title: Sklep Komisije z dne 18. julija 2018 o predlagani državljanski pobudi z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev“

text:
                  24.7.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 260/6

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 18. julija 2018
         o predlagani državljanski pobudi z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev“
         (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
         (2018/C 260/07)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Predlagana državljanska pobuda z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev!“ („Stop Starvation for 8 % of the European population“) se nanaša na naslednje: „Dostop do hrane je zapisan v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah. Leta 2016 je bila Evropska unija na drugem mestu na svetu po BDP, vendar lakote še nismo izkoreninili.“

                     (2)

                     Zastavljeni cilj predlagane državljanske pobude je „spodbuditi vlade k odpravi lakote, ki je še vedno velik problem. Po ocenah trpi zaradi pomanjkanja hrane 46 milijonov (8 % vseh prebivalcev EU) ljudi in ta številka se ne zmanjšuje. Cilj pobude ni le poudariti, da so za odpravo lakote odgovorne vlade, ampak tudi spomniti na stroške, povezane z lakoto, ter predlagati seznam ukrepov, ki bodo omogočili znatno izboljšanje tega nesprejemljivega stanja.“

                     (3)

                     Priloga k predlagani državljanski pobudi posebej navaja več zahtev, zbranih pod petimi naslovi: „1. Izkoreninjenje kulture odpadkov, kar naj bi omogočilo ustvariti 44 milijonov ton hrane v dveh letih.“, „2. Izvajanje davka na finančne transakcije, kar naj bi ustvarilo 30 milijard EUR na leto.“, „3. Lakoto bi morali odpravljati javni organi in ne dobrodelne organizacije.“, „4. Špekuliranje s hrano.“ in „5. Kvalitativni predlog.“, namenjen „spodbujanju inovacij v državah, da bi se izboljšal dostop do sponzorirane hrane“.

                     (4)

                     Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje krepi demokratično delovanje Unije s tem, ko med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude.

                     (5)

                     Zato bi morali biti postopki in pogoji, potrebni za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije.

                     (6)

                     Za izvajanje Pogodb se lahko sprejmejo pravni akti Unije:

                                 —

                                 na podlagi člena 113 PDEU v zvezi z določbami za harmonizacijo zakonodaje glede prometnih davkov, trošarin in drugih oblik posrednega obdavčenja v obsegu, v kakršnem je takšna harmonizacija potrebna za vzpostavitev in delovanje notranjega trga in preprečevanje izkrivljanja konkurence;

                                 —

                                 na podlagi člena 114 PDEU v zvezi s približevanjem določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, katerih predmet je vzpostavitev in delovanje notranjega trga;

                                 —

                                 na podlagi člena 175(3) PDEU na področju posebnih dejavnosti zunaj strukturnih skladov za spodbujanje usklajenega razvoja celotne Unije, s katerimi se razvijejo in izvajajo ukrepi, ki krepijo ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije, kakor določa člen 174 PDEU;

                                 —

                                 na podlagi člena 192(1) PDEU na področju ohranjanja, varstva in izboljšanja kakovosti okolja, varovanja človekovega zdravja, za skrbno in preudarno rabo naravnih virov in spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam;

                                 —

                                 na podlagi člena 311 PDEU v zvezi z določbami in izvedbenimi ukrepi glede sistema virov lastnih sredstev proračuna Unije, vključno z uvedbo novih kategorij virov lastnih sredstev ali odpravo obstoječih;

                                 —

                                 na podlagi člena 322(1)(a) PDEU na področju finančnih pravil, ki zlasti podrobno določajo postopek v zvezi s pripravo in izvrševanjem proračuna Unije.

                     (7)

                     Iz teh razlogov predlagana državljanska pobuda ni očitno zunaj okvira, v katerem ima Komisija pristojnost za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb.

                     (8)

                     Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 211/2011 ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji.

                     (9)

                     Predlagano državljansko pobudo z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev“ je zato treba prijaviti –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Predlagana državljanska pobuda z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev“ se prijavi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati 19. julija 2018.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude z naslovom „Odpravimo lakoto, zaradi katere trpi 8 % Evropejcev“, ki jih kot kontaktne osebe zastopajo [osebni podatki izbrisani po posvetovanju z organizatorji].

            V Bruslju, 18. julija 2018

                  Za Komisijo

               Frans TIMMERMANS

                  Prvi podpredsednik

            (1)  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.


               23.8.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 298/151

      P8_TA(2017)0132
      Zahteva za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu
      Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu (2016/2294(IMM))
      (2018/C 298/20)

         Evropski parlament,

                  —

                  ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu, ki jo je dne 23. septembra 2016 posredoval sodnik okrajnega sodišča v zahodni Lizboni (Oeiras) Miguel Pereira da Rosa v zvezi s kazenskim postopkom zoper Antónia Marinha e Pinta (ref. št. 4759/15.2TDLSB) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 24. oktobra 2016,

                  —

                  ob upoštevanju pisma pristojne namestnice generalnega državnega tožilca z dne 12. decembra 2016 s transkripcijo izjav Antónia Marinha e Pinta,

                  —

                  po zaslišanju Antónia Marinha e Pinta dne 22. marca 2017 v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

                  —

                  ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

                  —

                  ob upoštevanju člena 11(1), (2), (3) in (5) zakona 7/93 z dne 1. marca 1993, ki ureja status portugalskih poslancev, in okrožnice generalnega državnega tožilca št. 3/2011 z dne 10. oktobra 2011,

                  —

                  ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0163/2017),

                  A.

                  ker je sodnik okrajnega sodišča v zahodni Lizboni (Oeiras) zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Antóniu Marinhu e Pintu v zvezi s kazenskim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja;

                  B.

                  ker zahteva za odvzem imunitete Antóniu Marinhu e Pintu zadeva domnevno kaznivo dejanje hudega obrekovanja, določeno v členu 180(1) in členu 183(2) portugalskega kazenskega zakonika, za katero je predvidena najvišja zaporna kazen dve leti, in kaznivo dejanje oškodovanja organizacije, službe ali pravne osebe, določeno v členu 187(1) in (2)(a) portugalskega kazenskega zakonika, za katero je predvidena najvišja zaporna kazen do dveh let;

                  C.

                  ker je dobrodelna organizacija Santa Casa de Misericórdia de Lisboa vložila tožbo proti Antóniu Marinhu e Pintu;

                  D.

                  ker se tožba nanaša na izjave z dne 30. maja 2015, ki jih je António Marinho e Pinto izrekel med intervjujem v oddaji A Propósito na portugalski televizijski postaji SIC Notícias, ki jo je vodil António José Teixeira in se je predvajala ob 21.00 uri, in sicer naj bi med oddajo izrekel naslednje: „V zvezi s socialno varnostjo lahko povem, da je treba ločiti solidarnostno razsežnost, za katero je pristojna država. Ta se ne sme izplačati v škodo pokojnin delavcev, razumete? Uporabiti je treba splošni državni proračun. Socialno solidarnost je treba uveljavljati z davki, prek te ogromne institucije, ki je Misericórdia iz Lizbone, ki upravlja milijone in milijone, ki se pogosto zapravijo za osebno bogatenje, so v službi zasebnih interesov […]. Menim, da bi bil Manuel Rebelo de Sousa boljši od Pedra Santane Lopesa, če upoštevamo izkušnje, ki jih je Santana Lopes pridobil v vladi, in zanimivo je bilo videti, kako direktor deluje, direktor organizacije Santa Casa da Misericórdia de Lisboa deluje za svojo kandidaturo, s kakšnimi denarnimi in drugimi sredstvi.“;

                  E.

                  ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

                  F.

                  ker je Sodišče Evropske unije razsodilo, da mora poslanec Evropskega parlamenta, da bi zanj veljala imuniteta, mnenje izraziti pri opravljanju svojih dolžnosti, s čimer se zahteva povezava med izraženim mnenjem in parlamentarnimi dolžnostmi; ker mora biti ta povezava neposredna in očitna (2);

                  G.

                  ker v skladu s členom 9 tega protokola poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

                  H.

                  ker v skladu s členom 11(1), (2), (3) in (5) zakona 7/93 z dne 1. marca 1993, ki ureja status portugalskih poslancev, in okrožnice generalnega državnega tožilca št. 3/2011 z dne 10. oktobra 2011, Antónia Souse Marinha e Pinta ni dovoljeno niti zaslišati niti obtožiti brez predhodnega dovoljenja Evropskega parlamenta;

                  I.

                  ker domnevna dejanja nimajo neposredne ali očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Antónia Souse Marinha e Pinta kot poslanca Evropskega parlamenta; ker se predvsem nanašajo na dejavnosti, ki so popolnoma nacionalne narave, saj so bile izjave podane v oddaji na Portugalskem o temi, ki je specifično portugalska in povezana z upravljanjem združenja na podlagi nacionalne zakonodaje;

                  J.

                  ker se torej domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

                  K.

                  ker je očitno, da izrečene obtožbe niso povezane s statusom Antónia Marinha e Pinta kot poslanca Evropskega parlamenta;

                  L.

                  ker ni razlogov za sum, da gre za fumus persecutionis, torej dovolj resen in utemeljen sum, da je bila zahteva podana z namenom, da bi se škodovalo politični dejavnosti poslanca;

                  1.

                  se odloči, da odvzame imuniteto Antóniu Marinhu e Pintu;

                  2.

                  naroči svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje sodniku okrajnega sodišča v zahodni Lizboni (Oeiras) in Antóniu Marinhu e Pintu.

         (1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

         (2)  Zgoraj navedena sodba v združenih zadevah Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11.


title: Sklep Komisije (EU) 2018/1220 z dne 6. septembra 2018 o poslovniku posebne komisije iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta

text:
                  7.9.2018

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 226/7

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/1220
         z dne 6. septembra 2018
         o poslovniku posebne komisije iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in zlasti člena 143(4) Uredbe (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 je nadomestila Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2), s katero je bila ustanovljena komisija za zagotovitev centralizirane ocene določenih situacij za izključitev gospodarskih subjektov in sprejetje ustreznih priporočil (v nadaljnjem besedilu: posebna komisija).

                     (2)

                     Z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 je pristojnost posebne komisije razširjena na pripravo mnenj in priporočil, s katerimi se poskuša ugotoviti obstoj finančne nepravilnosti, izvajanje te pristojnosti pa bi bilo treba urediti s poslovnikom te komisije.

                     (3)

                     Člen 143 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 določa sestavo posebne komisije, postopek imenovanja predsednika in obvladovanje nasprotja interesov. Določa, da poslovnik posebne komisije sprejme Komisija in da posebni komisiji pomaga stalni sekretariat, ki ga zagotovi Komisija.

                     (4)

                     Da bi se zagotovilo neprekinjeno in pravilno delovanje posebne komisije, bi bilo treba opredeliti postopek imenovanja in razrešitve predsednika ter določiti določbe o nadomeščanju, kadar je odsoten ali zadržan.

                     (5)

                     Da bi se zagotovilo neprekinjeno in pravilno delovanje posebne komisije, je treba tudi določiti podrobna pravila o njeni sestavi za vsak posamezni primer, zlasti glede imenovanja dveh stalnih članov, njunih namestnikov in dodatnega člana, ki zastopa odgovornega odredbodajalca.

                     (6)

                     Pojasniti je treba, da se sej posebne komisije udeležujejo opazovalci, zlasti da bi zagotovili, da je v celoti in ustrezno obveščena.

                     (7)

                     Zaradi zagotovitve dobrega upravljanja je primerno opredeliti naloge podpore, ki jih za posebno komisijo v okviru svojega dela opravlja stalni sekretariat.

                     (8)

                     Podrobneje je treba določiti postopek za predložitev zadeve posebni komisiji, zlasti v zvezi z minimalno vsebino predložitve.

                     (9)

                     V interesu gospodarskih subjektov je treba določiti postopek, s katerim se zagotovi, da bo spoštovana njihova pravica do izjave.

                     (10)

                     Opredeliti bi bilo treba praktične ureditve za tesno sodelovanje med posebno komisijo in Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter pri tem upoštevati upravne dogovore o sodelovanju in hitri izmenjavi informacij med Komisijo in uradom OLAF.

                     (11)

                     Pojasniti bi bilo treba pravila za sprejetje priporočil in mnenj posebne komisije.

                     (12)

                     Ker posebna komisija nadomešča komisijo iz člena 73(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in je naslednica komisije iz člena 108(4) navedene uredbe, bi bilo treba razveljaviti sklepa Komisije C(2011) 6109 final in (EU) 2015/2463 (3) o poslovnikih obeh komisij.

                     (13)

                     Posebna komisija in njen stalni sekretariat morata vse obdelave osebnih podatkov izvajati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

                     (14)

                     Za priporočila, ki jih sprejme posebna komisija, se uporablja Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5) –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
         POGLAVJE I

            SPLOŠNE DOLOČBE

            Člen 1
            Predmet urejanja
            Ta sklep določa poslovnik posebne komisije iz člena 143 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

            Člen 2
            Imenovanje, prenehanje mandata in razrešitev predsednika in njegovega namestnika

               1.   Komisija po razpisu za prijavo interesa imenuje predsednika posebne komisije za petletni mandat brez možnosti podaljšanja. Njegov mandat začne teči z dnem, ki je za to določen v sklepu o imenovanju. Ta sklep se objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

               2.   Predsednik je zaposlen kot posebni svetovalec Komisije v smislu člena 5 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije. V pogodbi posebnega svetovalca se v celoti spoštuje njegova neodvisnost in pogodba ne vpliva na trajanje njegovega mandata.

               3.   Če predsednik ne izpolnjuje več pogojev, ki se zahtevajo za izvajanje njegovih nalog, ga lahko Komisija razreši.

               4.   Pravila, ki se uporabljajo za imenovanje, prenehanje mandata in razrešitev predsednika, se uporabljajo tudi za njegovega namestnika. Določbe odstavkov 1 do 3 tega člena in določbe člena 143 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 se uporabljajo tudi za namestnika predsednika.

            Člen 3
            Nadomeščanje predsednika

               1.   Če je predsednik zadržan, njegove naloge opravlja njegov namestnik.

               2.   Če je mesto predsednika nezasedeno, naloge predsednika do imenovanja novega predsednika opravlja njegov namestnik.

               3.   Če sta predsednik in njegov namestnik sočasno zadržana, naloge opravlja najstarejši stalni član, ki zastopa Komisijo.

            Člen 4
            Pristojnosti predsednika

               1.   Predsednik zastopa posebno komisijo.

               2.   Predseduje njenim sejam in organizira njeno delo.

               3.   V ta namen mu pomaga stalni sekretariat iz člena 7.

               4.   Pooblastilo za podpis lahko prenese na vsakega od stalnih članov, ki zastopata Komisijo, da lahko v skladu z navodili, ki jima jih da, v njegovem imenu in zanj podpisujeta dokumente, povezane z določenim spisom ali upravnimi vprašanji.

               5.   Po posvetovanju s stalnima članoma določi razpored sej posebne komisije.

               6.   Izvaja druge pristojnosti, ki so mu dodeljene s tem sklepom.

            Člen 5
            Imenovanje drugih članov posebne komisije in njihovih namestnikov

               1.   Eden od dveh stalnih članov posebne komisije, ki zastopata Komisijo, je direktor osrednje finančne službe v Generalnem direktoratu za proračun, kot je določeno v členu 143(2)(b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Generalni direktor za proračun za namestnika tega stalnega člana imenuje uradnika iz razreda AD 11 ali višjega razreda.
               Generalni direktor za proračun izmed uradnikov Komisije vsaj iz razreda AD 14 oziroma AD 11 imenuje drugega stalnega člana, ki zastopa Komisijo, oziroma njegovega namestnika ad personam.

               2.   Član, ki je predstavnik odgovornega odredbodajalca (v nadaljnjem besedilu: organ, ki predloži zadevo), in njegov namestnik sta uradnika ali začasna uslužbenca, imenovana v skladu s poslovnikom in notranjimi upravnimi pravili zadevne institucije, organa, urada ali agencije, kot je določeno v členu 73(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Opravljata vsaj funkcijo vodje enote ali vodje delegacije.

            Člen 6
            Opazovalci

               1.   Opazovalci se udeležijo posvetovanj posebne komisije, ne da bi sodelovali pri sprejemanju priporočil.

               2.   Pravna služba Komisije ima ipso iure status opazovalca pri vsakem spisu, predloženem posebni komisiji, in na lastno pobudo ali zahtevo predsednika predloži svoje pripombe. Zato se eden od njenih članov udeleži vseh posvetovanj posebne komisije. Pravna služba je obveščena o vseh pisnih postopkih.

               3.   Predstavnik Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) se pri spisih, v katerih zahteva organa, ki predloži zadevo, temelji zlasti na informacijah, ki jih je poslal ta urad, udeleži sej posebne komisije ter sodeluje pri ustnih in pisnih postopkih. Pripombe lahko predloži na lastno pobudo ali zahtevo predsednika.

               4.   Pri drugih spisih je lahko urad OLAF na zahtevo predsednika povabljen k zagotovitvi informacij ali mnenj.

               5.   Razen organa, ki predloži zadevo, imajo drugi odredbodajalci Komisije, evropskega urada, ki ga je ustanovila Komisija, izvajalske agencije, druge institucije ali drugega evropskega organa, urada ali agencije, na katerega se nanaša spis, ki je bil predložen posebni komisiji, status opazovalca. Ti odredbodajalci se lahko udeležijo posvetovanj posebne komisije, so obveščeni o pisnih postopkih ter lahko na zahtevo predsednika predložijo ustne in pisne pripombe.

               6.   Predsednik lahko po posvetovanju s stalnima članoma posebne komisije k udeležbi pri posvetovanjih posebne komisije povabi druge opazovalce ter jih pozove, naj predložijo ustne in pisne pripombe.

            Člen 7
            Stalni sekretariat

               1.   Stalni sekretariat posebne komisije zagotavljajo uradniki ali uslužbenci Generalnega direktorata za proračun, kateremu je tudi upravno priključen.

               2.   Stalni sekretariat pod vodstvom predsednika opravlja naslednje naloge:

                           (a)

                           preveri pristojnost organov, ki predložijo zadevo, njihovih imenovanih predstavnikov in opazovalcev;

                           (b)

                           preveri, ali so predložene zadeve popolne in vsebujejo vse potrebne dokumente in informacije, zlasti dokumente s ključnimi informacijami;

                           (c)

                           ugotovi, ali se zadeva nanaša na druge odredbodajalce, ki bi bili lahko predlagani za morebitne opazovalce;

                           (d)

                           organizira potrebne ukrepe in stike z organom, ki predloži zadevo, pravno službo Komisije in drugimi subjekti, ki so ali bi lahko bili povezani z zadevnim spisom, da pridobi posodobljene informacije iz predloženih zadev;

                           (e)

                           pripravi osnutke, ki jih mora pregledati posebna komisija, ter jih pošlje predsedniku, drugim članom in opazovalcem, pozvanim k sodelovanju pri odločanju o spisu;

                           (f)

                           predsedniku predlaga osnutek razporeda sej posebne komisije;

                           (g)

                           pripravi osnutek dnevnega reda sej posebne komisije ter ga pošlje članom in udeležencem sej posebne komisije;

                           (h)

                           preveri prisotnost oseb in dokumentov, potrebnih za zagotovitev pravilnosti posvetovanj posebne komisije;

                           (i)

                           udeleži se posvetovanj posebne komisije in jih spremlja;

                           (j)

                           pripravi kratek zapisnik vsake seje za spis in ga pošlje članom;

                           (k)

                           pošlje uradna obvestila gospodarskim subjektom;

                           (l)

                           obvesti organ, ki predloži zadevo, o priporočilu, ki ga je sprejela posebna komisija;

                           (m)

                           spremlja vso korespondenco, ki je naslovljena na posebno komisijo ali se nanaša na njene dejavnosti;

                           (n)

                           vodi register priporočil, ki jih je sprejela posebna komisija, in odločitev, ki jih je sprejel odgovorni odredbodajalec;

                           (o)

                           poskrbi za objavo odločitev o izključitvi in denarnih kaznih iz člena 140 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

            Člen 8
            Preprečevanje in obvladovanje nasprotja interesov

               1.   Če se predsednik ali njegov namestnik, kateri koli drug član ali njegov namestnik, uradniki in uslužbenci, ki sestavljajo sekretariat posebne komisije, ter katera koli druga oseba, ki se udeleži sej posebne komisije ali pozna dokumente, povezane s spisom, znajde v situaciji, v kateri bi lahko nastalo nasprotje interesov, o tem takoj obvesti druge člane in sekretariat. Enako velja, kadar se znajde v situaciji, ki bi se lahko objektivno zaznavala kot nasprotje interesov.

               2.   Nobena od oseb iz odstavka 1 se ne udeleži posvetovanj ali sprejemanja priporočil. V spis se doda opomba z navedbo, kako je bilo obravnavano tveganje za nasprotje interesov.

            Člen 9
            Sodelovanje med posebno komisijo in uradom OLAF

               1.   Urad OLAF tesno sodeluje s posebno komisijo v skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), pri čemer se upoštevajo procesne in temeljne pravice ter zaščita žvižgačev.

               2.   Kadar zahtevek organa, ki predloži zadevo, temelji na informacijah, ki jih je poslal urad OLAF, se posebna komisija zaradi ohranitve zaupnosti sodnih postopkov in preiskav, ki jih izvaja ali usklajuje urad OLAF, vključno z zaščito žvižgačev, ter nacionalnih preiskav ali sodnih postopkov, če so znani, posvetuje z uradom OLAF, preden gospodarskemu subjektu pošlje uradno obvestilo.

               3.   Za obveščanje gospodarskih subjektov ali njihovih zastopnikov o informacijah, ki izhajajo iz preiskav, ki jih izvaja ali usklajuje urad OLAF, ali se nanje nanašajo, je potrebna privolitev tega urada.

            Člen 10
            Predložitev zadeve posebni komisiji

               1.   Zahtevek za priporočilo predloži posebni komisiji kateri koli odredbodajalec Komisije, druge institucije, evropskega urada, ki ga je ustanovila Komisija, izvajalske agencije ali drugega evropskega organa, urada ali agencije.
               Če zadevo predloži organ, ki ne spada v okvir Komisije, stalni sekretariat takoj vzpostavi potrebne stike, da se zagotovi zaupnost vzajemnih izmenjav v zvezi z zadevnim spisom.

               2.   Zahtevek se sekretariatu v zaupni obliki pošlje po elektronski pošti na naslov: Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu.

               3.   Ko se organ, ki predloži zadevo, seznani z informacijami iz člena 136 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, zadevo čim prej po seznanitvi s temi informacijami predloži posebni komisiji, razen v ustrezno utemeljenih primerih.

               4.   Zahtevek za priporočilo vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v določbah člena 142(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Vsebuje tudi druge ustrezne informacije iz člena 136 navedene uredbe, vključno s poročili urada OLAF, kjer je to ustrezno. Zajema ustrezno izpolnjen dokument s ključnimi informacijami.

            Člen 11
            Sklic posebne komisije
            Posebna komisija se sestane, ko jo skliče predsednik, da:

                        (a)

                        se določi predhodna pravna opredelitev v skladu z določbami člena 136(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 z namenom, da je o njej uradno obveščen zadevni gospodarski subjekt;

                        (b)

                        se sprejme priporočilo, kot je določeno v členu 143(6) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

                        (c)

                        se obravnavajo vprašanja v zvezi z delovanjem posebne komisije.

            Člen 12
            Pisni postopek
            Na pobudo predsednika ali zahtevo drugega člana posebne komisije se lahko s pisnim postopkom ugotovijo dejstva in določi predhodna pravna opredelitev ter sprejme priporočilo. Vsak član posebne komisije lahko nasprotuje uporabi pisnega postopka. V tem postopku sodelujejo opazovalci.

            Člen 13
            Pravica gospodarskega subjekta do izjave

               1.   Razen kadar obstajajo nujni upravičeni razlogi zaradi ohranjanja zaupnosti preiskave ali nacionalnega sodnega postopka, ima gospodarski subjekt pravico do predložitve pripomb v skladu s členom 143(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

               2.   Gospodarskemu subjektu se pošlje dopis z razkritjem dejstev in njihovo predhodno pravno opredelitvijo, v katerem posebna komisija upošteva samo dokazila, s katerimi se je lahko gospodarski subjekt seznanil, pri čemer se upoštevajo določbe člena 143(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Načeloma se ta dopis pošlje po elektronski pošti.

               3.   Gospodarski subjekt sekretariatu pošlje pripombe v pisni obliki po elektronski pošti na naslov: Panel-secretariat-BUDG@ec.europa.eu ali na elektronski naslov, ki mu je sporočen v dopisu, z morebitnimi prilogami, in sicer v obliki navadnega elektronskega dokumenta, ustvarjenega z običajno pisarniško programsko opremo.

               4.   Pisne pripombe so lahko dolge največ deset strani, kar ne vključuje prilog, razen v zadevah, ki so zaradi pravne ali dejanske zapletenosti ustrezno utemeljene.

               5.   Gospodarski subjekt ima za predložitev pripomb praviloma določen rok treh tednov. Rok začne teči dan po tem, ko mu je poslan dopis z razkritjem dejstev in njihovo predhodno pravno opredelitvijo. Če je gospodarski subjekt pogodbeno soglašal, da bo z odgovornim odredbodajalcem komuniciral elektronsko, se dopis z uradnim obvestilom pošlje po tej poti.

               6.   Na utemeljeno zahtevo gospodarskega subjekta se lahko ta rok izjemoma podaljša za rok, ki ne sme presegati polovice prvotno določenega roka.

               7.   Ko se določeni rok izteče in če ni ustrezno obrazložene zahteve za podaljšanje ali ko se izteče podaljšani rok, se razčiščevalni postopek zaključi.

               8.   Kadar predsednik ugotovi, da gospodarski subjekt ni poslal pripomb v za to določenem roku, se postopek nadaljuje in predsednik skliče posebno komisijo, da sprejme priporočilo.

            Člen 14
            Sprejetje dopisov in priporočil
            Predsednik in drugi člani poskušajo doseči soglasje o vsebini dopisa, s katerim so zadevnemu gospodarskemu subjektu sporočena dejstva, ki se mu očitajo, in njihova predhodna pravna opredelitev, ter nazadnje o priporočilu.
            Če soglasje ni doseženo, se o zadevi glasuje z večino, pri čemer:

                        (a)

                        ima predsednik en glas;

                        (b)

                        imata stalna člana skupaj en glas;

                        (c)

                        ima član, ki zastopa organ, ki predloži zadevo, en glas.

            Člen 15
            Uradno obvestilo o priporočilu
            Posebna komisija o svojem priporočilu uradno obvesti organ, ki predloži zadevo, in opazovalce.

            Člen 16
            Roki, ki veljajo za odločanje v zadevi

               1.   Ko sekretariat preveri predložitev zadeve in prouči spis v skladu z veljavnimi določbami člena 7, ga pošlje predsedniku in članom posebne komisije. Predsednik ugotovi popolnost spisa, potem ko po potrebi zahteva dodatne ukrepe preverjanja ali preiskave.

               2.   Trajanje postopka, ki se začne z ugotovitvijo predsednika o popolnosti spisa ter zaključi s pošiljanjem mnenja organu, ki predloži zahtevo, in po potrebi s priporočilom, načeloma ne presega treh mesecev. Predsednik lahko ta rok podaljša, zlasti zaradi zagotovitve spoštovanja pravice do izjave.

            Člen 17
            Zaupnost dela in posvetovanj
            Brez poseganja v uporabo člena 8(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in člena 22a kadrovskih predpisov (7) spoštujejo v tem pogledu člani posebne komisije in njenega sekretariata ter vse osebe, ki so kakor koli sodelovale pri delu ali na sejah posebne komisije ali so bile udeležene pri pripravi dokumentov, mnenj ali stališč, ki jih izdaja, najstrožjo zaupnost, skladno s svojo morebitno upravno, zakonsko ali pogodbeno odgovornostjo. To velja tudi za predsednika in njegovega namestnika.

            Člen 18
            Obravnavanje zahtevkov za dostop do dokumentov in varstvo osebnih podatkov
            Za delo posebne komisije se uporabljata Uredba (ES) št. 1049/2001 in Uredba (ES) št. 45/2001.

         POGLAVJE II

            POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z IZVAJANJEM POSVETOVALNE PRISTOJNOSTI IZ ČLENA 93 FINANČNE UREDBE

            Člen 19
            Načela

               1.   Določbe členov 1 do 4, 8, 12, 13, 17 in 18 iz poglavja I tega poslovnika se uporabljajo pri izvajanju posvetovalne pristojnosti posebne komisije, ki ji je dodeljena s členom 93 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

               2.   Določbe drugih členov iz poglavja I tega poslovnika se uporabljajo tudi, ko posebna komisija izvaja pristojnost iz odstavka 1, če v tem poglavju ni drugače določeno.

            Člen 20
            Dodatni člani posebne komisije in njihovi namestniki

               1.   Kadar posebna komisija pripravi mnenje iz člena 93(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046, jo sestavljajo člani iz člena 143(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 in naslednji trije dodatni člani:

                           (a)

                           predstavnik organa za imenovanja, ki je v zadevni instituciji ali organu odgovoren za disciplinske zadeve;

                           (b)

                           član, ki ga imenuje odbor uslužbencev zadevne institucije ali organa;

                           (c)

                           član pravne službe institucije, evropskega urada, ki ga je ustanovila Komisija, izvajalske agencije ali drugega evropskega organa, urada ali agencije, v kateri je zaposlen zadevni uslužbenec.

               2.   Vsak od teh treh članov ima namestnika, ki ga, če je to primerno, imenuje:

                           (a)

                           zadevni organ za imenovanja;

                           (b)

                           zadevni odbor uslužbencev;

                           (c)

                           zadevna pravna služba.

            Člen 21
            Imenovanje opazovalcev

               1.   Pravna služba Komisije imenuje enega opazovalca, kadar zadevni uslužbenec ne spada pod Komisijo.

               2.   Opazovalec je bodisi odgovorni odredbodajalec bodisi vodja delegacije Unije, ki deluje kot odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil, ali njegov predstavnik.

               3.   Urad OLAF imenuje opazovalca, kadar informacije, ki se nanašajo na domnevno kršitev določbe Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 ali katere koli druge določbe v zvezi s finančnim poslovodenjem ali preverjanjem operacij, izhajajo iz informacij, ki jih je poslal.

               4.   Disciplinski urad zadevne institucije ali organa imenuje opazovalca, ko posebni komisiji zadevo predloži organ za imenovanja. V drugih primerih ga lahko predsednik pozove k imenovanju opazovalca.

               5.   Predsednik lahko po posvetovanju s člani povabi druge opazovalce.

            Člen 22
            Stalni sekretariat posebne komisije

               1.   Uporabljajo se določbe člena 7, razen odstavka 2(k).

               2.   Sekretariat zlasti:

                           (a)

                           kadar posebno komisijo o zadevi neposredno obvesti uslužbenec, pošlje spis organu za imenovanja in o tem obvesti uslužbenca, ki je poslal informacije, kot je določeno v členu 23(2);

                           (b)

                           kadar je posebni komisiji predložena zadeva, preveri pristojnost organa, ki predloži zadevo, in njegovih imenovanih predstavnikov;

                           (c)

                           določi tri dodatne člane posebne komisije in opazovalce po dogovoru s predsednikom ter preveri njihovo pristojnost;

                           (d)

                           preveri, ali so spisi popolni ter vsebujejo vse potrebne dokumente in informacije, zlasti dokumente s ključnimi informacijami, opis dejstev in domnevne nepravilnosti ter dokazila, vključno s poročili o preiskavi;

                           (e)

                           preveri, ali je bodisi organ za imenovanja bodisi odgovorni odredbodajalec pravilno spoštoval pravico zadevnega uslužbenca do izjave;

                           (f)

                           pripravi osnutke mnenj, ki jih mora pregledati posebna komisija in o njih odločiti, ter jih pošlje predsedniku, drugim članom in opazovalcem, pozvanim k sodelovanju pri odločanju o zadevi;

                           (g)

                           pošlje priporočila iz člena 93(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 odgovornemu odredbodajalcu in pristojni službi za notranjo revizijo;

                           (h)

                           kadar posebna komisija meni, da spis spada v pristojnost urada OLAF, spis vrne organu za imenovanja in o tem obvesti urad OLAF.

            Člen 23
            Predložitev zadeve posebni komisiji

               1.   V skladu s členom 93(1) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 je posebna komisija sklicana na zahtevo vsakega organa za imenovanja, ki je odgovoren za disciplinske zadeve, ali odgovornega odredbodajalca, vključno z vodjo delegacije Unije ali njegovim namestnikom, ki deluje kot odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil (v nadaljnjem besedilu: organ, ki predloži zadevo).

               2.   Kadar posebno komisijo o zadevi neposredno obvesti uslužbenec, posebna komisija spis pošlje bodisi pristojnemu organu za imenovanja bodisi organu, na katerega je bilo preneseno pooblastilo za sklepanje pogodb o zaposlitvi, in o tem obvesti uslužbenca. Če se pristojni organ za imenovanja odloči zadevo predložiti posebni komisiji, o tem obvesti uslužbenca. Če se odloči, da zadeve ne predloži posebni komisiji, o tem obvesti posebno komisijo in uslužbenca.
               Posebna komisija se lahko zaradi zagotovitve učinkovite zaščite žvižgačev, kot je določena v členu 22a(3) kadrovskih predpisov, ne glede na prejšnji pododstavek odloči, da o tem ne obvesti pristojnega organa za imenovanja, temveč urad OLAF.

            Člen 24
            Pisni postopek
            Na pobudo predsednika ali zahtevo člana posebne komisije se lahko mnenje pripravi s pisnim postopkom. Vsak član posebne komisije ali predsednik, če je primerno, lahko nasprotuje uporabi pisnega postopka. V takšnih primerih predsednik v razumnem roku skliče sejo. Isto pravilo se uporablja glede priporočila iz člena 93(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

            Člen 25
            Sprejemanje mnenj in priporočil

               1.   Posebna komisija poskuša doseči soglasje glede ugotovitve obstoja finančne nepravilnosti in obrazložitve, na kateri temelji mnenje ali priporočilo.

               2.   Če soglasje ni doseženo, se o zadevi glasuje, pri čemer:

                           (a)

                           ima predsednik en glas;

                           (b)

                           imata stalna člana, ki zastopata Komisijo, skupaj en glas;

                           (c)

                           ima član, ki zastopa organ, ki predloži zadevo, en glas;

                           (d)

                           imajo trije dodatni člani vsak en glas.

                     Pri neodločenem izidu glasovanja je odločilen glas predsednika.

               3.   Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata pri sprejemanju priporočil. Soglasje ali glasovanje se nanaša zlasti na sistemsko naravo finančne nepravilnosti.

            Člen 26
            Uradno obvestilo o mnenju in priporočilu
            Posebna komisija o mnenju nemudoma uradno obvesti organ, ki predloži zadevo, odgovornega odredbodajalca in opazovalce.

            Člen 27
            Pravica uslužbenca do izjave
            Pred predložitvijo zadeve posebni komisiji da bodisi organ za imenovanje bodisi odgovorni odredbodajalec uslužbencu možnost, da predloži svoje pripombe glede dejstev, ki se nanašajo nanj, v skladu z drugim pododstavkom člena 93(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Stalni sekretariat po predložitvi zadeve v skladu s členom 22(2)(e) preveri, ali je bila pravilno spoštovana pravica zadevne osebe do izjave.

         POGLAVJE III

            KONČNE DOLOČBE

            Člen 29
            Pregled
            Ta sklep se pregleda najpozneje do datuma, ki ga določi Komisija v skladu z drugim in tretjim pododstavkom člena 120(2) Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2017/1939 (8).

            Člen 30
            Razveljavitev

               1.   Sklep C(2011) 6109 final se razveljavi.

               2.   Sklep (EU, Euratom) 2015/2463 se razveljavi.

            Člen 31
            Začetek veljavnosti in uporaba
            Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od dneva začetka veljavnosti člena 143(4) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.

            V Bruslju, 6. septembra 2018

                  Za Komisijo

                  Predsednik

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

            (2)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

            (3)  Sklep Komisije (EU) 2015/2463 z dne 18. decembra 2015 o poslovniku komisije iz člena 108 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 342, 29.12.2015, str. 57).

            (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

            (5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

            (6)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

            (7)  Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter o uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

            (8)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2098 z dne 3. novembra 2017 o postopkovnih vidikih nalaganja korektivnih ukrepov zaradi neskladnosti z Uredbo (EU) št. 795/2014 (ECB/2017/33)

text:
               16.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 299/34

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/2098
   z dne 3. novembra 2017
   o postopkovnih vidikih nalaganja korektivnih ukrepov zaradi neskladnosti z Uredbo (EU) št. 795/2014 (ECB/2017/33)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Evropske centralne banke (EU) št. 795/2014 z dne 3. julija 2014 o pregledniških zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme (ECB/2014/28) (1) in zlasti člena 22(6) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet ECB je določil pregledniške zahteve za sistemsko pomembne plačilne sisteme (SPPS) v Uredbi (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28).

               (2)

               V skladu s členom 22(2) in (3) Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) lahko pristojni organi naložijo korektivne ukrepe zaradi neskladnosti s pregledniškimi zahtevami.

               (3)

               Ker pa Uredba (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) ne določa podrobnih pravil in postopkov za nalaganje korektivnih ukrepov, bi bilo treba v skladu s členom 22(6) navedene uredbe ta pravila in postopke določiti v tem sklepu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               1.

               „pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kakor je opredeljen v točki (5) člena 2 Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28);

               2.

               „upravljavec SPPS“ pomeni upravljavca SPPS, kakor je opredeljen v točki (4) člena 2 Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28);

               3.

               „korektivni ukrep“ pomeni korektivni ukrep, kakor je opredeljen v točki (44) člena 2 Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28);

               4.

               „neskladnost“ pomeni vsako kršitev Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28);

               5.

               „domnevna neskladnost“ pomeni utemeljene razloge za sum, da upravljavec SPPS ni izpolnil zahteve ali več zahtev Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28), ki temeljijo na informacijah in dokumentaciji (vključno s samooceno upravljavca SPPS), ki so na voljo pristojnemu organu;

               6.

               „neodpravljena neskladnost“ pomeni vsako kršitev Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28), ki jo je potrdila ocena, vendar je upravljavec SPPS ni odpravil v skladu z akcijskim načrtom, dogovorjenim s pristojnim organom, v roku, ki ga je določil ta organ;

               7.

               „osnutek ocene“ pomeni poročilo, ki ga še ni odobril organ odločanja pristojnega organa, vsebuje pa predhodno analizo pravil, postopkov in delovanja SPPS in incidentov ali drugih zadev, ki se štejejo za pomembne za delovanje SPPS, ter ugotavlja domnevno neskladnost s pregledniškimi zahtevami, določenimi v Uredbi (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28);

               8.

               „ocena“ pomeni poročilo, ki ga je odobril Svet ECB, kadar je Evropska centralna banka (ECB) v vlogi pristojnega organa, ali poročilo, ki ga je odobril ustrezni organ odločanja nacionalne centralne banke (NCB), kadar je ta NCB v vlogi pristojnega organa, in ki ugotavlja raven skladnosti upravljavca SPPS s pregledniškimi zahtevami, določenimi v Uredbi (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28).

         Člen 2
   Splošna načela
   1.   Upravljavcem SPPS se naložijo korektivni ukrepi v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) in postopkom, določenim v tem sklepu.
   2.   Pristojni organi lahko začnejo postopek za naložitev korektivnega ukrepa v naslednjih primerih:

               (a)

               v primeru neskladnosti, ki jo je potrdila ocena;

               (b)

               v primeru neodpravljene neskladnosti, kadar upravljavcu SPPS prej ni bil naložen korektivni ukrep;

               (c)

               kadar ima zaradi osnutka ocene pristojni organ razloge za sum resne neskladnosti, ki zahteva takojšnje ukrepanje.

         3.   Korektivni ukrepi se določijo dovolj natančno, da lahko upravljavec SPPS brez odlašanja ukrepa, da odpravi neskladnost ali prepreči ponovitev neskladnosti.
   Člen 3
   Obvestilo upravljavcu SPPS
   1.   Pristojni organ v skladu s členom 22(1) Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) in na podlagi ugotovitev osnutka ocene ali ocene upravljavcu SPPS pošlje pisno obvestilo, ki lahko vsebuje zahtevo za dodatne informacije ali pojasnila.
   2.   V pisnem obvestilu se navede, za kakšno neskladnost ali domnevno neskladnost gre, ter dejstva, informacije, ocene in pravna podlaga, na katerih temelji ugotovitev neskladnosti ali domnevne neskladnosti. V njem se navedejo korektivni ukrepi, ki jih namerava pristojni organ naložiti. V njem se tudi navede, ali je bilo presojeno, da je primer resen, in ali je potrebno takojšnje ukrepanje v skladu s členom 4(2).
   3.   V primeru neodpravljene neskladnosti se v pisnem obvestilu navede tudi pomanjkanje napredka ali neustreznost napredka upravljavca SPPS pri izvajanju akcijskega načrta, dogovorjenega s pristojnim organom.
   Člen 4
   Organizacija faze izjavljanja
   1.   Upravljavcu SPPS se da možnost, da se v roku, ki ga določi pristojni organ in ni krajši kot 14 koledarskih dni od prejema pisnega obvestila, izjavi tako, da predloži pisne pripombe k dejstvom, informacijam, oceni in pravni podlagi, na katerih temelji ugotovitev neskladnosti ali domnevne neskladnosti, ter k nameravanim korektivnim ukrepom, kakor so navedeni v pisnem obvestilu. Upravljavec SPPS lahko zaprosi za podaljšanje roka in pristojni organ po prostem preudarku odloči, ali podaljšanje odobri.
   2.   Pri neskladnosti, za katero se v skladu s členom 22(3) Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) presodi, da je dovolj resna, da zahteva takojšnje ukrepanje, se da upravljavcu SPPS možnost, da se izjavi in da pojasnila v roku, ki ga določi pristojni organ in običajno ni daljši kot tri delovne dni od prejema pisnega obvestila.
   3.   Upravljavec SPPS lahko zahteva, da mu pristojni organ predloži pojasnila ali dokumente v zvezi z neskladnostjo ali domnevno neskladnostjo. Pristojni organi si prizadevajo, da ustrezna pojasnila ali dokumente pravočasno predložijo upravljavcem SPPS.
   4.   Če pristojni organ meni, da je to primerno, ali če za to zaprosi upravljavec SPPS, se upravljavcu SPPS lahko da možnost, da pripombe k dejstvom, informacijam, oceni in pravni podlagi, na katerih temelji ugotovitev neskladnosti ali domnevne neskladnosti, da na sestanku. Upravljavcu SPPS lahko na sestanku pomaga tretja oseba, vključno z zunanjim pravnim svetovalcem.
   5.   Pristojni organ pripravi zapisnik vsakega sestanka z upravljavcem SPPS. Potem ko se upravljavcu SPPS zagotovi dovolj časa za pregled zapisnika in vnos morebitnih pripomb ali sprememb, ki jih šteje za potrebne, upravljavec SPPS zapisnik podpiše in pristojni organ mu da kopijo zapisnika.
   6.   Upravljavec SPPS predloži pripombe, dokumentacijo, pojasnila in druge informacije pristojnemu organu v uradnem jeziku Unije, ki ga sam izbere, razen če se je predhodno s pristojnim organom dogovoril za drug jezik za komuniciranje.
   Člen 5
   Dostop do spisa
   1.   Upravljavci SPPS so po začetku postopka za naložitev korektivnih ukrepov upravičeni do dostopa do spisa pristojnega organa, ob upoštevanju upravičenih interesov pravnih in fizičnih oseb razen samega upravljavca SPPS. Pravica dostopa do spisa ne zajema zaupnih informacij.
   2.   Upravljavci SPPS vse zahteve v zvezi z dostopom do spisa brez odlašanja posredujejo pristojnemu organu.
   3.   Spis obsega vse dokumente, ki jih je pristojni organ pridobil, sestavil ali zbral med postopkom za naložitev korektivnih ukrepov.
   4.   Za potrebe tega člena zaupne informacije lahko vključujejo notranje dokumente pristojnega organa ter korespondenco med pristojnim organom in vsemi osebami, ki sodelujejo pri pripravi ocene.
   Člen 6
   Naložitev korektivnih ukrepov
   1.   Pristojni organ lahko v skladu s členom 22(2) in (3) Uredbe (EU) št. 795/2014 (ECB/2014/28) upravljavcu SPPS naloži korektivne ukrepe, potem ko upošteva informacije, ki jih predloži upravljavec SPPS. Da ne bi bilo dvoma, kadar se postopek za naložitev korektivnega ukrepa začne na podlagi domnevne neskladnosti, se korektivni ukrep naloži šele potem, ko ustrezni organ odločanja pristojnega organa odobri poročilo, v katerem se ugotavlja neskladnost.
   2.   Kadar je v vlogi pristojnega organa ECB, odločitev o naložitvi korektivnih ukrepov odobri Svet ECB. V odločitvi se določi rok, v katerem mora upravljavec SPPS izvesti korektivne ukrepe.
   3.   Kadar je v vlogi pristojnega organa NCB, odločitev o naložitvi korektivnih ukrepov odobri organ odločanja te NCB. V odločitvi se določi rok, v katerem mora upravljavec SPPS izvesti korektivne ukrepe. NCB brez odlašanja predloži kopijo odločitve v vednost Svetu ECB.
   Člen 7
   Roki
   Pravica pristojnega organa, da naloži korektivne ukrepe zaradi neskladnosti, ki jo je potrdila ocena, zastara dve leti po dokončanju te ocene.
   Člen 8
   Uradno obvestilo o odločitvi o naložitvi korektivnih ukrepov
   Pristojni organ o odločitvi o naložitvi korektivnih ukrepov pisno, lahko v elektronski obliki, uradno obvesti upravljavca SPPS v sedmih dneh po sprejetju te odločitve.
   Člen 9
   Neizvedba korektivnih ukrepov
   Če upravljavec SPPS ne izvede korektivnih ukrepov v postavljenem roku, je to lahko samostojen razlog za naložitev sankcije ECB, razen če je že bila naložena sankcija za isto kršitev.
   Člen 10
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 3. novembra 2017

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 217, 23.7.2014, str. 16.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 35/17/COL z dne 9. februarja 2017 o odobritvi odstopanja Norveški v zvezi s komunalno čistilno napravo Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim in razveljavitvi Odločbe št. 725/07/COL [2017/2099]

text:
                  16.11.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 299/38

            ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
      št. 35/17/COL
      z dne 9. februarja 2017
      o odobritvi odstopanja Norveški v zvezi s komunalno čistilno napravo Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim in razveljavitvi Odločbe št. 725/07/COL [2017/2099]
      NADZORNI ORGAN EFTE JE –

         ob upoštevanju akta iz točke 13 Priloge XX k Sporazumu EGP,

            Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode
             (1),
         kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti člena 8(5) akta,

      ob upoštevanju Odločbe 725/07/COL Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) za odobritev odstopanja v skladu s členom 8(5) Direktive 91/271/EGS komunalni čistilni napravi Høvringen (dokument št. 452420),
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Člen 8(5) Direktive 91/271/EGS določa, da v izjemnih primerih, ko je možno dokazati, da naprednejše čiščenje ne bo prineslo nobenih koristi za okolje, se odpadna voda iz aglomeracij s populacijskim ekvivalentom nad 150 000, ki se odvaja v manj občutljiva območja, lahko obdela po postopku čiščenja, ki je manj strog kot tisti iz člena 6(2) navedenega akta.

                  (2)

                  V takih okoliščinah morajo države Efte Nadzornemu organu predložiti dokumentacijo, ki dokazuje, da se odpadna voda očisti vsaj s primarnim postopkom čiščenja in da ne bo škodljivo vplivala na okolje.

                  (3)

                  Norveška je opredelila svoje obalno območje od Lindesnesa do norveško-ruske meje kot „manj občutljivo območje“ v skladu s členom 6 Direktive 91/271/EGS.

                  (4)

                  Nadzorni organ je 19. decembra 2007 v Odločbi št. 725/07/COL sprejel zahtevo Norveške v skladu s členom 8(5) Direktive 91/271/EGS, da bi zagotovil manj strogo čiščenje odpadne vode, kot je predpisano v členu 4 Direktive 91/271/EGS za komunalno čistilno napravo Høvringen, ob upoštevanju pogojev, določenih v navedeni odločbi.

                  (5)

                  Mestni svet Trondheima je 20. februarja 2010 sprejel odločitev v imenu občine Trondheim, da zaprosi za odstopanje na podlagi člena 8(5) Direktive 91/271/EGS za komunalno čistilno napravo Ladehammeren in za usklajeno povpraševanje po čiščenju za obe komunalni čistilni napravi Høvringen in Ladehammeren, kar je opredeljeno kot zmanjšanje skupnih suspendiranih trdnih snovi v vtočne odpadne vode za najmanj 70 % ali kot najvišja koncentracija suspendiranih trdnih snovi v višini 60 mg/l v kombinaciji z znižanjem biokemijske potrebe po kisiku za vsaj 20 %.

                  (6)

                  Nadzorni organ se je 9. februarja 2012 srečal s predstavniki ministrstva za okolje in občine Trondheim. Na tem srečanju je bila obravnavana revizija izraza odstopanje za komunalno čistilno napravo Høvringen skupaj z zahtevo za odstopanje v skladu s členom 8(5) Direktive 91/271/EGS, ki se nanaša na odvajanje komunalne odpadne vode iz komunalne čistilne naprave Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim v fjord Trondheim.

                  (7)

                  Z dopisom z dne 25. junija 2012 (dok. št.: 638245) je Nadzorni organ od Norveške zahteval, da predloži podrobnejše informacije v podporo dvema zahtevama za odstopanje, da se vlogi lahko obravnava.

                  (8)

                  Norveška je 9. novembra 2012 (dokument št. 653035) na to zahtevo odgovorila in predložila različne dokumente v podporo svoji vlogi.

                  (9)

                  Na zahtevo Nadzornega organa je Norveška dne 28. januarja 2014 (dokument št. 697161), 29. januarja 2014 (dokument št. 697372), 29. oktobra 2014 (dokument št. 728105), 12. januarja 2015 (dokument št. 734689), 16. januarja 2015 (dokument št. 741891), 8. aprila 2016 (dokument št. 799935) in 9. septembra 2016 (dokument št. 818158) predložila dodatne informacije v podporo vlogi.

                  (10)

                  Zahteve glede odpadne vode iz komunalnih čistilnih naprav iz Direktive 91/271/EGS se osredotočajo na potrebo po kisiku, ki izhaja iz razgradnje raztopljenih organskih snovi in delcev organskih snovi s kopnega ali z biološko proizvodnjo.

                  (11)

                  Fjord Trondheim ima velike zmogljivosti za razgradnjo organskih obremenitev zaradi velike globine in količine vode ter učinkovite izmenjave vode z globokim oceanom na območju zunaj ust fjorda, ki zagotavlja redno dobavo vode Atlantika, bogate s kisikom, iz Norveškega morja.

                  (12)

                  Sistem za zbiranje odpadne vode v Trondheimu je razdeljen na dve odpadni območji, Høvringen in Lade, ki prejmeta približno 99 % mestne odpadne vode. Ob upoštevanju tega hidrodinamičnega režima so odtočni ventili za odpadno vodo v obeh komunalnih čistilnih napravah izdelani z razpršilnim sistemom za globokomorski izpust, ki zagotavlja varno ujetje razredčene odpadne vode pod površinsko plastjo in s tem preprečuje procese evtrofikacije v površinski plasti in v globokih vodah ter sedimentih.

                  (13)

                  Končni očiščeni iztok iz komunalne čistilne naprave Høvringen se sprosti na zahodni strani zaliva Trondheim, končni očiščeni iztok iz komunalne čistilne naprave Ladehammeren pa se sprosti na vzhodni strani zaliva Trondheim.

                  (14)

                  Ocena, ki jo je izvedel Nadzorni organ, kaže, da se na podlagi načrtovanja odtočnih cevi in opravljenega spremljanja zdi, da niti odpadna voda iz komunalne čistilne naprave Høvringen niti iz komunalne čistilne naprave Ladehammeren ne doseže biološko produktivne površinske plasti zaliva Trondheim in na njo ne vpliva.

                  (15)

                  Poleg tega so rezultati študij o kakovosti vode pokazali, da končna očiščena odpadna voda iz komunalnih čistilnih naprav Høvringen in Ladehammeren nima znatnega učinka na kakovost vode v zalivu Trondheim. Ni dokazov, da so vode zaliva Trondheim podvržene evtrofikaciji in da končna očiščena odpadna voda iz katere od čistilnih naprav vpliva na živalstvo na mehkem dnu.

                  (16)

                  Tehnična ocena, ki jo je izvedel Nadzorni organ, poleg tega kaže, da se rezultati študij usedlin z dna, ki so odkrili težke kovine in organska onesnaževala, ne zdijo povezani s končno očiščeno odpadno vodo iz komunalne čistilne naprave Høvringen ali Ladehammeren.

                  (17)

                  Ne glede na to odpadne vode iz komunalnih čistilnih naprav vsebujejo težke kovine in organska mikroonesnaževala, ki so raztopljeni v vodi ali povezani z delci v iztoku, uporaba kemičnega in/ali biološkega čiščenja pa bi do določene mere zmanjšala izpuste težkih kovin in organskih mikroonesnaževal.

                  (18)

                  Nadzorni organ meni, da bi v skladu z odločitvijo mestnega sveta v Trondheimu z dne 20. februarja 2010 primerno čiščenje komunalne odpadne vode moralo opredeliti čiščenje kot zmanjšanje skupnih suspendiranih trdnih snovi v vtočne odpadne vode za najmanj 70 % ali najvišjo koncentracijo suspendiranih trdnih snovi 60 mg/l v kombinaciji z znižanjem biokemijske potrebe po kisiku za vsaj 20 %.

                  (19)

                  Celovita tehnična ocena, ki jo je naročil Nadzorni organ, ugotavlja, da se zdi, da očiščeni iztok iz komunalnih čistilnih naprav Høvringen in Ladehammeren ni imel nobenih merljivih vplivov na okolje. Okoljsko modeliranje in simulacije modeliranja vplivov sekundarnega čiščenja v obeh komunalnih čistilnih napravah v primerjavi s primarnim čiščenjem nista pokazala, da bi naprednejše čiščenje prineslo kakršne koli dodatne oprijemljive koristi za okolje.

                  (20)

                  V svoji odločitvi z dne 19. decembra 2007, s katero je bilo za komunalno čistilno napravo Høvringen odobreno odstopanje od člena 8(5), je Nadzorni organ določil, da bi uporaba kemičnega in/ali biološkega čiščenja v komunalni čistilni napravi Høvringen do določene mere zmanjšala izpuste težkih kovin in organskih mikroonesnaževal. Eden od pogojev za to odločitev je bil, da bi čiščenje komunalne odpadne vode iz čistilne naprave moralo zagotoviti zmanjšanje skupnih suspendiranih trdnih snovi v vtočni odpadni vodi pred izpustom za najmanj 80 % in da je najnižji odstotek zmanjšanja v biokemijski potrebi po kisiku (2) 20 %.

                  (21)

                  Z analizo rezultatov za komunalno čistilno napravo Høvringen je Nadzorni organ ugotovil, da ti ne zadoščajo za zagotovitev skladnosti s pogoji, priloženimi odločitvi o odstopanju iz leta 2007. Nadzorni organ tako ugotavlja, da pogoji, določeni v prvotni odločitvi z dne 19. decembra 2007 za dodelitev odstopanja, niso bili izpolnjeni. Zato Nadzorni organ meni, da je treba odločitev o dostopanju za komunalno čistilno napravo Høvringen razveljaviti.

                  (22)

                  V skladu s postopkom iz člena 18(2) Direktive 91/271 in kot je nadalje predpisano v odločitvah Stalnega odbora držav Efte št. 3/2012/SC in 4/2012/SC z dne 26. oktobra 2012, je Nadzorni organ Odboru Efte za okolje predložil osnutek te odločbe z dopisom z dne 8. decembra 2016. V skladu s poslovnikom Odbora šteje, da je bil osnutek odločbe sprejet 26. januarja 2017.

                  (23)

                  Član kolegija s posebno odgovornostjo za okoljske zadeve (3) je bil pooblaščen, da v imenu Nadzornega organa in pod njegovo odgovornostjo sprejme ukrepe, če je osnutek ukrepov, ki jih je treba sprejeti, kot v obravnavanem primeru v skladu z mnenjem, ki ga je podal Odbor Efte za okolje, ki pomaga Nadzornemu organu –

            SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

                  1.

                  Zahteva Norveške v skladu s členom 8(5) akta iz točke 13 Priloge XX k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode), da se ji dovoli, da za komunalno čistilno napravo Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim zagotovi manj strožje postopke čiščenja odpadne vode, kot je določeno v členu 4 navedenega akta, se sprejme pod pogoji iz odstavkov od 2 do 7 spodaj.

                  2.

                  Komunalna odpadna voda iz komunalne čistilne naprave Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim se očisti pred izpustom v sprejemne vode najpozneje od 31. decembra 2017, kot je določeno v Prilogi k tej odločbi.

                  3.

                  Strategija za zmanjšanje dotoka težkih kovin in mikroonesnaževal v kanalizacijski sistem in za preprečitev nadaljnjega onesnaženja komunalne odpadne vode s težkimi kovinami in mikroonesnaževali se razvije do 30. junija 2017. Ta načrt, ki ga spremlja norveški pristojni organ, vključuje obveznost:

                              —

                              opravljanja raziskovanja in spremljanja, da se ugotovijo morebitni viri kontaminacije in lokalni onesnaževalci,

                              —

                              oblikovanja akcijskih načrtov za prekinitev kontaminacije iz virov kontaminacije in s strani lokalnih onesnaževalcev,

                              —

                              uporabe protiukrepov za ugotovljene onesnaževalce in odstranjevanje onesnaževal pri viru.

                  4.

                  Odločba Nadzornega organa z dne 19. decembra 2007 (725/07/COL), da se sprejme zahteva Norveške za odstopanje iz člena 8(5) Direktive 91/271/EGS, se prekliče.

                  5.

                  V skladu s členom 15(3) akta norveški pristojni organ spremlja in izvaja druge primerne raziskave, da se preveri, ali odpadna voda ne vpliva negativno na okolje.

                  6.

                  Vsaki dve leti, z začetkom 31. januarja 2018, norveška vlada Nadzornemu organu predloži poročilo, ki vsebuje rezultate spremljanja, izvedenega v prejšnjem obdobju, v skladu z določbami odstavkov 3 in 4 zgoraj, zlasti v zvezi z ukrepi, ki so bili izvedeni za preprečevanje kontaminacije kanalizacijskega sistema za zbiranje s težkimi kovinami in mikroonesnaževali. Poročilo vsebuje tudi pojasnila o vsakršnem nespoštovanju zahtev iz te odločbe.

                  7.

                  Po vsakem obdobju poročanja iz odstavka 6 ali če pride do kakršnega koli novega razvoja, Nadzorni organ ponovno oceni stanje in po potrebi Odboru Efte za okolje, ki pomaga Nadzornemu organu, predloži predlog za novo odločbo.

                  8.

                  Ta odločba se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

                  9.

                  Ta odločba začne veljati, ko Norveška prejme uradno obvestilo.

                  10.

                  Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

                  11.

                  Ta odločba je naslovljena na Norveško.

         V Bruslju, 9. februarja 2017

               Za Nadzorni organ Efte

            Helga JÓNSDÓTTIR

               Član kolegija

            Carsten ZATSCHLER

               Direktor

         (1)  UL L 135, 30.5.1991, str. 40.

         (2)  BPK 5 pri 20 °C

         (3)  Odločba št. 17/94/COL z dne 23. septembra 1994 (dokument št. 624326).

         PRILOGA

            Zahteve za odpadno vodo iz komunalne čistilne naprave Ladehammeren v aglomeraciji Trondheim

                     Kazalnik

                     Možnost 1

                     Možnost 2

                     Minimalni odstotek zmanjšanja (*1)

                     Minimalni odstotek zmanjšanja (*1)

                     Najvišje koncentracije v iztoku (mg/l)

                     Biokemijska potreba po kisiku (BPK 5 pri 20 °C) brez nitrifikacije

                     Ni relevantno.

                     20

                     Ni relevantno.

                     Skupne suspendirane trdne snovi

                     70

                     Ni relevantno.

                     60

            (*1)  Znižanje v primerjavi s koncentracijo surovega (neočiščenega) pritoka


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/2106 z dne 10. novembra 2017 o podaljšanju mandata vodje svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/2/2017)

text:
               18.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/10

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/2106
   z dne 10. novembra 2017
   o podaljšanju mandata vodje svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/2/2017)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/486/SZVP z dne 22. julija 2014 o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (1) in zlasti člena 7(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi Sklepa 2014/486/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejme ustrezne odločitve glede izvajanja političnega nadzora in strateškega vodenja misije EUAM Ukraine, vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

               (2)

               PVO je 7. januarja 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/49 (2), s katerim je za vodjo misije EUAM Ukraine od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2017 imenoval Kęstutisa LANČINSKASA.

               (3)

               PVO je 10. januarja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/113 (3) o podaljšanju mandata Kęstutisa LANČINSKASA kot vodje misije UAM Ukraine od 1. februarja 2017 do 30. novembra 2017.

               (4)

               Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, naj se mandat Kęstutisa LANČINSKASA kot vodje misije EUAM Ukraine podaljša za obdobje od 1. decembra 2017 do 30. novembra 2018 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat Kęstutisa LANČINSKASA kot vodje misije EUAM Ukraine se podaljša do 30. novembra 2018.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. novembra 2017

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 217, 23.7.2014, str. 42.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/49 z dne 7. januarja 2016 o imenovanju vodje svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2016) (UL L 12, 19.1.2016, str. 47).

      (3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/113 z dne 10. januarja 2017 o podaljšanju mandata vodje svetovalne misije Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM UKRAINE/1/2017) (UL L 18, 24.1.2017, str. 48).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2104 z dne 6. novembra 2017 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Ekonomski komisiji Združenih narodov za Evropo – delovna skupina za standarde kakovosti v kmetijstvu (UNECE-WP.7), glede predlogov o standardih kakovosti za sadje in zelenjavo

text:
               18.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2104
   z dne 6. novembra 2017
   o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v Ekonomski komisiji Združenih narodov za Evropo – delovna skupina za standarde kakovosti v kmetijstvu (UNECE-WP.7), glede predlogov o standardih kakovosti za sadje in zelenjavo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo – delovna skupina za standarde kakovosti v kmetijstvu (v nadaljnjem besedilu: delovna skupina UNECE-WP.7) preučuje in sprejema predloge o določitvi novih standardov kakovosti Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) za sadje in zelenjavo ali o spremembi obstoječih standardov. Te predloge pripravijo strokovne skupine za standardizacijo UNECE. Delovna skupina UNECE-WP.7 sprejema predloge s soglasjem sodelujočih članov.

               (2)

               Standardi kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo prispevajo k mednarodni harmonizaciji takih standardov in določijo okvir, ki zagotavlja pošteno konkurenco pri trgovanju s sadjem in zelenjavo.

               (3)

               Unija kot opazovalka sodeluje v delovni skupini UNECE-WP.7 in strokovnih skupinah za standardizacijo. Države članice so članice UNECE ter sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7 in strokovnih skupinah za standardizacijo. Države članice imajo zato pravico sodelovati pri odločanju o sprejetju standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo.

               (4)

               Na podlagi členov 75(1) in 76(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) se proizvodi iz sektorja sadja in zelenjave, ki se potrošniku prodajajo sveži, lahko tržijo le, če so skladni z veljavnimi tržnimi standardi, če so neoporečne in zadovoljive tržne kakovosti ter če je navedena država porekla.

               (5)

               Na Komisijo se na podlagi člena 75(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 prenese pooblastilo za določitev tržnih standardov v sektorju sadja in zelenjave z delegiranim aktom. Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 543/2011 (2) so za nekatere proizvode iz sadja in zelenjave določeni posebni tržni standardi. Ti posebni tržni standardi temeljijo na standardih kakovosti UNECE za te proizvode.

               (6)

               V skladu s členom 3(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 morata biti sadje in zelenjava, za katera ne velja poseben tržni standard, v skladu s splošnim tržnim standardom, določenim v delu A Priloge I k navedeni izvedbeni uredbi. Proizvodi, ki so v skladu s katerimi koli veljavnimi tržnimi standardi, ki jih je sprejela UNECE, se obravnavajo kot skladni s splošnim tržnim standardom.

               (7)

               Ker standardi kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo vplivajo na pravo Unije, je treba določiti stališče v zvezi s temi standardi kakovosti, ki se v imenu Unije zavzame v delovni skupini UNECE-WP.7.

               (8)

               Predlogi za standarde kakovosti, ki sta jih pripravili strokovna skupina za standardizacijo svežega sadja in zelenjave ter strokovna skupina za standardizacijo suhih in posušenih proizvodov, so predmet obsežnih razprav med znanstveniki in tehničnimi strokovnjaki iz sektorja sadja in zelenjave. Te predloge bi države članice v imenu Unije zato morale podpreti, če so ti v interesu Unije in niso v nasprotju s pravom Unije, zlasti z Uredbo (EU) št. 1308/2013.

               (9)

               Zaradi spreminjajoče se in tehnične narave standardov kakovosti za sveže sadje in zelenjavo ter posledično potrebo po tem, da so v stališču Unije upoštevani ta nov razvoj in tudi vsi morebitni drugi pomisleki Unije, je treba v skladu z načelom lojalnega sodelovanja med institucijami Unije iz člena 13(2) Pogodbe o Evropski uniji določiti postopke za vsakoletno opredelitev stališča Unije.

               (10)

               Da bi omogočili potrebno prožnost v razpravah pred in med sejo delovne skupine UNECE-WP.7, bi morale biti države članice pooblaščene, da ob posvetovanju s Komisijo sprejmejo spremembe predlogov, če te spremembe ne spreminjajo vsebine teh predlogov.

               (11)

               Stališče, določeno v tem sklepu, bi bilo treba pregledati najpozneje na letnem srečanju delovne skupine UNECE-WP.7 leta 2020.

               (12)

               Ker ima Unija v delovni skupini UNECE-WP.7 in strokovnih skupinah za standardizacijo le status opazovalke, morajo države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, izraziti stališče Unije, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v okviru letnih srečanj delovne skupine UNECE-WP.7, ko je ta pozvana k določitvi novih standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo ali spremembi obstoječih standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo, je vsebovano v Prilogi I.
   Člen 2
   Vsakoletna opredelitev stališča Unije, ki se zavzame na letnih srečanjih delovne skupine UNECE-WP.7, se določi v skladu s Prilogo II.
   Člen 3
   Svet na predlog Komisije oceni in po potrebi spremeni ta sklep in njegove priloge najpozneje za letno srečanje delovne skupine UNECE-WP.7 leta 2020.
   Člen 4
   Stališče iz člena 1 izrazijo države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije.
   Člen 5
   Države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije, se lahko v posvetovanju s Komisijo v delovni skupini UNECE-WP.7 dogovorijo o manjših spremembah predlogov o standardih kakovosti za sadje in zelenjavo, ki ne spreminjajo vsebine teh predlogov.
   Člen 6
   Ta sklep je naslovljen na države članice.
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 6. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         T. TAMM

      (1)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

      (2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (UL L 157, 15.6.2011, str. 1).

      PRILOGA I

         STALIŠČE UNIJE NA LETNIH SREČANJIH DELOVNE SKUPINE UNECE-WP.7

      Države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije, odobrijo predloge o določitvi novih standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo ali o spremembi obstoječih standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo, ki jih pripravita strokovna skupina za standardizacijo svežega sadja in zelenjave ter strokovna skupina za standardizacijo suhih in posušenih proizvodov, če:

                  (a)

                  so novi standardi kakovosti za sadje in zelenjavo ali spremembe obstoječih standardov kakovosti za sadje in zelenjavo v interesu Unije ter služijo ciljem, ki jih Unija uresničuje v okviru svoje kmetijske politike, ter

                  (b)

                  novi standardi kakovosti za sadje in zelenjavo ali spremembe obstoječih standardov kakovosti za sadje in zelenjavo niso v nasprotju s pravom Unije, zlasti z Uredbo (EU) št. 1308/2013, brez poseganja v pravico Komisije, da z delegiranim aktom prilagodi pravila Unije, zlasti kar zadeva tržne standarde za sadje in zelenjavo iz člena 75 navedene uredbe.

      PRILOGA II

         VSAKOLETNA OPREDELITEV STALIŠČA UNIJE, KI SE ZAVZAME NA LETNEM SREČANJU DELOVNE SKUPINE UNECE-WP.7

                  1.

                  Komisija pred vsakim letnim srečanjem delovne skupine UNECE-WP.7 Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom predloži pisni pripravljalni dokument, v katerem opredeli podrobnosti predlaganega stališča Unije, v razpravo in odobritev stališča, ki bo izraženo v imenu Unije. Navedeni dokument se predloži pravočasno pred zadevnim srečanjem delovne skupine UNECE-WP.7.

                  2.

                  Komisija pri pripravi pisnega dokumenta iz odstavka 1 te Priloge oceni, ali so predlagani standardi kakovosti skladni s pogoji iz Priloge I in tudi, ali ima Unija v zvezi z njimi kakršne koli posebne pomisleke.

                  3.

                  Kadar po opravljeni oceni Komisije iz odstavka 2 razprave v Svetu ali njegovih pripravljalnih telesih pokažejo, da ima Unija v zvezi s predlogom strokovne skupine za standardizacijo svežega sadja in zelenjave ali strokovne skupine za standardizacijo suhih in posušenih proizvodov posebni pomislek, o katerem katera koli od strokovnih skupin za standardizacijo ni razpravljala, države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije, zahtevajo, da se odločitev o tem predlogu v delovni skupini UNECE-WP.7 preloži, dokler strokovna skupina za standardizacijo zadevni pomislek ustrezno ne obravnava.

                  4.

                  Kadar je verjetno, da bodo na predlog strokovne skupine za standardizacijo svežega sadja in zelenjave ali strokovne skupine za standardizacijo suhih in posušenih proizvodov vplivale nova znanstvena ali tehnična spoznanja, ki so se pojavila po razpravi v Svetu ali njegovih pripravljalnih telesih, vendar pred ali med srečanjem delovne skupine UNECE-WP.7, države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, pri čemer nastopajo skupaj v interesu Unije, zahtevajo, da se odločitev o tem predlogu v delovni skupini UNECE-WP.7 preloži, dokler o njem ne razpravljata strokovni skupini za standardizacijo na podlagi novih znanstvenih ali tehničnih spoznanj.

                  5.

                  Če je število držav članic, ki nasprotujejo predlogu za nov standard kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo ali nasprotujejo spremembi obstoječih standardov kakovosti UNECE za sadje in zelenjavo, enako manjšini, ki lahko prepreči sprejetje odločitve v skladu z drugim odstavkom točke (a) člena 238(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, države članice, ki sodelujejo v delovni skupini UNECE-WP.7, zahtevajo, da se odločitev o tem predlaganem standardu preloži in se nadaljujejo razprave v strokovni skupini za standardizacijo svežega sadja in zelenjave ali strokovni skupini za standardizacijo suhih in posušenih proizvodov ali v delovni skupini UNECE, vzpostavljeni v ta namen.

                  6.

                  Po potrebi se lahko skličejo dodatni sestanki v Svetu ali njegovih pripravljalnih telesih, vključno na kraju samem, da bi se upošteval morebitni nov razvoj, do katerega pride v času med razpravo v Svetu ali njegovem pripravljalnem telesu ter do srečanja delovne skupine UNECE-WP.7 ali med njim, pri čemer je izključen razvoj iz člena 5 tega sklepa.

                  7.

                  Če je med temi sestanki, vključno s sestanki na kraju samem, in ob upoštevanju odstavkov 3, 4 in 6 te priloge, nemogoče doseči dogovor o predlagani opredelitvi stališča Unije, se zadeva predloži Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2105 z dne 10. novembra 2017 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Odboru za trgovino v zvezi s spremembo Priloge XII k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani, o določitvi seznama kolumbijskih naročnikov v skladu z določbami naslova VI (Javna naročila)

text:
               18.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/6

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2105
   z dne 10. novembra 2017
   o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v Odboru za trgovino v zvezi s spremembo Priloge XII k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani, o določitvi seznama kolumbijskih naročnikov v skladu z določbami naslova VI (Javna naročila)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Trgovinski sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Trgovinski sporazum) se od 1. avgusta 2013 (1) začasno uporablja s Kolumbijo.

               (2)

               V skladu s členom 14(1) in (3) Trgovinskega sporazuma lahko Odbor za trgovino sprejema sklepe s soglasjem, ki vključuje le pogodbenico Unije in zadevno andsko državo podpisnico (tj. Kolumbijo), če taki sklepi ne vplivajo na pravice in obveznosti druge andske države podpisnice.

               (3)

               Odbor za trgovino naj bi na svojem četrtem srečanju 24. novembra 2017 sprejel sklep, da se strinja s spremembo pododdelka 2 oddelka A v Dodatku 1 Priloge XII (Javna naročila). Sprememba vsebuje pojasnilo o obsegu naročil subjektov na podcentralni ravni vlade v Kolumbiji. Sprememba pomeni vključitev opombe k pododdelku 2 o obsegu javnih naročil v Kolumbiji, da se določi, da izraz „naročniki“ zajema vse subjekte na podcentralni ravni vlade, ki nimajo industrijskega ali komercialnega značaja. Unija in Kolumbija se strinjata, da taka sprememba ne zahteva kompenzacijskih prilagoditev.

               (4)

               Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino, saj bo sklep za Unijo zavezujoč –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Odboru za trgovino, temelji na osnutku sklepa Odbora za trgovino, priloženega temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

      V Bruslju, 10. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         U. PALO

      (1)  Sklep Sveta 2012/735/EU z dne 31. maja 2012 o podpisu Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 354, 21.12.2012, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. […]/2017 ODBORA ZA TRGOVINO EU–KOLUMBIJA–PERU
      z dne […] 2017
      o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XII (Javna naročila) k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani
      ODBOR ZA TRGOVINO JE –
      ob upoštevanju Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Trgovinski sporazum) ter zlasti člena 191 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V členu 191 Trgovinskega sporazuma so določeni postopki, po katerih pogodbenica lahko spremeni ali popravi obseg javnega naročila v skladu z naslovom VI Trgovinskega sporazuma.

                  (2)

                  V pododdelku 2 oddelka A v Dodatku 1 k Prilogi XII (Javna naročila) k Trgovinskemu sporazumu so določeni subjekti na podcentralni ravni vlade v Kolumbiji, katerih javna naročila so zajeta v naslovu VI.

                  (3)

                  Po vrsti izmenjav med Unijo in Kolumbijo o izvajanju Trgovinskega sporazuma je Kolumbija uradno obvestila Unijo o svoji nameri, da doda opombo k pododdelku 2, da določi, da izraz „naročniki“ zajema vse subjekte na podcentralni ravni vlade, ki nimajo industrijskega ali komercialnega značaja. Unija in Kolumbija se strinjata s tako spremembo in da taka sprememba ne bo zahtevala kompenzacijskih prilagoditev.

                  (4)

                  Da bi se ta opomba vključila, bi bilo treba spremeniti pododdelek 2 oddelka A v Dodatku 1 k Prilogi XII k Trgovinskemu sporazumu. Sklep o spremembi Priloge se lahko sprejme v Odboru za trgovino, določenem v Trgovinskemu sporazumu, s strani Unije in Kolumbije (v nadaljnjem besedilu: zadevna andska država podpisnica), v skladu s členom 14(3) Trgovinskega sporazuma, saj se nanaša izključno na dvostranski odnos med njima –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Opombe k pododdelku 2 oddelka A v Dodatku 1 k Prilogi XII (Javna naročila) k Trgovinskemu sporazumu se nadomestijo z naslednjim besedilom:

         „Opombe k temu pododdelku:

                     1.

                     Za namene tega pododdelka izraz „naročniki“ zajema vse subjekte na podcentralni ravni vlade, ki nimajo industrijskega ali komercialnega značaja.

                     2.

                     Naslov VI tega sporazuma ne zajema:

                                 (a)

                                 naročil živil, kmetijskih surovin/vložkov ter živih živali, povezanih s kmetijskimi podpornimi programi in pomočjo v hrani, ter

                                 (b)

                                 naročil izdelkov, razvrščenih v oddelku 2 (prehrambeni izdelki, pijače in tobak; tekstilije, oblačila in usnjeni izdelki) Osrednje klasifikacije proizvodov, različica 1.0 (CPC različica 1.0), na področju programov za socialno pomoč.“

      Člen 2
      Sprememba iz člena 1 ne vključuje kompenzacijske prilagoditve, ker ne pomeni zmanjšanja obsega.
      Člen 3
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V […], […] 2017

               Za Odbor za trgovino


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2152 z dne 15. novembra 2017 o spremembi Sklepa št. 189/2014/EU o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu

text:
               21.11.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 304/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2152
   z dne 15. novembra 2017
   o spremembi Sklepa št. 189/2014/EU o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 349 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 1 Sklepa Sveta št. 189/2014/EU (2) Franciji dovoljuje, da na ozemlje celinske Francije razširi uporabo trošarinske stopnje za alkohol, ki je nižja od polne stopnje iz člena 3 Direktive Sveta 92/84/EGS (3), ter uporablja stopnjo dajatve, znane kot „cotisation sur les boissons alcooliques“ (VSS), ki je nižja od celotne stopnje, ki se uporablja v skladu s francosko nacionalno zakonodajo za takšen „tradicionalni“ rum.

               (2)

               V skladu s členom 3(1) Sklepa št. 189/2014/EU se znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS za „tradicionalni“ rum omejijo na letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola.

               (3)

               Francoski organi so 22. septembra 2016 zaprosili Komisijo, naj predstavi predlog za tehnično prilagoditev, ki bi letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola povečala na 144 000 hektolitrov čistega alkohola. Zahtevku je bilo priloženo poročilo, ki združuje informacije, ki upravičujejo zahtevano prilagoditev. Proizvajalci „tradicionalnega“ ruma leta 2016 niso mogli v zadostni meri dostopati do trga celinske Francije. Predvidene stopnje rasti so zahtevale kvoto 144 400 hektolitrov čistega alkohola in ta količina je bila dosežena konec leta 2016. Letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola bi bilo zato treba povečati na 144 000 hektolitrov čistega alkohola.

               (4)

               Ukrepi, odobreni s Sklepom št. 189/2014/EU, bodo predmet analize in izvedena bo poglobljena revizija celotnega sistema. Navedena analiza bo upoštevala poročilo Francije, kakor je določeno v členu 4 Sklepa št. 189/2014/EU.

               (5)

               Kvota 120 000 hektolitrov čistega alkohola za leto 2016 je bila porabljena že pred koncem leta 2016. Brez retroaktivnega povečanja te kvote od 1. januarja 2016, bo škoda za proizvajalce „tradicionalnega“ ruma velika innajverjetneje nepopravljiva. Razmerja med proizvajalci „tradicionalnega“ ruma in njihovimi trgovci na drobno so v Franciji urejena z letnimi pogodbami, ki določajo obveznost dobavljenih letnih količin, nakupno ceno ter morebitna povračila in promocije. Iztek veljavnosti kvot je prinesel nepredvideno povišanje davka za nazaj, in sicer za količine, ki presegajo kvoto, medtem ko proizvajalci „tradicionalnega“ ruma niso mogli na začetku leta, ko se sklepajo sporazumi, predvideti, kakšna je verjetnost, da bodo kvote presežene in v kakšnem obsegu. Brez retroaktivnega povečanja kvote bodo proizvajalci „tradicionalnega“ ruma utrpeli velike izgube v zvezi s količinami, ki presegajo kvoto. Zato bi bilo treba odobriti retroaktivno povečanje kvote od 1. januarja 2016.

               (6)

               Ostali parametri Sklepa št. 189/2014/EU ostajajo nespremenjeni in neodvisna gospodarska analiza, ki so jo izvedle službe Komisije in je bila zaključena julija 2016, je potrdila, da uvoženi „tradicionalni“ rum iz Guadeloupa, Francoske Gvajane, Martinika in Reuniona v Francijo predstavlja le majhen del skupne porabe alkohola v Franciji. Zato znižana davčna stopnja ne bi smela povzročati izkrivljanja konkurence na trgu ruma v Franciji, še toliko manj pa na enotnem trgu.

               (7)

               Ta sklep ne posega v morebitno uporabo členov 107 in 108 Pogodbe.

               (8)

               Sklep št. 189/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep št. 189/2014/EU se spremeni:

               (1)

               V členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
               „1.   Znižane trošarinske stopnje in znižane stopnje VSS iz člena 1, ki se uporabljajo za rum iz člena 2, se omejijo na:

                           (a)

                           letno kvoto 120 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2015; in

                           (b)

                           letno kvoto 144 000 hektolitrov čistega alkohola za obdobje od 1. januarja 2016 do 31. decembra 2020.“;

               (2)

               člen 5 se nadomesti z naslednim:
               „Člen 5
               Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020, z izjemo:

                           (a)

                           člena 1, točke (a) člena 3(1) in člena 3(2), ki se uporabljajo od 1. januarja 2012; in

                           (b)

                           točke (b) člena člena 3(1), ki se uporablja od 1. januarja 2016.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         J. AAB

      (1)  Mnenje z dne 24. oktobra 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta št. 189/2014/EU z dne 20. februarja 2014 o dovoljenju Franciji, da uporabi znižano stopnjo nekaterih posrednih davkov na „tradicionalni“ rum, proizveden na Guadeloupu, v Francoski Gvajani, na Martiniku in Reunionu, ter o razveljavitvi Odločbe 2007/659/ES (UL L 59, 28.2.2014, str. 1).

      (3)  Direktiva Sveta 92/84/EGS z dne 19. oktobra 1992 o približevanju trošarinskih stopenj za alkohol in alkoholne pijače (UL L 316, 31.10.1992, str. 29).