ekosistemskega pristopa;(j) razvoj načrtovanja dela ob nepredvidenih razmerah;(k) dodatne posebne ukrepe za preprečitev onesnaževanja podtalnih voda;(l) kar največje zmanjšanje nevarnosti naključnega onesnaženja.2. V ta namen vsaka pogodbenica določi mejne emisijske vrednosti izpustov snovi iz točkovnih virov v površinske vode na podlagi najboljše razpoložljive tehnologije, ki se še posebej uporabljajo v posameznih industrijskih sektorjih ali panogah, ki povzročajo emisije nevarnih snovi v okolje. Ustrezni ukrepi za preprečevanje, nadzor in zmanjševanje vnosa nevarnih snovi iz točkovnih in razpršenih virov onesnaževanja v vode, omenjeni v odstavku 1 tega člena, lahko med drugim vključujejo popolno ali delno prepoved proizvodnje ali uporabe takšnih snovi. Upoštevati je treba obstoječe sezname industrijskih sektorjev ali panog ter nevarnih snovi, določenih v mednarodnih konvencijah ali predpisih, ki se uporabljajo na področjih, na katera se nanaša ta konvencija.3. Poleg tega vsaka pogodbenica določi, če je to primerno, cilje za kakovost voda in sprejme merila za kakovost voda z namenom preprečevanja, nadzora in zmanjševanja čezmejnih vplivov. Splošne smernice za razvoj takšnih ciljev in meril so v Prilogi III k tej konvenciji. Ko je treba, si pogodbenice prizadevajo posodabljati to prilogo.Člen 4SpremljanjePogodbenice pripravijo programe za spremljanje stanja čezmejnih voda.Člen 5Raziskave in razvojPogodbenice sodelujejo pri raziskavah in razvoju učinkovitih tehnik za preprečevanje, nadzor in zmanjševanje čezmejnega vpliva. V ta namen si pogodbenice na dvostranski in/ali večstranski podlagi, upoštevajoč rezultate raziskav, ki se izvajajo v ustreznih mednarodnih forumih, prizadevajo začeti ali okrepiti posebne raziskovalne programe, kjer je treba, katerih cilj so med drugim:(a) metode za presojo strupenosti nevarnih snovi in škodljivosti snovi, ki onesnažujejo;(b) poglobljeno znanje o prisotnosti, razširjenosti in okoljskih učinkih snovi, ki onesnažujejo, ter spremljajočih procesih;(c) razvoj in uporaba okolju prijaznih tehnologij ter modelov proizvodnje in potrošnje;(d) postopno zmanjševanje uporabe in/ali nadomestitev snovi, ki bi lahko povzročale čezmejen vpliv;(e) okoljsko zdravi načini odlaganja nevarnih snovi;(f) posebne metode za izboljšanje stanja čezmejnih voda;(g) razvoj za okolje sprejemljivih vodnogospodarskih objektov in tehnik reguliranja vode;(h) fizično in finančno ocenjevanje škode, ki je posledica čezmejnega vpliva.Rezultate teh raziskovalnih programov si pogodbenice med seboj izmenjujejo v skladu s členom 6 te konvencije.Člen 6Izmenjava informacijPogodbenice poskrbijo za kar najbolj obsežno in čim prejšnjo izmenjavo informacij o zadevah, na katere se nanašajo določbe te konvencije.Člen 7OdgovornostPogodbenice podpirajo ustrezna mednarodna prizadevanja za izdelavo pravil, meril in postopkov na področju odgovornosti.Člen 8Varstvo podatkovDoločbe te konvencije ne vplivajo na pravice ali obveznosti pogodbenic v skladu z njihovimi nacionalnimi pravnimi sistemi ter veljavnimi mednarodnimi predpisi za varstvo informacij, povezanih z industrijskimi in poslovnimi skrivnostmi, vključno z intelektualno lastnino ali nacionalno varnostjo.DEL IIDOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA OBREŽNE POGODBENICEČlen 9Dvostransko in večstransko sodelovanje1. Obrežne pogodbenice na podlagi enakosti in vzajemnosti sklepajo dvostranske ali večstranske sporazume oziroma druge dogovore, če teh še ni, ali pa prilagodijo že obstoječe, če je to potrebno za odpravo nasprotij z osnovnimi načeli te konvencije, zato da bi določile svoja medsebojna razmerja in ravnanje glede preprečevanja, nadzora in zmanjševanja čezmejnega vpliva. Obrežne pogodbenice določijo prispevne površine ali njihov(-e) del(-e), ki je (so) predmet sodelovanja. Ti sporazumi ali dogovori vsebujejo tako tista vprašanja, ki jih ureja ta konvencija, kot tudi katera koli druga vprašanja, pri katerih obrežne pogodbenice menijo, da je sodelovanje potrebno.2. V sporazumih ali dogovorih iz odstavka 1 tega člena je treba predvideti ustanovitev skupnih teles. Naloge teh skupnih teles so med drugim in brez škode za že obstoječe take sporazume ali dogovore naslednje:(a) zbiranje, analiza in vrednotenje podatkov za določitev virov onesnaževanja, ki utegnejo povzročiti čezmejni vpliv;(b) izdelovanje skupnih programov za spremljanje kakovosti in količine voda;(c) sestavljanje evidenc in izmenjava informacij o virih onesnaževanja iz točke (a) odstavka 2 tega člena;(d) določanje mejnih emisijskih vrednosti odpadnih voda in vrednotenje učinkovitosti nadzornih programov;(e) priprava skupnih ciljev in meril za kakovost voda v skladu z določbami odstavka 3 člena 3 te konvencije ter predlaganje ustreznih ukrepov, če je treba, za vzdrževanje in izboljšanje obstoječe kakovosti voda;(f) razvijanje skupnih akcijskih programov za zmanjšanje obremenitev onesnaževanja tako iz točkovnih virov (npr. komunalni in industrijski viri) kot tudi iz razpršenih virov (še posebej iz kmetijstva);(g) vzpostavitev opozorilnih in alarmnih postopkov;(h) delovanje kot forum za izmenjavo informacij o obstoječi in načrtovani uporabi voda in s tem povezanih objektih in napravah, ki bi lahko povzročili čezmejni vpliv;(i) spodbujanje sodelovanja in izmenjave informacij o najboljši razpoložljivi tehnologiji v skladu z določbami člena 13 te konvencije kot tudi spodbujanje sodelovanja pri znanstveno-raziskovalnih programih;(j) sodelovanje pri izvajanju presoj vpliva na okolje, ki se nanašajo na čezmejne vode, v skladu z ustreznimi mednarodnimi predpisi.3. V primerih, ko je obalna država pogodbenica te konvencije neposredno in znatno prizadeta zaradi čezmejnega vpliva, lahko obrežne pogodbenice, če se vse tako sporazumejo, povabijo to obalno državo, da se ustrezno vključi v dejavnosti večstranskih skupnih teles, ki jih ustanovijo pogodbenice, ki ležijo ob obrežjih takšnih voda.4. Skupna telesa v skladu s to konvencijo povabijo k sodelovanju skupna telesa, ki so jih ustanovile obalne države za varstvo morskega okolja, ki je neposredno prizadeto zaradi čezmejnega vpliva, da bi uskladili njihovo delo ter preprečili, nadzorovali in zmanjšali čezmejni vpliv.5. Če na isti prispevni površini obstajata skupni delovni telesi ali več, si ta prizadevajo uskladiti svoje dejavnosti, da bi okrepila preprečevanje, nadzor in zmanjševanje čezmejnega vpliva na tej prispevni površini.Člen 10PosvetovanjaMed obrežnimi pogodbenicami na prošnjo katere koli takšne pogodbenice potekajo posvetovanja na podlagi vzajemnosti, dobre vere in dobrega sosedstva. Namen teh posvetovanj je sodelovanje pri vprašanjih, na katere se nanašajo določbe te konvencije. Vsako tako posvetovanje poteka prek skupnega delovnega telesa, ustanovljenega v skladu s členom 9 te konvencije, če to obstaja.Člen 11Skupno spremljanje in presoja1. V okviru splošnega sodelovanja, omenjenega v členu 9 te konvencije, ali posebnih dogovorov obrežne pogodbenice pripravijo in izvajajo skupne programe za spremljanje stanja čezmejnih voda, vključno s poplavami in premiki ledu, kot tudi čezmejnega vpliva.2. Obrežne pogodbenice se sporazumejo o parametrih onesnaževanja in onesnaževalih, katerih izpuste in koncentracijo v čezmejnih vodah je treba redno spremljati.3. Obrežne pogodbenice redno izvajajo skupne ali usklajene presoje stanja čezmejnih voda ter učinkovitost ukrepov, sprejetih za preprečitev, nadzor in zmanjšanje čezmejnega vpliva. Rezultati teh presoj so dostopni javnosti v skladu z določbami člena 16 te konvencije.4. Obrežne pogodbenice za te namene uskladijo pravila za pripravo in izvajanje programov spremljanja, sisteme meritev, naprave, analitične tehnike, obdelavo podatkov in postopke vrednotenja ter metode evidentiranja izpuščenih snovi, ki onesnažujejo.Člen 12Skupne raziskave in razvojV okviru splošnega sodelovanja, omenjenega v členu 9 te konvencije, ali posebnih dogovorov začnejo obrežne pogodbenice izvajati posebne raziskovalne in razvojne dejavnosti v podporo doseganju in vzdrževanju ciljev glede kakovosti voda in merila, za katera so se dogovorile, da jih bodo določile in sprejele.Člen 13Izmenjava informacij med obrežnimi pogodbenicami1. Obrežne pogodbenice v okviru ustreznih sporazumov ali drugih dogovorov v skladu s členom 9 te konvencije izmenjujejo upravičeno razpoložljive podatke, med drugim o:(a) okoljskem stanju čezmejnih voda;(b) izkušnjah, pridobljenih pri uporabi in delovanju najboljše razpoložljive tehnologije, ter o rezultatih raziskav in razvoja;(c) podatkih o emisijah in spremljanju;(d) sprejetih in načrtovanih ukrepih za preprečevanje, nadzor in zmanjševanje čezmejnega vpliva;(e) dovoljenjih ali predpisih za izpuste odpadne vode, ki jih izda pristojna oblast ali drug ustrezen organ.2. Obrežne pogodbenice izmenjujejo informacije o svojih nacionalnih predpisih, da bi uskladile mejne emisijske vrednosti.3. Če obrežna pogodbenica prosi drugo obrežno pogodbenico, naj ji zagotovi podatke ali informacije, ki niso na voljo, si druga obrežna pogodbenica prizadeva prošnji ugoditi, vendar lahko izpolnitev pogojuje s tem, da pogodbenica prosilka plača razumne stroške za pridobitev, in, če je ustrezno, tudi za obdelavo takšnih podatkov ali informacij.4. Zaradi izvajanja te konvencije obrežne pogodbenice pospešujejo izmenjavo najboljše razpoložljive tehnologije zlasti s spodbujanjem trgovinske izmenjave razpoložljive tehnologije, neposrednih gospodarskih stikov in sodelovanja, vključno s skupnimi vlaganji, izmenjave informacij in izkušenj ter zagotavljanja tehnične pomoči. Obrežne pogodbenice izvajajo tudi skupne programe usposabljanja in organizirajo ustrezne seminarje in srečanja.Člen 14Sistemi za opozarjanje in alarmiranjeObrežne pogodbenice se medsebojno nemudoma obvestijo o vsakem kritičnem stanju, ki bi lahko imelo čezmejni vpliv. Kjer je primerno, obrežne pogodbenice vzpostavijo in upravljajo usklajene ali skupne sisteme za komunikacijo, opozarjanje in alarmiranje, da bi pridobile in posredovale informacije. Ti sistemi delujejo na podlagi združljivih postopkov in naprav za prenos in obdelavo podatkov, o katerih se dogovorijo obrežne pogodbenice. Obrežne pogodbenice se medsebojno obveščajo o pristojnih organih ali kontaktnih točkah, ki jih določijo v ta namen.Člen 15Medsebojna pomoč1. Če bi prišlo do kritične situacije, si obrežne pogodbenice na prošnjo med seboj pomagajo po postopkih, ki se določijo v skladu z odstavkom 2 tega člena.2. Obrežne pogodbenice izdelajo in sporazumno določijo postopke za vzajemno pomoč, ki se med drugim nanašajo na:(a) vodenje, kontrolo, usklajevanje in nadzor pomoči;(b) lokalne objekte in opremo ter storitve pogodbenice, ki je zaprosila za pomoč, vključno z ureditvijo formalnosti za olajšanje prehoda čez mejo, če je treba;(c) dogovore o prevzemu odgovornosti, odškodnini in/ali nadomestilu pogodbenici, ki pomaga, in/ali njenemu osebju, kot tudi o prehodu čez ozemlja tretjih pogodbenic, če je treba;(d) načine povračila stroškov pomoči.Člen 16Obveščanje javnosti1. Obrežne pogodbenice zagotovijo, da so javnosti na voljo informacije o stanju čezmejnih voda, ukrepih, ki so izvedeni ali načrtovani za preprečevanje, nadzorovanje in zmanjševanje čezmejnega vpliva, ter o učinkovitosti teh ukrepov. V ta namen obrežne pogodbenice zagotovijo, da so javnosti na voljo informacije o:(a) ciljnih vrednostih kakovosti voda;(b) izdanih dovoljenjih in pogojih, ki jih je treba izpolnjevati;(c) rezultatih testiranja vode in odtokov, opravljenega zaradi spremljanja in presoje, kot tudi o rezultatih preverjanja skladnosti s ciljnimi vrednostmi kakovosti voda ali s pogoji iz dovoljenj.2. Obrežne pogodbenice zagotovijo, da so te informacije javnosti ob vsakem razumnem času brezplačno na voljo v pregled in omogočijo posameznikom, da za primerno plačilo od obrežnih pogodbenic dobijo kopije teh informacij.DEL IIIINSTITUCIONALNE IN KONČNE DOLOČBEČlen 17Sestanek pogodbenic1. Prvi sestanek pogodbenic se skliče najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti te konvencije. Potem se redni sestanki organizirajo vsaka tri leta ali pa na krajše časovno obdobje, kakor je predpisano v poslovniku. Pogodbenice organizirajo izreden sestanek, če se tako odločijo med rednim sestankom ali na pisno zahtevo katere koli pogodbenice, če to zahtevo v šestih mesecih, ko je bila poslana vsem pogodbenicam, podpre vsaj ena tretjina pogodbenic.2. Na svojih sestankih pogodbenice stalno pregledujejo uresničevanje te konvencije in zavedajoč se tega cilja:(a) pregledujejo politike in metodološke pristope k varstvu in uporabi čezmejnih voda pogodbenic z namenom nadaljnjega izboljšanja varstva in uporabe čezmejnih voda;(b) izmenjujejo informacije glede izkušenj, pridobljenih s sklepanjem in izvajanjem dvostranskih in večstranskih sporazumov ali drugih ureditev v zvezi z varstvom in uporabo čezmejnih voda, katerih podpisnica je ena ali več pogodbenic;(c) kjer je primerno, si prizadevajo za storitve ustreznih organov Gospodarske komisije za Evropo ter drugih pristojnih mednarodnih organov in posebnih odborov z vseh vidikov, ki so primerni za dosego ciljev te konvencije;(d) na svojem prvem sestanku obravnavajo in sporazumno sprejmejo poslovnik svojih sestankov;(e) preučujejo in sprejemajo predloge za spremembe te konvencije;(f) preučujejo in se lotijo kakršnega koli dodatnega ukrepanja, ki se morda zahteva za dosego ciljev te konvencije.Člen 18Glasovalna pravica1. Z izjemo določb odstavka 2 tega člena ima vsaka pogodbenica te konvencije en glas.2. Organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje v zadevah, za katere so pristojne, uresničujejo svojo glasovalno pravico s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav članic, ki so podpisnice te konvencije. Takšne organizacije ne morejo uresničiti svoje glasovalne pravice, če njihove države članice uresničijo svoje glasovalne pravice, in obratno.Člen 19SekretariatIzvršni sekretar Gospodarske komisije za Evropo opravlja naslednje funkcije sekretariata:(a) sklicuje in pripravlja sestanke pogodbenic;(b) pogodbenicam posreduje poročila in druge informacije, prejete v skladu z določbami te konvencije;(c) opravlja takšne druge funkcije, kakor jih določijo pogodbenice.Člen 20PrilogePriloge k tej konvenciji so njen sestavni del.Člen 21Spremembe konvencije1. Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe k tej konvenciji.2. Predloge za spremembe te konvencije se obravnava na sestanku pogodbenic.3. Besedilo katere koli predlagane spremembe k tej konvenciji se v pisni obliki predloži izvršnemu sekretarju Gospodarske komisije za Evropo, ki ga pošlje vsem pogodbenicam najpozneje 90 dni pred začetkom sestanka, na katerem se ga predlaga v sprejetje.4. Sprememba sedanje konvencije se sprejme na podlagi soglasja predstavnikov pogodbenic te konvencije, ki so navzoči na sestanku pogodbenic, za pogodbenice konvencije, ki so jo sprejele, pa začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko sta dve tretjini pogodbenic predložili depozitarju svoje listine o sprejetju spremembe. Sprememba začne za vsako drugo pogodbenico veljati devetdeseti dan po datumu, ko ta pogodbenica predloži svojo listino o sprejetju spremembe.Člen 22Poravnava sporov1. Če pride do spora med dvema ali več pogodbenicami o razlagi ali uporabi te konvencije, si pogodbenice prizadevajo najti rešitev s pogajanji ali s kakršno koli drugo metodo reševanja sporov, ki je sprejemljiva pogodbenicam v sporu.2. Pri podpisu, ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi te konvencije ali pristopu k njej oziroma kadarkoli pozneje lahko pogodbenica predloži depozitarju pisno izjavo, da za spor, ki ni bil rešen v skladu z odstavkom 1 tega člena, sprejema eno ali obe naslednji sredstvi reševanja spora kot obvezni v zvezi s katero koli pogodbenico, ki sprejme isto obveznost:(a) predložitev spora Meddržavnemu sodišču;(b) arbitražo v skladu s postopkom, določenim v Prilogi IV.3. Če so pogodbenice v sporu sprejele obe sredstvi reševanja spora, navedeni v odstavku 2 tega člena, se lahko spor predloži zgolj Mednarodnemu sodišču, razen če se pogodbenice ne sporazumejo drugače.Člen 23PodpisTa konvencija je na voljo v podpis v Helsinkih od 17. do vključno 18. marca 1992, potem pa na sedežu Organizacije združenih narodov v New Yorku do 18. septembra 1992, podpišejo pa jo države, ki so članice Gospodarske komisije za Evropo, ter države, ki imajo posvetovalni status pri Gospodarski komisiji za Evropo v skladu z odstavkom 8 Resolucije 36 (IV) Ekonomsko-socialnega sveta z dne 28. marca 1947, ter organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile suverene države, ki so članice Gospodarske komisije za Evropo, na katero so njihove države članice prenesle pristojnost v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija, vključno s pristojnostjo za sklepanje pogodb v zvezi s temi zadevami.Člen 24DepozitarGeneralni sekretar Združenih narodov deluje kot depozitar te konvencije.Člen 25Ratifikacija, sprejetje, odobritev ter pristop1. Ta konvencija je predmet ratifikacije, sprejetje, odobritve ali pristopa držav podpisnic in organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje.2. K tej konvenciji lahko pristopijo države in organizacije, navedene v členu 23.3. Vsako organizacijo, navedeno v členu 23, ki postane pogodbenica te konvencije, ne da bi bila pogodbenica katera koli od njenih članic, zavezujejo vse obveznosti po tej konvenciji. V primeru organizacij, čigar ena ali več držav članic je pogodbenica te konvencije, se organizacija in njene države članice odločijo o svojih individualnih odgovornostih za uresničevanje svojih obveznosti po tej konvenciji. V takšnih primerih organizacija in države članice nimajo pravice hkrati uresničevati pravic po tej konvenciji.4. Organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, navedene v členu 23, v svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu navedejo obseg svoje pristojnosti glede zadev, ki jih ureja ta konvencija. Te organizacije tudi obvestijo depozitarja o kakršnih koli večjih spremembah obsega svoje pristojnosti.Člen 26Začetek veljavnosti1. Ta konvencija začne veljati devetdeseti dan po datumu predložitve 16. listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.2. Za namene odstavka 1 tega člena se nobena listina, ki jo predloži organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ne šteje kot dodatna tistim, ki so jih predložile države, ki so članice takšne organizacije.3. Za vsako državo ali organizacijo, navedeno v členu 23, ki ratificira, sprejme ali odobri to konvencijo oziroma k njej pristopi po predložitvi 16. listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, začne ta konvencija veljati devetdeseti dan po datumu, ko takšna država ali organizacija predloži svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.Člen 27OdstopKadarkoli po treh letih od datuma začetka veljavnosti te konvencije za določeno pogodbenico lahko ta pogodbenica odstopi od te konvencije, tako da o tem pisno obvesti depozitarja. Vsak tak odstop začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko depozitar prejme obvestilo.Člen 28Verodostojna besedilaOriginal te konvencije, katerega angleško, francosko in rusko besedilo je enako verodostojno, se predloži v hrambo generalnemu sekretarju Združenih narodov.V POTRDITEV NAVEDENEGA so podaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.V Helsinkih, sedemnajstega marca tisoč devetsto dvaindevetdesetPriloga IOPREDELITEV POJMA "NAJBOLJŠA RAZPOLOŽLJIVA TEHNOLOGIJA"1. Pojem "najboljša razpoložljiva tehnologija" pomeni najnovejšo stopnjo razvoja postopkov, opreme ali metod delovanja, kar kaže na primernost določenega ukrepa v praksi za omejevanje izpustov, emisij in odpadkov. Pri ugotavljanju, ali pomeni določen skupek postopkov, opreme in metod delovanja najboljšo razpoložljivo tehnologijo na splošno ali v določenih primerih, se še posebej presojajo:(a) primerljivi postopki, oprema ali metode delovanja, ki so bili pred kratkim uspešno preizkušeni;(b) tehnološki napredek in spremembe pri znanstvenih spoznanjih in razumevanju;(c) gospodarska izvedljivost takšne tehnologije;(d) časovni roki pri vgradnji v nove in obstoječe obrate;(e) narava in obseg obravnavanih izpustov in odtokov;(f) tehnologija, pri kateri nastaja malo ali nič odpadkov.2. Iz tega izhaja, da se bo "najboljša razpoložljiva tehnologija" za posamezen postopek s časom spreminjala glede na tehnološki napredek, gospodarske in socialne dejavnike kot tudi glede na spremembe pri znanstvenih spoznanjih in razumevanju.Priloga IISMERNICE ZA RAZVOJ NAJBOLJŠIH OKOLJSKIH PRAKS1. Pri izbiri najustreznejše kombinacije ukrepov za posamezne primere, ki lahko pomenijo najboljšo okoljsko prakso, je treba ukrepe presoditi po naslednjem vrstnem redu:(a) obveščanje in izobraževanje javnosti in uporabnikov o okoljskih posledicah, ki jih prinaša izbira določenih dejavnosti in proizvodov, njihove uporabe in končnega odlaganja;(b) razvoj in uporaba pravil za najboljšo okoljsko prakso, ki vključujejo vse vidike življenjske dobe določenega proizvoda;(c) nalepke, ki obveščajo uporabnike o okoljskih tveganjih, povezanih z izdelkom, njegovo uporabo in končnim odlaganjem;(d) sistemi zbiranja in odlaganja, ki so na voljo javnosti;(e) recikliranje, predelava in ponovna uporaba;(f) uporaba ekonomskih instrumentov za dejavnosti, proizvode ali skupine proizvodov;(g) sistem podeljevanja dovoljenj, ki vključuje vrsto omejitev ali prepoved.2. Pri ugotavljanju, katera kombinacija ukrepov pomeni najboljšo okoljsko prakso na splošno ali v posameznih primerih, je treba posebno pozornost posvetiti:(a) okoljskemu tveganju zaradi:(i) proizvoda;(ii) proizvodnje proizvoda;(iii) uporabe proizvoda;(iv) končnega odlaganja proizvoda;(b) nadomestitvi s postopki ali snovmi, ki manj onesnažujejo;(c) obsegu uporabe;(d) možni okoljski koristi ali škodljivosti nadomestnih materialov ali dejavnosti;(e) napredku in spremembam pri znanstvenih spoznanjih in razumevanju;(f) časovnim rokom za izvajanje;(g) socialnim in gospodarskim posledicam.3. Iz tega izhaja, da se bo "najboljša okoljska praksa" za posamezen vir s časom spreminjala glede na tehnološki napredek, gospodarske in socialne dejavnike kot tudi glede na spremembe pri znanstvenih spoznanjih in razumevanju.Priloga IIISMERNICE ZA RAZVOJ CILJEV IN MERIL GLEDE KAKOVOSTI VODECilji in merila za kakovost vode morajo:(a) upoštevati cilj ohranjanja in, če je treba, izboljšanja obstoječe kakovosti vode;(b) imeti za cilj zmanjšanje povprečnih obremenitev onesnaževanja (zlasti nevarnih snovi) do določene stopnje v določenem časovnem obdobju;(c) upoštevati specifične zahteve v zvezi s kakovostjo vode (neobdelana voda, ki se uporablja za pitno vodo, za namakanje itd.);(d) upoštevati specifične zahteve v zvezi z občutljivimi in posebej varovanimi vodami in njihovim okoljem, npr. jezeri in podtalnimi vodnimi viri;(e) temeljiti na uporabi metod ekološke razvrstitve in kemičnih kazalcev za presojo srednjeročnega in dolgoročnega preverjanja ohranjanja in izboljšanja kakovosti vode;(f) upoštevati doseženo stopnjo uresničitve ciljev in dodatne varstvene ukrepe na podlagi mejnih emisijskih vrednosti, ki se lahko zahtevajo za posamezne primere.Priloga IVARBITRAŽA1. V primeru spora, ki je bil predložen arbitraži v skladu z odstavkom 2 člena 22 te konvencije, pogodbenica ali pogodbenice obvestijo sekretariat o predmetu arbitraže in še posebej navedejo člene te konvencije, katerih razlaga ali uporaba je sporna. Sekretariat prejete informacije pošlje vsem pogodbenicam te konvencije.2. Arbitražno sodišče sestavljajo trije člani. Tako pogodbenica tožnica ali pogodbenice tožnice kot tudi druga pogodbenica ali pogodbenice v sporu imenujejo arbitra in oba tako imenovana arbitra z medsebojnim dogovorom imenujeta tretjega arbitra, ki je predsednik arbitražnega razsodišča. Predsednik(-ca) razsodišča ne sme biti državljan(-ka) ene od pogodbenic v sporu, prav tako pa tudi njegovo (njeno) običajno bivališče ne sme biti na ozemlju ene od teh pogodbenic, niti ne sme biti zaposlen(-a) v nobeni od njih oziroma imeti opravka z zadevo v nobeni drugi funkciji.3. Če se predsednika arbitražnega sodišča ne imenuje v dveh mesecih po imenovanju drugega arbitra, izvršni sekretar Gospodarske komisije za Evropo na zahtevo ene od pogodbenic v sporu imenuje predsednika v naslednjem dvomesečnem obdobju.4. Če ena od pogodbenic v sporu ne imenuje arbitra v dveh mesecih po prejemu zahteve, lahko druga pogodbenica o tem obvesti izvršnega sekretarja Gospodarske komisije za Evropo, ki imenuje predsednika arbitražnega sodišča v nadaljnjem dvomesečnem obdobju. Po imenovanju predsednik arbitražnega sodišča zahteva od pogodbenice, ki ni imenovala arbitra, da to stori v dveh mesecih. Če pogodbenica tega v tem obdobju ne stori, predsednik o tem obvesti izvršnega sekretarja Gospodarske komisije za Evropo, ki to imenovanje opravi v naslednjem dvomesečnem obdobju.5. Arbitražno sodišče sprejme svojo odločitev v skladu z mednarodnim pravom in določbami te konvencije.6. Vsako arbitražno sodišče, ustanovljeno po določbah, določenih v tej prilogi, sestavi svoj poslovnik.7. Odločitve arbitražnega sodišča o postopku in snovi se sprejemajo z večino glasov njegovih članov.8. Sodišče lahko sprejme ustrezne ukrepe za ugotovitev dejstev.9. Pogodbenice v sporu olajšajo delo arbitražnemu sodišču in ob uporabi vseh sredstev, ki jih imajo na voljo, še zlasti:(a) zagotovijo sodišču vse ustrezne dokumente, opremo in informacije;(b) kjer je treba, omogočijo sodišču, da pokliče priče ali izvedence ter jih zasliši.10. Pogodbenice v sporu in arbitri varujejo zaupnost kakršne koli informacije, ki jo v zaupnosti prejmejo med postopki arbitražnega sodišča.11. Arbitražno sodišče lahko na zahtevo ene od pogodbenic priporoči vmesne zaščitne ukrepe.12. Če se ena od pogodbenic v sporu ne pojavi pred arbitražnim sodiščem ali če ne zagovarja svojega primera, lahko druga pogodbenica zahteva od arbitražnega sodišča, da nadaljuje postopek in izda svojo končno odločitev. Če pogodbenica ni navzoča oziroma ne zagovarja svojega primera, to ne pomeni ovire za postopek.13. Arbitražno sodišče lahko obravnava in odloči o protitožbah, ki izhajajo neposredno iz predmeta spora.14. Stroške sodišča, vključno s plačilom njegovih članov, pogodbenici v sporu krijeta po enakih delih, razen če arbitražno sodišče ne določi drugače zaradi posebnih okoliščin zadeve. Sodišče evidentira vse svoje stroške in pogodbenicama predloži končni izkaz stroškov.15. Katera koli pogodbenica te konvencije, ki ima interes v pravni naravi zadeve, ki je predmet spora, in na katero lahko vpliva odločitev v zadevi, lahko vstopi v postopek s soglasjem sodišča.16. Arbitražno sodišče izda svojo arbitražno odločbo v petih mesecih po datumu, na katerega je bilo ustanovljeno, razen če se mu ne zdi nujno to časovno obdobje podaljšati za obdobje, ki ne presega petih mesecev.17. Razsodbo arbitražnega sodišča spremlja obrazložitev. Razsodba je pravnomočna in zavezujoča za vse pogodbenice v sporu. Arbitražno sodišče pošlje razsodbo pogodbenicam v sporu in sekretariatu. Sekretariat prejete informacije pošlje vsem pogodbenicam te konvencije.18. Vsak spor, do katerega lahko pride med pogodbenicami v zvezi z razlago ali izvršbo razsodbe, lahko katera koli od strank predloži sodišču, ki je razsodbo sprejelo, če to zadeve ne more prevzeti, pa drugemu sodišču, ki je bilo ustanovljeno v ta namen na enak način kot prvo.--------------------------------------------------PRILOGA IIDeklaracija Skupnosti v skladu s členom 25(4) Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezerOb upoštevanju člena 25(4) Konvencije o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer o obsegu pristojnosti organizacij, navedenih v omenjenem odstavku:V skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti in glede na obstoječo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga zajema Konvencija o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, in zlasti glede na spodaj navedene pravne dokumente, je Skupnost pristojna za mednarodne zadeve. Države članice Evropske skupnosti imajo tudi mednarodno pristojnost, ki enako velja za zadeve, ki jih obravnava omenjena konvencija.Zgoraj omenjeni pravni dokumenti so naslednji:- Direktiva Sveta 75/440/EGS z dne 16. junija 1975 o kakovosti površinske vode, namenjene za odvzem pitne vode v državah članicah [1];- Direktiva Sveta 76/160/EGS z dne 8. decembra 1975 o kakovosti kopalnih voda [2],- Direktiva Sveta 74/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaževanju zaradi odvajanja določenih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti [3],- Direktiva Sveta 78/176/EGS z dne 20. februarja 1978 o odpadkih iz industrije titanovih dioksidov [4],- Direktiva Sveta 78/659/EGS z dne 18. julija 1978 o kakovosti sladkih voda, ki jih je treba zavarovati ali izboljšati, da se omogoči življenje rib [5],- Direktiva Sveta 79/869/EGS z dne 9. oktobra 1979 o merilnih metodah ter pogostnosti vzorčenja in analize površinske vode, namenjene za odvzem pitne vode [6],- Direktiva Sveta 80/68/EGS z dne 17. decembra 1979 o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem z določenimi nevarnimi snovmi [7],- Direktiva Sveta 80/778/EGS z dne 15. julija 1980 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi [8],- Direktiva Sveta 82/176/EGS z dne 22. marca 1982 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju živega srebra v industriji, ki uporablja kloralkalno elektrolizo [9],- Direktiva Sveta 82/883/EGS z dne 3. decembra 1982 o postopkih za nadzor in spremljanje stanja prvin okolja, ki prihajajo v stik z odpadki iz industrije titanovega dioksida [10],- Direktiva Sveta 83/513/EGS z dne 26. septembra 1983 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju kadmija [11],- Direktiva Sveta 84/156/EGS z dne 8. marca 1984 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju živega srebra v industriji, ki ne uporablja kloralkalne elektrolize [12],- Direktiva Sveta 84/491/EGS z dne 9. oktobra 1984 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju heksaklorcikloheksana [13],- Direktiva Sveta 86/280/EGS z dne 12. junija 1986 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju določenih nevarnih snovi, vključenih v seznam I Priloge k Direktivi 76/464/EGS [14],- Direktiva Sveta 88/347/EGS z dne 16. junija 1988 o spremembi Priloge II k Direktivi 86/280/EGS o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju določenih nevarnih snovi, vključenih v seznam I Priloge k Direktivi 76/464/EGS [15],- Direktiva Sveta 90/415/EGS z dne 27. julija 1990 o spremembi Priloge II k Direktivi 86/280/EGS z dne 12. junija 1986 o mejnih vrednostih in ciljih kakovosti pri odvajanju določenih nevarnih snovi, vključenih v seznam I Priloge k Direktivi 76/464/EGS [16],- Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode [17],- Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov [18].Zaradi uresničevanja okoljske politike Skupnosti se ta seznam lahko spreminja, tako da se spreminjajo s spremembo ali razveljavitvijo obstoječih besedil ali s sprejetjem novih besedil.[1] UL L 194, 25.7.1975, str. 34.[2] UL L 31, 5.2.1976, str. 1.[3] UL L 129, 18.5.1976, str. 23.[4] UL L 54, 25.2.1978, str. 19.[5] UL L 222, 14.8.1978, str. 1.[6] UL L 271, 29.10.1979, str. 44.[7] UL L 20, 26.1.1980, str. 43.[8] UL L 229, 30.8.1980, str. 11.[9] UL L 81, 27.3.1982, str. 29.[10] UL L 378, 31.12.1982, str. 1.[11] UL L 291, 24.10.1983, str. 1.[12] UL L 74, 17.3.1984, str. 49.[13] UL L 274, 17.10.1984, str. 11.[14] UL L 181, 4.7.1986, str. 16.[15] UL L 158, 25.6.1988, str. 35.[16] UL L 219, 14.8.1990, str. 49.[17] UL L 135, 30.5.1991, str. 40.[18] UL L 375, 31.12.1991, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2014/460/SZVP z dne 14. julija 2014 o spremembi Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali

text:
               15.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 207/17

         SKLEP SVETA 2014/460/SZVP
   z dne 14. julija 2014
   o spremembi Sklepa 2010/656/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 29. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/656/SZVP (1).

               (2)

               Varnostni svet Združenih narodov je 29. aprila 2014 sprejel resolucijo 2153 (2014) o podaljšanju in spremembi embarga na orožje proti Slonokoščeni obali, zlasti o tem, da se sorodna nesmrtonosna oprema ne vključuje več v prepoved dobave, prodaje ali prenosa orožja ali sorodne opreme v Slonokoščeno obalo. Poleg tega je bila odpravljena prepoved uvoza surovih diamantov iz Slonokoščene obale.

               (3)

               Sklep 2010/656/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/656/SZVP se spremeni:

               1.

               člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
               „Člen 1
               Prepove se prodaja, dobava, prenos ali izvoz orožja in sorodne smrtonosne opreme in opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, v Slonokoščeno obalo s strani državljanov držav članic ali z ozemelj držav članic ali z uporabo plovil ali letal pod zastavo držav članic, ne glede na to, ali je poreklo takega orožja, sorodne opremen in opreme na ozemlju držav članic.
               Člen 2
               1.   Člen 1 se ne uporablja za:

                           (a)

                           dobave, namenjene izključno za podporo ali uporabo v operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI) in za francoske sile, ki jo podpirajo, ter material, ki je na ozemlju Slonokoščene obale v tranzitu in je namenjen za podporo ali uporabo mirovnih operacij Združenih narodov;

                           (b)

                           naslednje, kot je bilo vnaprej priglašeno odboru, ustanovljenem na podlagi odstavka 14 Resolucije VS ZN 1572 (2004) (v nadaljnjem besedilu: Odbor za sankcije):

                                       (i)

                                       dobavo v obliki začasnega izvoza v Slonokoščeno obalo za sile države, ki ukrepa v skladu z mednarodnim pravom zgolj in neposredno za lažjo evakuacijo svojih državljanov in državljanov, za katere ima konzularno pristojnost v Slonokoščeni obali;

                                       (ii)

                                       dobavo orožja in sorodne smrtonosne opreme za varnostne sile Slonokoščene obale, namenjeno izključno za podporo ali uporabo v reformnem procesu na področju varnostnega sektorja v Slonokoščeni obali, razen orožja in sorodne smrtonosne opreme iz Priloge III tega sklepa, kot je vnaprej odobril Odbor;

                           (c)

                           dobavo nesmrtonosne opreme, ki jo je možno uporabiti za notranjo represijo in je namenjena izključno temu, da se varnostnim silam Slonokoščene obale omogoči uporaba zgolj ustrezne in sorazmerne sile pri vzdrževanju javnega reda;

                           (d)

                           dobavo opreme za varnostne sile Slonokoščene obale, ki jo je možno uporabiti za notranjo represijo in je namenjena izključno za podporo ali uporabo v reformnem procesu na področju varnostnega sektorja v Slonokoščeni obali.

                     2.   Vlada Slonokoščene obale je primarno odgovorna za priglasitev ali prošnjo za odobritev, naslovljene na Odbor za sankcije, vnaprej pred pošiljanjem vsakega orožja ali sorodne smrtonosne opreme varnostnim sila Slonokoščene obale iz točke (b)(ii) odstavka 1. Druga možnost je, da država članica, ki zagotovi pomoč, posreduje to priglasitev ali prošnjo za odobritev, potem ko je obvestila vlado Slonokoščene obale o svoji nameri.“;

               2.

               člen 3 se črta.

         Člen 2
   Besedilo Priloge k temu sklepu se doda kot Priloga III k Sklepu 2010/656/SZVP.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 14. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         M. MARTINA

      (1)  Sklep Sveta 2010/656/SZVP z dne 29. oktobra 2010 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Slonokoščeni obali (UL L 285, 30.10.2010, str. 28).

      PRILOGA

            „PRILOGA III
            Seznam orožja in sorodne smrtonosne opreme iz člena 2(1)(b)(ii):

                        1.

                        Orožje, artilerijsko orožje za neposredni in posredni ogenj ter strelno orožje kalibra nad 12,7 mm, njegovo strelivo in komponente.

                        2.

                        Granate na raketni pogon, rakete, lahko protitankovsko orožje, granate za puško in rampe za granate.

                        3.

                        Izstrelki zemlja-zrak, vključno s prenosljivimi protiletalskimi obrambnimi sistemi (Manpads), izstrelki zemlja-zemlja in izstrelki zrak-zemlja.

                        4.

                        Minometi kalibra nad 82 mm.

                        5.

                        Protitankovsko vodeno orožje, vključno s protitankovskimi vodenimi raketami ter strelivom in komponentami.

                        6.

                        Oboroženi zrakoplovi, vključno z rotacijskimi ali nepremičnimi krili.

                        7.

                        Vojaška oklepna vozila ali vojaška vozila, opremljena z nastavki za namestitev orožja.

                        8.

                        Eksplozivni naboji in naprave z eksplozivnim materialom za vojaške namene, mine in sorodna oprema.

                        9.

                        Naprave za nočno opazovanje in nočno streljanje.“