title: Sklep Sveta z dne 22. julija 1993 o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31993D0465

Uradni list L 220 , 30/08/1993 str. 0023 - 0039 finska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 24 str. 0218  švedska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 24 str. 0218

		Sklep Svetaz dne 22. julija 1993o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti in o pravilih za pritrditev in uporabo znaka skladnosti CE, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi(93/465/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 100a Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],v sodelovanju z Evropskim parlamentom [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker je treba Sklep Sveta 90/683/EGS z dne 13. decembra 1990 o modulih za različne faze postopkov ugotavljanja skladnosti, ki so namenjeni uporabi v direktivah o tehnični uskladitvi [4], na več mestih bistveno spremeniti; ker je treba njene določbe v duhu jasnosti in smotrnosti prečistiti v smislu tega sklepa;ker je Svet sprejel Resolucijo z dne 21. decembra 1989 o globalnem pristopu k ugotavljanju skladnosti [5],ker bosta uvajanje usklajenih metod za ugotavljanje skladnosti in sprejetje skupne doktrine za njihovo izvajanje pospešili sprejemanje novih direktiv o tehnični uskladitvi o dajanju industrijskih proizvodov na trg in tako privedli do vzpostavitve notranjega trga;ker naj bi take metode zagotovile popolno skladnost proizvodov z bistvenimi zahtevami direktiv o tehnični uskladitvi, ki naj bi zajamčile zlasti zdravje in varnost uporabnikov in potrošnikov;ker naj bi bila taka skladnost zagotovljena brez postavljanja nepotrebno težavnih zahtev proizvajalcem in s pomočjo jasnih in razumljivih postopkov;ker naj bi se uvedla omejena prilagodljivost pri uporabi dodatnih modulov oziroma pri spremembi modulov, kadar določene okoliščine na posameznem področju ali direktivi to opravičujejo, toda ne do take mere, da bi spodbijale namen tega sklepa, in samo, kadar je to izrecno upravičeno;ker je Svet z zgoraj navedeno resolucijo z dne 21. decembra 1989 kot vodilno načelo odobril sprejem skupnih pravil za uporabo CE-označevanja;ker je Svet v svojem Sklepu 90/683/EGS določil, da se lahko industrijski proizvodi, ki so zajeti v direktivah o tehnični uskladitvi, dajejo na trg šele, ko jim je proizvajalec pritrdil znak CE;ker je treba uporabljati enotno CE-označevanje, da bi s tem olajšali nadzor inšpektorjem na trgu Skupnosti in razjasnili obveznosti gospodarskih subjektov pri označevanju v okviru različnih predpisov Skupnosti;ker je cilj CE-označevanja simbolizirati skladnost proizvoda z različnimi stopnjami varstva skupnih interesov, ki jih narekujejo direktive o popolni uskladitvi, in nakazovati, da je gospodarski subjekt opravil vse postopke ovrednotenja, ki jih določa pravo Skupnosti v zvezi z njegovim proizvodom,SKLENIL:Člen 11. Postopki za ugotavljanje skladnosti, ki naj se uporabljajo v direktivah o tehnični uskladitvi v zvezi s trženjem industrijskih proizvodov, se izbirajo med moduli, navedenimi v Prilogi, in v skladu z merili, določenimi v tem sklepu ter v splošnih smernicah v Prilogi,Ti postopki lahko od modulov odstopajo le, kadar to upravičujejo določene okoliščine na posameznem področju ali direktivi. Taka odstopanja od modulov morajo biti po obsegu omejena in izrecno upravičena v ustrezni direktivi.2. Ta sklep določa pravila za pritrjevanje znaka skladnosti CE, ki ga predpisuje zakonodaja Skupnosti v zvezi z načrtovanjem, proizvodnjo, dajanjem na trg, začetkom obratovanja ali uporabo industrijskih proizvodov.3. Komisija redno poroča o uporabi tega sklepa in o tem, ali postopki ugotavljanja skladnosti in postopki CE-označevanja zadovoljivo delujejo ali jih je treba spremeniti.Najpozneje do konca prehodnega obdobja v letu 1997 ali pa še prej, če bi se izkazalo za nujno, mora Komisija poročati tudi o morebitnih posebnih težavah, ki so nastale z vključitvijo Direktive Sveta 73/23/EGS z dne 19. februarja 1973 o električni opremi, načrtovani za uporabo v določenih napetostnih mejah [6] znotraj področja uporabe postopkov CE-označevanja, in zlasti, če je ogrožena varnost. Prav tako je treba pregledati morebitne težave, ki so nastale z izdajo prekrivajočih se direktiv Sveta, in odločiti, ali so potrebni nadaljnji ukrepi Skupnosti.Člen 21. Sklep 90/683/EGS se s tem razveljavi.2. Sklicevanja na razveljavljen sklep se razumejo kot sklicevanja na ta sklep.V Bruslju, 22. julij 1993Za SvetPredsednikM. Offeciers-Van De Wiele[1] UL C 160, 20.6.1991, str. 14; inUL C 28, 2.2.1993, str. 16.[2] UL C 125, 18.5.1992, str. 178;UL C 115, 26.4.1993, str. 117; in Odločitev z dne 14. julija 1993 (ki še ni bila objavljena v Uradnem listu).[3] UL C 14, 20.1.1992, str. 15; in UL C 129, 10.5.1993, str. 3.[4] UL L 380, 31.12.1990, str. 13.[5] UL C 10, 16.1.1990, str. 1.[6] UL L 77, 26.3.1973, str.29.--------------------------------------------------PRILOGAPOSTOPKI UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI IN CE-OZNAČEVANJE V DIREKTIVAH O TEHNIČNI USKLADITVII. SPLOŠNE SMERNICEA. Glavne smernice za uporabo postopkov ugotavljanja skladnosti v direktivah o tehnični uskladitvi so:(a) poglavitni cilj postopka ugotavljanja skladnosti je omogočiti javnim organom, da zagotovijo, da so proizvodi, ki se dajejo na trg, v skladu z zahtevami, izraženimi v določbah direktiv, zlasti s tistimi, ki se nanašajo na zdravje in varnost uporabnikov in potrošnikov;(b) ugotavljanje skladnosti se lahko razdeli na module, ki se nanašajo na fazo načrtovanja proizvodov in na njihovo proizvodno fazo;(c) kot splošno pravilo velja, da mora proizvod preiti obe fazi, in šele v primeru pozitivnih rezultatov se sme dati na trg [1];(d) različni moduli vključujejo dve fazi na različne načine. Direktive morajo določiti obseg možnih izbir, ki jih lahko Svet upošteva, da javnim organom zagotovijo pričakovano visoko stopnjo varnosti za dani proizvod ali proizvodni sektor;(e) pri določanju obsega možnih izbir, ki so na voljo proizvajalcu, morajo direktive upoštevati zlasti vidike, kot so ustreznost modulov tipu proizvodov, narava vsebovanega tveganja, gospodarska infrastruktura danega sektorja (npr. obstoj ali neobstoj tretjih strank), vrsta in pomembnost proizvodnje itd. Upoštevane dejavnike mora Komisija v teh direktivah izrecno navesti;(f) pri določanju obsega možnih modulov za dani proizvod ali proizvodni sektor naj direktive skušajo pustiti proizvajalcu tako široko izbiro, kot je skladno z zagotavljanjem izpolnjevanja zahtev.Z direktivami se določijo merila za okoliščine, v kakršnih proizvajalec izmed modulov, določenih z direktivami, izbere najustreznejše za svojo proizvodnjo;(g) direktive naj se izogibajo nepotrebnemu predpisovanju modulov, ki bi bili glede na cilje direktive prezahtevni;(h) priglašene organe je treba spodbujati k uporabi modulov brez nepotrebnega obremenjevanja gospodarskih subjektov. Komisija mora v sodelovanju z državami članicami zagotoviti organiziranje tesnega sodelovanja med priglašenimi organi, da bo s tem zagotovila usklajeno tehnično uporabo modulov;(i) da bi zaščitili proizvajalce, mora biti tehnična dokumentacija, ki jo ti predložijo priglašenim organom, omejena na tisto, kar se zahteva izključno le za ugotavljanje skladnosti. Zahteva se pravno varstvo zaupnih informacij;(j) če direktive nudijo proizvajalcu možnost uporabe modulov, ki temeljijo na tehnikah zagotavljanja kakovosti, mu morajo nuditi tudi možnost kombiniranja modulov, ki zagotavljanja kakovosti ne uporabljajo, in obratno, razen takrat, ko je z direktivo določena izključna uporaba enega samega postopka;(k) za izvajanje modulov države članice na lastno odgovornost priglasijo organe v okviru svoje jurisdikcije, ki so jih izbrale izmed tehnično usposobljenih organov, ki izpolnjujejo zahteve direktiv. Ta odgovornost vključuje obveznost držav članic, da zagotavljajo stalno tehnično usposobljenost priglašenih organov, kot to zahtevajo direktive, in da le-ti stalno obveščajo pristojne državne oblasti o izvajanju svojih nalog. Če država članica priglasitev svojega organa prekliče, mora zagotoviti kontinuirano obravnavanje primerov pri drugem priglašenemu organu;(I) pogodbeno delo, povezano z ugotavljanjem skladnosti, je odvisno od pogojev, ki zagotavljajo:- da usposobljenost ustanove, ki deluje v vlogi podizvajalca, temelji na skladnosti s serijo standardov EN 45000 in da je država članica, ki je tak organ priglasila, sposobna zagotoviti učinkovit nadzor te skladnosti,- da je priglašeni organ sposoben učinkovito odgovarjati za delo, ki se izvaja v okviru pogodbe.(m) priglašeni organi, ki lahko svojo skladnost z usklajenimi standardi (serije EN 45 000) dokažejo s predložitvijo akreditacijske listine ali drugega dokumentiranega dokazila, se štejejo, da so v skladu z zahtevami direktiv. Od držav članic, ki so priglasile organe, ki ne morejo dokazati svoje skladnosti z usklajenimi standardi (serije EN 45 000), lahko Komisija zahteva, da ji predložijo ustrezne dokazilne dokumente, na podlagi katerih je bila opravljena priglasitev;(n) Komisija mora spisek priglašenih organov objaviti v Uradnem listu Evropskih skupnosti in ga stalno obnavljati.B. Glavne smernice za pritrjevanje znaka CE in njegovo uporabo so:(a) CE-označevanje simbolizira skladnost z vsemi obveznostmi, ki jih ima proizvajalec za proizvod na podlagi direktiv Skupnosti in ki jih tako pritrjevanje zahteva.Skladnost z obveznostmi pa ni omejena samo na bistvene zahteve, ki so povezane z varnostjo, javnim zdravjem, varstvom potrošnika, itd., saj so lahko s posameznimi direktivami predpisane določene obveznosti, ki niso nujno del bistvenih zahtev.(b) Znak CE, s katerim so označeni industrijski proizvodi, pomeni, da je fizična ali pravna osebo, ki je proizvod označila ali je bila odgovorna za označevanje, preverila, ali je proizvod v skladu z vsemi določbami Skupnosti o celoviti usklajenosti, ki zanj veljajo, in ali je bil predmet ustreznih postopkov ovrednotenja skladnosti.(c) Če so industrijski proizvodi predmet drugih direktiv, ki vključujejo druge vidike in ki prav tako določajo pritrjevanje znaka CE, mora biti tudi navedeno, da se šteje, da so proizvodi v skladu z določbami teh drugih direktiv.Če ena ali več teh direktiv dovoljuje proizvajalcu, da v prehodnem obdobju izbira, katere postopke bo uporabil, pa CE-označuje samo skladnost z določbami tistih direktiv, ki jih je proizvajalec uporabil. V takem primeru morajo biti v listinah, opombah ali navodilih, ki spremljajo proizvode, oziroma če je primerno, na podatkovni ploščici navedeni podatki o uporabljenih direktivah, kakor so bile objavljene v Uradnem listu Evropskih skupnosti.(d) 1. Znak skladnosti CE sestoji iz začetnic "CE" in ima naslednjo obliko+++++ TIFF +++++Če je znak CE pomanjšan ali povečan, je treba upoštevati razmerja na gornji graduirani risbi.2. Če posamezna direktiva ne predpisuje določenih mer, mora biti znak CE visok najmanj 5 mm.3. Z znakom CE se označi proizvod ali podatkovna ploščica proizvoda. Če pa to ni mogoče ali če narava proizvoda tega ne omogoča, morajo biti označeni embalaža, če jo proizvod ima, in spremni dokumenti, če direktiva, ki se nanj nanaša, določa take dokumente.4. Pritrjevanje znaka CE mora biti vidno, čitljivo in neizbrisno.(e) Z znakom CE mora biti označen vsak industrijski proizvod, zajet v direktivah o tehnični uskladitvi, ki temeljijo na načelih globalnega pristopa, razen če je to s posamičnimi direktivami določeno drugače; take izjeme pomenijo odstopanje, toda ne od zahteve po označevanju, temveč od upravnih postopkov za ovrednotenje skladnosti, za katere se v posameznih primerih lahko šteje, da so preobširni. Za vsako odstopanje od zahtev označevanja morajo biti podani ustrezni razlogi.CE-označevanje je edino označevanje, ki potrjuje, da so industrijski proizvodi skladni z direktivami, ki temeljijo na načelih globalnega pristopa.Države članice morajo v vseh tistih določbah direktiv, ki so vezane na CE-označevanje, opustiti uvajanje v svoje nacionalne predpise katerokoli navajanje označevanja skladnosti, drugačno od CE-označevanja.(f) Z znakom CE se proizvod označi po kontroli proizvodnje.(g) Znaku skladnosti CE mora slediti identifikacijska številka priglašenega organa v smislu točke I.A, če je navedeni organ vključen v nadzor proizvodnje v smislu tega sklepa.Identifikacijske številke dodeli Komisija kot del postopka priglasitve organa. Komisija mora objaviti spiske priglašenih organov v Uradnem listu Evropskih skupnosti; te spiske je treba redno obnavljati.Če je organ priglašen za izvajanje postopkov ugotavljanja skladnosti v okviru več direktiv, mu je dodeljena ena sama številka. Komisija mora zagotoviti, da bo vsak priglašeni organ prejel eno samo identifikacijsko številko, ne glede na število direktiv, za katere je priglašen(h) Sestaviti je treba določbe, ki se nanašajo na uporabo posameznih proizvodov. V takem primeru lahko CE-označevanju in identifikacijski številki priglašenega organa sledi piktogram ali kak drug znak, ki, na primer, označuje kategorijo uporabe.(i) Proizvode je prepovedano označevati s katerim koli drugim znakom, ki bi lahko tretje stranke zavedel v zmoto, da gre za pomen in obliko CE-označevanja.(j) Proizvod je lahko označen z različnimi znaki, na primer z znaki, ki označujejo skladnost z nacionalnimi ali evropskimi standardi oziroma s tradicionalnimi izbirnimi direktivami, če teh znakov ni mogoče pomotoma zamenjati s CE-označevanjem.S takimi znaki se torej smejo označevati proizvodi, embalaža ali dokumentacija, ki spremlja proizvod, a le, če s tem nista zmanjšani čitljivost in vidljivost CE-označevanja.(k) Z znakom CE označi proizvod proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, V izjemnih, ustrezno zajamčenih primerih je lahko s posamičnimi direktivami določeno, da sme proizvod z znakom CE označiti oseba, ki je odgovorna za dajanje tega proizvoda na trg Skupnosti.Za označevanje z identifikacijsko številko priglašenega organa je odgovoren organ sam ali proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti.(l) Države članice morajo z vsemi potrebnimi določbami nacionalne zakonodaje izključiti vsako možnost zamenjave in preprečiti zlorabo CE-označevanja.Brez vpliva na določbe direktive, ki se nanašajo na uporabo varnostne klavzule, je ob ugotovitvi neupravičenega označevanja z znakom CE proizvajalec, njegov pooblaščeni zastopnik ali izjemoma, kjer to določajo posamične direktive, oseba, ki je odgovorna za dajanje proizvoda, na katerega se direktiva nanaša, na trg Skupnosti, dolžna poskrbeti, da bo proizvod ustrezal in da bo kršitev prenehala pod pogoji, ki jih predpisuje država članica. Če se neustreznost nadaljuje, mora država članica ukreniti vse potrebno, da omeji ali prepove dajanje tega proizvoda na trg oziroma da zagotovi umaknitev proizvoda s trga v skladu s postopki, določenimi v varnostnih klavzulah.II. MODULI ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTIPojasnjevalne opombePosamične direktive lahko dopuščajo, da se znak CE namesto na samem proizvodu pritrdi na embalaži ali spremni dokumentaciji.Izjava o skladnosti oziroma certifikat o skladnosti (kateri koli od obeh, ki ga uporablja posamezna direktiva) velja za posamezne proizvode ali za več proizvodov in mora biti proizvodu(-om) priložen ali pa ga mora hraniti proizvajalec. Ustrezna rešitev je opredeljena za vsako direktivo posebej.Sklicevanja na člene se nanašajo na standardne odstavke Priloge II.B k Resoluciji Sveta z dne 7. maja 1985 (UL C 136, 4.6.1985, str. 1), ki so postali standardni členi v direktivah "novega pristopa".V okviru integriranega standardizacijskega informacijskega sistema (INSIS) se načrtuje razvoj računalniškega posredovanja certifikatov in drugih dokumentov, ki jih izdajajo priglašeni organi.Nekatere direktive lahko uporabljajo module A, C in H z dodatnimi določbami, ki vsebujejo dopolnilne zahteve, navedene v grafičnem prikazu modulov.Modul C je namenjen za uporabo skupaj z modulom B (ES-pregled tipa). Prav tako se moduli D, E in F ponavadi uporabljajo skupaj z modulom B; v posebnih primerih (na primer pri proizvodih z zelo enostavno zasnovo in zgradbo) pa se lahko uporabljajo tudi samostojno.Modul A (notranji nadzor proizvodnje)1. Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti, ki izvaja obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavlja, da proizvodi izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora vsakemu proizvodu pritrditi znak CE in sestaviti pisno izjavo o skladnosti.2. Proizvajalec mora izdelati tehnično dokumentacijo, opisano v točki 3, ki jo mora on oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti hraniti še najmanj 10 let po tem, ko je bil izdelan zadnji proizvod [2], da je za potrebe nadzora na voljo državnim oblastem.Če niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata svojega sedeža v Skupnosti, je za hranjenje in razpoložljivost tehnične dokumentacije odgovorna oseba, ki proizvod da na trg Skupnosti.Tehnična dokumentacija mora omogočati ugotavljanje skladnosti proizvoda z zahtevami direktive. V obsegu, ki je pomemben za tako ugotavljanje, mora zajemati načrtovanje, proizvodnjo in delovanje proizvoda [3].4. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora skupaj s tehnično dokumentacijo hraniti kopijo izjave o skladnosti.5. Proizvajalec mora ukreniti vse potrebno, da bo proizvodni proces zagotavljal skladnost proizvedenih proizvodov s tehnično dokumentacijo iz točke 2, in z zahtevami direktive, ki veljajo zanje.Modul AaTa modul sestoji iz modula A in naslednjih dopolnilnih zahtev:+++++ TIFF +++++ali:+++++ TIFF +++++Modul B (ES-pregled tipa)1. Ta modul opisuje tisti del postopka, s katerim priglašeni organ ugotovi in potrdi, da vzorec, ki predstavlja predvideno proizvodnjo, ustreza določbam direktive, ki veljajo zanje.2. Vlogo za ES-pregled tipa vloži proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti pri priglašenem organu, ki ga sam izbere.Vloga mora vsebovati:- ime in naslov proizvajalca; če je vlogo vložil pooblaščeni zastopnik, pa tudi njegovo ime in naslov,- pisno izjavo, da ista vloga ni bila vložena pri nobenem drugem priglašenem organu,- tehnično dokumentacijo, kakor je opisano v točki 3.Vlagatelj mora dati priglašenemu organu na voljo vzorec, ki predstavlja predvideno proizvodnjo in ga v nadaljevanju imenujemo "tip" [4]. Priglašeni organ lahko zahteva dodatne vzorce, če so ti potrebni za izvedbo programa preskusa.Tehnična dokumentacija mora omogočiti ugotavljanje skladnosti proizvoda z zahtevami direktive. Dokumentacija mora v obsegu, potrebnem za tako ugotavljanje, zajemati načrtovanje, proizvodnjo in delovanje proizvoda [5].4. Priglašeni organ:4.1 pregleda tehnično dokumentacijo, preveri, ali je bil tip proizveden v skladu s tehnično dokumentacijo, in identificira elemente, ki so bili načrtovani v skladu z ustreznimi določbami standardov iz člena 5, kakor tudi elemente, ki so bili načrtovani, ne da bi bile upoštevane ustrezne določbe teh standardov;4.2 opravi oziroma je opravil ustrezne preglede in potrebne preskuse, da bi preveril, ali rešitve, ki jih je proizvajalec uporabil, kadar ni upošteval standardov iz člena 5, ustrezajo bistvenim zahtevam direktive;4.3 opravi oziroma je opravil ustrezne preglede in potrebne preskuse, da bi preveril, ali je proizvajalec v primerih, ko se je odločil za upoštevanje standardov, ki se nanje nanašajo, le-te zares upošteval;4.4 se dogovori z vlagateljem za mesto, kjer bodo izvedeni pregledi in potrebni preskusi.5. Če tip ustreza določbam direktive, priglašeni organ izda vlagateljem ES-certifikat o pregledu tipa. Certifikat mora vsebovati ime in naslov proizvajalca, ugotovitve pregleda, pogoje veljavnosti in potrebne podatke za identifikacijo odobrenega tipa [6].Certifikatu se priloži spisek ustrezne tehnične dokumentacije, priglašeni organ pa hrani kopijo.Če priglašeni organ proizvajalcu odkloni certificiranje tipa, mora tako odklonitev podrobno obrazložiti.Predviden je postopek pritožbe.6. Vlagatelj je dolžan priglašeni organ, ki hrani tehnično dokumentacijo v zvezi z ES-certifikatom o pregledu tipa, obvestiti o vseh spremembah na odobrenem proizvodu, zaradi katerih je potrebna dodatna odobritev, če bi take spremembe utegnile vplivati na izpolnjevanje bistvenih zahtev oziroma predpisanih zahtev za uporabo proizvoda. Taka dodatna odobritev se izda v obliki dodatka k izvirnemu ES-certifikatu o pregledu tipa.7. Vsak priglašeni organ je dolžan drugemu priglašenemu organu posredovati ustrezne informacije v zvezi z ES-certifikatom o pregledu tipa in dodatke, ki jih je izdal in preklical [7].8. Drugi priglašeni organi lahko prejmejo kopije z ES-certifikatov o pregledu tipa in/ali njihove dodatke. Dodatki k certifikatom morajo biti stalno na voljo drugim priglašenim organom.9. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik morata skupaj s tehnično dokumentacijo hraniti kopije ES-certifikatov o pregledu tipa in dodatke k njim najmanj 10 let [8] po tem, ko je bil izdelan zadnji proizvod.Če niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za hranjenje in razpoložljivost tehnične dokumentacije odgovorna oseba, ki da proizvod na trg Skupnosti.Modul C (skladnost s tipom)1. Ta modul opisuje tisti del postopka, s katerim proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti zagotavlja in izjavlja, da so proizvodi skladni s tipom, ki je opisan v ES-certifikatu o pregledu tipa, in da izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik vsakemu proizvodu pritrdi znak CE in sestavi pisno izjavo o skladnosti.2. Proizvajalec mora ukreniti vse potrebno, da zagotovi, da bo proizvodni proces zagotavljal ustreznost proizvedenih proizvodov tipu, opisanemu v ES-certifikatu o pregledu tipa, in zahtevam direktive, ki veljajo zanje.3. Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik mora kopijo izjave o skladnosti hraniti najmanj 10 let [9] po tem, ko je bil izdelan zadnji proizvod.Če niti proizvajalec niti njegov pooblaščeni zastopnik nimata sedeža v Skupnosti, je za hranjenje in razpoložljivost tehnične dokumentacije odgovorna oseba, ki da proizvod na trg Skupnosti.Možne dopolnilne zahteve:+++++ TIFF +++++ali+++++ TIFF +++++Modul D [10](zagotavljanje kakovosti proizvodnje)1. Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavlja, da [so] proizvodi [v skladu s tipom, opisanim v ES-certifikatu o pregledu tipa, in da] izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora vsakemu proizvodu pritrditi znak CE in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. CE-označevanje mora spremljati identifikacijski znak priglašenega organa, ki je odgovoren za nadzor ES, kot j navedeno v točki 4.2. Proizvajalec mora imeti odobren sistem kakovosti za proizvodnjo, kontrolo končnega proizvoda in preskušanje, kot je navedeno v točki 3, in je predmet nadzora, kot je navedeno v točki 4.3. Sistem kakovosti3.1 Proizvajalec mora pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, vložiti vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti za proizvode, na katere se nanaša direktiva.Vloga mora vsebovati:- vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo proizvodov,- dokumentacijo o sistemu kakovosti,- če je primerno, tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in kopijo ES-certifikata o pregledu tipa.3.2 Sistem kakovosti mora zagotavljati ustreznost proizvodov tipu, ki je opisan v ES-certifikatu o pregledu tipa, in zahtevam direktive, ki veljajo zanje.Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, morajo biti sistematično in urejeno dokumentirani v obliki napisane politike, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti mora dopuščati usklajeno razlago programov kakovosti, plana, priročnikov in zapisov.Vsebovati mora zlasti ustrezen opis:- ciljev kakovosti in organizacijske sheme, pristojnosti in pooblastil vodstva za kakovost proizvoda,- proizvodnje, tehnik obvladovanja kakovosti in zagotavljanja kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki bodo uporabljeni,- pregledov in preskusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnosti njihovega izvajanja,- zapisov o kakovosti, kot so poročila o kontroli in preskusni podatki, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.,- sredstev za nadziranje doseganja zahtevane kakovosti proizvodov in učinkovitega delovanja sistema kakovosti.3.3 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Šteje se, da je skladnost z zahtevami za sistem kakovosti zagotovljena, če je uveljavljen ustrezen usklajen standard [11].V revizijski skupini mora biti najmanj en član z izkušnjami iz tehnologije obravnavanega proizvoda. Postopek ocenjevanja vključuje obisk pri proizvajalcu.Odločitev se sporoči proizvajalcu. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.3.4 Proizvajalec se obvezuje, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti, in da bo sistem kakovosti primerno in učinkovito vzdrževal.Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik mora priglašeni organ, ki je odobril njegov sistem kakovosti, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi sistema kakovosti.Priglašeni organ predlagane spremembe ovrednoti in odloči o tem, ali bo dopolnjeni sistem kakovosti še izpolnjeval zahteve iz točke 3.2. oziroma ali bo potrebno ponovno ocenjevanje.Svojo odločitev sporoči proizvajalcu. Sporočilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.4. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ4.1 Namen nadzora je preverjati, ali proizvajalec primerno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti.4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu za nadzorne namene dovoliti vstop v prostore za proizvodnjo, kontrolo in preskušanje ter skladiščenje in mu mora posredovati vse potrebne informacije, zlasti:- dokumentacijo o sistemu kakovosti,- zapise o kakovosti, kot so poročila o kontroli in podatki o preskusih, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.4.3 Priglašeni organ redno [12] izvaja revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, in mora posredovati proizvajalcu poročilo o reviziji.4.4 Poteg tega sme priglašeni organ proizvajalca nepričakovano obiskati. Ob takih obiskih sme priglašeni organ po potrebi izvajati ali zahtevati izvajanje preskusov, s katerimi preveri, ali sistem kakovosti pravilno deluje. Priglašeni organ mora proizvajalcu posredovati poročilo o obisku in če je bil opravljen preskus, tudi poročilo o preskusu.5. Proizvajalec mora za obdobje najmanj 10 let [13] potem, ko je bil izdelan zadnji proizvod, hraniti in dati na voljo državnim oblastem:- dokumentacijo, navedeno v drugi alinei drugega odstavka točke 3.1,- posodobitve, navedene v drugem odstavku točke 3.4,- odločitve in poročila priglašenega organa, navedene v zadnjem odstavku točke 3.4 in v točkah 4.3 in 4.4,6. Vsak priglašeni organ je dolžan posredovati drugim priglašenim organom ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistema kakovosti, ki jih je izdal in preklical [14].Modul E [15](zagotavljanje kakovosti proizvoda)1. Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz točke 2, zagotavlja in izjavlja, da [so] proizvodi [v skladu s tipom, opisanim v ES-certifikatu o pregledu tipa, in da] izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje, Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora vsakemu proizvodu pritrditi znak CE in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. Znak CE mora spremljati identifikacijski znak priglašenega organa, ki je odgovoren za nadzor, kot je določeno v točki 4.2. Proizvajalec mora imeti odobren sistem kakovosti za kontrolo končnega proizvoda in preskušanje, kot je navedeno v točki 3, in je predmet nadzora, kot je navedeno v točki 4.3. Sistem kakovosti3.1 Proizvajalec mora pri priglašenem organu, ki ga sam izbere, vložiti vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti za proizvode, na katere se nanaša direktiva.Vloga mora vsebovati:- vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo proizvodov,- dokumentacijo o sistemu kakovosti,- če je primerno, tehnično dokumentacijo o odobrenem tipu in kopijo ES-certifikata o pregledu tipa.3.2 V okviru sistema kakovosti se vsak proizvod pregleda in izvedejo se potrebni preskusi, predpisani v ustreznem standardu(-ih) iz člena 5, oziroma se izvedejo enakovredni preskusi, da se zagotovi skladnost proizvoda z ustreznimi zahtevami direktive. Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, morajo biti sistematično in urejeno dokumentirani v obliki napisane politike, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti mora zagotavljati splošno razumevanje programov kakovosti, planov, priročnikov in zapisov.Vsebovati mora zlasti ustrezen opis:- ciljev kakovosti in organizacijske sheme, pristojnosti in pooblastil vodstva za kakovost proizvoda,- pregledov in preskusov, ki se bodo izvajali po proizvodnji,- sredstev za nadziranje učinkovitega delovanja sistema kakovosti,- zapisov o kakovosti, kot so poročila o nadzoru in podatki o preskusih, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.3.3 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Šteje se, da je skladnost z zahtevami za sistem kakovosti zagotovljena, če je uveljavljen ustrezen usklajen standard [16].V revizijski skupini mora biti najmanj en član z izkušnjami iz tehnologije obravnavanega proizvoda. Postopek ocenjevanja vključuje obisk pri proizvajalcu.Odločitev se sporoči proizvajalcu. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.3.4 Proizvajalec se obvezuje, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti, in da bo sistem kakovosti primerno in učinkovito vzdrževal.Proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik mora priglašeni organ, ki je odobril njegov sistem kakovosti, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi sistema kakovosti.Priglašeni organ predlagane spremembe ovrednoti in odloči o tem, ali bo dopolnjeni sistem kakovosti še izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 oziroma ali bo potrebno ponovno ocenjevanje.Svojo odločitev sporoči proizvajalcu. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.4. Nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ4.1 Namen nadzora je preverjati, ali proizvajalec primerno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti.4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu za nadzorne namene dovoliti vstop v prostore za nadzor, preskušanje in skladiščenje ter mu mora posredovati vse potrebne informacije, zlasti:- dokumentacijo o sistemu kakovosti,- tehnično dokumentacijo,- zapise o kakovosti, kot so poročila o nadzoru in podatki o preskusih, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.4.3 Priglašeni organ mora redno [17] izvajati revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, in mora posredovati proizvajalcu poročilo o reviziji.4.4 Poleg tega sme priglašeni organ proizvajalca nepričakovano obiskati. Ob takih obiskih sme priglašeni organ po potrebi izvajati ali zahtevati izvajanje preskusov, s katerimi preveri, ali sistem kakovosti pravilno deluje; priglašeni organ mora proizvajalcu posredovati poročilo o obisku in če j bil opravljen preskus, tudi poročilo o preskusu.5. Proizvajalec mora najmanj 10 let [18] po tem, ko je bil izdelan zadnji proizvod, hraniti in dati na voljo državnim oblastem:- dokumentacijo, navedeno v tretji alinei drugega odstavka točke 3.1,- posodobitve, navedene v drugem odstavku točke 3.4,- odločitve in poročila priglašenega organa, navedene v zadnjem odstavku točke 3.4 in v točkah 4.3 in 4.4.6. Vsak priglašeni organ je dolžan drugim priglašenim organom posredovati ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistema kakovosti, ki jih je izdal in preklical [19],Modul F [20](preverjanje proizvodov)1. Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti preveri in potrdi, da [so] proizvodi, ki so predmet določb točke 3 [v skladu s tipom, opisanim v ES-certifikatu o pregledu tipa, in da], izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje.2. Proizvajalec mora ukreniti vse potrebno, da bo proizvodni proces zagotavljal skladnost proizvodov [s tipom, opisanim v ES-certifikatu o pregledu tipa, in] z zahtevami direktive, ki veljajo zanje. Vsakemu proizvodu mora pritrditi znak CE in sestaviti izjavo o skladnosti.3. Priglašeni organ izvaja ustrezne preglede in preskuse, da preveri skladnost proizvoda z zahtevami direktive, bodisi s pregledom in preskušanjem vsakega proizvoda, kot je določeno v točki 4, bodisi s pregledom in preskušanjem na statistični podlagi, kot je določeno v točki 5, kar izbere proizvajalec sam [21].3.a Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik mora kopijo izjave o skladnosti hraniti najmanj 10 let [22] po tem, ko je bil proizveden zadnji proizvod.4. Overjanje s pregledom in preskušanjem vsakega proizvoda4.1 Vse proizvode je treba posamično preiskati in izvesti ustrezne preskuse, navedene v ustreznem standardu(-ih) iz člena 5, oziroma opraviti enakovredne preskuse z namenom, da bi preverili njihovo skladnost [s tipom, kot je opisano v ES-certifikatu o pregledu tipa, in] z zahtevami direktive, ki veljajo zanje.4.2 Priglašeni organ vsak odobreni proizvod označi ali omogoči označitev s svojim identifikacijskim znakom in na podlagi opravljenih preskusov sestavi pisni certifikat o skladnosti.4.3 Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik jamči, da bo na zahtevo sposoben priskrbeti certifikate o skladnosti, ki jih je izdal priglašeni organ,5. Statistično overjanje5.1 Proizvajalec mora svoje proizvode predstaviti v obliki homogenih lotov in mora ukreniti vse potrebno, da bo proizvodni proces zagotavljal homogenost vsakega proizvedenega lota.5.2 Vsi proizvodi morajo biti na voljo za preverjanje v obliki homogenih lotov. Iz vsakega lota se odvzame naključni vzorec. Proizvodi v vzorcu se posamično pregledajo in opravijo se ustrezni preskusi, določeni z ustreznim standardom(-i) iz člena 5, oziroma enakovredni preskusi, da se ugotovi njihova skladnost z zahtevami direktive, ki se nanje nanaša, ter določi, ali se lot sprejme ali zavrne.5.3 Pri statističnem postopku se uporabijo naslednji elementi:(Tukaj se določijo ustrezni elementi, kot so na primer statistična metoda, ki naj se uporabi, plan vzorčenja z delovnimi značilnostmi, itn.)5.4 Če je lot sprejet, priglašeni organ vsak proizvod označi ali omogoči označitev s svojim identifikacijskim znakom in na podlagi opravljenih preskusov sestavi pisni certifikat o skladnosti. Na trg se lahko dajo vsi proizvodi iz lota, razen tistih proizvodov iz vzorca, za katere je bila ugotovljena neskladnost.Če je lot zavrnjen, mora priglašeni organ ali pristojni organ oblasti ustrezno ukrepati, da prepreči dajanje tega lota na trg. Če so zavrnitve lotov pogoste, sme priglašeni organ opustiti statistično preverjanje.Proizvajalec mora med proizvodnim procesom proizvod označiti z identifikacijsko številko priglašenega organa.5.5 Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik jamči, da bo na zahtevo sposoben priskrbeti certifikate o skladnosti, ki jih je izdal priglašeni organ.Modul G (preverjanje enote)1. Ta modul opisuje postopek, s katerim proizvajalec zagotavlja in izjavlja, da je proizvod, za katerega je bil izdan certifikat iz točke 2, v skladu z zahtevami direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora proizvodu pritrditi znak CE in sestaviti izjavo o skladnosti.2. Priglašeni organ posamezni proizvod pregleda in opravi ustrezne preskuse, določene v ustreznem standardu(-ih) iz člena 5, oziroma enakovredne preskuse, s katerimi ugotovi skladnost z ustreznimi zahtevami direktivePriglašeni organ odobreni proizvod označi ali omogoči označitev s svojo identifikacijsko številko in na podlagi opravljenih preskusov sestavi certifikat o skladnostiNamen tehnične dokumentacije je omogočiti razumevanje ugotavljanja skladnosti z zahtevami direktive na področju načrtovanja, proizvodnje in delovanja proizvoda [23].Modul H (popolno zagotavljanje kakovosti)1. Ta modul opisuje postopke, s katerimi proizvajalec, ki izpolnjuje obveznosti iz odstavka 2, zagotavlja in izjavlja, da proizvodi izpolnjujejo zahteve direktive, ki veljajo zanje. Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik s sedežem v Skupnosti mora vsakemu proizvodu pritrditi znak CE in sestaviti pisno izjavo o skladnosti. CE-označevanje mora spremljati identifikacijski znak priglašenega organa, ki je odgovoren za nadzor, določen v točki 4.2. Proizvajalec mora imeti odobren sistem kakovosti za načrtovanje, proizvodnjo in nadzor končnega proizvoda ter preskušanje, kot je določeno v točki 3, in je predmet nadzora, kot je določeno v točki 4.3. Sistem kakovosti3.1 Proizvajalec mora pri priglašenem organu vložiti vlogo za ocenitev svojega sistema kakovosti.Vloga mora vsebovati;- vse ustrezne informacije za predvideno kategorijo proizvodov,- dokumentacijo o sistemu kakovosti.3.2 Sistem kakovosti mora zagotavljati ustreznost proizvodov zahtevam direktive, ki veljajo zanje.Vsi elementi, zahteve in določbe, ki jih je sprejel proizvajalec, morajo biti sistematično in urejeno dokumentirani v obliki napisane politike, postopkov in navodil. Dokumentacija o sistemu kakovosti mora zagotavljati splošno razumevanje politike kakovosti in postopkov, kot so programi kakovosti, plani, priročniki in zapisi.Vsebovati mora zlasti ustrezen opis:- ciljev kakovosti in organizacijske sheme, pristojnosti in pooblastil vodstva glede načrtovanja in kakovosti proizvoda,- tehničnih podatkov načrtovanja, vključno s standardi, ki bodo uporabljeni, in če standardi iz člena 5 ne bodo v celoti uporabljeni, sredstev, ki bodo uporabljena za zagotavljanje, da bodo izpolnjene bistvene zahteve direktive, ki se nanaša na proizvode,- tehnik kontrole načrtovanja in preverjanje načrtovanja, procesov in sistematičnih ukrepov, ki bodo uporabljeni pri načrtovanju proizvodov, ki spadajo v to kategorijo proizvodov,- pripadajočih tehnik proizvodnje, obvladovanja kakovosti in zagotavljanja kakovosti, procesov in sistematičnih ukrepov, ki bodo uporabljeni,- pregledov in preskusov, ki se bodo izvajali pred proizvodnjo, med njo in po njej, ter pogostnosti, s katero se bodo izvajali,- zapisov o kakovosti, kot so poročila o kontroli in podatki o preskusih, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.- sredstev za nadzor doseganja zahtevane kakovosti načrtovanja in proizvoda ter učinkovitega delovanja sistema kakovosti,3.3 Priglašeni organ oceni sistem kakovosti, da ugotovi, ali izpolnjuje zahteve iz točke 3.2. Šteje se, da je skladnost z zahtevami za sistem kakovosti zagotovljena, če je uveljavljen ustrezen usklajen standard [24].V revizijski skupini mora biti najmanj en član z izkušnjami iz tehnologije obravnavanega proizvoda. Postopek ocenjevanja vključuje obisk pri proizvajalcu.Odločitev mora biti sporočena proizvajalcu. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.3.4 Proizvajalec se obvezuje, da bo izpolnjeval obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti, in da bo sistem kakovosti primerno in učinkovito vzdrževal.Proizvajalec oziroma njegov pooblaščeni zastopnik mora priglašeni organ, ki je odobril njegov sistem kakovosti, obveščati o vsaki nameravani posodobitvi sistema kakovosti.Priglašeni organ predlagane spremembe ovrednoti in odloči o tem, ali bo dopolnjeni sistem kakovosti se izpolnjeval zahteve iz točke 3.2 oziroma ali bo potrebno ponovno ocenjevanje.Svojo odločitev sporoči proizvajalcu. Obvestilo mora vsebovati ugotovitve pregleda in utemeljeno odločitev o oceni.4. ES nadzor, za katerega je odgovoren priglašeni organ4.1 Namen nadzora je preverjati, ali proizvajalec primerno izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz odobrenega sistema kakovosti.4.2 Proizvajalec mora priglašenemu organu za nadzorne namene dovoliti vstop v prostore za načrtovanje, proizvodnjo, nadzor, preskušanje in skladiščenje ter mu mora posredovati vse potrebne informacije, zlasti:- dokumentacijo o sistemu kakovosti,- zapise o kakovosti, predvidene v načrtovalnem delu sistema kakovosti, kot so rezultati analiz, izračunov, preskusov, itd.- zapise o kakovosti, predvidene v proizvodnem delu sistema kakovosti, kot so poročila o kontroli in podatki o preskusih, kalibracijski podatki, poročila o usposobljenosti osebja, idr.4.3 Priglašeni organ redno [25] izvaja revizije, da se prepriča, ali proizvajalec vzdržuje in uporablja sistem kakovosti, in mora proizvajalcu posredovati poročilo o reviziji.4.4 Poleg tega sme priglašeni organ proizvajalca nepričakovano obiskati. Ob takih obiskih sme priglašeni organ po potrebi izvajati ali zahtevati izvajanje preskusov, da preveri, ali sistem kakovosti pravilno deluje; priglašeni organ mora proizvajalcu posredovati poročilo o obisku in če je bil opravljen preskus, tudi poročilo o preskusu.5. Proizvajalec mora za obdobje najmanj 10 let [26] potem, ko je bil izdelan zadnji proizvod, hraniti na voljo državnim oblastem:- dokumentacijo, navedeno v drugi alinei drugega odstavka točke 3.1,- posodobitve, navedene v drugem odstavku točke 3.4,- odločitve in poročila priglašenega organa, navedene v zadnjem odstavku točke 3.4 ter v točkah 4.3 in 4.4.6. Vsak priglašeni organ je dolžan drugim priglašenim organom posredovati ustrezne informacije v zvezi z odobritvami sistema kakovosti, ki jih je izdal in preklical [27].Možne dopolnilne zahteve:+++++ TIFF +++++POSTOPKI UGOTAVLJANJA SKLADNOSTI V ZAKONODAJI SKUPNOSTI+++++ TIFF +++++[1] Posamične direktive lahko predpišejo drugačno ureditev.[2] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[3] Vsebino tehnične dokumentacije se predpiše z vsako posamezno direktivo v skladu s proizvodi, na katere se nanaša.Na primer, dokumentacija mora vsebovati, če je to pomembno za ugotavljanje skladnosti:- splošni opis proizvoda,- idejni načrt in proizvodne risbe ter sheme sestavnih delov, podsestavov, vezij itn.,- opisa in pojasnila, potrebne za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanja proizvoda,- spisek standardov iz člena 5, ki so v celoti ali delno uporabljeni, in opise uporabljenih rešitev za izpolnjevanje bistvenih zahtev direktive, če standardi iz člena 5 niso bili upoštevani,- rezultate izračunov načrtovanja, razvoja, opravljenih pregledov itn.,- poročila o preskusih.[4] Tip lahko zajema več izvedenk proizvoda pod pogojem, da razlike med izvedenkami ne vplivajo na stopnjo varnosti in na druge zahteve, ki se nanašajo na lastnosti proizvoda.[5] Vsebina tehnične dokumentacije se predpiše z vsako posamezno direktivo v skladu s proizvodi, na katere se nanaša.Na primer, dokumentacija mora vsebovati, če je to pomembno za ugotavljanje skladnosti:- splošni opis proizvoda,- idejni načrt in proizvodne risbe ter sheme sestavnih delov, podsestavov, vezij itn.,- opisa in pojasnila, potrebne za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanja proizvoda,- spisek standardov iz člena 5, ki so v celoti ali delno uporabljeni, in opisa uporabljenih rešitev za izpolnjevanje bistvenih zahtev direktive, če standardi iz člena 5 niso bili upoštevani,- rezultate izračunov načrtovanja/razvoja, opravljenih pregledov itn.,- poročila o preskusih.[6] Posamične direktive lahko predpišejo obdobje veljavnosti certifikata.[7] Posamične direktive lahko predpišejo drugačno ureditev.[8] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[9] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[10] Če se ta modul uporabi brez modula B:- se med točki 1 in 2 dodata točki 2 in 3 iz modula A, s čimer se vključi potreba po tehnični dokumentaciji,- se izpustijo besede v oglatem oklepaju.[11] Ta usklajen standard bo EN 29 002, ki bo po potrebi dopolnjen tako, da bodo upoštevane posebnosti proizvodov, za katere velja.[12] Posamične direktive lahko predpišejo, kako pogosto.[13] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[14] Posamične direktive lahko predpišejo drugačno ureditev.[15] Če se ta modul uporabi brez modula B:- se med točki 1 in 2 dodata točki 2 in 3 iz modula A, s čimer se vključi potreba po tehnični dokumentaciji,- se izpustijo besede v oglatem oklepaju.[16] Ta usklajen standard bo EN 29 002, ki bo po potrebi dopolnjen tako, da bodo upoštevane posebnosti proizvodov, za katere velja.[17] Posamične direktive lahko predpišejo, kako pogosto.[18] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[19] Posamične direktive lahko predpišejo drugačno ureditev.[20] Če se ta modul uporabi brez modula B:- se med točki 1 in 2 dodata točki 2 in 3 iz modula A, s čimer se vključi potreba po tehnični dokumentaciji,- se izpustijo besede v oglatem oklepaju.[21] Posamične direktive lahko predpišejo, kako pogosto.[22] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[23] Vsebina tehnične dokumentacije se predpiše z vsako posamezno direktivo v skladu s proizvodi, na katere se nanaša.Na primer, dokumentacija mora vsebovati, če je to pomembno za ugotavljanje skladnosti:- splošni opis proizvoda,- idejni načrt in proizvodne risbe ter sheme sestavnih delov, podsestavov, vezij itn.,- opisa in pojasnila, potrebne za razumevanje navedenih risb in shem ter delovanja proizvoda,- spisek standardov iz člena 5, ki so v celoti ali delno uporabljeni, in opisa uporabljenih rešitev za izpolnjevanje bistvenih zahtev direktive, če standardi iz člena 5 niso bili upoštevani,- rezultate izračunov načrtovanja/razvoja, opravljenih pregledov itn.,- poročila o preskusih.[24] Ta usklajen standard bo EN 29 002, ki bo po potrebi dopolnjen tako, da bodo upoštevane posebnosti proizvodov, za katere velja.[25] Posamične direktive lahko predpišejo, kako pogosto.[26] To obdobje so lahko s posamičnimi direktivami spremeni[27] Posamične direktive lahko predpišejo drugačno ureditev.--------------------------------------------------


title: Sklep št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013

text:
               27.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 378/32

      SKLEP št. 1904/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 12. decembra 2006
   o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 151 in 308 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogodba uvaja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo zadevne države članice. Državljanstvo Unije je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropske integracije.

               (2)

               Skupnost bi morala pri državljanih zbuditi polno zavest o njihovem evropskem državljanstvu, o njegovih prednostih ter tudi o pravicah in dolžnostih, ki izhajajo iz njega in ki jih je treba uveljavljati ob ustreznem upoštevanju subsidiarnosti in v interesu povezanosti.

               (3)

               Posebno nujno je, da se evropski državljani v celoti zavedajo svojega državljanstva Evropske unije v okviru splošnega razmisleka o prihodnosti Evrope, ki ga je Evropski svet sprožil na zasedanju v Bruslju z dne 16. in 17. junija 2005. Program „Evropa za državljane“ se torej ne bi smel prekrivati z drugimi pobudami, sprejetimi v zvezi s tem, temveč bi jih moral dopolnjevati.

               (4)

               Da bi državljani v celoti podprli evropsko povezovanje, bi bilo treba večji poudarek nameniti njihovim skupnim vrednotam, zgodovini in kulturi, torej ključnim prvinam njihovega članstva v družbi, ki temelji na načelih svobode, demokracije in spoštovanja človekovih pravic, kulturni raznolikosti, strpnosti in solidarnosti, v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije (4), razglašeno 7. decembra 2000.

               (5)

               Spodbujanje aktivnega državljanstva je bistvenega pomena za krepitev boja proti rasizmu, ksenofobiji in nestrpnosti, hkrati pa tudi za povezanost državljanov in razvoj demokracije.

               (6)

               V okviru strategije EU na področju obveščanja in komunikacije bi bilo treba zagotoviti splošno razširjenost dejavnosti, podprtih v okviru programa, in visoko raven vpliva teh dejavnosti.

               (7)

               Da bi se Evropa bolj približala svojim državljanom in da bi lahko državljani v celoti sodelovali pri oblikovanju vse tesneje povezane Evrope, je treba nagovoriti vse državljane in osebe z zakonitim prebivališčem v sodelujočih državah ter jih pritegniti k nadnacionalnim izmenjavam in sodelovanju, ki prispevajo k oblikovanju občutka pripadnosti skupnim evropskim vrednotam.

               (8)

               Evropski parlament je v Resoluciji, sprejeti leta 1988 izrazil željo, da bi se bilo potrebno bolj potruditi za pospeševanje vzpostavljanja stikov med državljani različnih držav članic, in navedel, da je posebna podpora, ki jo Evropska unija namenja oblikovanju partnerstev med občinami v različnih državah članicah, racionalna in zaželena.

               (9)

               Evropski svet je ob številnih priložnostih ugotavljal, da je potrebno Evropsko unijo in njene institucije bolj približati državljanom držav članic. Spodbudil je institucije Unije, naj vzdržujejo in spodbujajo neposreden, pregleden in reden dialog z organizirano civilno družbo ter tako uveljavljajo udeležbo državljanov v javnem življenju in pri odločanju, pri tem pa poudarjajo bistvene vrednote, ki so državljanom Evrope skupne.

               (10)

               Svet je s svojim Sklepom 2004/100/ES z dne 26. januarja 2004 (5) vzpostavil akcijski program Skupnosti za spodbujanje dejavnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba), ki je potrdil potrebo po spodbujanju trajnostnega dialoga z organizacijami civilne družbe in občinami ter potrebo po podpori aktivnemu udejstvovanju državljanov.

               (11)

               Projekti državljanov z nadnacionalno in medsektorsko razsežnostjo imajo pomembno vlogo v okviru približevanja državljanom in spodbujanja evropske zavesti, evropskega političnega povezovanja, socialne vključenosti in medsebojnega razumevanja.

               (12)

               Organizacije civilne družbe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni so pomembni elementi dejavne udeležbe državljanov v družbi in pripomorejo k poživitvi vseh vidikov javnega življenja kot posredniki med Evropo in njenimi državljani. Zaradi tega bi bilo treba uveljavljati in spodbujati njihovo nadnacionalno sodelovanje.

               (13)

               Raziskovalne organizacije evropske javne politike lahko s svojimi zamislimi in premislekom ponudijo snov za razpravo na evropski ravni. Zaradi tega je priporočljivo, da se v vlogi vezi med evropskimi institucijami in državljani podprejo dejavnosti, v katerih se odraža njihova zavezanost k ustvarjanju evropske identitete in državljanstva, in sicer z vzpostavitvijo postopkov s preglednimi merili za spodbujanje informacijskih mrež in mrež za izmenjavo.

               (14)

               Prav tako je vredno nadaljevati dejavnosti, ki jih je Evropska unija začela izvajati v okviru Sklepa št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (6), in sicer za ohranitev in počastitev spomina na glavne kraje in arhive, povezane z deportacijami. Na ta način se lahko ohranja zavest o vseh razsežnostih in tragičnih posledicah druge svetovne vojne in spodbuja vsesplošen spomin kot simbol sprave s preteklostjo in graditve prihodnosti.

               (15)

               V Izjavi o športu, ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju od 7. do 9. decembra 2000 v Nici, je bilo zapisano, da „čeprav Skupnost nima neposredne pristojnosti na tem področju, mora v svojih ukrepih v skladu z različnimi določbami Pogodbe upoštevati socialno, izobraževalno in kulturno vlogo športa.“

               (16)

               Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uravnoteženemu vključevanju državljanov in organizacij civilne družbe iz vseh držav članic v nadnacionalne projekte in dejavnosti.

               (17)

               Države kandidatke in države EFTE, ki so podpisnice Sporazuma EGP, se v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami, priznavajo za morebitne udeleženke v programih Skupnosti.

               (18)

               Evropski svet je na zasedanju dne 19. in 20. julija 2003 v Solunu sprejel „Agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“, ki države Zahodnega Balkana vabi k sodelovanju v programih in agencijah Skupnosti; zato je potrebno države Zahodnega Balkana priznati za morebitne udeleženke v programih Skupnosti.

               (19)

               Program bi bilo treba v sodelovanju s Komisijo in državami članicami redno spremljati in neodvisno ocenjevati ter tako omogočiti prilagoditve, potrebne zaradi pravilnega izvajanja ukrepov.

               (20)

               Pri postopkih nadzorovanja in vrednotenja programa naj se uporabijo specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni cilji in kazalci.

               (21)

               Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“) in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 19. novembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (8), ki ščitita finančne interese Skupnosti, se morata uporabljati ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri odločanju glede izbire proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, ko je Komisija neposredno odgovorna za njuno izvajanje in upravljanje ter zahtevane sorazmernosti med količino sredstev in administrativno obremenitvijo zaradi njihove porabe.

               (22)

               Treba bi bilo tudi sprejeti ustrezne ukrepe za preprečitev nepravilnosti in goljufij ter za izterjavo izgubljenih ali nepravilno izplačanih ali porabljenih sredstev.

               (23)

               Po načelu dobrega finančnega poslovodenja je mogoče izvajanje programa poenostaviti z uporabo financiranja s pavšalnim zneskom podpore, ki se dodeli sodelujočim v programu, ali za podporo Skupnosti za strukture, ki se na ravni države vzpostavijo za upravljanje programa.

               (24)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9).

               (25)

               Ker države članice ne morejo zadovoljivo uresničiti ciljev tega sklepa in jih je torej zaradi nadnacionalne in večstranske narave dejavnosti in ukrepov programa lažje uresničiti na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego teh ciljev.

               (26)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

               (27)

               Na podlagi Sklepa 2004/100/ES bi bilo treba sprejeti prehodne ukrepe za spremljanje akcij, ki se bodo začele pred 31. decembrom 2006 —

         SKLENILA:
   Člen 1
   Vsebina in področje uporabe programa
   1.   Ta sklep uvaja program „Evropa za državljane“ (v nadaljevanju „program“) za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
   2.   Program prispeva k naslednjim splošnim ciljem:

               (a)

               dajati državljanom priložnost za sodelovanje in udeležbo pri gradnji vse tesneje povezane Evrope, ki je demokratična in usmerjena v svet, njena kulturna raznolikost pa jo združuje in bogati, s čimer se razvija državljanstvo Evropske unije;

               (b)

               razvijati zavest o evropski identiteti, ki temelji na skupnih vrednotah, zgodovini in njihovi kulturi;

               (c)

               spodbujati zavest, da Evropa pripada svojim državljanom;

               (d)

               povečati strpnost in medsebojno razumevanje med evropskimi državljani, ki s spoštovanjem in spodbujanjem kulturne ter jezikovne raznolikosti prispevajo k medkulturnemu dialogu.

         Člen 2
   Posebni cilji programa
   Program ima naslednje posebne cilje, ki so v skladu s temeljnimi cilji Pogodbe in ki se uresničujejo na transnacionalni ravni:

               (a)

               povezati ljudi iz lokalnih skupnosti po Evropi, da si bodo medsebojno posredovali in izmenjevali izkušnje, mnenja in vrednote, se učili iz zgodovine in gradili za prihodnost;

               (b)

               s sodelovanjem med organizacijami civilne družbe na evropski ravni spodbuditi delovanje, razpravljanje in razmislek v zvezi z evropskim državljanstvom in demokracijo, skupnimi vrednotami, skupno zgodovino in kulturo;

               (c)

               s predstavljanjem evropskih vrednot in dosežkov Evropo približati njenim državljanom, in ob tem ohranjati spomin na njeno preteklost;

               (d)

               spodbujati sodelovanje med državljani in organizacijami civilne družbe iz vseh sodelujočih držav, in sicer s prispevkom k medkulturnemu dialogu in izpostavljanjem pomena tako evropske raznolikosti kot enotnosti, pri čemer se posebna pozornost posveti dejavnostim, namenjenim spletanju tesnejših vezi med državljani iz držav članic Evropske unije, kakor je bila ustanovljena 30. aprila 2004 in državljani iz tistih držav članic, ki so pristopile po tem datumu.

         Člen 3
   Akcije
   1.   Cilji programa se uresničujejo s podporo naslednjim akcijam, ki so podrobneje opredeljene v Delu I Priloge:

               (a)

               Aktivni državljani za Evropo, v sklopu katere sta:

                           —

                           partnerstvo med mesti;

                           —

                           projekti državljanov in podporni ukrepi;

               (b)

               Aktivna civilna družba v Evropi, v sklopu katere so:

                           —

                           strukturna podpora raziskovalnim organizacijam evropske javne politike (možganski trusti);

                           —

                           strukturna podpora organizacijam civilne družbe na evropski ravni;

                           —

                           podpora projektom, za katere dajo pobudo organizacije civilne družbe;

               (c)

               Skupaj za Evropo, v sklopu katere so:

                           —

                           odmevne prireditve, kot so komemoracije, podelitve priznanj, umetniški dogodki, vseevropske konference;

                           —

                           študije, ankete in javno-mnenjske raziskave;

                           —

                           orodja za informiranje in razširjanje informacij;

               (d)

               Aktivno evropsko spominjanje, v sklopu katerega so:

                           —

                           ohranjanje glavnih krajev in arhivov, povezanih z deportacijami, in ohranjanje spomina na žrtve.

         2.   Pri vsaki akciji ima lahko prednost uravnoteženo vključevanje državljanov in organizacij civilne družbe iz vseh držav članic, kakor je predvideno v okviru posebnega cilja iz člena 2(d).
   Člen 4
   Oblike ukrepov Skupnosti
   1.   Ukrepi Skupnosti so lahko v obliki dotacij ali v obliki oddaje javnih naročil.
   2.   Dotacije Skupnosti se lahko zagotovijo na podlagi posebnih sporazumov in v posebnih oblikah, kot so dotacije za poslovanje, dotacije za dejavnosti, štipendije, nagrade.
   3.   Oddaja javnih naročil zajema najem storitev, kot so organizacija prireditev, študije in raziskave, orodja za informiranje in širjenje informacij, spremljanje in ocenjevanje.
   4.   Upravičenost za dotacijo Skupnosti je pogojena z zahtevami iz dela II Priloge.
   Člen 5
   Sodelovanje pri programu
   Pri programu lahko sodelujejo naslednje države, v nadaljnjem besedilu „sodelujoče države“:

               (a)

               države članice;

               (b)

               države EFTE, ki so članice EGP-ja, v skladu z določili Sporazuma EGP;

               (c)

               države kandidatke, ki so upravičene do koristi predpristopne strategije, in sicer v skladu s splošnimi načeli in pogoji, ki so določeni v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami;

               (d)

               države Zahodnega Balkana, in sicer v skladu z režimom, ki ga je po okvirnih sporazumih o splošnih načelih za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti potrebno skleniti s temi državami.

         Člen 6
   Dostopnost programa
   V programu lahko sodelujejo vse zainteresirane strani, ki spodbujajo aktivno evropsko državljanstvo, zlasti pa organi in organizacije na lokalni ravni, raziskovalne organizacije na področju evropske javne politike (možganski trusti), skupine državljanov in druge organizacije civilne družbe.
   Člen 7
   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami
   Program lahko vključuje tudi skupne in inovativne dejavnosti na področju aktivnega evropskega državljanstva z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope in UNESCO, in sicer na podlagi skupnih prispevkov in v skladu z Finančno uredbo in raznimi pravili vsake posamezne institucije ali organizacije.
   Člen 8
   Izvedbeni ukrepi
   1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za izvedbo programa v skladu z določbami iz Priloge.
   2.   V skladu s postopkom iz člena 9(2) se prejmejo naslednji ukrepi:

               (a)

               pravila o izvajanju programa, vključno z letnim delovnim načrtom, izbirnimi merili in izbirnimi postopki;

               (b)

               splošno ravnovesje med različnimi akcijami programa;

               (c)

               postopki za spremljanje in ocenjevanje programa;

               (d)

               finančna podpora (znesek, trajanje, razdelitev in upravičenci), ki jo zagotavlja Skupnost za vse dotacije za poslovanje, večletne dogovore o partnerstvu v okviru Akcije 1 in odmevne prireditve v okviru Akcije 3.

         3.   Vsi drugi potrebni ukrepi za izvajanje programa se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 9(3).
   4.   V okviru postopka, navedenega v odstavku 2, lahko Komisija pripravi smernice za vsako akcijo v Prilogi ter tako uskladi program s spremembami pri prednostnih nalogah na področju aktivnega evropskega državljanstva.
   Člen 9
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga odbor.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb v členu 8 Sklepa.
   Obdobje, predvideno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, je dva meseca.
   3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 10
   Usklajenost z drugimi instrumenti Skupnosti in Evropske unije
   1.   Komisija zagotovi medsebojno skladnost in dopolnjevanje med tem programom in instrumenti na drugih področjih delovanja Skupnosti, zlasti na področjih izobraževanja, poklicnega usposabljanja, kulture, mladine, športa, okolja, avdiovizualnega sektorja in področja medijev, temeljnih pravic in svoboščin, socialne vključenosti, enakosti spolov, boja proti vsem oblikam diskriminacije, rasizmu in ksenofobiji, na področju znanstvenih raziskav, informacijske družbe in zunanjepolitičnega delovanja Skupnosti, zlasti na ravni evropske sosedske politike.
   2.   Program lahko deli vire z drugimi instrumenti Skupnosti in Evropske unije pri izvajanju akcij, ki uresničujejo cilje tega programa in navedenih drugih instrumentov.
   Člen 11
   Finančna sredstva
   1.   Finančna sredstva za izvedbo tega programa za obdobje iz člena 1 se določi na 215 milijonov EUR.
   2.   Proračunski organ v mejah finančnega okvira odobri letna dodeljena sredstva.
   Člen 12
   Finančne določbe
   1.   Finančna pomoč se izplača v obliki dotacij pravnim osebam. Odvisno od narave akcije in zastavljenega cilja se dotacije lahko dodeljujejo tudi fizičnim osebam.
   2.   Komisija lahko fizičnim ali pravnim osebam podeli nagrade za akcije ali projekte, ki jih izvedejo v okviru programa.
   3.   V skladu s členom 181 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 in glede na naravo akcij se lahko odobri pavšalno financiranje in/ali financiranje po stroških na enoto.
   4.   Dovoljeno je sofinanciranje v naravi.
   5.   Komisija lahko glede na lastnosti upravičencev in naravo dejavnosti odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovnih sposobnosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo predlagane dejavnosti ali delovnega programa.
   6.   Pri manjših zneskih dotacije se lahko količina podatkov, ki se zahtevajo od upravičenca, omeji.
   7.   V posebnih primerih, denimo pri dodelitvi manjše dotacije, od upravičenca ni potrebno zahtevati dokazil o njegovi finančni zmogljivosti za izvedbo načrtovanega projekta ali delovnega programa.
   8.   Dotacije za poslovanje, dodeljene v okviru tega programa organom, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa, kakor je opredeljen v členu 162 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002, se v primeru ponovne dodelitve ne zmanjšajo avtomatično.
   Člen 13
   Zaščita finančnih interesov Skupnosti
   1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerimi koli drugimi nezakonitimi dejavnostmi, z izvajanjem učinkovitih pregledov in izterjavo neutemeljeno izplačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Skupnosti (11) in Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (12) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (13).
   2.   Pri akcijah Skupnosti, ki se financirajo v okviru programa, pomenijo nepravilnosti, omenjene v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti in vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta in ki vpliva ali bi lahko vplivalo na splošni proračun Unije ali proračunov, ki jih Skupnosti upravljajo, z neutemeljeno postavko odhodkov.
   3.   Komisija lahko zmanjša, začasno ustavi ali izterja odobreni znesek finančne pomoči za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neskladnostjo z določbami tega sklepa ali s posamezno odločbo, pogodbo ali sporazumom o odobritvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da je bil ukrep spremenjen, ne da bi se zahtevala odobritev Komisije, tako da je v nasprotju z vrsto ali pogoji izvajanja projekta.
   4.   Če roki niso upoštevani ali če napredovanje pri izvajanju ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.
   5.   Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Zneskom, ki se ne povrnejo pravočasno po pogojih, določenih s Finančno uredbo, se pripišejo obresti.
   Člen 14
   Spremljanje in ocenjevanje
   1.   Komisija zagotovi redno spremljanje programa. Rezultati spremljanja in vrednotenja se upoštevajo pri izvajanju programa. Spremljanje zajema zlasti pripravo poročil iz odstavka 3, točka (a) in (c).
   Posebni cilji se lahko pregledajo in dopolnijo v skladu s členom 251 Pogodbe.
   2.   Komisija zagotavlja redno zunanje in neodvisno vrednotenje programa in redno poroča Evropskemu parlamentu.
   3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru za regije predloži:

               (a)

               poročilo o vmesni oceni dobljenih rezultatov ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja programa, in sicer najpozneje do 31. decembra 2010;

               (b)

               sporočilo o nadaljevanju programa, in sicer najpozneje do 31. decembra 2011;

               (c)

               poročilo o naknadni oceni, in sicer najpozneje do 31. decembra 2015.

         Člen 15
   Prehodna določba
   Za akcije, ki se začnejo pred 31. decembrom 2006, na podlagi Sklepa 2004/100/ES, veljajo določbe navedenega sklepa vse do njihovega zaključka.
   Kakor določa člen 18 Finančne uredbe, so za izvedbo programa na razpolago odobrena proračunska sredstva, ki ustrezajo namenskim prejemkom iz vračil nepravilno izplačanih zneskov, v skladu s Sklepom 2004/100/ES.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2007.

      V Strasbourgu, 12. decembra 2006.

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         Josep BORRELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednik

         Mauri PEKKARINEN

      (1)  UL C 28, 3.2.2006, str. 29.

      (2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 81.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. aprila 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 25. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 11. decembra 2006.

      (4)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

      (5)  UL L 30, 4.2.2004, str. 6.

      (6)  UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

      (7)  UL L 248, 16.09.2002, str. 1.

      (8)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

      (9)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      (11)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (12)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (13)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      PRILOGA
      I.   OPIS AKCIJ
      Dodatna informacija o dostopnosti programa
      Organizacije civilne družbe iz člena 6 med drugim vključujejo sindikate, izobraževalne ustanove in organizacije, dejavne na področju prostovoljnega dela in amaterskega športa.
      AKCIJA 1:   Aktivni državljani za Evropo
      Ta akcija je posebej usmerjena v dejavnosti, pri katerih sodelujejo državljani. Te dejavnosti vključujejo naslednji vrsti ukrepov:
      Partnerstvo med mesti
      Ta ukrep je usmerjen v dejavnosti, ki zajemajo ali spodbujajo neposredne izmenjave med evropskimi državljani ob njihovi udeležbi pri partnerstvu med mesti. Te dejavnosti so lahko enkratne ali pilotne, lahko pa prevzamejo obliko strukturiranih, večletnih, večpartnerskih sporazumov, ki so natančneje načrtovani in zajemajo vrsto dejavnosti:srečanja državljanov, posebne konference in seminarji na temo splošnega interesa ter z njimi povezane publikacije, ki potekajo v okviru dejavnosti partnerstva med mesti. Ta ukrep bo dejavno prispeval k okrepitvi medsebojnega poznavanja in razumevanja med državljani in kulturami.
      Za leta 2007, 2008 in 2009 se lahko zagotovi strukturna podpora neposredno Svetu evropskih občin in regij (CEMR), ki uresničuje cilj splošnega evropskega interesa in je dejaven na področju partnerstva med mesti.
      Projekti državljanov in podporni ukrepi
      Ta ukrep podpira razne nadnacionalne in med-sektorske projekte, v katere se državljani neposredno vključujejo. Prednost imajo projekti, katerih cilj je spodbujanje udeležbe na lokalni ravni. Takšni projekti se po obsegu in velikosti prilagajajo dogajanju v družbi in z inovativnim pristopom raziskujejo možne odzive na ugotovljene potrebe. Spodbuja se uporaba novih tehnologij, zlasti tehnologij informacijske družbe (TID). Navedeni projekti bodo pritegnili državljane z različnih družbenih področij, ki bodo skupaj delovali ali razpravljali o skupnih evropskih zadevah ter obenem širili medsebojno razumevanje in zavest o evropskem povezovanju.
      Za izboljšanje partnerstev med mesti in projektov državljanov je treba razviti podporne ukrepe za izmenjavo najboljših praks, združiti izkušnje med zainteresiranimi stranmi na lokalni in regionalni ravni, vključno z organi oblasti, in razviti nova znanja, na primer z usposabljanjem.
      Okvirno bo tej akciji namenjenih najmanj 45 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.
      AKCIJA 2:   Aktivna civilna družba v Evropi
      Strukturna podpora za raziskovalne organizacije evropske javne politike (možganski trusti)
      Organizacije, ki ponujajo nove zamisli in premisleke o evropskih vprašanjih so pomembni institucionalni sogovorniki, ki zmorejo institucijam EU predložiti neodvisna strateška med-sektorska priporočila. Prevzamejo lahko dejavnosti, ki prispevajo predvsem k razpravi o državljanstvu Evropske unije ter o evropskih vrednotah in kulturi. Cilj ukrepa je okrepiti institucionalno zmogljivost tistih organizacij, ki so reprezentativne, zagotavljajo resnično evropsko dodano vrednost, lahko sprožijo pomemben multiplikacijski učinek in so usposobljene za sodelovanje z drugimi upravičenci tega programa. Pomemben element na tem področju je tudi krepitev vseevropskih mrež. Finančna podpora se lahko dodeli na podlagi večletnega delovnega programa, ki povezuje različne teme in dejavnosti.
      Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno združenju „Groupement d'études et de recherches Notre Europe“ („Združenje študij in raziskav Naša Evropa“) in inštitutu „Institut für Europäische Politik“ („Inštitut za evropsko politiko“), ki uresničujeta cilj splošnega evropskega interesa.
      Strukturna podpora organizacijam civilne družbe na evropski ravni
      Organizacije civilne družbe predstavljajo pomemben del civilnih, izobraževalnih, kulturnih in političnih dejavnosti in so aktivne v družbi. Zagotoviti bi jim bilo treba obstoj ter možnost delovanja in sodelovanja na evropski ravni. Prav tako naj bi v okviru posvetovanj sodelovale tudi pri oblikovanju politike. S tem ukrepom se bosta povečali njihova zmogljivost in stabilnost, da bodo lahko delovale v med-sektorski in horizontalni razsežnosti kot nadnacionalni katalizator tako za svoje člane kot za civilno družbo na evropski ravni ter s tem prispevale k ciljem programa. Pomemben element na tem področju je tudi krepitev vseevropskih mrež in evropskih združenj. Dotacije se lahko dodelijo na podlagi večletnega delovnega programa, ki povezuje različne teme in dejavnosti.
      Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno trem organom, ki uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa, in sicer: „the Platform of European Social NGOs“ („Platforma evropskih socialnih nevladnih organizacij“), „the European Movement“ („Evropsko gibanje“)in „the European Council on Refugees and Exiles“ („Evropski svet za begunce in izgnance“).
      Podpora projektom, katerih pobudniki so organizacije civilne družbe
      Organizacije civilne družbe na lokalni, regionalni, državni ali evropski ravni z razpravami, publikacijami, javnim zagovarjanjem in drugimi konkretnimi nadnacionalnimi projekti vključujejo državljane ali zastopajo njihove interese. Z uvajanjem ali z izgradnjo evropske razsežnosti v svoje dejavnosti lahko organizacije civilne družbe povečajo zmogljivost in pritegnejo širši krog ljudi. Neposredno sodelovanje med organizacijami civilne družbe iz različnih držav članic bo prispevalo k medsebojnemu razumevanju različnih kultur in stališč in k prepoznavanju skupnih težav in vrednot. Program se izvaja v obliki posamičnih projektov, dolgoročnejši pristop pa bo zagotovil tudi trajnejši učinek in razvoj mrež in sinergij.
      Okvirno bo tej akciji namenjenih približno 31 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.
      AKCIJA 3:   Skupaj za Evropo
      Odmevne prireditve
      Ta ukrep je namenjen v podporo prireditvam, ki jih organizira Komisija ( po potrebi v sodelovanju z državami članicami ali drugimi ustreznimi partnerji), in so znatnega obsega in dometa, vzbujajo odziv pri evropskih narodih krepijo občutek pripadnosti eni skupnosti ter jih ozaveščajo o zgodovini, dosežkih in vrednotah Evropske unije, ter jih vključujejo v medkulturni dialog in prispevajo k razvoju evropske identitete.
      Te prireditve lahko vključujejo komemoracije v spomin na zgodovinske dogodke, slavnosti ob evropskih dosežkih, umetniške dogodke, ozaveščanje o posebnih vprašanjih, vseevropske konference in podelitve nagrad za pomembne dosežke. Spodbuja se uporaba novih tehnologij, zlasti TID.
      Študije
      Komisija bo za boljše razumevanje aktivnega državljanstva na evropski ravni izvedla študije, ankete in javno-mnenjske raziskave.
      Informiranje in razširjanje informacij
      Osredotočenost na državljane in raznolikost pobud na področju aktivnega državljanstva ter izčrpne informacije o različnih dejavnostih programa, o drugih evropskih akcijah v zvezi z državljanstvom in o drugih pomembnih pobudah se zagotovijo z uporabo spletnega portala in drugih orodij.
      Za leta 2007, 2008 in 2009 se strukturna podpora lahko zagotovi neposredno naslednjim institucijam: „Association Jean Monnet“ („Združenje Jean Monnet“), „Centre européen Robert Schuman“ („Evropski center Robert Schuman“) in „Maisons de l'Europe“ („Evropske hiše“), ki so organizirane v zvezo na nacionalni in evropski ravni, in uresničujejo cilj splošnega evropskega interesa.
      Okvirno bo tej akciji namenjenih približno 10 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.
      AKCIJA 4:   Aktivno evropsko spominjanje
      V okviru te akcije se lahko podprejo naslednje vrste projektov:

                  —

                  za ohranjanje glavnih krajev in spomenikov, ki so povezani z množičnimi deportacijami, nekdanjih koncentracijskih taborišč in drugih krajev, kjer so nacisti množično mučili in pobijali, arhivov z dokumentacijo o teh dogodkih, pa tudi za ohranjanje spomina na žrtve ter na tiste, ki so v skrajno težkih razmerah reševali ljudi pred holokavstom;

                  —

                  za ohranjanje spomina na žrtve množičnih pobojev in deportacij v času stalinizma kot tudi za ohranjanje spomenikov in arhivov o teh dogodkih.

            Tej akciji bodo namenjeni približno 4 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.
      II.   UPRAVLJANJE PROGRAMA
      Program se bo izvajal po načelih preglednosti in dostopnosti za najrazličnejše organizacije in projekte. Projekti in dejavnosti se bodo posledično praviloma izbirali na podlagi pozivov za zbiranje predlogov. Odstopanja so možna le v zelo posebnih okoliščinah in kadar so v popolni skladnosti s členom 168(1)(c) in (d) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
      Program bo ob upoštevanju analize rezultatov oblikoval načelo večletnega partnerstva, temelječega na dogovorjenih ciljih, in tako zagotovil obojestransko korist tako za civilno družbo kot za Evropsko unijo. Najdaljše trajanje podpore, dodeljene po sporazumu o enkratni dotaciji v okviru tega programa, se omeji na 3 leta.
      Pri nekaterih akcijah bo morda potrebno predvideti posredno centralizirano upravljanje s strani izvršilne agencije ali, zlasti za Akcijo 1, s strani nacionalnih agencij.
      Vse akcije se bodo izvajale na nadnacionalni ravni. Spodbujale bodo mobilnost državljanov in zamisli znotraj Evropske unije.
      Povezovanje v mrežo in osredotočenost na multiplikativne učinke, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), bosta pomembni prvini in se bosta odražali tako v vrstah dejavnosti kot razponu sodelujočih organizacij. Spodbujali se bodo medsebojni stiki in sinergije med različnimi vrstami zainteresiranih strani, ki sodelujejo v programu.
      Proračun programa lahko vključuje tudi odhodke, povezane s pripravo, nadgradnjo, spremljanjem, revizijo in vrednotenjem dejavnosti, ki so neposredno potrebni za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, še zlasti študije, sestanke, informiranje in objavo ter odhodke, povezane z IT omrežjem in tehnologijo, ter druge odhodke za administrativno in tehnično podporo, ki jih lahko Komisija določi za upravljanje programa.
      Skupni odhodki za upravljanje programa morajo biti sorazmerni z nalogami, določenimi v zadevnem programu, in morajo okvirno predstavljati približno 10 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev tega programa.
      Komisija lahko po potrebi opravlja dejavnosti javnega obveščanja, izdajanja publikacij in širjenja informacij, s čimer zagotavlja splošno seznanjenost z dejavnostmi, ki se podpirajo v okviru programa, in visoko raven vpliva dejavnosti.
      III.   NADZOR IN REVIZIJA
      Za projekte izbrane v skladu s tem sklepom, bo vzpostavljen vzorčni sistem revizije.
      Prejemnik dotacije mora Komisiji predložiti vsa dokazila v zvezi z izdatki za obdobje petih let od datuma zadnjega izplačila. Prejemnik dotacije mora poskrbeti, da bodo, v primeru prošnje, Komisiji na voljo tudi vsa dokazila, ki so v lasti njegovih partnerjev ali članov.
      Komisija lahko izvede revizijo uporabe dotacije neposredno s pomočjo lastnih uslužbencev ali katerega koli kvalificiranega zunanjega organa po svoji izbiri. Revizija se lahko opravi med celotnim trajanjem pogodbe in v obdobju petih let od datuma končnega plačila. Če je potrebno, lahko rezultati teh revizij pripeljejo do odločb za izterjavo s strani Komisije.
      Osebju Komisije in zunanjemu osebju, ki ga je Komisija pooblastila, mora biti omogočen ustrezen dostop do pisarn upravičenca in do vseh podatkov, vključno s tistimi v elektronski obliki, ki so potrebni za izvedbo preverjanja poslovanja.
      Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) bosta imela enake pravice kot Komisija, zlasti pravico dostopa.


title: 2010/594/EU: Sklep Evropskega sveta z dne 16. septembra 2010 o spremembi seznama sestav Sveta

text:
               6.10.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 263/12

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA
   z dne 16. septembra 2010
   o spremembi seznama sestav Sveta
   (2010/594/EU)
   EVROPSKI SVET JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti prvega odstavka člena 16(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 236 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Da bi se v poimenovanju sestav Sveta upoštevale spremembe, ki jih Lizbonska pogodba vnaša v predhodne pogodbe v zvezi z vesoljem in športom, je treba poimenovanje sestave „konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave)“ prilagoditi tako, da se doda beseda „vesolje“, poimenovanju sestave „izobraževanje, mladina in kultura“ pa se doda beseda „šport“.

               (2)

               Seznam sestav Sveta iz Priloge k Sklepu Sveta 2009/878/EU (Splošne zadeve) z dne 1. decembra 2009 o določitvi seznama sestav Sveta, poleg tistih iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(6) Pogodbe o Evropski uniji (1), ki je povzet v Prilogi I k Poslovniku Sveta (2), je zato treba spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Seznam sestav Sveta iz Priloge k Sklepu 2009/878/EU in posledično seznam sestav Sveta iz Priloge I k Poslovniku Sveta se spremenita na naslednji način:

               1.

               točka 6 „Konkurenčnost (notranji trg, industrija in raziskave)“ se nadomesti s:

                           „6.

                           Konkurenčnost (notranji trg, industrija, raziskave in vesolje)“;

               2.

               točka 10 „Izobraževanje, mladina in kultura“ se nadomesti z:

                           „10.

                           Izobraževanje, mladina, kultura in šport“.

         Opombe pod črto ostanejo nespremenjene.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 16. septembra 2010

            Za Evropski svet

            Predsednik

         H. VAN ROMPUY

      (1)  UL L 315, 2.12.2009, str. 46.

      (2)  UL L 325, 11.12.2009, str. 35.


title: 2013/715/EU: Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Republike Jemen k Svetovni trgovinski organizaciji

text:
               6.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 326/44

         SKLEP SVETA
   z dne 2. decembra 2013
   o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Republike Jemen k Svetovni trgovinski organizaciji
   (2013/715/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91, člena 100(2) in prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Vlada Republike Jemen je 12. aprila 2000 zaprosila za pristop k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO) v skladu s členom XII navedenega sporazuma.

               (2)

               Delovna skupina za pristop Republike Jemen je bila ustanovljena 17. in 19. julija 2000, da se dogovori o pristopnih pogojih, sprejemljivih za Republiko Jemen in vse članice STO.

               (3)

               Komisija je v imenu Unije s pogajanji določila celovit sklop zavez Republike Jemen za odpiranje trga, ki izpolnjuje zahteve Unije.

               (4)

               Te zaveze so zdaj zajete v Protokolu o pristopu Republike Jemen k STO.

               (5)

               Pristop k STO naj bi po pričakovanjih pozitivno in trajno prispeval h gospodarskim reformam in trajnostnemu razvoju v Republiki Jemen.

               (6)

               Protokol o pristopu bi zato bilo treba odobriti.

               (7)

               Člen XII Sporazuma o ustanovitvi STO določa, da se morata o pristopnih pogojih strinjati članica pristopnica in STO ter da pristopne pogoje na strani STO potrdi ministrska konferenca STO.

               (8)

               Zato bi bilo primerno določiti stališče, ki se zastopa v imenu Unije na ministrski konferenci STO o pristopu Republike Jemen k STO –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru ministrske konference STO glede pristopa Republike Jemen k STO je, da se pristop odobri.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 2. decembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GUSTAS


title: 2014/546/EU, Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (prej Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost) za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/104

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (prej Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost) za proračunsko leto 2012
   (2014/546/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2012 (COM(2013) 570 – C7-0273/2013) (2),

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2011 (COM(2013) 668) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2013) 348) in SWD(2013) 349),

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije o oceni financ Unije glede na dosežene rezultate (COM(2013) 461) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (SWD(2013) 228 in SWD(2013) 229),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2012 (COM(2013) 606), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SWD(2013) 314),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost za proračunsko leto 2012 z odgovori agencije (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij (4), ki jo je Računsko sodišče v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2012 (05850/2014 – C7-0049/2014),

               —

               ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6), zlasti členov 62, 164, 165 in 166 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti člena 14(3) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (8), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/20/ES z dne 23. decembra 2003 o ustanovitvi izvajalske agencije „Izvajalska agencija za inteligentno energijo“ za upravljanje aktivnosti Skupnosti na področju energije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (9),

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2007/372/ES z dne 31. maja 2007 o spremembi Sklepa Komisije št. 2004/20/ES, da se Izvajalska agencija za inteligentno energijo preoblikuje v Izvajalsko agencijo za konkurenčnost in inovativnost (10),

               —

               ob upoštevanju Izvedbenega sklepa Komisije 2013/771/EU z dne 17. decembra 2013 o ustanovitvi Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja in razveljavitvi sklepov 2004/20/ES in 2007/372/ES (11),

               —

               ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0242/2014),

               A.

               ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe in ker v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije proračun izvršuje v sodelovanju z državami članicami, na lastno odgovornost in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja (prej Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost) glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep, priloženi sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za mala in srednja podjetja, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 56, 29.2.2012.

      (2)  UL C 334, 15.11.2013, str. 1.

      (3)  UL C 365, 13.12.2013, str. 49.

      (4)  UL C 331, 14.11.2013, str. 10.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (7)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (8)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (9)  UL L 5, 9.1.2004, str. 85.

      (10)  UL L 140, 1.6.2007, str. 52.

      (11)  UL L 341, 18.12.2013, str. 73.


title: 2014/172/EU: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 2013 o podpisu v imenu Evropske unije in njenih držav članic in o začasni uporabi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               28.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 93/1

         SKLEP SVETA
   z dne 22. oktobra 2013
   o podpisu v imenu Evropske unije in njenih držav članic in o začasni uporabi Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
   (2014/172/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da v imenu Unije, njenih držav članic in Republike Hrvaške začne pogajanja s Črno goro z namenom sklenitve protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

               (2)

               Ta pogajanja so bila uspešno zaključena s parafiranjem Protokola dne 16. maja 2013.

               (3)

               Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Evropske unije in njenih držav članic, pod pogojem njegove poznejše sklenitve.

               (4)

               Sklenitev Protokola je v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, predmet ločenega postopka.

               (5)

               Glede na pristop Hrvaške k Uniji dne 1. julija 2013, bi se moral Protokol začasno uporabljati od navedenega dne –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic, s pridržkom sklenitve navedenega protokola.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.
   Člen 3
   Protokol se v skladu s svojim členom 12 začasno uporablja od 1. julija 2013, dokler ne bodo končani postopki za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejema.

      V Luxembourgu, 22. oktobra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS