title: Sklep Sveta z dne 6. decembra 1999 o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz Partnerstva za pristop z Romunijo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0852

Uradni list L 335 , 28/12/1999 str. 0015 - 0021

		Sklep Svetaz dne 6. decembra 1999o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz Partnerstva za pristop z Romunijo(1999/852/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 622/98 z dne 16. marca 1998 o pomoči državam prosilkam v okviru predpristopne strategije, zlasti o vzpostavitvi Partnerstev za pristop [1], in zlasti člena 2 Uredbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Evropski Svet v Luxembourgu je ugotovil, da je Partnerstvo za pristop novo sredstvo in ključni dejavnik okrepljene predpristopne strategije.(2) Uredba (ES) št. 622/98 določa, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloča o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz posameznega Partnerstva za pristop, kakor so ta predložena vsaki državi prosilki, in tudi o kasnejših pomembnejših prilagoditvah, ki se nanje nanašajo.(3) Pomoč Skupnosti je pogojena z izpolnitvijo temeljnih elementov, in zlasti s spoštovanjem obveznosti iz evropskih sporazumov ter z napredkom pri izpolnjevanju kopenhagenskih meril; kadar temeljnega elementa ni, lahko Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije ustrezno ukrepa glede katere koli predpristopne pomoči.(4) Evropski svet v Luxembourgu je odločil, da se izvajanje Partnerstva za pristop in napredek pri prevzemanju pravnega reda preuči v organih evropskega sporazuma.(5) Redno poročilo Komisije iz leta 1999 predstavlja objektivno analizo pripravljenosti Romunije za članstvo in opredeljuje številne prednostne naloge za nadaljnje delo.(6) Da bi se pripravila na članstvo, bi morala Romunija posodobiti svoj državni program prevzemanja pravnega reda; ta program naj bi določil časovni razpored za doseganje prednostnih nalog in vmesnih ciljev iz Partnerstva za pristop –SKLENIL:Člen 1V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 622/98 so načela, prednostne naloge, vmesni cilji in pogoji iz Partnerstva za pristop za Romunijo navedeni v Prilogi, ki je sestavni del tega sklepa.Člen 2Izvajanje Partnerstva za pristop preverjajo organi Evropskega sporazuma in ustrezni organi Sveta, ki jim Komisija redno poroča.Člen 3Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 6. decembra 1999Za SvetPredsednikT. Halonen[1] UL L 85, 20.3.1998, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGAROMUNIJA: PARTNERSTVO ZA PRISTOP 19991. CILJINamen Partnerstva za pristop je enovita določitev prednostnih področij, kjer so skladno z rednim poročilom Komisije iz leta 1999 o napredku, ki ga je Romunija dosegla pri včlanjevanju v Evropsko unijo, potrebna nadaljnja prizadevanja, finančnih sredstev, ki so na voljo za pomoč Romuniji za izvedbo teh prednostnih nalog in pogojev, ki bodo veljali za zagotovitev pomoči. To partnerstvo za pristop predstavlja podlago za številne instrumente politik, ki se bodo uporabljali za pomoč državam kandidatkam pri njihovih pripravah na članstvo. Ti med drugim vključujejo revidiran državni program za prevzem pravnega reda, skupno oceno srednjeročnih prednostnih nalog gospodarske politike, pakt o boju proti organiziranemu kriminalu in državne razvojne načrte ter druge sektorske načrte, potrebne za sodelovanje v strukturnih skladih po včlanitvi ter za izvajanje ISPA in Sapard pred pristopom. Vsak od teh instrumentov se razlikuje po svoji naravi in se pripravlja ter izvaja v skladu s posebnimi postopki. Ti instrumenti niso sestavni del tega partnerstva, vendar so prednostne naloge, ki jih vsebujejo, z njim združljive.2. NAČELAGlavna opredeljena prednostna področja za vsako državo kandidatko se nanašajo na njeno sposobnost izpolniti kopenhagenska merila, ki določajo, da se za članstvo zahteva:- da država kandidatka doseže stabilnost institucij za zagotavljanje demokracije, pravne države, človekovih pravic ter spoštovanja in varstva pravic manjšin,- obstoj delujočega tržnega gospodarstva in sposobnost spopadanja s konkurenčnim pritiskom in tržnimi silami znotraj Unije,- sposobnost prevzemanja obveznosti članstva, vključno s spoštovanjem ciljev politične, gospodarske in denarne unije.Evropski svet je na svojem zasedanju v Madridu poudaril potrebo po tem, da države kandidatke uskladijo svoje upravne strukture za zagotovitev skladnega delovanja politik Skupnosti po pristopu, v Luxembourgu pa je poudaril, da je prevzemanje pravnega reda potrebno, ne pa samo po sebi zadostno; treba je treba zagotoviti njegovo dejansko izvajanje.3. PREDNOSTNE NALOGE IN VMESNI CILJIRedna poročila Komisije so izpostavila obseg prizadevanj, ki bodo še potrebna na nekaterih področjih, da se države kandidatke pripravijo za pristop. Ta položaj zahteva opredelitev vmesnih stopenj v smislu prednostnih nalog, od katerih naj bi vsako spremljali natančni cilji, določeni v sodelovanju z zadevnimi državami, doseganje katerih je pogoj za stopnjo pomoči, napredek pogajanj, ki potekajo z nekaterimi državami, ter odpiranje novih pogajanj z drugimi. Prednostne naloge in vmesni cilji v revidiranem Partnerstvu za pristop so ponovno razdeljeni v dve skupini, kratkoročne in srednjeročne. Tiste, ki so navedene kot kratkoročne, so bile izbrane na podlagi realističnega pričakovanja, da jih bo Romunija izvedla ali glede njih dosegla pomembnejši napredek do konca leta 2000. Za prednostne naloge, ki so navedene kot srednjeročne, se pričakuje, da potrebujejo več kakor leto za izvedbo, vendar pa naj bi se, kadar je to mogoče, delo v zvezi z njimi začelo v letu 2000. Napredek glede prednostnih nalog Partnerstva za pristop 1998 je ocenjen v rednem poročilu iz leta 1999. Ta ocena je bila uporabljena za oblikovanje prednostnih nalog za sedanje partnerstvo.Romunija je 14. junija 1999 predložila revidirano različico svojega državnega programa za prevzem pravnega reda (DPPPR). Ta določa časovni razpored za doseganje prednostnih nalog in vmesnih ciljev na podlagi prvega Partnerstva za pristop, kakor tudi potrebne upravne strukture in finančne vire.Partnerstvo za pristop opredeljuje prednostna področja za pripravo Romunije na članstvo. Kljub temu pa bo morala Romunija obravnavati vsa vprašanja, ki jih opredeljuje redno poročilo. Prav tako je pomembno, da Romunija izpolni obveznosti glede zakonodajnega prilagajanja in izvajanja pravnega reda v skladu z obveznostmi po Evropskem sporazumu, s pregledom usklajenosti zakonodaje in s procesom pogajanj. Treba je spomniti, da prevzemanje pravnega reda v zakonodajo samo po sebi ni zadostno; treba je zagotoviti tudi njegovo dejansko izvajanje po enakih standardih, kakor se uporabljajo znotraj Unije. Na vseh spodaj navedenih področjih obstaja potreba po verodostojnem in učinkovitem izvajanju pravnega reda.Na podlagi analize rednega poročila Komisije so bile za Romunijo opredeljene naslednje kratkoročne in srednjeročne prednostne naloge ter vmesni cilji.3.1 Kratkoročno (2000)Politična merila:- zagotovitev ustreznih proračunskih postavk za podporo otrokom v varstvu in izvedba popolne reforme sistema otroškega varstva, kakor tudi postavk za zdravljenje otrok in odraslih s kroničnimi boleznimi in invalidnostmi,- poglobitev dialoga med vlado in Romi s ciljem, da se izdela in izvede strategija izboljšanja gospodarskih in socialnih pogojev Romov ter zagotovitev ustrezne finančne podpore programom manjšin.Gospodarska merila:- ponovna vzpostavitev makroekonomske stabilnosti, zlasti z izvedbo strukturne reforme, in vzpostavitev srednjeročne strategije; dogovor o skupni oceni z Evropsko komisijo,- trajno izvajanje sporazumov, sklenjenih z Mednarodnim denarnim skladom, Svetovno banko in Evropsko unijo,- nadaljevanje prestrukturiranja javnih financ,- ukrepanje za zagotovitev delovanja trga z zemljišči ter vzpostavitev zemljiške knjige in katastra po vsej državi,- spodbujanje konkurenčnosti s tržno usmerjenim prestrukturiranjem podjetij (vključno z majhnimi in srednje velikimi podjetji), sprejemanje ukrepov za spodbuditev domačih in tujih naložb, zlasti s poenostavitvijo pravnih in upravnih postopkov ter stabilizacijo pravil, ki urejajo privatizacijo in poslovanje; izvajanje novega stečajnega postopka,- sprejetje načrta za prestrukturiranje jeklarskega sektorja v skladu z zahtevami Evropske unije.Notranji trg:- javna naročila: izvajanje zakonodaje o javnih naročilih,- pravice intelektualne in industrijske lastnine: prilagajanje in izvajanje zakonodaje o blagovnih znamkah, avtorskih pravicah in sorodnih pravicah; okrepitev upravne usposobljenosti in boj proti ponarejanju, zlasti z okrepitvijo mejnega nadzora,- varstvo podatkov: sprejetje državne zakonodaje, vključno z vzpostavitvijo neodvisnega nadzornega organa,- prosti pretok blaga: sprejetje sistemske zakonodaje za prevzem novih in globalnih načel pristopa in vzpostavitev združljive upravne strukture; sprejetje sistemskih zakonov o kemikalijah in živilih; nadaljevanje prevzemanja tehničnih pravil v avtomobilskem sektorju,- prosti pretok storitev: sprejetje sistemske zakonodaje za prevzem (i) direktive o zavarovalnicah in zavarovalnem nadzoru, (ii) direktiv o vrednostnih papirjih in reguliranih trgih, (iii) direktiv o kolektivnih naložbenih podjemih, ki vlagajo v prenosljive vrednostne papirje; okrepitev usposobljenosti agencij za nadzor finančnega sektorja,- konkurenca: sprejetje sekundarne zakonodaje za nadaljnje prilagajanje temeljne zakonodaje s področja konkurence in državnih pomoči, okrepitev sveta za konkurenco in urada za varstvo konkurence, nadaljevanje sestavljanja popolnih letnih poročil o državnih pomočeh, dokončanje inventarja o državnih pomočeh,- avdiovizualno: dokončanje prilagajanja zakonodaje,- obdavčitev: prilagajanje zakonodaje o DDV in trošarinah, zlasti s poudarkom na odpravljanju diskriminacije med uvoženimi in domačimi cigaretami; zagotovitev, da so novi davčni ukrepi skladni z načeli kodeksa ravnanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka,- carine: uporaba ukrepov za boj proti goljufijam in korupciji.Kmetijstvo:- nadaljevanje prilagajanja veterinarske in fitosanitarne zakonodaje in nadgraditev ureditve inšpekcij, zlasti na prihodnjih zunanjih mejah Evropske unije,- nadaljevanje vzpostavljanja državnega sistema za identifikacijo živali,- sprejetje zakona o nadzoru nad pesticidi v kmetijstvu in začetek vzpostavljanja sistema nadzora nad ostanki pesticidov v kmetijskih izdelkih,- vzpostavitev registra vinogradov ter okrepitev sistemov upravljanja in nadzora v vinarskem sektorju.Promet:- prilagoditev zakonodaje o standardih varnosti na morju.Zaposlovanje in socialne zadeve:- podpora prizadevanjem socialnih partnerjev za usposobitev, še posebej pri dvostranskem socialnem dialogu, za pripravo in izvajanje pravnega reda,- priprava državne strategije zaposlovanja ob podpori skupnega pregleda zaposlovalne politike, s ciljem kasnejšega sodelovanja pri evropski strategiji zaposlovanja.Okolje:- priprava podrobnih in posebnih programov prilagajanja in izvajanja direktiv,- prevzem zakonodaje o dostopu do informacij, za zaščito narave in za zaščito pred sevanjem,- priprava sistemskih zakonov o industrijskem onesnaževanju kakovosti zraka, odpadkih, vode (IPPC, velike kurilne naprave, Seveso II),- krepitev upravljanja z okoljem na državni in regionalni ravni,- razvoj načrta za financiranje naložb (glede na direktive) na podlagi ocen stroškov prilagajanja in realističnih virov javnega in zasebnega financiranja za vsako leto,- popolni prevzem in izvajanje direktive o presoji vplivov na okolje.Pravosodje in notranje zadeve:- izvajanje zakona o romunskih državnih mejah, vključno z združitvijo mejne straže in mejne policije; pospešitev demilitarizacije ministrstvu za notranje zadeve podrejenih organov; okrepitev mejnega nadzora za preprečitev nezakonitega priseljevanja in za omogočanje polnega sodelovanja pri schengenskem informacijskem sistemu,- posodobitev organov odkrivanja in pregona ter sodstva za nadaljevanje boja proti organiziranemu kriminalu, prekupčevanju z mamili in korupciji; zagotovitev boljše usklajenosti med organi odkrivanja in pregona,- sprejetje zakona o preprečevanju in boju proti korupciji ter vzpostavitev neodvisnega protikorupcijskega oddelka; krepitev usposobljenosti za obravnavanje pranja denarja; ratifikacija Evropske konvencije o pranju denarja in zaplembi premoženjske koristi iz kaznivih dejanj in Evropske konvencije o korupciji, podpis Konvencije OECD o podkupovanju,- sprejetje zakona o tujcih in zakona o beguncih; povečanje preglednosti in pospešitev uporabe azilskih postopkov.Krepitev upravne in sodne usposobljenosti, vključno z usposobljenostjo za upravljanje sredstev Evropske unije in nadzor nad njimi:- sprejetje in izvajanje zakona o državni upravi,- Phare [1], ISPA [2] in Sapard [3]: nadaljnji razvoj državnega razvojnega načrta in načrta razvoja podeželja; sprejetje pravnega, upravnega in proračunskega okvira (revizijski priročnik in revizijska sled) za načrtovanje in upravljanje ISPA in Sapard, vključno z uvedbo presoje vplivov na okolje in z Evropsko unijo združljivih pravil o javnem naročanju za projekte, ki so sofinancirani iz skladov Skupnosti; ustanovitev delujoče plačilne agencije za Sapard,- izboljšanje delovanja pravosodja, vključno: (i) s sprejetjem novega kazenskega zakonika; (ii) s sprejetjem zakona o kazenskem postopku, (iii) z omejitvijo uporabe izvensodnega pridržanja, (iv) z olajšanjem dostopa do pravnega svetovanja in zastopanja, (v) z razširitvijo sodnega informacijskega sistema na vsa sodišča, (vi) z izboljšanjem izvajanja civilnih sodnih odločb,- začetek uvedbe programsko usmerjenega proračuna, ki omogoča večletne obveznosti, krepitev procesa izvrševanja proračuna, izboljšanje zbiranja prihodkov in fiskalne mobilizacije; krepitev oddelka za javna naročila pri ministrstvu za finance,- dokončanje zakonodajnega okvira za notranji in zunanji finančni nadzor; krepitev osrednje organizacije znotraj ministrstva za finance za prilagajanje notranjih revizijskih/nadzornih enot pri proračunskih uporabnikih ter uvedba "funkcionalne neodvisnosti" za državne notranje nadzornike/revizorje na državni in decentraliziranih ravneh predhodne finančne kontrole,- začetek priprav na uvedbo revidiranja izvajanja nalog in revizijske metodike s strani Računskega sodišča,- usposabljanje organov odkrivanja in pregona pri vprašanjih v zvezi s konkurenco, intelektualno in industrijsko lastnino ter varstvom potrošnikov.3.2 SrednjeročnoPolitična merila:- konsolidiranje reforme in izboljšanje pogojev za otroke v varstvu,- nadaljevanje izvajanja strategije za izboljšanje gospodarskih in socialnih pogojev Romov; izvajanje ukrepov za boj proti diskriminaciji (vključno znotraj javne uprave); pospeševanje možnosti zaposlovanja in povečanje dostopa do izobraževanja,- dokončanje demilitarizacije policije in ministrstvu za notranje zadeve podrejenih teles,Gospodarska merila:- konsolidacija pravnega okvira in okvira politik za ponovno vzpostavitev trajnega gospodarskega razvoja ter dokončanje procesa privatizacije,- vzpostavitev letnega fiskalnega nadzornega postopka s ciljem uskladitve poročanja in spremljanja javnih financ ter nadzora nad njimi, še posebej fiskalnih položajev, s postopki Evropske unije,- nadaljevanje prizadevanj za izboljšanje pogojev za ustanavljanje in razvoj zasebnih podjetij, s posebno pozornostjo na majhnih in srednje velikih podjetjih,- izvajanje programa za prestrukturiranje jeklarskega sektorja.Notranji trg:- pravice intelektualne in industrijske lastnine: dokončanje prilagajanja in okrepitev struktur za izvajanje,- prosti pretok blaga: začetek izvajanja direktiv novega pristopa, sprejetje nove zakonodaje o farmacevtskih izdelkih, začetek prilagajanja preostale tradicionalne tehnične zakonodaje, vzpostavitev sistema tržnega nadzora,- prosti pretok oseb: dokončanje prilagajanja medsebojnega priznavanja diplom,- konkurenca: zagotovitev, da se praksa cenovnega nadzora uskladi s pravili konkurence; okrepitev protimonopolnih organov in organov za državne pomoči,- varstvo potrošnikov: nadaljevanje prilagajanja in krepitev organov tržnega nadzora in izvajanja,- telekomunikacije: zagotovitev neodvisnosti izvršilnega organa in krepitev njegove usposobljenosti,- obdavčitev: dokončanje prilagajanja DDV in trošarin; pregled obstoječih zakonov in zagotovitev skladnosti s kodeksom obnašanja za obdavčitev ustvarjenega dohodka; krepitev upravnega sodelovanja in medsebojne pomoči; izboljšanje učinkovitosti davčne uprave (organizacija, človeški viri in računalniška opremljenost),- carine: uporaba poenostavljenih postopkov; okrepitev upravne in izvedbene usposobljenosti, vključno z mejno kontrolo; dokončanje integrirane tarife.Kmetijstvo:- okrepitev mehanizmov in upravnih struktur za upravljanje s skupno kmetijsko politiko (spremljanje kmetijskih trgov ter izvajanje strukturnih in podeželskih razvojnih ukrepov, ustanovitev organov in nadzornih mehanizmov),- okrepitev upravljanja z nadzorom hrane in nadaljevanje posodabljanja kmetijsko-živilskega sektorja, da bi bili izpolnjeni higienski in javnozdravstveni standardi Evropske unije,- dokončanje sistema identifikacije živali; izvajanje sistema nadzora kakovosti (analiza nevarnosti in kritičnih nadzornih točk), ravnanja z živalskimi odpadki, posodobitev programov za nadzor nad ostanki tovarn mesa in mlečnih izdelkov ter zoonozami; dokončanje sistemov inšpekcij na prihodnjih zunanjih mejah.Ribištvo:- razvoj usposobljenosti za izvajanje in izvrševanje skupne ribiške politike.Energija:- priprava na notranji trg z energijo, še posebej s sprejetjem zakonodaje za izvajanje direktiv s področja plina in električne energije,- prilagajanje oblikovanja cen energije, energetske učinkovitosti in standardov kakovosti goriv; izvajanje pravnega reda glede zalog nafte,- nadaljevanje zagotavljanja visoke ravni jedrske varnosti v jedrski elektrarni Cernovoda,- krepitev regulativnih struktur za jedrsko varnost in zaščito pred sevanjem.Promet:- usklajevanje s pravnim redom, zlasti glede pomorskega in letalskega prometa (posebej letalske varnosti in upravljanja z letalskim prometom), železniškega in cestnega tovornega sektorja (pravila za nevarno blago, zaščitna pravila in obdavčitev) ter celinskih plovnih poti (tehnične zahteve za plovila).Zaposlovanje in socialne zadeve:- prenos in izvajanje zakonodaje Evropske unije na področju zdravja pri delu in varnosti (vključno z okvirno direktivo), delovnega prava, enakega obravnavanja moških in žensk ter javnega zdravja; okrepitev povezanih upravnih struktur in tistih, potrebnih za usklajevanje socialne varnosti,- ustanovitev neodvisnega jamstvenega sklada za zaposlene v primeru delodajalčeve plačilne nesposobnosti.Gospodarska in socialna kohezija:- razvoj državne politike za gospodarsko in socialno kohezijo; priprava na izvajanje regionalnih razvojnih programov in pobud Skupnosti; izboljšanje medresorske usklajenosti glede strukturnih skladov ter vzpostavitev proračunskega sistema in postopkov, ki omogočajo večletne obveznosti, ter njegovo upravljanje v skladu s standardi strukturnih skladov, vključno z oceno in ovrednotenjem.Okolje:- nadaljevanje izvajanja programov prilagajanja, predvsem popolni prenos v sektorjih letalstvo, ravnanje z odpadki in ravnanje z vodo ter dokončanje prenosa glede hrupa, kemikalij in genetsko spremenjenih organizmov,- vključitev načel trajnostnega razvoja v opredelitev in izvajanje vseh drugih sektorskih politik,- razvoj usposobljenosti za spremljanje in izvajanje, zlasti preko decentralizacije k agencijam za zaščito okolja.Pravosodje in notranje zadeve:- nadaljevanje postopnega prilagajanja zakonodaje in prakse s tisto Evropske unije,- sprejetje in uporaba mednarodnih instrumentov v zvezi z bojem proti trgovanju z mamili, zlasti Sporazuma o nezakonitem trgovanju po morju, izvajanje člena 17 Konvencije Združenih narodov proti nezakonitemu trgovanju z mamili in psihotropnimi snovmi,- okrepitev neodvisnosti sodstva, uvedba objektivnih meril za zaposlovanje in karierni razvoj,- nadaljevanje boja proti trgovanju z ženskami in otroki.Krepitev upravne in sodne usposobljenosti, vključno z usposobljenostjo za upravljanje sredstev Evropske unije in nadzor nad njimi:- izvajanje programa celovite reforme javne uprave s ciljem izboljšati usposobljenost javne uprave za izvajanje pravnega reda in njegovo upravljanje,- zagotovitev usposabljanja tožilcev, sodnikov in odvetnikov glede prava Evropske unije,- okrepitev funkcij javnofinančnega nadzora z zagotavljanjem ustreznega osebja, usposabljanja in opreme,- okrepitev romunskega sistema statistike s ciljem doseči usklajenost s pravili in standardi Evropske skupnosti.4. PROGRAMIRANJEZa Phare so v obdobju 1995-1999 dodeljena sredstva v višini 649 milijonov evrov. V skladu z dogovorom Evropskega sveta v Berlinu 24.-25. marca 1999 bo finančna pomoč državam kandidatkam v obdobju 2000-2006 zajemala tudi pomoč predpristopnim ukrepom za kmetijstvo in razvoj podeželja iz predpristopnega instrumenta Sapard (Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999; UL L 161, 26.6.1999, str. 87) in strukturnega instrumenta ISPA (Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999, UL L 161, 26.6.1999, str. 73), ki bosta dala prednost ukrepom, podobnim tistim iz okvira kohezijskega sklada za predpristopno obdobje. Iz teh sredstev bi Romunija lahko financirala tudi del svojega sodelovanja v programih Skupnosti, vključno s Petim okvirnim programom za razvoj in tehnološke raziskave (UL L 26 1.2.1999, str. 1). Še več, Romunija bo imela tudi dostop do sredstev iz večdržavnih programov, ki se neposredno navezujejo na pravni red. Skupno financiranje s strani držav kandidatk se sistematično zahteva pri vseh naložbenih projektih. Z namenom omogočiti sofinanciranje projektov, ki zadevajo prednostne naloge v predpristopnem obdobju, je Komisija od leta 1998 v stikih z Evropsko investicijsko banko in mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti Evropsko banko za obnovo in razvoj in Svetovno banko.5. POGOJENOST POMOČIPomoč Skupnosti pri financiranju iz predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in Sapard je pogojena s spoštovanjem obveznosti Romunije iz Evropskega sporazuma, z nadaljnjimi koraki pri izpolnjevanju kobenhavnskih meril in še zlasti napredkom pri izpolnjevanju specifičnih prednostnih nalog iz tega partnerstva za pristop 2000. Nespoštovanje omenjenih splošnih pogojev bi lahko pripeljalo do odločitve Sveta o ukinitvi finančne pomoči na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 622/98.6. SPREMLJANJESpremljanje izvajanja Partnerstva za pristop poteka v okviru Evropskega sporazuma. Kakor je poudaril že Evropski svet v Luxembourgu, je zelo pomembno, da institucije iz Evropskega sporazuma še naprej predstavljajo okvir, v katerem je mogoče nadzorovati prevzemanje pravnega reda v skladu z enakimi postopki, ne glede na to, ali so se pogajanja pričela ali ne. Ustrezna poglavja Partnerstva za pristop obravnava pristojni pododbor. Pridružitveni odbor je zadolžen za obravnavanje splošnih razvojnih usmeritev ter za napredek in težave pri izpolnjevanju prednostnih nalog in vmesnih ciljev, kakor tudi za bolj specifična vprašanja, ki jih izpostavijo pododbori.Odbor za upravljanje Phare zagotavlja, da so odločitve o financiranju iz vseh treh predpristopnih instrumentov Phare, ISPA in Sapard združljive med seboj in tudi s Partnerstvom za pristop, kakor to določa Uredba o koordinaciji (Uredba Sveta (ES) št. 1266/1999, UL L 161, 26.6.1999, str. 68).Partnerstvo za pristop bo še naprej predmet potrebnih dopolnitev v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 622/98.[1] Phare = Akcijski načrt za usklajeno pomoč Poljski in Madžarski.[2] ISPA = Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju.[3] Sapard = Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja.--------------------------------------------------


title: 2014/283/EU: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2014 o sklenitvi Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, v imenu Evropske unije  Besedilo velja za EGP

text:
               20.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 150/231

         SKLEP SVETA
   z dne 14. aprila 2014
   o sklenitvi Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti, v imenu Evropske unije
   (Besedilo velja za EGP)
   (2014/283/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija in njene države članice so se pridružile soglasju 193 pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (2), ki so 29. oktobra 2010 sprejele Nagojski protokol o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti (v nadaljnjem besedilu: Nagojski protokol).

               (2)

               V skladu s Sklepom Sveta z dne 6. maja 2011 (3) je Unija podpisala Nagojski protokol s pridržkom njegove poznejše sklenitve. Nagojski protokol je podpisala večina držav članic.

               (3)

               Unija se je zavezala, da si bo prizadevala za hitro izvajanje in ratifikacijo Nagojskega protokola.

               (4)

               V skladu s členom 34 Konvencije o biološki raznovrstnosti je vsak protokol h Konvenciji o biološki raznovrstnosti predmet ratifikacije, sprejetja ali odobritve s strani držav in organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje.

               (5)

               Unija in njene države članice bi si morale prizadevati, da po možnosti sočasno deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Nagojskega protokola.

               (6)

               Nagojski protokol bi bilo zato treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Nagojski protokol o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Nagojskega protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v zvezi z zadevami v pristojnosti Unije v imenu Unije deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 33 Nagojskega protokola (4). V skladu s členom 34(3) Konvencije o biološki raznovrstnosti te osebe obenem deponirajo tudi izjavo iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  UL L 309, 13.12.1993, str. 3.

      (3)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Nagojskega protokola.

      PRILOGA

         Izjava Evropske unije v skladu s členom 34(3) Konvencije o biološki raznovrstnosti

      „Evropska unija izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in zlasti členom 191 Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov ter izpolnjevanje obveznosti v skladu z njimi, ki prispevajo k uresničitvi naslednjih ciljev:

                  —

                  ohranjanje, varovanje in izboljševanje kakovosti okolja,

                  —

                  zdravstveno varstvo ljudi,

                  —

                  skrbna in preudarna uporaba naravnih virov,

                  —

                  spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, ter zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

            Poleg tega Evropska unija sprejema ukrepe na ravni Unije za vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora in pravilno delovanje njenega notranjega trga.
      Izvajanje pristojnosti Unije se po svoji naravi stalno razvija. Unija bo za izpolnitev svojih obveznosti iz člena 14(2)(a) Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, h Konvenciji o biološki raznovrstnosti posodabljala seznam pravnih instrumentov, ki se posreduje posredovalnemu mehanizmu za informacije o dostopu in delitvi koristi.
      Evropska unija je odgovorna za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz tega protokola in jih ureja veljavno pravo Unije.“


title: Sklep Sveta z dne 28. novembra 2002 o ustanovitvi Evropske mreže za varovanje javnih osebnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0956

Uradni list L 333 , 10/12/2002 str. 0001 - 0002

		Sklep Svetaz dne 28. novembra 2002o ustanovitvi Evropske mreže za varovanje javnih osebnosti(2002/956/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije, in zlasti člena 30(1)(a) in (c) ter člena 34(2)(c) Pogodbe,ob upoštevanju pobude Kraljevine Španije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Razen priporočila Sveta 6. decembra 2001, ki določa skupno lestvico za oceno ogroženosti javnih osebnosti, ki so na obisku v Evropski uniji [3], ni drugih predpisov, standardov ali priročnikov Unije splošne narave, ki bi urejali varovanje javnih osebnosti, bodisi javne osebnosti držav članic, javne osebnosti Skupnosti ali tuje javne osebnosti.(2) Možnosti napadov na te osebnosti se ne da izključiti.(3) Za varovanje javnih osebnosti je odgovorna država gostiteljica. Varovalni ukrepi države gostiteljice temeljijo izključno na predpisih, ki veljajo v tej državi članici ter ustreznih mednarodnih pogodbah.(4) Povečanje potovanj javnih osebnosti v Uniji zahteva formalne komunikacijske in posvetovalne poti med nacionalnimi organi –SKLENIL:Člen 11. Ustanovi se Evropska mreža za varovanje javnih osebnosti, v nadaljnjem besedilu "Mreža".2. Mrežo sestavljajo državne policijske službe in druge službe, pristojne za varovanje javnih osebnosti. Vsaka država članica določi eno točko za stike. Podatki, ki se nanašajo na določene državne točke za stike, vključno z naknadnimi spremembami, se posredujejo Generalnemu sekretariatu Sveta, ki podatke objavi v Uradnem listu.Člen 2V tem sklepu "javna osebnost" pomeni vsako osebo, ki ji je dodeljena služba varovanja v skladu z nacionalnimi predpisi države članice, na podlagi mednarodne ali naddržavne organizacije ali institucije.Člen 31. Dejavnosti Mreže pospešuje država članica, ki predseduje Svetu.2. Tudi države kandidatke in Europol lahko določijo kontaktne točke za sodelovanje v Mreži.Predsedstvo za vsak primer posebej odloči o sodelovanju Komisije in Generalnega sekretariata Sveta pri dejavnostih Mreže, kot je navedeno v členu 4(a), (b), (c) in (d).Člen 4Mreža ima naslednje cilje:(a) pospeševanje izmenjave podatkov med službami, ki sodelujejo v Mreži, zlasti:- splošnih in tehničnih podatkov ter izkušenj o varovanju javnih osebnosti,- podatkov o najustreznejših merilih za izbiro in usposabljanje ustreznega osebja služb, ki so pristojne za varovanje javnih osebnosti;(b) pospeševanje razvoja niza skupnih najboljših praks glede operativnih dejavnosti, ki jih opravljajo službe, ki sodelujejo v Mreži;(c) pospeševanje vzajemnih začasnih dodelitev uradnikov služb, ki sodelujejo v Mreži;(d) omogočanje službam, ki sodelujejo v Mreži, da izmenjujejo podatke, komunicirajo in razvijajo skupna stališča o:- postopkih in zaprosilih za pooblastilo države gostiteljice, da so na njenem ozemlju navzoče službe varovanja države prosilke, ki spremljajo javno osebnost,- metodah skupnih ukrepov za preprečevanje napadov, vključno z načinom, kako se lahko uporabi uradnike in vire,- protokolih o prednosti, ko jo ima varovana javna osebnost v času gibanja delegacij,- sodelovanju z ustreznimi službami pregona in drugimi javnimi službami,- priporočilih v zvezi z mediji;(e) podpiranje izmenjave, v skladu z nacionalnimi predpisi, operativnih podatkov, prek kontaktnih točk ali z neposrednimi stiki med pristojnimi službami, kot jih sporočijo kontaktne točke, o izvajanju varnostnih ukrepov v primerih, ko mora biti varnost javne osebnosti zagotovljena v dveh ali več državah članicah.Člen 5Mreža Svetu predloži letno poročilo o poteku njenih dejavnosti. Svet oceni dejavnosti Mreže vsake tri leta.Člen 6Ta sklep začne veljati dan po tem, ko ga sprejme Svet.V Bruslju, 28. novembra 2002Za SvetPredsednikB. Haarder[1] UL C 42, 15.2.2002, str. 14.[2] Mnenje podano 30. maja 2002 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL C 356, 14.2.2001, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2006/853/SZVP Sklep Političnega in varnostnega odbora EUPOL COPPS/2/2006 z dne 21. novembra 2006 o imenovanju vodje policijske misije Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS)

text:
               29.11.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/21

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPOL COPPS/2/2006
   z dne 21. novembra 2006
   o imenovanju vodje policijske misije Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS)
   (2006/853/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/797/SZVP z dne 14. novembra 2005 o policijski misiji Evropske unije za Palestinska ozemlja (1) ter zlasti člena 11(2) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 11(2) Skupnega ukrepa 2005/797/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika imenuje vodjo misije/policijskega komisarja.

               (2)

               Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal imenovanje g. Colina SMITHA –

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Colin SMITH je imenovan za vodjo misije/policijskega komisarja policijske misije Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS), od 1. januarja 2007.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.
   Uporablja se do 31. decembra 2007.

      V Bruslju, 21. novembra 2006

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         T. TANNER

      (1)  UL L 300, 17.11.2005, str. 65.


title: Sklep Sveta 2011/536/SZVP z dne 12. septembra 2011 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia)

text:
               13.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 236/7

         SKLEP SVETA 2011/536/SZVP
   z dne 12. septembra 2011
   o spremembi in podaljšanju Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28 in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. septembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/736/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (1). Navedeni skupni ukrep, ki je bil naknadno spremenjen in podaljšan, je prenehal veljati 14. septembra 2010.

               (2)

               Svet je 12. avgusta 2010 sprejel Sklep 2010/452/SZVP (2), s katerim je podaljšal misijo EUMM Georgia za nadaljnjih 12 mesecev do 14. septembra 2011.

               (3)

               Politični in varnostni odbor (PVO) je 28. junija 2011 potrdil priporočila za pregled na strateški ravni, kakšna naj bo prihodnost EUMM Georgia.

               (4)

               EUMM Georgia bi bilo treba znova podaljšati od 15. septembra 2011 do 14. septembra 2012 na podlagi sedanjega mandata.

               (5)

               Treba je določiti referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUMM Georgia, za obdobje od 15. septembra 2011 do 14. septembra 2012.

               (6)

               Misija se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep Sveta 2010/452/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 14(1) se doda naslednji pododstavek:
               „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, med 15. septembrom 2011 in 14. septembrom 2012 znaša 23 900 000 EUR.“;

               2.

               v členu 18 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 14. septembra 2012.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. septembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  UL L 248, 17.9.2008, str. 26.

      (2)  UL L 213, 13.8.2010, str. 43.


title: 2010/279/CFSP: Sklep Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)

text:
               19.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 123/4

         SKLEP SVETA 2010/279/SZVP
   z dne 18. maja 2010
   o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28 in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 30. maja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/369/SZVP (1) o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN). Navedeni skupni ukrep preneha veljati 30. maja 2010.

               (2)

               Politični in varnostni odbor (PVO) je 8. marca 2010 sprejel priporočilo o podaljšanju misije EUPOL AFGHANISTAN za tri leta.

               (3)

               Struktura poveljevanja in nadzora misije EUPOL AFGHANISTAN ne bi smela vplivati na pogodbene odgovornosti vodje misije do Evropske komisije glede izvrševanja proračuna.

               (4)

               Za EUPOL AFGHANISTAN bi bilo treba aktivirati stalno dežurstvo.

               (5)

               Misija EUPOL AFGHANISTAN bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Misija
   1.   Policijska misija Evropske unije v Afganistanu (v nadaljnjem besedilu: „EUPOL AFGHANISTAN“ ali „misija“), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2007/369/SZVP, se z 31. majem 2010 podaljša do 31. maja 2013.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN deluje v skladu s cilji iz člena 2 in izvaja naloge, določene v členu 3.
   Člen 2
   Cilji
   EUPOL AFGHANISTAN bistveno prispeva k vzpostavitvi trajnostne in učinkovite civilne policijske ureditve v oblasti Afganistana, ki bo zagotovila ustrezno medsebojno sodelovanje s kazenskopravnim sistemom v širšem smislu, glede na svetovanje Unije, držav članic in drugih mednarodnih akterjev o politikah in v skladu z njihovimi prizadevanji za izgradnjo institucij. Nadalje bo misija podpirala reformni proces za zaupanja vredno in učinkovito policijsko službo, ki bo delovala v skladu z mednarodnimi standardi ter v okvirih pravne države in spoštovanja človekovih pravic.
   Člen 3
   Naloge
   1.   Za izpolnjevanje ciljev iz člena 2, misija EUPOL AFGHANISTAN:

               (a)

               afganistanski vladi pomaga pri usklajenem izvajanju njene strategije za trajnostno in učinkovito civilno policijsko ureditev, zlasti kar zadeva afganistansko uniformirano (civilno) policijo in afganistansko kriminalistično policijo, kot je določeno v nacionalni policijski strategiji;

               (b)

               prispeva k večji povezanosti in usklajevanju med mednarodnimi akterji;

               (c)

               razvija strategije s posebnim poudarkom na skupni splošni strategiji mednarodne skupnosti za reformo policije in krepi sodelovanje s ključnimi partnerji pri reformi policije in usposabljanju, vključno z misijo Mednarodnih varnostnih sil za pomoč (ISAF) pod vodstvom Nata in Natovo misijo za usposabljanje in drugimi sodelujočimi;

               (d)

               podpira povezave med policijo in pravno državo v širšem smislu.
               Te naloge se bodo podrobneje opredelile v operativnem načrtu (OPLAN). Misija svoje naloge izvaja med drugim s spremljanjem, mentorstvom, svetovanjem in usposabljanjem.

         2.   EUPOL AFGHANISTAN je misija brez izvršilnih pooblastil.
   3.   EUPOL AFGHANISTAN ima projektno enoto za opredelitev in izvajanje projektov. EUPOL AFGHANISTAN po potrebi poskrbi za usklajevanje, lažji potek in zagotavljanje svetovanja v zvezi s projekti, ki jih izvajajo države članice in tretje države pod njihovo odgovornostjo na področjih, povezanih z misijo, in v podporo njenim ciljem.
   Člen 4
   Struktura misije
   1.   Misija ima glavni sedež v Kabulu. Misijo sestavljajo:

               (i)

               vodja misije in njegov urad, katerega del je tudi višji uradnik za varnost misije;

               (ii)

               policijska enota;

               (iii)

               enota za pravno državo;

               (iv)

               enota za usposabljanje;

               (v)

               enota za podporo misijam;

               (vi)

               področni uradi zunaj Kabula;

               (vii)

               podporna enota v Bruslju.

         2.   Osebje misije se napoti na centralno in regionalno raven ter na raven province, in lahko po potrebi zaradi izvajanja nalog deluje tudi na okrožni ravni, in sicer ob upoštevanju varnostne ocene in pod pogojem, da so prisotni ključni dejavniki, kot sta ustrezni logistična in varnostna podpora. Z ISAF in državami, ki vodijo regionalna poveljstva/skupine za obnovo provinc (PRT), se bodo iskale tehnične rešitve za izmenjavo informacij, zdravstveno, varnostno in logistično podporo, vključno z namestitvijo pri regionalnih poveljstvih in skupinah PRT.
   3.   Poleg tega se po potrebi več članov osebja misije napoti tako, da se izboljša strateško usklajevanje reforme policije v Afganistanu, in sicer predvsem usklajevanje s sekretariatom Mednarodnega odbora za usklajevanje policije (IPCB) v Kabulu. Sekretariat IPCB se po potrebi namesti na glavnem sedežu misije EUPOL AFGHANISTAN.
   Člen 5
   Poveljnik civilne operacije
   1.   Direktor civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC) je tudi poveljnik civilne operacije za misijo EUPOL AFGHANISTAN.
   2.   Poveljnik civilne operacije, ki je pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom PVO in je splošno podrejen visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP), izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo EUPOL AFGHANISTAN na strateški ravni.
   3.   Poveljnik civilne operacije zagotavlja ustrezno in učinkovito izvajanje sklepov Sveta in sklepov PVO, po potrebi tudi z izdajanjem navodil vodji misije na strateški ravni.
   4.   Vsi dodeljeni člani osebja so še naprej pod polnim poveljstvom nacionalnih organov države članice ali institucije EU, ki jih je dodelila. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor (OPCON) nad osebjem, skupinami in enotami na poveljnika civilne operacije.
   5.   Poveljnik civilne operacije je v celoti odgovoren za zagotavljanje, da se ustrezno zagotavlja skrbno ravnanje Unije.
   6.   Poveljnik civilne operacije in Posebni predstavnik Evropske unije (PPEU) se po potrebi medsebojno posvetujeta.
   Člen 6
   Vodja misije
   1.   Vodja misije prevzame odgovornost za misijo na območju operacije ter izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo.
   2.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad osebjem, skupinami in enotami iz sodelujočih držav, kot jih dodeli poveljnik civilne operacije, skupaj z upravno in logistično pristojnostjo, tudi nad sredstvi, viri in informacijami, ki so na razpolago misiji.
   3.   Vodja misije izdaja navodila celotnemu osebju misije, kar v tem primeru zajema tudi podporno enoto v Bruslju, za učinkovito izvajanje misije EUPOL AFGHANISTAN na območju operacije, pri čemer prevzame usklajevanje in vsakodnevno upravljanje misije ter sledi navodilom poveljnika civilne operacije na strateški ravni.
   4.   Vodja misije je odgovoren za izvrševanje proračuna misije. V ta namen podpiše pogodbo s Komisijo.
   5.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor osebja. Disciplinske ukrepe zoper dodeljeno osebje izvršuje pristojni nacionalni organ ali organ Unije.
   6.   Vodja misije predstavlja misijo EUPOL AFGHANISTAN na območju operacij in zagotavlja njeno ustrezno prepoznavnost.
   7.   Vodja misije se po potrebi usklajuje z drugimi akterji EU na terenu. Brez poseganja v strukturo poveljevanja daje PPEU vodji misije lokalne politične usmeritve.
   8.   Vodja misije zagotavlja, da EUPOL AFGHANISTAN tesno sodeluje in se usklajuje z afganistansko vlado oziroma z ustreznimi mednarodnimi akterji, vključno z misijo ISAF pod vodstvom Nata, Natovo misijo za usposabljanje, državami, ki vodijo PRT, misijo Združenih narodov za podporo „Afganistan“ (UNAMA) in s tretjimi državami, ki trenutno sodelujejo pri reformi policije v Afganistanu.
   Člen 7
   Osebje
   1.   Število in pristojnosti osebja misije EUPOL AFGHANISTAN so združljive s cilji iz člena 2, nalogami iz člena 3 in strukturo misije iz člena 4.
   2.   EUPOL AFGHANISTAN sestavlja predvsem osebje, ki ga dodelijo države članice ali institucije EU.
   3.   Vsaka država članica ali institucija EU krije stroške v zvezi z osebjem, ki ga je dodelila, vključno s stroški za pot na mesto razmestitve in nazaj, plačami, zdravstvenim zavarovanjem ter nadomestili, razen ustreznih dnevnic ter dodatkov za težke razmere in tveganje.
   4.   EUPOL AFGHANISTAN lahko po potrebi pogodbeno zaposli tudi mednarodno civilno osebje in lokalno osebje, če potrebnih nalog ne more opraviti osebje, ki so ga dodelile države članice. Izjemoma se lahko v ustrezno utemeljenih primerih, kadar ni na voljo primernih prijav iz držav članic, po potrebi pogodbeno zaposlijo državljani sodelujočih tretjih držav.
   5.   Vsi člani osebja opravljajo svoje naloge in ravnajo v interesu misije. Spoštujejo varnostna načela in minimalne standarde, določene s Sklepom Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (2).
   Člen 8
   Status osebja EUPOL AFGHANISTAN
   1.   Status osebja EUPOL AFGANISTAN v Afganistanu, vključno z morebitnimi privilegiji, imunitetami in dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izvedbo in neovirano delovanje EUPOL AFGHANISTAN, se določi v sporazumu, ki se sklene v skladu s členom 37 Pogodbe.
   2.   Država ali institucija EU, ki je dodelila člana osebja, je odgovorna, da se odzove na pritožbe v zvezi z dodelitvijo, ki jih vloži ta član osebja ali pa se nanašajo nanj. Zadevna država ali institucija EU je odgovorna za vložitev morebitne tožbe zoper dodeljeno osebo.
   3.   Pogoji zaposlitve mednarodnega in lokalnega civilnega osebja ter njegove pravice in obveznosti se določijo v pogodbah med vodjo misije in člani osebja.
   Člen 9
   Struktura poveljevanja
   1.   EUPOL AFGHANISTAN ima kot operacija kriznega upravljanja enotno strukturo poveljevanja.
   2.   PVO pod odgovornostjo Sveta in VP izvaja politični nadzor in strateško vodenje misije EUPOL AFGHANISTAN
   3.   Poveljnik civilne operacije, ki je pod političnim nadzorom in strateškim vodstvom PVO in splošno podrejen VP, je poveljnik EUPOL AFGHANISTAN na strateški ravni in v tej vlogi vodji misije izdaja navodila ter mu svetuje in zagotavlja tehnično podporo.
   4.   Poveljnik civilne operacije poroča Svetu prek VP.
   5.   Vodja misije izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo EUPOL AFGHANISTAN na območju operacije in je neposredno odgovoren poveljniku civilne operacije.
   Člen 10
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO v okviru odgovornosti Sveta in VP politično nadzoruje misijo in jo strateško vodi. Svet v ta namen pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe. To pooblastilo obsega pristojnost za imenovanje vodje misije na predlog VP ter za spreminjanje koncepta operacij (CONOPS) in OPLAN. Za odločanje v zvezi s cilji in prenehanjem misije je še naprej pristojen Svet.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   PVO redno in po potrebi prejema poročila poveljnika civilne operacije in vodje misije o zadevah v okviru njune odgovornosti.
   Člen 11
   Varnost
   1.   Poveljnik civilne operacije usmerja načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za misijo EUPOL AFGHANISTAN ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členoma 5 in 9, pri tem pa se usklajuje z Varnostnim uradom Sveta.
   2.   Vodja misije je odgovoren za varnost operacije in za zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki veljajo za operacijo, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe in pripadajočih dokumentov napoteno izven Unije.
   3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki bo poročal vodji misije in vzdrževal tesne stike z Varnostnim uradom Sveta.
   4.   Vodja misije bo v provincah in regijah, kjer bo misija nameščena, imenoval uradnike za varnost, ki bodo pod vodstvom SMSO odgovorni za vsakodnevno upravljanje vseh varnostnih vidikov ustreznih elementov misije.
   5.   Osebje EUPOL AFGHANISTAN pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Osebju se na območju operacije prav tako zagotovi redno osvežilno usposabljanje, ki ga organizira SMSO.
   Člen 12
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo Unije pri odločanju in njen enotni institucionalni okvir se lahko k sodelovanju pri misiji EUPOL AFGHANISTAN povabijo države kandidatke in druge tretje države, če prevzamejo stroške, povezane s pošiljanjem policijskih strokovnjakov in/ali civilnega osebja, ki jih dodelijo, vključno s plačami, nadomestili, zdravstvenim zavarovanjem, zavarovanjem za visoko stopnjo tveganja in potnimi stroški za pot v Afganistan in nazaj, ter po potrebi prispevajo k pokrivanju tekočih stroškov EUPOL AFGHANISTAN.
   2.   Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov.
   3.   Tretje države, ki prispevajo k EUPOL AFGHANISTAN, imajo pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice, ki sodelujejo v operaciji.
   4.   PVO sprejme ustrezne ukrepe v zvezi z ureditvijo sodelovanja in Svetu po potrebi predloži predloge, med drugim tudi o morebitni finančni udeležbi tretjih držav ali njihovih prispevkih v naravi.
   5.   Podrobnosti o udeležbi tretjih držav so predmet sporazumov, ki se sklenejo v skladu s členom 37 Pogodbe, in dodatnih tehničnih dogovorov, če so potrebni. Če sta Unija in tretja država sklenili sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah EU za krizno upravljanje, se določbe takega sporazuma uporabljajo v okviru te operacije.
   Člen 13
   Finančna ureditev
   1.   Finančni referenčni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUPOL AFGHANISTAN, do 31. maja 2011 znaša 54 600 000 EUR.
   2.   Finančni referenčni znesek za poznejša obdobja EUPOL AFGHANISTAN določi Svet.
   3.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije.
   4.   Vodja misije o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe, izčrpno poroča Komisiji, ki ga nadzira.
   5.   Državljani tretjih držav lahko sodelujejo na javnih razpisih za sklenitev pogodb. Vodja misije lahko na podlagi odobritve Komisije sklene tehnične dogovore z državami, ki vodijo regionalna poveljstva/PRT, in mednarodnimi akterji, napotenimi v Afganistan, in sicer v zvezi z zagotavljanjem opreme, storitev in prostorov za misijo, zlasti kadar je to potrebno zaradi varnostnih razmer.
   6.   Pri finančni ureditvi se upoštevajo operativne potrebe EUPOL AFGHANISTAN, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih enot, upošteva pa se tudi razmestitev osebja po regionalnih poveljstvih in PRT.
   7.   Odhodki so upravičeni od datuma sprejetja tega sklepa.
   Člen 14
   Posredovanje tajnih podatkov
   1.   VP je pooblaščen, da v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti Natu/ISAF posreduje tajne podatke in dokumente EU, pripravljene za namene misije. Da se to olajša, se pripravijo lokalni tehnični dogovori.
   2.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, če je ustrezno in v skladu s potrebami misije, v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje „CONFIDENTIEL UE“, pripravljene za namene misije.
   3.   VP je pooblaščen, da UNAMA-i, če je ustrezno in v skladu z operativnimi potrebami misije, v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, pripravljene za namene misije. V ta namen se pripravijo lokalni dogovori.
   4.   V primeru posebnih in neposrednih operativnih potreb je VP pooblaščen tudi, da državi gostiteljici v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti posreduje tajne podatke in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, pripravljene za namene misije. V vseh drugih primerih se takšni podatki in dokumenti državi gostiteljici posredujejo v skladu s postopki za sodelovanje države gostiteljice z Unijo.
   5.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, ki so se pridružile temu sklepu, posreduje dokumente EU, ki niso tajne narave, v zvezi s posvetovanji v Svetu glede misije, za katera velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (3).
   Člen 15
   Stalno dežurstvo
   Za misijo EUPOL AFGHANISTAN se aktivira stalno dežurstvo.
   Člen 16
   Pregled
   1.   Ta sklep se pregleduje vsakih šest mesecev, da se ustrezno prilagodita obseg misije in področje njenega delovanja.
   2.   Ta sklep se pregleda najkasneje tri mesece pred njegovim iztekom, da se ugotovi, ali je treba misijo nadaljevati.
   Člen 17
   Začetek veljavnosti in trajanje
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Uporablja se od 31. maja 2010 do 31. maja 2013.

      V Bruslju, 18. maja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         E. SALGADO

      (1)  UL L 139, 31.5.2007, str. 33.

      (2)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (3)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Sklep Sveta z dne 26. januarja 2004 o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0100

Uradni list L 030 , 04/02/2004 str. 0006 - 0014

		Sklep Svetaz dne 26. januarja 2004o vzpostavitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba)(2004/100/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) S Pogodbo se vzpostavlja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje in ne nadomešča nacionalno državljanstvo in ki ga je treba spodbujati s primernim upoštevanjem subsidiarnosti.(2) Cilji Skupnosti in držav članic so spodbujanje zaposlovanja, boljši življenjski in delovni pogoji, primerna socialna zaščita, razvoj človeških virov za trajno visoko raven zaposlovanja in boj proti izključenosti.(3) Učinkovita in enotna uporaba prava Skupnosti je nova prednostna naloga, ki je nepogrešljiva za nemoteno delovanje notranjega trga. Evropski svet je na sestanku v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 poudaril, da bi moralo območje svobode, varnosti in pravice temeljiti na načelih preglednosti in demokratičnega nadzora, kar vključuje odprt dialog s civilno družbo o ciljih in načelih tega območja. Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije spodbuja izmenjavo mnenj in izkušenj o teh zadevah ter usklajuje in posreduje javnosti sodne odločbe vrhovnih upravnih sodišč v zvezi s pravom Skupnosti.(4) V svoji Resoluciji z dne 15. aprila 1988 [2] je Evropski parlament smatral za zaželeno, da se znatno okrepi prizadevanja za pospeševanje stikov med državljani različnih držav članic in izjavil, da je podpora institucij Skupnosti razvoju projektov tesne povezave med občinami ali mesti v različnih državah članicah tako smiselna kot tudi zaželena.(5) Evropski Svet je decembra 2000 na zasedanju v Nici v svoji Izjavi št. 23 spoznal potrebo po izboljšanju in spremljanju demokratične legitimnosti in preglednosti Unije ter njenih institucij, da bi jih na ta način približal državljanom držav članic. Agenda o socialni politiki, sprejeta v Nici, temelji na novi obliki upravljanja, s katero se poudarja vloga civilnega dialoga kot bistvene sestavine spodbujanja sodelovanja s civilno družbo. V agendi je predvideno, da se tudi nevladne organizacije, kot je Platforma evropskih nevladnih organizacij, tesno povežejo z razvojem politike socialne vključenosti in enakih možnosti.(6) V Laekenski izjavi, priloženi sklepom Evropskega sveta z dne 14. in 15. decembra 2001, se ugotavlja, da je eden od temeljnih izzivov, ki ga mora Evropska unija razrešiti, ugotovitev, kako približati državljane evropskemu projektu in evropskim institucijam.(7) Postavke A-321, A-3020, A-3021, A-3024, A-3026, A-3036 in B3-305 splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 in predhodna proračunska leta so se izkazale kot koristne pri spodbujanju trajnostnega dialoga o izgradnji Evrope z organizacijami civilne družbe in občinami.(8) Svet ponovno potrjuje svoje prepričanje, da je treba še naprej podpirati partnerstva med mesti zaradi pomembne vloge, ki jo imajo lahko pri spodbujanju državljanske identitete in medsebojnega razumevanja med narodi Evrope. Poudarja, da bi bilo treba v zvezi z večletnim programom zagotoviti primeren proračun za partnerstva med mesti in njihovo nenehno spodbujanje, kot je Evropski parlament med proračunskim postopkom vztrajal vsako leto. Nadalje poudarja, da je bistvenega pomena narediti postopek za vloge glede vzpostavljanja partnerstev med mesti in njihovega vodenja doumljiv in partnerstva približati državljanom.(9) Združenje "Naša Evropa", kot ustvarjalna enota reprezentativnih osebnosti evropske družbe iz političnega, socialnega, ekonomskega in znanstvenega področja, deluje kot stičišče za ideje, ki spodbujajo čim tesneje povezano Evropsko unijo; kot takšno si prizadeva doseči cilj splošnega evropskega interesa.(10) Hiša Jean Monnet in Hiša Robert Schuman sta shajališči za evropske državljane, njun namen pa je postaviti pionirje in pionirske dejavnosti evropske integracije v kontekst življenja in delovanja ustanovitvenih očetov Evrope ter zagotoviti informacije o današnji in jutrišnji Evropi; kot takšni si ti ustanovi prizadevata doseči cilj splošnega evropskega interesa.(11) Evropski svet za begunce in izgnance zastopa organizacije beguncev in razseljenih oseb nasproti Evropski uniji, pri čemer se zavzema za načela in politike, ki prispevajo k ciljem Pogodbe o ES glede azila in boja proti socialni izključenosti.(12) V Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], v nadaljevanju "Finančna uredba", je predvideno, da je treba sprejeti temeljni akt za obstoječe podporne ukrepe.(13) Evropski parlament, Svet in Komisija so se ob sprejetju Finančne uredbe obvezali poskrbeti za to, da bo omenjeni temeljni akt začel veljati s proračunskim letom 2004. Komisija se je obvezala, da bo pri izvrševanju proračuna upoštevala vnesene pripombe.(14) Medinstitucionalna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 24. novembra 2003 o temeljnih aktih za odobritev finančne pomoči predvideva, da se lahko v izjemnih primerih v ta program vključi prehodne klavzule za obdobje upravičenosti do izdatkov.(15) Medinstitucionalna izjava predvideva tudi prehodne ukrepe za finančne pomoči v okviru dela 2 programa za leti 2004 in 2005.(16) Geografsko področje veljavnosti tega programa bi se moralo razširiti na države pristopnice in, v primeru določenih akcij, na države EFTA/EGP in države kandidatke.(17) V ta sklep je za celotno trajanje programa vključen finančni referenčni znesek v smislu točke 34 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 6. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [4], ne da bi se s tem posegalo v pooblastila proračunskih organov, opredeljenih v Pogodbi.(18) Za vsa financiranja, ki ne izhajajo iz proračuna Skupnosti, marveč iz državnih sredstev, se uporabljata člena 87 in 88 Pogodbe.(19) Subjekti, katerih delovanje ni skladno s cilji Evropske unije in njenih držav članic na področju javnega reda in javne varnosti, ne bi smeli koristiti ugodnosti tega programa.(20) Vsaka pomoč, odobrena v skladu s tem sklepom, bi morala biti v celoti skladna z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti –SKLENIL:Člen 1Cilj programa1. S tem sklepom se vzpostavlja akcijski program Skupnosti za podporo institucijam, ki delujejo na področju aktivnega evropskega državljanstva in za spodbujanje dejavnosti na tem področju.Cilji programa so:(a) spodbujati in razširjati vrednote in cilje Evropske unije;(b) približati državljane Evropski uniji in njenim institucijam in jih spodbuditi k pogostejšim stikom z njenimi institucijami;(c) v čim večji meri vključevati državljane v razmislek in razpravljanje o izgradnji Evropske unije;(d) okrepiti povezave in izmenjave med državljani držav, udeleženk programa, zlasti prek partnerstev med mesti;(e) vzpodbujati pobude ustanov, ki se ukvarjajo s spodbujanjem aktivnega in participacijskega državljanstva.2. S tem programom podprte dejavnosti stremijo k delovanju in spodbujanju aktivnosti ustanov, katerih cilj je uresničevanje ciljev programa v skladu z merili iz Priloge.3. Program se začne s 1. januarjem 2004 in zaključi z 31. decembrom 2006.Člen 2Dostop do programaDa bi bile upravičene do finančne pomoči Skupnosti za določen projekt, morajo ustanove izpolnjevati zahteve iz Priloge.Zadevni projekt mora biti skladen z načeli, na katerih temelji dejavnost Skupnosti na področju aktivnega državljanstva.Da bi bile upravičene do pomoči za poslovanje za tekoč delovni program ustanove, ki uresničuje cilj splošnega evropskega interesa na področju aktivnega državljanstva ali cilj v okviru dejavnosti Evropske unije na tem področju, morajo ustanove izpolnjevati zahteve Priloge in imeti strukturo, ki omogoča izvajanje projektov z možnim učinkom za celotno Evropsko unijo.Člen 3Dostop do programa za države pristopnice, države EFTA/EGP in države kandidatke za pristop k Evropski unijiNekatere dejavnosti v okviru pričujočega programa se lahko odprejo za udeležbo ustanov s sedežem v naslednji državah:(a) države pristopnice, ki so podpisale Pristopno pogodbo 16. aprila 2003;(b) države EFTA/EGP v skladu s pogoji Sporazuma EGP;(c) Romunija in Bolgarija, pri čemer se pogoje udeležbe določi v skladu z Evropskimi sporazumi, njihovimi dodatnimi protokoli in sklepi zadevnih Pridružitvenih svetov;(d) Turčija, pri čemer se pogoje udeležbe določi v skladu z Okvirnim sporazumom med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o splošnih načelih udeležbe Republike Turčije v programih Skupnosti [5].Člen 4Izbor upravičencev1. Pomoči za poslovanje za tekoči delovni program ustanove, ki uresničuje cilj skupnega evropskega interesa na področju aktivnega državljanstva ali cilj v okviru dejavnosti Evropske unije na tem področju, se odobri v skladu s splošnimi merili, ki so določena v Prilogi.2. Finančne pomoči za projekte, opredeljene v programu, se odobri v skladu s splošnimi merili, določenimi v Prilogi. Projekte se izbere na podlagi razpisov za zbiranje predlogov.Člen 5Odobritev finančne pomočiFinančne pomoči v okviru različnih projektov programa se odobri v skladu z določbami iz zadevnega dela Priloge.Člen 6Finančne določbeFinančna referenčna vsota za izvajanje tega programa za obdobje 2004 do 2006 je 72 milijonov evrov.Letno dodeljena sredstva odobri proračunski organ v okviru finančnega načrta.Člen 7Spremljanje in ocenjevanjeNajkasneje do 31. decembra 2007 predloži Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o uresničevanju ciljev programa. To poročilo med drugim temelji na zunanjem ocenjevalnem poročilu, ki mora biti na voljo najkasneje do konca leta 2006 in v katerem so ocenjeni vsaj splošna smotrnost in jasnost programa, učinkovitost njegovega izvajanja (priprava, izbor, izvajanje projektov) ter celovita in posamična učinkovitost različnih projektov v smislu doseganja ciljev iz člena 1 in Priloge.Člen 8Končne določbeZa finančne pomoči, odobrene leta 2004 v okviru oddelkov 1 in 2 Priloge, se lahko obdobje upravičenosti izdatkov začne 1. januarja 2004, v kolikor do izdatkov ne pride pred datumom, ko je bila predložena vloga za finančno pomoč, ali datumom, s katerim se začne proračunsko leto upravičenca.Za takšne finančne pomoči se lahko izjemoma podpiše sporazume iz člena 112(2) Finančne uredbe najkasneje do 30. junija 2004.Člen 9Začetek učinkovanjaTa sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.Uporablja se od 1. januarja 2004.V Bruslju, 26. januarja 2004Za SvetPredsednikB. Cowen[1] Mnenje z dne 20. novembra 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[2] UL C 122, 9.5.1988, str. 38.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.[4] UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/429/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).[5] UL L 61, 2.3.2002, str. 29.--------------------------------------------------PRILOGA1. Podprte dejavnostiSplošni cilj, opredeljen v členu 1, je podpirati delo na področju aktivnega evropskega državljanstva s spodbujanjem projektov in delovanja ustanov, ki delujejo na tem področju.Ta podpora se izvaja v obliki ene od naslednjih vrst finančne pomoči:- ali finančne pomoči za poslovanje zaradi sofinanciranja izdatkov, povezanih s stalnim delovnim programom ustanove, ki uresničuje cilj splošnega evropskega interesa na področju aktivnega evropskega državljanstva ali cilj, ki je del dejavnosti Evropske unije na tem področju (Dela 1 in 2),- ali finančne pomoči za sofinanciranje posebnega projekta na tem področju (Del 3).Projekti ustanov civilne družbe in drugih struktur, kot so občine in organizacije takšnih ustanov, ki delujejo na evropski ravni na področju aktivnega državljanstva, ki bi lahko prispevali k podpori dejavnosti Skupnosti in jo naredili bolj učinkovito, so zlasti:- večnacionalni ukrepi sodelovanja na evropski ravni,- srečanja in razprave med državljani o temah evropskega interesa, kot so vrednote, cilji, pooblastila, politike in institucije Evropske unije,- neformalni študijski, izobraževalni in izpopolnjevani projekti,- projekti za spodbujanje udeležbe in pobude državljanov,- izmenjava med državljani in njihovimi organizacijami,- razširjanje informacij o dejavnosti Skupnosti,- priprava, podpora in ocena financiranih projektov.Glavne dejavnosti Platforme evropskih socialnih nevladnih organizacij so naslednje:- pomoč pri oblikovanju politik EU glede zadev skupnega interesa za njene članice, zlasti v zvezi s socialnimi pravicami, socialnimi politikami in programi EU ter civilnim dialogom,- stalno obveščanje njenih članov o razvoju politike Skupnosti, ki se nanaša na njih, olajšanje procesa dialoga in posvetovanja njenih članov z institucijami EU, kot tudi posredovanje teh dejavnosti na nacionalni ravni prek njenih članov,- spodbujanje dialoga z drugimi združenji, ki delujejo v okviru zadev skupnega interesa (socialni partnerji, druga evropska združenja nevladnih organizacij, nevladne organizacije v državah kandidatkah itd.),- krepitev socialnih nevladnih organizacij v Evropski uniji in v državah kandidatkah, na primer z izmenjavo izkušenj, postopkov in informacij med člani Platforme.Glavne dejavnosti Evropskega sveta za begunce in izgnance so naslednje:- zastopanje organizacij beguncev, prosilcev za azil in razseljenih oseb v odnosu do Evropske unije,- usklajevanje stališč njegovih članov v odnosu do Evropske unije,- posredovanje informacij o beguncih, prosilcih za azil in razseljenih osebah evropskim institucijam,- posredovanje informacij Evropske unije nacionalnim svetom za begunce in nevladnim organizacijam,- prispevek k izmenjavi informacij in preverjenih postopkov,- udeležba v razpravah in študijah o beguncih, prosilcih za azil in razseljenih osebah v Evropi in o ukrepih Evropske unije kot pomoč takšnim osebam,- dvigovanje ozaveščenosti evropske javnosti prek mreže članskih organizacij,- spodbujanje udeležbe in pobude beguncev, prosilcev za azil in razseljenih oseb.Namen Združenja državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije je olajšati usklajevanje in posredovati javnosti sodne odločbe državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva v zvezi s pravom Skupnosti ter olajšati združevanje metod prevzema in izvajanja evropskega prava na nacionalni ravni.Ta program zajema tudi projekte Komisije o oblikovanju, spodbujanju in upravljanju ustvarjalnih enot, ki delujejo na področju aktivnega državljanstva ter evropskega združevanja in organizacije zadevnih prireditev.2. Izvajanje podprtih dejavnosti2.1 Dejavnosti, ki jih izvajajo ustanove, upravičene do financiranja s strani Skupnosti v okviru programa, spadajo v enega od naslednjih področij:2.1.1 Del 1: trajni delovni programi naslednjih ustanov, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa na področju aktivnega evropskega državljanstva:- Združenje "Naša Evropa",- Hiša Jean Monnet,- Hiša Robert Schuman,- Platforma evropskih socialnih nevladnih organizacij,- Evropski svet za begunce in izgnance (ECRE),- Združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva Evropske unije.2.1.2 Del 2: trajni delovni program ustanove, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa na področju aktivnega evropskega državljanstva ali cilj, ki je del politike Evropske unije na tem področju.To se lahko nanaša na:- neprofitno ustanovo, ki pomaga državljanom, dejavnim v teh ustanovah,- evropsko krovno mrežo neprofitnih ustanov, dejavnih v državah, ki so udeleženke programa in spodbujajo načela in politike, s čimer prispevajo k doseganju ciljev na tem področju,- ustanovo, ki uresničuje cilj v okviru politike Evropske unije na področju aktivnega državljanstva.Za izvajanje trajnega delovnega programe takšne ustanove se lahko dodeli letna pomoč za poslovanje.2.1.3 Del 3:(a) projekti na področju aktivnega evropskega državljanstva, ki jih izvajajo zlasti nevladne organizacije, društva in združenja v evropskem interesu ali nadpanožni sindikati; z odstopanjem od člena 114 Finančne uredbe, so nadpanožni sindikati, ki sodelujejo v evropskem socialnem dialogu, v skladu s tem delom upravičeni tudi v primeru, če niso pravne osebe;(b) projekti za spodbujanje partnerstva med mesti na pobudo občin, lokalnih in regionalnih skupnosti in ustanov ter njihovih organizacij.2.2 Glede na kakovost in količino vlog za financiranje, se pri dodelitvi programskih sredstev upoštevajo naslednje smernice:- sredstva, ki se dodelijo v okviru Dela 3(a), niso manjša kot 20 odstotkov letnega proračuna, ki je na voljo za ta program,- sredstva, ki se dodelijo v okviru Dela 3(b), niso manjša kot 40 odstotkov letnega proračuna, ki je na voljo za ta program.3. Izbor upravičencev3.1 Finančna pomoč za poslovanje se lahko neposredno dodeli ustanovam, ki delujejo na področju aktivnega državljanstva v okviru Dela 1 programa po odobritvi primernega delovnega načrta in proračuna.3.2 Zaradi dodelitve finančnih pomoči v skladu z Delom 2 programa, objavi Komisija razpis za zbiranje predlogov.Vendar pa se lahko v letih 2004 in 2005 z odstopanjem od prvega pododstavka dodeli finančne pomoči organizacijam, omenjenim v dodatku k temu sklepu.V vseh primerih je treba izpolniti vse zahteve Finančne uredbe ter njena pravila za izvajanje in temeljni pravni akt.Ob objavi razpisa za zbiranje predlogov se lahko navede vse prednostne naloge glede vsebin in vrst dejavnosti, ki prispevajo k splošnemu cilju programa, po potrebi pa tudi morebitno večletno trajanje dejavnosti.3.3 Ustanove, ki so upravičene do prejema finančne pomoči za posamezen projekt v skladu z Delom 3 programa, se izberejo na podlagi razpisa za zbiranje predlogov. Komisija zagotovi, da je razpis za zbiranje predlogov "strankam prijazen" in ne predstavlja nepremagljivega birokratskega bremena. Po potrebi se razpis za zbiranje predlogov organizira v dveh fazah, pri čemer je treba v prvi fazi predložiti le tisto dokumentacijo, ki je nujno potrebna za oceno predloga. Glede nadpanožnih sindikatov, ki sodelujejo v evropskem socialnem dialogu, se lahko razpis zbiranje predlogov izvede v obliki omejenega razpisa.4. Merila za oceno vlog za finančno pomočVloge za finančno pomoč se ocenijo na podlagi naslednjih meril:- skladnosti s cilji programa,- kakovosti načrtovanih dejavnosti,- možnega krovnega učinka teh dejavnosti v javnosti,- geografskega vpliva izvajanih dejavnosti,- vključenosti državljanov v strukture zadevnih ustanov,- razmerja med stroški in koristjo predlagane dejavnosti [1].5. Financiranje in upravičeni izdatki5.1 V skladu z Delom 1 zajemajo upravičeni izdatki zadevnih ustanov stroške poslovanja in izdatke za izvajanje njihovih projektov.5.2 S finančnimi pomočmi, odobrenimi tem ustanovam, se v koledarskem letu, za katero so dodeljene, ne sme financirati vseh njihovih upravičenih izdatkov: najmanj 10 odstotkov proračuna ustanov se mora sofinancirati iz virov, ki ne izhajajo iz Skupnosti. Takšno sofinanciranje se lahko delno izvaja tudi v naravi pod pogojem, da se prispevek ovrednoti glede na dejansko nastale stroške, ki se dokažejo z računovodsko dokumentacijo, ali glede na stroške, ki se na splošno dosegajo na zadevnem trgu.5.3 V skladu s členom 113(2) Finančne uredbe, se načelo postopnega zmanjšanja ne uporablja za finančne pomoči za poslovanje teh ustanov ob upoštevanju dejstva, da omenjene ustanove uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa.5.4 V skladu z Delom 2, se pri določitvi finančne pomoči za poslovanje upoštevajo le tisti stroški, ki so potrebni za primerno vodenje običajnih dejavnosti izbrane ustanove, zlasti stroški osebja, režijski stroški (najemnina in nepremičninski stroški, oprema, pisarniške potrebščine, telekomunikacijski in poštni stroški itd.), stroški internih sestankov, publikacij, informiranja in razširjanja ter stroški, ki so neposredno povezani z dejavnostmi ustanove.5.5 S finančno pomočjo za poslovanje v okviru Dela 2 se ne financira vseh upravičenih izdatkov ustanove v koledarskem letu, za katerega je dodeljena. Najmanj 20 odstotkov proračuna ustanov, ki jih zajema ta del, se mora sofinancirati iz virov, ki ne izhajajo iz Skupnosti. Takšno sofinanciranje se lahko delno izvaja tudi v naravi pod pogojem, da se prispevek ovrednoti glede na dejansko nastale stroške, ki se dokažejo z računovodsko dokumentacijo, ali glede na stroške, ki se na splošno dosegajo na zadevnem trgu.5.6 V skladu s členom 113(2) Finančne uredbe se tako dodeljene finančne pomoči za poslovanje v primeru ponovne dodelitve postopno zmanjšujejo. To zmanjšanje se uporablja od tretjega leta dalje po letni stopnji 2,5 odstotkov. Zaradi upoštevanja tega pravila, ki se uporablja brez poseganja v zgoraj omenjeno pravilo sofinanciranja, je odstotek sofinanciranja s strani Skupnosti, ki ustreza dodeljeni finančni pomoči za zadevno obračunsko leto, najmanj 2,5 točk pod odstotkom sofinanciranja s strani Skupnosti v odnosu do dodeljene finančne pomoči za predhodno obračunsko leto.5.7 Za dodelitev finančnih pomoči v okviru Dela 3 se za organizacijske in potne stroške uporablja fiksne stopnje.6. Upravljanje programaNa podlagi analize stroškov in koristi lahko Komisija sklene zaupati vse naloge ali del nalog upravljanja programa izvajalski agenciji v skladu s členom 55 Finančne uredbe; prav tako se lahko zaradi pomoči obrne na strokovnjake in opraviči vse ostale izdatke za tehnično in administrativno pomoč, kolikor ne vključuje izvajanje pristojnosti javnega organa, oddano v zunanje izvajanje v skladu z začasnimi pogodbami. Financira lahko tudi študije in organizira srečanja strokovnjakov, če to morebiti olajšuje izvajanje programa in se loti projektov informiranja, objavljanja in razširjanja, ki so neposredno povezani z doseganjem cilja programa.Komisija redno izmenjuje mnenja s predstavniki sedanjih in morebitnih upravičencev akcijskega programa.7. Potrditev financiranjaInstitucija, združenje ali dejavnost, ki prejema finančno pomoč iz tega programa, je obvezana potrditi podporo, ki jo je prejela od Evropske unije. Komisija v ta namen določi podrobne smernice za zagotavljanje visoke stopnje razpoznavnosti.8. Razširjanje rezultatovZaradi lažjega razširjanja rezultatov se da v elektronski obliki brezplačno na voljo čim večje število dosežkov, financiranih s tem programom.9. Kontrole in revizije9.1 Upravičenec finančne pomoči za poslovanje hrani pet let po prejemu zadnjega izplačila vsa dokazila, ki jih daje na voljo Komisiji, vključno z revizijsko pregledanim finančnim poročilom, glede izdatkov v datiranem letu. Upravičenec finančne pomoči zagotovi, da so po potrebi Komisiji na voljo dokazila, ki jih hranijo partnerji ali člani.9.2 Komisija lahko uporabo finančne pomoči preveri neposredno s pomočjo lastnega osebja ali, po lastni izbiri, druge zunanje ustanove, ki je za to usposobljena. Takšne revizije se lahko izvajajo ves čas trajanja sporazuma in v obdobju petih let od dneva izplačila preostalega zneska. Komisija lahko po potrebi na podlagi revizijskih ugotovitev sprejme sklepe o izterjavi.9.3 Osebje Komisije in zunanje osebe, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezno pravico dostopa zlasti do prostorov upravičenca in vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takšne revizije.9.4 Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) imata enake pravice kot Komisija; to zlasti velja za pravico dostopa.9.5 Zaradi zaščite finančnih interesov Evropskih skupnosti pred prevarami in drugimi nepravilnostmi, lahko Komisija v okviru tega programa izvaja preverjanja in inšpekcije na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES), št. 2185/96 [2]. Po potrebi Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) vodi preiskave, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta [3].[1] Poraba ustreznega okvirja za spremljanje in ocenjevanje je odgovornost upravičencev.[2] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.[3] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2006/98/ES: Sklep Komisije z dne  14. februarja 2006  o ustanovitvi skupine strokovnjakov na visoki ravni za digitalne knjižnice

text:
               16.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/32

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 14. februarja 2006
   o ustanovitvi skupine strokovnjakov na visoki ravni za digitalne knjižnice
   (2006/98/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 157 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Skupnost in države članice zadolžil, da zagotovijo pogoje, ki omogočajo konkurenčnost industrije v Skupnosti. Člen 151 določa, da Skupnost prispeva k razcvetu kultur držav članic, pri čemer upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati postavlja v ospredje skupno kulturno dediščino.

               (2)

               Sporočilo Komisije „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ (1) je objavilo začetno pobudo glede digitalnih knjižnic.

               (3)

               Sporočilo Komisije „i2010: Digitalne knjižnice“ (2) (v nadaljevanju „sporočilo“) je napovedalo oblikovanje skupine strokovnjakov na visoki ravni za digitalne knjižnice, ki bodo Komisiji svetovali, kako na evropski ravni najbolje rešila organizacijske, pravne in tehnične težave.

               (4)

               Skupina mora prispevati k skupni strateški viziji evropskih digitalnih knjižnic.

               (5)

               Skupino morajo sestavljati strokovnjaki na visoki ravni, pristojni za digitalne knjižnice, imenovani kot posamezniki.

               (6)

               Zato je treba ustanoviti „skupino strokovnjakov za digitalne knjižnice na visoki ravni“ njene pristojnosti in sestavo pa podrobno določiti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   S tem Komisija ustanovi skupino strokovnjakov „skupino strokovnjakov na visoki ravni za digitalne knjižnice“ v nadaljnjem besedilu „skupino“.
   Člen 2
   Naloga
   Komisija se lahko posvetuje s skupino glede vseh zadev v zvezi z izvajanjem pobude za digitalne knjižnice, kot je določeno v sporočilu.
   Naloge skupine so:

               —

               svetovati Komisiji, kako na evropski ravni najbolje doseči organizacijske, pravne in tehnične izzive;

               —

               prispevati k skupni strateški viziji o evropskih digitalnih knjižnicah.

         Člen 3
   Sestava – imenovanje
   1.   Imenovanje članov skupine je v pristojnosti generalnega direktorja generalnega direktorata „Informacijska družba in mediji“ ali njegovega/njenega namestnika. Imenovati jih je treba kot strokovnjake za digitalne knjižnice na visoki ravni.
   2.   Skupino sestavlja največ 20 članov.
   3.   Uporabljajo se naslednje določbe:

               —

               Člani so strokovnjaki na visoki ravni za digitalne knjižnice, imenovani kot posamezniki, in morajo Komisiji svetovati neodvisno od zunanjih navodil.

               —

               Člani bodo imenovani tako, da bi čim bolje zagotovili ustrezno ravnovesje glede:

                           —

                           niza pristojnosti;

                           —

                           geografskega izvora;

                           —

                           spola.

               —

               Skupino bodo sestavljali strokovnjaki naslednjih področij:

                           —

                           organizacije spomeniškega varstva (knjižnice, arhivi muzeji);

                           —

                           avtorji, založniki in ponudniki vsebin;

                           —

                           industrija izobraževalno komunikacijske tehnologije (npr. iskalniki, dobavitelji tehnologije);

                           —

                           znanstvene in raziskovalne organizacije, akademiki.

               —

               Člani ne smejo imenovati namestnikov, ki bi jih nadomestili.

               —

               Člani so imenovani za mandatno obdobje dveh let, ki ga je možno podaljšati. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim izteče mandat;

               —

               Člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev iz prve ali pete alinee tega člena ali člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so lahko za čas do izteka mandata zamenjani.

               —

               Člani morajo vsako leto podati pisno izjavo o delovanju v javnem interesu ter izjavo o odsotnosti kakršnega koli interesa, ki bi lahko negativno vplival na njihovo neodvisnost.

               —

               Imena članov so objavljena na internetni strani generalnega direktorata „Informacijska družba in mediji“. Imena članov so zbrana, obdelana in objavljena v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001.

         Člen 4
   Postopek
   1.   Skupini predseduje predstavnik Komisije.
   2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina; podskupine se razpustijo takoj, ko so opravile naloge.
   3.   Predsednik Komisije lahko prosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   4.   Informacije, dobljene v okviru sodelovanja pri delu skupine ali podskupine, se ne smejo razkriti, če Komisija določi, da se nanašajo na zaupna vprašanja.
   5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi tajniško podporo. Teh sestankov se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (3).
   7.   Komisija lahko objavi v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta kakršen koli povzetek, sklepno ugotovitev, delno sklepno ugotovitev ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Povrnitev stroškov udeležencem sestanka
   Komisija povrne stroške prevoza in stroške bivanja članom, strokovnjakom in opazovalcem v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu z veljavnimi določbami Komisije. Delo v strokovni skupini ni plačano.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 31. decembra 2008. Komisija se o morebitnem podaljšanju odloči pred tem datumom.

      V Bruslju, 14. februarja 2006

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  COM(2005) 229 konč.

      (2)  COM(2005) 465 konč.

      (3)  SEC(2005) 1004, Priloga III.