title: 2006/369/ES: Sklep Sveta z dne  8. novembra 2005  o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               24.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 136/21

         SKLEP SVETA
   z dne 8. novembra 2005
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2006/369/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2), v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla sporazum z Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               S pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve je treba sporazum, ki ga je Komisija dosegla s pogajanji, podpisati in začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom Sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljave Sporazuma, se le-ta uporablja začasno od prvega dne prvega meseca po datumu, ko pogodbenici uradno druga drugo obvestita o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.

      V Bruslju, 8. novembra 2005

            Za Svet

            Predsednik

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               24.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 136/22

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   REPUBLIKA BOLGARIJA (v nadaljnjem besedilu „Bolgarija“)
   na drugi strani
   (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) STA SE –
   OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Bolgarijo, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Skupnosti,
   OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z nekaterimi vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB PRIZNAVANJU, da se morajo določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Bolgarijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s to zakonodajo, z namenom vzpostaviti trdno pravno podlago za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Bolgarijo ter ohraniti stalnosti takih zračnih prevozov,
   OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Bolgarijo, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Bolgarije ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnem prevozu v zvezi s prometnimi pravicami –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Splošne določbe
   1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.
   2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica tega sporazuma, se razumejo kakor sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.
   3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica tega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
   Člen 2
   Določitev
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Bolgarija, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika. Določbe v odstavkih 4 in 5 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, ki so navedeni v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani Bolgarije, njegovih pooblastilih in dovoljenjih, ki jih prizna država članica, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   2.   Ob prejemu določitve s strani države članice, Bolgarija prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in da je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

               (iii)

               je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje neposredno v lasti države članice ali pa bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

         3.   Bolgarija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, ki so navedene v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav.

         Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Bolgarija ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
   4.   Ob prejemu določitve s strani Bolgarije država članica prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik veljavno operativno licenco v skladu z bolgarsko zakonodajo;

               (ii)

               Bolgarija izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je pristojna za izdajo njegovega spričevala letalskega prevoznika; in

               (iii)

               je letalski prevoznik v lasti in bo še nadalje neposredno v lasti Bolgarije ali bo njegov večinski lastnik Bolgarija in/ali njene fizične ali pravne osebe ter ima Bolgarija in/ali njene fizične ali pravne osebe ves čas učinkovit nadzor.

         5.   Država članica lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi Bolgarija, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima veljavne operativne licence v skladu z bolgarsko zakonodajo;

               (ii)

               Bolgarija, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani Bolgarije in/ali njenih fizičnih ali pravnih oseb.

         Člen 3
   Pravice v zvezi s predpisanim nadzorom
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).
   2.   Kadar država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisan nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, pravice Bolgarije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Bolgarijo veljajo enakovredno za to drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali ohranitvi varnostnih standardov in za operativno dovoljenje navedenega letalskega prevoznika.
   Člen 4
   Obdavčitev letalskega goriva
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe iz členov, navedenih v Prilogi II(d).
   2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državi članici, da uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Bolgarije, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju zadevne države članice in drugim krajem na ozemlju navedene države članice ali na ozemlju druge države članice.
   Člen 5
   Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).
   2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določen(-i) s strani Bolgarije v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravlja znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.
   Člen 6
   Priloge k Sporazumu
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 7
   Revizija ali sprememba
   Pogodbenici lahko kadar koli sporazumno popravita ali spremenita ta sporazum.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti in začasna uporaba
   1.   Ta sporazum začne veljati, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.
   2.   Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začne začasno uporabljati prvi dan meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita o zaključku postopkov potrebnih za ta namen.
   3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Bolgarijo, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se začasno ne uporabljajo, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore ob začetku njihove veljavnosti ali začasne uporabe.
   Člen 9
   Prenehanje
   1.   V primeru prenehanja sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.
   2.   V primeru prenehanja vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.
   V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

      V Salzburgu, petega maja leta dva tisoč šest, sestavljeno v dveh izvodih, v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in bolgarskem jeziku.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         За европейската общност

         Por la República de Bulgaria
         Za Bulharskou republiku
         For Republikken Bulgarien
         Für die Republik Bulgarien
         Bulgaaria Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Βουλγαρίας
         For the Republic of Bulgaria
         Pour la République de Bulgarie
         Per la Repubblica di Bulgaria
         Bulgārijas Republikas vārdā
         Bulgarijos Respublikos vardu
         Λ Bolgár Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Bulgarija
         Voor de Republiek Bulgarije
         W imieniu Republiki Bułgarii
         Pela República da Bulgária
         Za Bulharskú republiku
         Za Republiko Bolgarijo
         Bulgarian tasavallan puolesta
         För Republiken Bulgarien
         За Република България

   PRILOGA I
   Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

               (a)

               Sporazumi o zračnem prevozu med Bolgarijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki so na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali v začasni uporabi:

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med avstrijsko zvezno vlado in vlado Republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 4. novembra 1997, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Avstrijo“ v Prilogi II;
                           upoštevati je treba tudi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan na Dunaju 28. junija 1996.

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Kraljevine Belgije in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 14. maja 1957, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Belgijo“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o rednih trgovskih zračnih prevozih med vlado Republike Ciper in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Nikoziji 8. maja 1965, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Ciprom“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Češkoslovaške socialistične republike in vlado Republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 25. septembra 1967 in glede katerega je Češka republika izjavila, da je zavezana z določili tega sporazuma, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Češko republiko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o civilnem zračnem prometu med vlado Kraljevine Danske in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 24. maja 1958, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Dansko“ v Prilogi II;
                           nazadnje dopolnjen z izmenjavo pisem dne 24. maja 1958.

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Finske in vlado Ljudske republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Helsinkih 19. marca 1970, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Finsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Francoske republike in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Parizu 4. avgusta 1965, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Francijo“ v Prilogi II; nazadnje dopolnjen z izmenjavo pisem dne 4. avgusta 1965;
                           spremenjen z izmenjavo pisem dne 12. junija in 10. julija 1969;
                           nazadnje spremenjen z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan v Sofiji 26. januarja 2000.

                           —

                           Sporazum med vlado Zvezne republike Nemčije in vlado Republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Sofiji 11. junija 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Nemčijo“ v Prilogi II;
                           dopolnjen z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan v Sofiji 1. oktobra 2001;
                           upoštevati je treba tudi diplomatski noti z dne 15. avgusta 2002 in 20. aprila 2004.

                           —

                           Sporazum med vlado Helenske republike in vlado Ljudske republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Atenah 1. novembra 2002, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Grčijo“ v Prilogi II;
                           upoštevati je treba tudi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan v Atenah 23. februarja 2000.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Madžarske ljudske republike in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 29. avgusta 1969, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Madžarsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Irske in vlado Republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Dublinu 27. julija 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Irsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o civilnem zračnem prometu med vlado Republike Italije in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 27. maja 1974, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Italijo“ v Prilogi II;
                           upoštevati je treba dogovorjen protokol, ki je bil podpisan v Rimu 4. aprila 1974;
                           nazadnje spremenjen z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan v Rimu 25. julija 1997.

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Latvije in vlado Republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Varšavi 19. maja 1999, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Latvijo“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Velikega vojvodstva Luksemburg in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 8. maja 1965, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Luksemburgom“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum med vlado Republike Malte in vlado Ljudske republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Varni 23. julija 1982, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Malto“ v Prilogi II;
                           upoštevati je treba tudi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan na Malti 12. aprila 1982.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Kraljevine Nizozemske in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 7. februarja 1958, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Nizozemsko“ v Prilogi II;
                           nazadnje dopolnjen z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan v Haagu 6. avgusta 2002.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Poljske republike in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Varšavi 16. maja 1949, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Poljsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Portugalske in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Lizboni 22. oktobra 1975, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Portugalsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Slovaške republike in vlado Republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 8. decembra 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Slovaško“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum o zračnem prometu med vlado Španije in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 6. novembra 1971, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Španijo“ v Prilogi II;
                           nazadnje spremenjen z dogovorjenim zapisnikom, ki je bil podpisan v Sofiji 21. oktobra 1978.

                           —

                           Sporazum o civilnem zračnem prometu med vlado Kraljevine Švedske in vlado Ljudske republike Bolgarije, ki je bil podpisan v Sofiji 17. aprila 1957, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Švedsko“ v Prilogi II.

                           —

                           Sporazum med vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter vlado Ljudske republike Bolgarije o zračnem prevozu med in čez njuna ozemlja, ki je bil podpisan v Londonu 28. maja 1970, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Bolgarijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II;
                           spremenjen z izmenjavo diplomatskih not dne 23. avgusta 1973;
                           upoštevati je treba tudi memorandum o soglasju, ki je bil podpisan v Londonu 15. januarja 1998.

               (b)

               Sporazumi o zračnem prevozu in drugi dogovori, parafirani ali podpisani med Bolgarijo in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi.

         PRILOGA II
   Seznam členov v sporazumih, navedenih v Prilogi I, ki so omenjeni v členih 2 do 5 tega sporazuma

               (a)

               Določitev s strani države članice:

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Avstrijo,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Belgijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Ciprom,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Češko,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Dansko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Finsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Francijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Nemčijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Grčijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Madžarsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Irsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Italijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Latvijo,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Luksemburgom,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Malto,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Nizozemsko,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Poljsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Portugalsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Slovaško,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Španijo,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Švedsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Združenim kraljestvom.

               (b)

               Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Avstrijo,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Belgijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Ciprom,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Dansko,

                           —

                           člen 3.4 Sporazuma med Bolgarijo in Finsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Francijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Nemčijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Grčijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Madžarsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Irsko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Italijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Latvijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Luksemburgom,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Malto,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Nizozemsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Poljsko,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Portugalsko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Slovaško,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Španijo,

                           —

                           člen 2 Sporazuma med Bolgarijo in Švedsko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Združenim kraljestvom.

               (c)

               Predpisani nadzor:

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Grčijo,

                           —

                           člen 11a Sporazuma med Bolgarijo in Nemčijo,

                           —

                           člen 12a Sporazuma med Bolgarijo in Francijo,

                           —

                           člen 9b Sporazuma med Bolgarijo in Italijo.

               (d)

               Obdavčitev letalskega goriva:

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Avstrijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Belgijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Bolgarijo in Ciprom,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Češko,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Dansko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Finsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Bolgarijo in Francijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Nemčijo,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Bolgarijo in Grčijo,

                           —

                           člen 12 Sporazuma med Bolgarijo in Madžarsko,

                           —

                           člen 11 Sporazuma med Bolgarijo in Irsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Bolgarijo in Italijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Latvijo,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Luksemburgom,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Malto,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Nizozemsko,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Poljsko,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Portugalsko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Bolgarijo in Slovaško,

                           —

                           člen 11 Sporazuma med Bolgarijo in Španijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Švedsko,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Združenim kraljestvom.

               (e)

               Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti:

                           —

                           člen 11 Sporazuma med Bolgarijo in Avstrijo,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Belgijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Ciprom,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Bolgarijo in Češko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Dansko,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Bolgarijo in Finsko,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Bolgarijo in Francijo,

                           —

                           člen 8 Sporazuma med Bolgarijo in Nemčijo,

                           —

                           člen 13 Sporazuma med Bolgarijo in Grčijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Madžarsko,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Irsko,

                           —

                           člen 7 Sporazuma med Bolgarijo in Italijo,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Bolgarijo in Latvijo,

                           —

                           člen 5 Sporazuma med Bolgarijo in Luksemburgom,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Bolgarijo in Malto,

                           —

                           člen 3 Sporazuma med Bolgarijo in Nizozemsko,

                           —

                           člen 4 Sporazuma med Bolgarijo in Poljsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Bolgarijo in Portugalsko,

                           —

                           člen 10 Sporazuma med Bolgarijo in Slovaško,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Španijo,

                           —

                           člen 6 Sporazuma med Bolgarijo in Švedsko,

                           —

                           člen 9 Sporazuma med Bolgarijo in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA III
   Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

               (a)

               Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (b)

               Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (c)

               Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (d)

               Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).


title: Sklep Sveta z dne 16. septembra 1996 o začasni uporabi nekaterih sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami o trgovini s tekstilnimi izdelki (Kirgizijo, Litvo, Tadžikistanom, Turkmenistanom)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31996D0594

Uradni list L 263 , 16/10/1996 str. 0035 - 0035

		Sklep Svetaz dne 16. septembra 1996o začasni uporabi nekaterih sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami o trgovini s tekstilnimi izdelki (Kirgizijo, Litvo, Tadžikistanom, Turkmenistanom)(96/594/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker so se dvostranski sporazumi o trgovini s tekstilnimi izdelki, v nadaljevanju "osnovni sporazumi", uskladili s pogajanji s Kirgizijo, Litvo, Tadžikistanom in Turkmenistanom in se v skladu s Sklepom Sveta 94/277/ES z dne 20. decembra 1993 [1] začasno uporabljajo;ker je bil osnovni sporazum z Litvo potrjen s Sklepom Sveta 94/978/ES z dne 19. decembra 1994 [2] in je začel veljati 1. januarja 1995;ker je Komisija v imenu Skupnosti s pogajanji uskladila dvostranske sporazume v obliki izmenjave pisem o spremembi osnovnih sporazumov z zgoraj navedenimi državami z namenom, da se upošteva pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji; ker je treba s pogajanji usklajene sporazume začasno uporabljati od 1. januarja 1995 do uradnega dokončanja postopkov, potrebnih za njihovo sklenitev, pod pogojem vzajemne začasne uporabe s strani zadevnih držav,SKLENIL:Člen 1Dvostranski sporazumi v obliki izmenjave pisem o spremembi obstoječih dvostranskih sporazumov, dogovorov in protokolov o trgovini s tekstilnimi izdelki z nekaterimi tretjimi državami da se upošteva pristope Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji, ki so bili sklenjeni med Evropsko skupnostjo na eni strani in zadevnimi tretjimi državami na drugi strani, navedenimi v Prilogi k tem sklepu, se začasno uporabljajo od 1. januarja 1995 do njihove uradne sklenitve, pod pogojem vzajemne začasne uporabe s strani držav partneric.Člen 2Besedila parafiranih sporazumov so priložena temu sklepu.V Bruslju, 16. septembra 1996Za SvetPredsednikI. Yates[1] UL L 123, 17.5.1994, str. 1.[2] UL L 375, 31.12.1994, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGASeznam državKirgizijaLitvaTadžikistanTurkmenistan--------------------------------------------------


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10)

text:
               14.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 121/20

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/774
   z dne 4. marca 2015
   o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1. Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) lahko Evropska centralna banka (ECB) skupaj z nacionalnimi centralnimi bankami držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), med drugim posreduje na finančnih trgih z dokončnimi nakupi in prodajami tržnih instrumentov za doseganje ciljev ESCB.

               (2)

               Svet ECB je 4. septembra 2014 odločil, da začne tretji program nakupa kritih obveznic in program nakupa listinjenih vrednostnih papirjev. Skupaj s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja, ki so bile uvedene septembra 2014, je cilj navedenih programov nakupa dodatna okrepitev transmisije denarne politike, olajšanje kreditiranja gospodarstva v euroobmočju, omilitev posojilnih pogojev za gospodinjstva in podjetja ter prispevanje k vrnitvi stopnje inflacije na raven blizu 2 %, kar je skladno s poglavitnim ciljem ECB, ki je ohranjanje stabilnosti cen.

               (3)

               Svet ECB je 22. januarja 2015 odločil, da bi bilo treba nakupe vrednostnih papirjev razširiti tako, da bi vključevali program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih lahko NCB, sorazmerno s svojimi deleži v kapitalskem ključu ECB, in ECB od primernih nasprotnih strank na sekundarnih trgih dokončno kupijo primerne tržne dolžniške vrednostne papirje. Ta odločitev je bila sprejeta kot del enotne denarne politike zaradi številnih dejavnikov, ki so bistveno povečali tveganje izgube v srednjeročni napovedi gibanja cen in s tem ogrozili doseganje poglavitnega cilja ECB, ki je ohranjanje stabilnosti cen. Ti dejavniki vključujejo denarno spodbudo, ki je nižja od pričakovane, na podlagi sprejetih ukrepov denarne politike, negativni trend večine kazalnikov dejanske in pričakovane inflacije v euroobmočju – ukrepi glede skupne inflacije in ukrepi, ki izključujejo vpliv volatilnih sestavin, kot sta energija in hrana – na zgodovinsko nizko raven in povečano možnost sekundarnih učinkov na plače in določanje cen, ki izhaja iz znatnega znižanja cen nafte.

               (4)

               Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je sorazmeren ukrep za zmanjševanje tveganj pri napovedih gibanja cen, saj bo še naprej lajšal denarne in finančne pogoje, vključno s tistimi, ki so upoštevni pri posojilnih pogojih za nefinančne družbe in gospodinjstva v euroobmočju, in s tem podpiral agregirano porabo in investicijska vlaganja v euroobmočju ter nazadnje prispeval k vrnitvi srednjeročne stopnje inflacije na raven pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. V okolju, v katerem so ključne obrestne mere ECB na spodnji meji in se ocenjuje, da imajo programi nakupa, ki se osredotočajo na zasebni sektor, merljive, vendar nezadostne možnosti za obravnavanje prevladujočih negativnih tveganj za stabilnost cen, je treba ukrepom denarne politike Eurosistema dodati program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih kot instrument, ki ima možnost visoke transmisije v realno gospodarstvo. Po zaslugi učinka ponovnega uravnoteženja portfelja bo velik nakupni obseg programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih pripomogel k doseganju osnovnega cilja denarne politike, da se finančni posredniki spodbudijo k povečanju zagotavljanja likvidnosti medbančnemu trgu in kreditiranja gospodarstva euroobmočja.

               (5)

               Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih vsebuje več varoval za zagotovitev, da bodo predvideni nakupi sorazmerni z njegovimi cilji in da so povezana finančna tveganja ustrezno upoštevana pri njegovem oblikovanju in bodo vsebovana pri obvladovanju tveganj. Da se omogoči nemoteno delovanje trgov s primernimi tržnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji in da se prepreči oviranje urejenega prestrukturiranja dolgov, se bodo za nakupe teh vrednostnih papirjev s strani centralnih bank Eurosistema uporabljali pragovi.

               (6)

               Program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih v celoti izpolnjuje obveznosti, ki jih imajo centralne banke Eurosistema na podlagi pogodb, vključno s prepovedjo denarnega financiranja, in ne ogroža delovanja Eurosistema v skladu z načelom odprtega tržnega gospodarstva s svobodno konkurenco.

               (7)

               Glede na velikost programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, programa nakupa listinjenih vrednostnih papirjev in tretjega programa nakupa kritih obveznic bo zagotovljena likvidnost za trg s skupnimi mesečnimi nakupi znašala 60 milijard EUR. Nakupi se bodo predvidoma izvajali do konca septembra 2016, v vsakem primeru pa se bodo opravljali, dokler Svet ECB ne bo ugotovil trajnostne prilagoditve gibanju inflacije, ki je skladna z njenim ciljem doseganja srednjeročne stopnje inflacije pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

               (8)

               Zaradi zagotavljanja učinkovitosti programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih Eurosistem s tem sklepom pojasnjuje, da sprejema enako obravnavo (pari passu) kot zasebni investitorji v zvezi s tržnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki bi jih Eurosistem kupil v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, v skladu s pogoji teh instrumentov.

               (9)

               Nakupi primernih tržnih dolžniških instrumentov, ki jih opravi Eurosistem v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, bi se morali izvajati decentralizirano, ob upoštevanju oblikovanja tržnih cen in delovanja trga, morala pa bi jih koordinirati ECB, da bi zagotavljala enotnost denarne politike Eurosistema –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vzpostavitev in obseg programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih
   Eurosistem s tem sklepom vzpostavlja program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, po katerem centralne banke Eurosistema na sekundarnih trgih pod posebnimi pogoji opravljajo nakupe primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, kot so opredeljeni v členu 3, od primernih nasprotnih strank, kot so opredeljene v členu 7.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabijo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „centralna banka Eurosistema“ pomeni ECB in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB);

               2.

               „priznana agencija“ pomeni subjekt, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

               3.

               „mednarodna organizacija“ pomeni subjekt v smislu člena 118 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

               4.

               „multilateralna razvojna banka“ pomeni subjekt v smislu člena 117(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki ga Eurosistem razvrsti kot takšnega za namene programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih;

               5.

               „pozitivni rezultat pregleda“ pomeni kasnejšo od naslednjih odločitev: odločitev sveta direktorjev Evropskega mehanizma za stabilnost in v primeru, če Mednarodni denarni sklad sofinancira program finančne pomoči, izvršnega odbora Mednarodnega denarnega sklada, s katero se odobri naslednje črpanje sredstev v skladu s programom, pod pogojem, da sta obe odločitvi potrebni za nadaljevanje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.

         Seznami subjektov iz točk 2 do 4 so objavljeni na spletni strani ECB.
   Člen 3
   Merila primernosti za tržne dolžniške vrednostne papirje
   1.   Ob upoštevanju zahtev, določenih v tem členu, so tržni dolžniški vrednostni papirji, denominirani v eurih, ki jih izdajo centralna država v državah članicah, katerih valuta je euro, priznane agencije, ki se nahajajo v euroobmočju, mednarodne organizacije, ki se nahajajo v euroobmočju, in multilateralne razvojne banke, ki se nahajajo v euroobmočju, primerni za nakupe s strani centralnih bank Eurosistema v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. V izjemnih okoliščinah, ko ni mogoče doseči predvidenega zneska nakupa, lahko Svet ECB odloči, da se tržni dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo drugi subjekti, ki se nahajajo v euroobmočju, kupijo v skladu s pogoji iz odstavka 4.
   2.   Da so tržni dolžniški vrednosti papirji primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo ustrezati merilom primernosti za tržna sredstva za kreditne posle Eurosistema v skladu s Prilogo I k Smernici ECB/2011/14 (2), ob upoštevanju naslednjih zahtev:

               (a)

               izdajatelj ali garant tržnih dolžniških vrednostnih papirjev mora imeti bonitetno oceno najmanj stopnje kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, ki je izražena v obliki najmanj ene javne bonitetne ocene, ki jo izvede zunanja bonitetna institucija, sprejeta v bonitetnem okviru Eurosistema;

               (b)

               če za izdajatelje ali garante obstaja več bonitetnih ocen zunanjih bonitetnih institucij, velja pravilo najboljše ocene, tj. uporabi se najboljša razpoložljiva ocena zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta. Če je izpolnjevanje zahtev kreditne kvalitete določeno na podlagi ocene zunanje bonitetne institucije za garanta, mora jamstvo izpolnjevati zahteve sprejemljivega jamstva, kot so določene v oddelku 6.3.2.(c)(i) do (iv) Priloge I k Smernici ECB 2011/14;

               (c)

               če bonitetna ocena sprejete zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta ne ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, so tržni dolžniški vrednostni papirji primerni le, če jih izda ali zanje v celoti jamči centralna država v državah članicah euroobmočja, kjer poteka program finančne pomoči, glede katerih je Svet ECB na podlagi člena 8 Smernice ECB/2014/31 izključil uporabo praga kreditne kvalitete Eurosistema (3);

               (d)

               v primeru pregleda tekočega programa finančne pomoči se primernost za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih odvzame in se povrne le, če je rezultat pregleda pozitiven.

         3.   Da so tržni dolžniški vrednosti papirji v smislu odstavkov 1 do 2 primerni za nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, morajo imeti v času, ko jih kupi ustrezna centralna banka Eurosistema, preostalo zapadlost najmanj dve leti in največ 30 let. Da bi omogočili nemoteno izvajanje, so tržni dolžniški instrumenti s preostalo zapadlostjo 30 let in 364 dni primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Nacionalne centralne banke izvajajo tudi nadomestne nakupe tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, če ni mogoče doseči predvidenih zneskov nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralne države ali priznane agencije.
   4.   Centralne banke Eurosistema lahko v izjemnih okoliščinah, kadar ni mogoče doseči predvidenega zneska nakupa tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo centralna država ali priznane agencije, ki se nahajajo v njihovi državi, Svetu ECB predlagajo javne nefinančne družbe, ki se nahajajo v njihovi državi, kot izdajatelje tržnih dolžniških instrumentov za nadomestne nakupe. Predlagane javne nefinančne družbe morajo izpolniti vsaj obe naslednji merili:

               —

               biti „nefinančne družbe“, kot je opredeljeno v Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

               —

               biti subjekt „javnega sektorja“, kar pomeni subjekt v smislu člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 (5).

         Na podlagi odobritve Sveta ECB so tržni dolžniški instrumenti, denominirani v eurih, ki jih izdajo takšne javne nefinančne družbe, ki se nahajajo v euroobmočju in ustrezajo (i) merilom primernosti za tržna sredstva kot zavarovanje za kreditne posle Eurosistema v skladu z oddelkom 6.2.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14; in (ii) zahtevam iz odstavkov 2 in 3, primerni za nadomestne nakupe v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.
   5.   Načeloma so dovoljeni nakupi nominalnih tržnih dolžniških instrumentov z negativnim donosom do zapadlosti (ali najnižjim potencialnim donosom) nad obrestno mero za odprto ponudbo mejnega depozita.
   Člen 4
   Omejitve pri izvrševanju nakupov
   1.   Da bi omogočili oblikovanje tržne cene za primerne vrednostne papirje, niso dovoljeni nakupi novih izdaj ali povečanj obstoječih izdaj vrednostnih papirjev in tržnih dolžniških instrumentov s preostalo zapadlostjo, ki se opravijo časovno blizu, pred njo ali po njej, zapadlosti tržnih dolžniških instrumentov, ki se izdajo, in sicer za obdobje, ki ga določi Svet ECB („obdobje prepovedi“). Pri sindiciranju je treba zadevno obdobje prepovedi spoštovati po najboljših močeh pred izdajo.
   2.   Za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izda ali zanje v celoti jamči centralna država v državah članicah euroobmočja, kjer poteka program finančne pomoči, je obdobje nakupov v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih po pozitivnem rezultatu vsakokratnega pregleda programa praviloma omejeno na dva meseca, razen v primeru izjemnih okoliščin, ki opravičujejo prekinitev nakupov pred takim obdobjem ali nadaljevanje nakupov po njem in do začetka naslednjega pregleda.
   Člen 5
   Omejitve nakupov
   1.   Ob upoštevanju člena 3 v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih velja za tržne dolžniške vrednostne papirje, ki izpolnjujejo merila iz člena 3, in po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev. Omejitev bo na začetku znašala 25 % za prvih šest mesecev nakupov, nato pa jo bo pregledal Svet ECB.
   2.   V primeru dolžniških vrednostnih papirjev iz člena 3(2)(c) se bo uporabljala drugačna omejitev deležev izdaj.
   3.   V okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih velja za vse primerne tržne dolžniške vrednostne papirje agregirana omejitev 33 % nedospelih vrednostnih papirjev posameznega izdajatelja po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema glede na zapadlosti, opredeljene v členu 3.
   Člen 6
   Dodelitev portfeljev
   1.   Od skupne vrednosti kupljenih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, mora biti 12 % kupljenih v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, in 88 % v vrednostnih papirjih, ki jih izdajo primerne centralna država in priznane agencije. To dodelitev preveri Svet ECB. Nakupe dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, izvajajo le nacionalne centralne banke.
   2.   Delež nacionalnih centralnih bank v skupni tržni vrednosti nakupov tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki so primerni v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, znaša 92 %, preostalih 8 % pa kupi ECB. Razdelitev nakupov po državah se opravi v skladu s ključem za vpis kapitala v ECB, kot je naveden v členu 29 Statuta ESCB.
   3.   Centralne banke Eurosistema uporabljajo shemo specializacije za dodelitev tržnih dolžniških vrednostnih papirjev, ki se kupijo v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Svet ECB dovoli občasna odstopanja od sheme specializacije, če objektivne okoliščine ovirajo doseganje navedene sheme ali drugače narekujejo odstopanja v interesu doseganja splošnih denarnopolitičnih ciljev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Vsaka NCB mora še zlasti kupiti primerne vrednostne papirje izdajateljev iz svoje države. Vrednostne papirje, ki jih izdajo primerne mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke, lahko kupijo vse NCB. ECB kupuje vrednostne papirje, ki jih izdajo centralna država in priznane agencije iz vseh držav.
   Člen 7
   Primerne nasprotne stranke
   Za program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih so primerne naslednje nasprotne stranke:

               (a)

               subjekti, ki izpolnjujejo merila primernosti za sodelovanje v operacijah denarne politike Eurosistema v skladu z oddelkom 2.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14; in

               (b)

               vse druge nasprotne stranke, ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo za investicije svojih investicijskih portfeljev, denominiranih v eurih.

         Člen 8
   Transparentnost
   1.   Eurosistem tedensko objavlja agregirano knjigovodsko vrednost vrednostnih papirjev, ki jih ima v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, v pojasnilih k svojemu konsolidiranemu tedenskemu računovodskemu izkazu.
   2.   Eurosistem za svoja imetja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih mesečno objavlja tehtano povprečje preostale zapadlosti glede na sedež izdajatelja, pri čemer mednarodne organizacije in multilateralne razvojne banke ločuje od drugih izdajateljev.
   3.   Knjigovodska vrednost imetij vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih se tedensko objavi na spletni strani ECB v sekciji o operacijah odprtega trga.
   Člen 9
   Posojanje vrednostnih papirjev
   Eurosistem daje vrednostne papirje, kupljene v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih, na voljo za posojanje, vključno z repoji, z namenom zagotavljanja učinkovitosti programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.
   Člen 10
   Končna določba
   Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi na spletni strani ECB. Uporablja se od 9. marca 2015.

      V Nikoziji, 4. marca 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

      (2)  Smernica ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (UL L 331, 14.12.2011, str. 1).

      (3)  Smernica ECB/2014/31 z dne 9. julija 2014 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (UL L 240, 13.8.2014, str. 28).

      (4)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1).


title: Sklep Sveta 2013/133/SZVP z dne 18. marca 2013 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

text:
               19.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 75/29

         SKLEP SVETA 2013/133/SZVP
   z dne 18. marca 2013
   o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 31(2) in člena 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Obstaja potreba po regionalnem odgovoru Unije v kompleksnih in medsebojno povezanih izzivih v Sahelu.

               (2)

               Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON bi moral biti imenovan kot posebni predstavnik Evropske unije (PPEU) za Sahel za obdobje do 28. februarja 2014.

               (3)

               PPEU bo svoje naloge opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   1.   Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON se imenuje za PPEU za Sahel do 28. februarja 2014. Mandat PPEU se lahko podaljša ali konča prej, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   2.   Za namene mandata PPEU je Sahel opredeljen kot primarni poudarek strategije EU za varnost in razvoj Sahela (v nadaljnjem besedilu: strategija) in zajema območje Malija, Mavretanije in Nigerije. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo, bo PPEU po potrebi sodeloval z državami in regionalnimi ali mednarodnimi subjekti zunaj Sahela.
   3.   Zaradi potrebe po regionalnem pristopu k medsebojno povezanim izzivom v regiji se bo PPEU za Sahel pri delu temeljito posvetoval z drugimi PPEU, vključno s PPEU za Sredozemlje, PPEU za človekove pravice in PPEU za Afriško unijo.
   Člen 2
   Cilji politike
   1.   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Unije glede Sahela zlasti s tem, da prispevajo k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost, učinek in prepoznavnost večstranskih prizadevanj Unije v Sahelu.
   2.   PPEU bo prispeval k razvoju in izvajanju pristopa Unije, ki zajema vse vidike ukrepanja Unije, zlasti na področjih politike, varnosti in razvoja, vključno s strategijo, in k usklajevanju vseh razpoložljivih instrumentov za ukrepe Unije.
   3.   Prednostno bo obravnavan Mali in regionalna razsežnost tamkajšnjega konflikta.
   4.   Cilji politike Unije v zvezi z Malijem so z usklajeno in učinkovito uporabo vseh razpoložljivih instrumentov spodbujati ponovno vzpostavitev miru, sprave, varnosti in razvoja za Mali in njegove prebivalce.
   Člen 3
   Naloge
   1.   Da bi se dosegli cilji politike Unije za Sahel, opravlja PPEU naslednje naloge:

               (a)

               dejavno prispeva k izvajanju, usklajevanju in nadaljnjemu razvoju celovitega pristopa Unije k regionalni krizi na podlagi strategije z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu, in zlasti v Maliju;

               (b)

               sodeluje z vsemi ustreznimi akterji v regiji, vladami, regionalnimi organi oblasti, regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, da bi s tem pospešili uresničevanje ciljev Unije in prispevali k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu;

               (c)

               zastopa Unijo v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno v skupini za podporo in spremljanje situacije v Maliju, ter skrbi za razpoznavnost vloge Unije pri obvladovanju in preprečevanju krize, vključno z vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju vojaških sil Malija (EUTM Mali) in misijo SZVP Evropske unije v Nigeriji (EUCAP Sahel Niger);

               (d)

               še naprej tesno sodeluje z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim odposlancem generalnega sekretarja ZN za Sahel ter posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko, Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS) ter drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel;

               (e)

               pozorno spremlja regionalno in čezmejno razsežnost krize, vključno s terorizmom, organiziranim kriminalom, tihotapljenjem orožja, trgovino z ljudmi, trgovino s prepovedanimi drogami, begunskimi in migracijskimi tokovi ter s tem povezanimi kapitalskimi tokovi; v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispeva k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu;

               (f)

               vzdržuje redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, da se zagotovi usklajen in celosten dostop ter da se zagotovi ključna vloga Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje dejansko podporo Unije pri razvoju regionalnih zmogljivosti na področju varnosti ter zagotovitev, da se primerno pristopi k vzrokom za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu;

               (g)

               tesno spremlja politične in varnostne posledice humanitarne krize v regiji;

               (h)

               v zvezi z Malijem prispeva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za hitrejšo rešitev krize v Maliju, zlasti sprejetju in izvajanju načrta za politično tranzicijo, svobodnih in preglednih volitev ter verodostojnega vključujočega nacionalnega dialoga;

               (i)

               spodbuja vzpostavljanje institucij, reformo na področju varnosti, vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave v Maliju;

               (j)

               sodeluje s PPEU za človekove pravice pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava ter vzdržuje redne stike z zadevnimi organi v Maliju in v regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji. Prispeva k izvajanju politike in smernic EU na področju človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, zlasti smernic EU glede otrok in oboroženih spopadov ter smernic EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem oblikam diskriminacije nad njimi, posodobljenih smernic Evropske unije o spodbujanju usklajenosti z mednarodnim humanitarnim pravom, revidiranih smernic o zaščiti civilnih oseb v misijah in operacijah SZVP ter politike Unije v zvezi z Resolucijo Varnostnega sveta ZN (RVSZN) 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem;

               (k)

               spremlja in poroča o usklajenosti z ustreznimi RVSZN, zlasti 2056 (2012), 2071 (2012) in 2085 (2012).

         2.   Za izpolnitev svojih nalog PPEU med drugim:

               (a)

               svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije, po potrebi v regionalnih in mednarodnih forumih, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu;

               (b)

               vzdržuje pregled nad vsemi dejavnostmi Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije.

         Člen 4
   Izvajanje nalog
   1.   PPEU je pri izvajanju nalog podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojih nalog od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD).
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z nalogami PPEU, za obdobje do 28. februarja 2014 znaša 1 350 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. Glede vseh odhodkov PPEU odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru nalog in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična in varnostna vprašanja, kot zahtevajo naloge. PPEU Svet in Komisijo redno obvešča o sestavi svoje ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki je začasno dodeljeno PPEU, krije zadevna država članica, zadevna institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko začasno dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu nalog PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili skladnost in doslednost njihovih zadevnih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor z državo gostiteljico oziroma državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (1).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako, da:

               (a)

               pripravi poseben varnostni načrt misije, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, namenjene upravljanju varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega ter obvladovanju dogodkov, ki ogrožajo varnost, vključujejo pa tudi načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe, ki bodo napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za območje misije;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in poročila o izvajanju nalog.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravi poročila za Svet za zunanje zadeve.
   2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o najboljših načinih izvajanja pobud Unije, kot na primer o prispevku Unije pri reformah, ter o političnih vidikih ustreznih razvojnih projektov Unije.
   Člen 12
   Usklajevanje z drugimi akterji Unije
   1.   Za doseganje ciljev politike Unije PPEU v okviru strategije prispeva k enotnosti, doslednosti in učinkovitosti političnega in diplomatskega ukrepanja Unije ter zagotovi, da so vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic skladno uporabljeni.
   2.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in Komisije ter z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.
   3.   PPEU na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. PPEU v tesnem sodelovanju z zadevnimi delegacijami Unije daje lokalne politične usmeritve vodji misije EUCAP Sahel Niger in poveljniku misije EUTM Mali. PPEU, poveljnik misije EUTM Mali in civilni poveljnik operacije EUCAP Sahel Niger se po potrebi posvetujejo.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za to regijo se redno preverjata. PPEU pred koncem avgusta 2013 VP, Svetu in Komisiji predloži poročilo o napredku, ob izteku mandata pa celovito poročilo o izvajanju nalog.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. marca 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.


title: 2009/507/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 30. junija 2009 o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti

text:
               2.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 172/34

      SKLEP SVETA

   z dne 30. junija 2009
   o imenovanju novega člana Komisije Evropskih skupnosti
   (2009/507/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 215 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 128 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   S pismom z dne 25. junija 2009 je ga. Dalia GRYBAUSKAITĖ odstopila s položaja članice Komisije. Za preostanek njenega mandata bi bilo treba imenovati novega člana Komisije –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Algirdas Gediminas ŠEMETA se imenuje za člana Komisije za obdobje od 1. julija 2009 do 31. oktobra 2009.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati 1. julija 2009.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. junija 2009

            Za Svet

            Predsednik

         J. KOHOUT


title: 2005/321/ES: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2005 o zaključku postopka posvetovanja z Republiko Gvinejo v okviru člena 96 Sporazuma iz Cotonouja

text:
               23.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 104/33

      SKLEP SVETA

   z dne 14. aprila 2005
   o zaključku postopka posvetovanja z Republiko Gvinejo v okviru člena 96 Sporazuma iz Cotonouja
   (2005/321/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), in zlasti člena 96 Sporazuma,
   ob upoštevanju notranjega sporazuma o ukrepih, ki naj bi jih sprejeli, in postopkih, ki naj bi jim sledili, za izvajanje Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (2), in zlasti člena 3 Sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kršeni so bili temeljni elementi iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja.

               (2)

               V skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja so se posvetovanja z državami AKP in Republiko Gvinejo začela 20. julija 2004. Gvinejske oblasti so ob tej priložnosti prevzele posebne obveznosti za odpravljanje težav, ki jih je izpostavila Evropska unija, in se zavezale, da jih bodo izpolnile v obdobju poglobljenega trimesečnega dialoga.

               (3)

               Po preteku tega obdobja se ugotavlja, da so nekatere od prej omenjenih obveznosti privedle do konkretnih iniciativ, nekatere pa so bile izpolnjene. Kljub temu nekaj pomembnih ukrepov, vezanih na temeljne elemente sporazuma iz Cotonouja, še ni bilo izvedenih –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Posvetovanja z Republiko Gvinejo, začeta v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja, so zaključena.
   Člen 2
   Ukrepi, določeni v osnutku priloženega pisma, so sprejeti v okviru ustreznih ukrepov iz člena 96(2)(c) sporazuma iz Cotonouja.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.
   Ta sklep preneha veljati 14. aprila 2008. Preverja se ga redno, vsaj vsakih šest mesecev.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2005

            Za Svet

            Predsednik

         L. FRIEDEN

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      PRILOGA
      Spoštovani gospod minister,
      Evropska unija posveča veliko pozornost določbam iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja. Spoštovanje človekovih pravic, demokratična načela in pravna država, na katerih temelji partnerstvo AKP-ES, predstavljajo temeljne elemente tega sporazuma in posledično temelje naših odnosov.
      V tem smislu je bila Evropska unija zaskrbljena zaradi oslabitve demokracije in pravne države, še posebej po ustavnem referendumu leta 2001 in parlamentarnih (2002) ter predsedniških (2003) volitvah. Evropska unija je bila prav tako zaskrbljena zaradi nespoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot tudi zaradi odsotnosti dobrega upravnega, političnega, gospodarskega in finančnega vodenja.
      Menila je, da politična situacija v Gvineji predstavlja kršenje temeljnih elementov iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja. V zvezi s tem členom in glede na trenutno politično stanje v Gvineji je Unija 31. marca 2004 sklenila začeti posvetovanja v okviru člena 96 Sporazuma, da bi poglobljeno preučila situacijo in jo po potrebi izboljšala.
      Ta posvetovanja so se začela 20. julija 2004 v Bruslju. Ob tej priložnosti je bilo obravnavanih več temeljnih vprašanj in imeli ste možnost predstaviti vaše stališče in analizo stanja v Gvineji. Predstavili ste tudi memorandum z akcijskim načrtom, ki predvideva utrditev demokracije, spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega vodenja.
      Po predstavitvi tega poročila se je skupna nadzorna ekipa predsedstva Evropske unije in Komisije preselila v Conakry, ter v sodelovanju s tam navzočimi predstavniki držav članic oblikovala oceno izvajanja obveznosti.
      Evropska unija ugotavlja, da so gvinejske oblasti pokazale veliko pripravljenost na eni strani za nadaljevanje in poglobitev razprav, ter na drugi strani za olajšanje nadzora Evropski uniji. Ugotavlja tudi, da so nekatere obveznosti privedle do spodbudnih iniciativ z vaše strani. Poudarili bi zlasti:

                  Vaša vlada je pokazala pripravljenost za ponovno vzpostavitev političnega dialoga s predstavniki političnega življenja, da bi pregledali volilni sistem. Uradna slovesnost ob ponovni vzpostavitvi dialoga je bila 31. avgusta 2004, ustanovljena pa je bila tudi medstrankarska koordinacijska pisarna, ki naj bi olajševala dialog.

                  Vlada je potrdila odločitev, da se lokalne volitve izvedejo junija leta 2005, ter namero za okrepitev procesa decentralizacije. Oblikujejo se različni osnutki zakonodajnih besedil.

                  Vlada je potrdila odločitev, da se parlamentarne volitve izvedejo v rokih, ki jih določa ustava, torej junija 2007. Poleg tega je vlada izrazila pripravljenost za preučitev možnosti glede predčasne izvedbe volitev.

                  Vlada je potrdila časovni razpored za liberalizacijo radijskih valov, ki bo začel učinkovati junija 2005.

                  Vlada je potrdila ukrepe na področju makroekonomskega vodenja in področnih reform, ter časovni razpored izvajanja teh ukrepov.

            Te pobude bodo brez dvoma prispevale h krepitvi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vaši državi. Vendar pa bo večina teh obveznosti izpolnjena v daljšem obdobju in potreben bo nadzor izvajanja določenega števila obveznosti, zlasti z namenom zagotoviti utrditev demokracije. V tem okviru Evropska unija pričakuje sprejetje konkretnih ukrepov, ki jih navajate v poročilu o izvajanju memoranduma z dne 30. septembra 2004, in katerih glavni elementi so navedeni v nadaljevanju, še zlasti:

                  1.

                  Nadaljevanje nacionalnega dialoga z namenom pregleda volilnega sistema in izvedbenih pogojev, kot izhaja iz določb deklaracije o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki, ki jo je sprejela Afriška unija v Durbanu leta 2002 (1).

                  2.

                  Nadaljevanje in utrditev spoštovanja zakonov, ki se nanašajo na spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kar naj bi omogočilo zlasti političnim strankam izvajanje svojih pravic in posebnih pravic, kot so organiziranje sestankov, javnih shodov ter dostop do državnega radijskega in televizijskega oddajanja.

                  3.

                  Liberalizacija elektronskih medijev v skladu s časovnim načrtom, ki je bil predstavljen nadzorni ekipi Evropske unije oktobra 2004, in ki omogoča vzpostavitev zasebnih elektronskih medijev pred lokalnimi volitvami.

                  4.

                  Organiziranje lokalnih in parlamentarnih volitev s spremenjenim volilnim sistemom.

                  5.

                  Nadaljevanje procesa decentralizacije.

                  6.

                  Nadaljevanje dejavnosti za krepitev makroekonomskega vodenja in področnih reform.

            Ob upoštevanju že izpolnjenih obveznosti in še neizvedenih dejavnosti, je bilo po zaključku posvetovanja odločeno, da se sprejmejo naslednji ustrezni ukrepi iz člena 96(2)(c) sporazuma iz Cotonouja:

                  1.

                  Nadaljuje se sodelovanje, financirano iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada, da se omogoči izvajanje obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja v okviru posvetovanj, zlasti decentralizacija, liberalizacija medijev ter dobro gospodarsko upravljanje.

                  2.

                  Nadaljuje se tudi sodelovanje iz finančnega okvira B 9. Evropskega razvojnega sklada, z namenom izvedbe programov, ki so neposredno namenjeni izboljšanju življenjskih pogojev najrevnejšega prebivalstva ali žrtev podregionalne politične krize.

                  3.

                  Podpre se programe, katerih namen je vzpostavitev ali emancipacija civilne družbe (vključno z neorganizirano civilno družbo), spoštovanje in krepitev demokracije, človekovih pravic in dobrega vodenja, kot tudi vzpostavitev in utrditev svobodnih medijev.

                  4.

                  Prispevki za regionalne projekte se preučijo od primera do primera.

                  5.

                  Nadaljujejo se humanitarne dejavnosti, trgovinsko sodelovanje in prednosti na področjih, vezanih na trgovino.

                  6.

                  Lahko se zagotovi podpora za pripravo volitev, bodisi iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada bodisi iz finančnega okvira B9. Evropskega razvojnega sklada, potem, ko je bil vzpostavljen volilni sistem, ki zagotavlja transparentne in demokratične volitve, ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki.

                  7.

                  Finančni okvir A9. ERS je bil zmanjšan za 65 milijonov EUR v skladu s sklepom Evropske komisije v okviru vmesnih pregledov. Pripravita se Strategija sodelovanja in Nacionalni indikativni program, ki upoštevata položaj v državi in nove finančne perspektive. Dokumenta bosta podpisana in se bosta začela izvajati, ko bo dosežen zadovoljiv napredek pri uresničevanju obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja, predvsem glede priprave in izvedbe nadzora svobodnih in preglednih lokalnih in zakonodajnih volitev. Evropska unija pri tem upošteva naslednja merila:

                              (a)

                              da so bile dejansko izvedene svobodne lokalne volitve na pregleden način in da so predstavniki lokalnih skupnosti, tako izvoljeni, prevzeli svoje funkcije;

                              (b)

                              da je bil v okviru političnega dialoga z opozicijo vzpostavljen volilni sistem in izvedbeni pogoji za zakonodajne volitve (vključno z datumom volitev), ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki.

            Predvideni so redni pregledi s strani predsedstva Evropske unije in Evropske komisije, prvi mora biti izveden v roku šestih mesecev.
      Evropska unija v obdobju 36-ih mesecev nadaljuje skrben nadzor stanja v Gvineji. Z vašo vlado bo vzdrževala okrepljen politični dialog v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja, z namenom da se utrdi demokracija in pravna država, predvsem z izvedbo zakonodajnih volitev, kot tudi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin.
      V primeru pospešenega uresničevanja obveznosti, ki so jih prevzele gvinejske oblasti, kot tudi v nasprotnem primeru, če bi prišlo do prekinitve uresničevanja obveznosti, si Evropska unija pridržuje pravico sprejeti primerne ukrepe.
      Gospod minister, sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

               Za Svet

               Za Komisijo

         (1)  Deklaracija OAU/AU o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki AHG/Dekl.1 (XXXVIII).