title: Sklep Sveta (EU) 2016/2131 z dne 17. oktobra 2016 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom

text:
               6.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/6

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2131
   z dne 17. oktobra 2016
   o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

               (2)

               Svet je v svojih sklepih z dne 14. decembra 2015 pozdravil Skupno sporočilo visokega predstavnika ter Evropske komisije z dne 18. novembra 2015 o pregledu evropske sosedske politike ter med drugim potrdil svoj namen, da v letu 2016 začne novo fazo sodelovanja s partnerji, ki bi lahko po potrebi vodila do določitve novih prednostnih nalog partnerstva, osredotočenih na dogovorjene prednostne naloge in interese.

               (3)

               Da bi dosegli skupni cilj Unije in Libanona glede vzpostavitve skupnega območja miru, blaginje in stabilnosti, sta potrebna sodelovanje, zlasti prek skupne odgovornosti in diferenciacije, ter upoštevanje ključne vloge Libanona v regiji.

               (4)

               Ob reševanju največjih izzivov Unija in Libanon še naprej zasledujeta glavne cilje svojega dolgoročnega partnerstva in si prizadevata za stabilnost države in regije ter trajnostno gospodarsko rast prek močnih državnih institucij in oživitve libanonskega gospodarstva.

               (5)

               Stališče Unije v okviru pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Sporazumom, bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku Sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta EU-Libanon, ki je priložen temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 17. oktobra 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (UL L 143, 30.5.2006, str. 2).

      OSNUTEK
      SKLEPA št. 1/2016 12. PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-LIBANON
      z dne …
      Dogovor o prednostnih nalogah partnerstva EU-Libanon
      PRIDRUŽITVENI SVET EU-LIBANON JE –
      ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

                  (2)

                  Pridružitveni svet je na podlagi člena 76 Sporazuma pooblaščen za sprejemanje odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma v primerih, določenih v navedenem sporazumu,ter za oblikovanje ustreznih priporočil.

                  (3)

                  Člen 86 Sporazuma določa, da pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma.

                  (4)

                  Drugi akcijski načrt EU-Libanon, ki je bil sprejet leta 2013 s ciljem spodbujanja sodelovanja na področjih, določenih v Sporazumu, je leta 2015 prenehal veljati in ni bil podaljšan.

                  (5)

                  Na podlagi pregleda evropske sosedske politike leta 2016 je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani.

                  (6)

                  EU in Libanon sta se dogovorila, da bosta utrdila svoje partnerstvo, in sicer sta sprejela vrsto prednostnih nalog za obdobje 2016–2020 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Libanona ob hkratnem prizadevanju za odpravljanje učinka dolgotrajnega konflikta v Siriji.

                  (7)

                  Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o besedilu prednostnih nalog partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom, ki bo podpiral izvajanje Sporazuma z osredotočenostjo na sodelovanje v zvezi s skupno določenimi interesi, ki bodo imeli prednost –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata prednostne naloge partnerstva EU-Libanon, vključno s paktom, ki so določene v Prilogi k temu Sklepu.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V …,

               Za Pridružitveni svet EU-Libanon

               Predsednik


title: 2013/767/EU: Sklep Komisije z dne 16. decembra 2013 o vzpostavitvi okvira za civilni dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, in razveljavitvi Sklepa 2004/391/ES

text:
               17.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/115

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 16. decembra 2013
   o vzpostavitvi okvira za civilni dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, in razveljavitvi Sklepa 2004/391/ES
   (2013/767/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 38 Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da Unija opredeli in izvaja skupno kmetijsko politiko.

               (2)

               V skladu s členom 11(2) Pogodbe o Evropski uniji institucije vzdržujejo odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo. Okvir za dialog o zadevah, ki jih ureja skupna kmetijska politika, obstaja od leta 1962. Sklep Komisije 2004/391/ES (1) določa okvir sedanjega dialoga.

               (3)

               Da bi se povečala preglednost in zagotovilo boljše usklajevanje zastopanih interesov, je treba pregledati dialog v svetovalnih skupinah za vprašanja s področja kmetijstva in zagotoviti okvir civilnega dialoga na področju kmetijstva in razvoja podeželja, vključno z mednarodnimi vidiki, ter opredeliti njihove naloge in strukturo.

               (4)

               Skupine za civilni dialog bi morale pomagati Komisiji in prispevati k ohranjanju stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva, spodbujati izmenjavo izkušenj in dobrih praks, svetovati glede politike, podati mnenje o posebnih zadevah na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja ali na lastno pobudo in spremljati razvoj politike.

               (5)

               Skupine za civilni dialog bi morale biti sestavljene vsaj iz nevladnih organizacij na evropski ravni, med katere sodijo tudi predstavniška združenja, družbeno-gospodarske interesne skupine, organizacije civilne družbe in sindikati, ki so registrirani v skupnem evropskem registru za preglednost.

               (6)

               Da bi omogočili razvoj nalog, ki so dodeljene skupinam, je treba določiti pravila za delovanje skupin.

               (7)

               Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

               (8)

               Sklep 2004/391/ES bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Predmet urejanja
   Ta sklep predstavlja okvir skupinam za civilni dialog za zadeve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: skupine), ki jih vzpostavi generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: generalni direktor) v skladu z okvirom za strokovne skupine Komisije (3).
   Člen 2
   Naloge
   Naloge skupin so:

               (a)

               ohranjanje stalnega dialoga o vseh zadevah v zvezi s skupno kmetijsko politiko, vključno z razvojem podeželja, in njenim izvajanjem, zlasti z ukrepi, ki jih sprejme Komisija na tem področju, vključno z mednarodnimi vidiki kmetijstva;

               (b)

               zagotavljanje izmenjave izkušenj in dobrih praks na področjih iz točke (a);

               (c)

               pomoč Komisiji in svetovanje glede politike na področjih iz točke (a);

               (d)

               priprava mnenja o posebnih zadevah, bodisi na zahtevo Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: generalni direktorat) in v roku, določenem v sami zahtevi, ali na lastno pobudo;

               (e)

               spremljanje razvoja politike na področjih iz točke (a).

         Člen 3
   Posvetovanje
   1.   Generalni direktorat se lahko posvetuje s skupinami o kateri koli zadevi iz člena 2(a).
   2.   Predsednik skupine v tesnem sodelovanju s podpredsednikom lahko Komisiji svetuje, da se o določenem vprašanju posvetuje s skupino.
   Člen 4
   Imenovanje članov
   1.   Generalni direktor odloči o sestavi skupin na podlagi povabila k oddaji prijave.
   2.   Skupine so sestavljene vsaj iz nevladnih organizacij na evropski ravni, med katere sodijo tudi predstavniška združenja, družbeno-gospodarske interesne skupine, organizacije civilne družbe in sindikati, ki so registrirani v registru za preglednost. Članstvo v skupinah je odprto za tiste organizacije, ki zastopajo kakršen koli ustrezen interes.
   3.   Ob upoštevanju interesa civilne družbe za skupno kmetijsko politiko generalni direktor odloči o številu skupin in njihovi velikosti. Seznam skupin je objavljen v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (v nadaljnjem besedilu: register) in na posebnem spletišču. Generalni direktor zagotovi uravnoteženo zastopanost vseh izraženih interesov iz odstavka 2. Zlasti zagotovi ravnotežje med gospodarskimi in negospodarskimi interesi.
   4.   Organizacije članice imenuje generalni direktor izmed organizacij, ki so se odzvale na povabilo k oddaji prijave. Generalni direktor lahko imenuje organizacijo članico tudi, če ostanejo ali nastanejo prosta mesta.
   5.   Organizacije članice so imenovane za sedem let. Organizacija članica se lahko zamenja znotraj skupine pred koncem sedemletnega mandata, če:

               (a)

               ne more več učinkovito prispevati k razpravam skupine;

               (b)

               izstopi iz skupine;

               (c)

               ne imenuje redno strokovnjakov za udeležbo na sestankih skupine;

               (d)

               ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali

               (e)

               ne izpolnjuje zahtev glede nerazkritja informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti iz člena 339 Pogodbe.

         6.   Organizacije članice imenujejo strokovnjake, ki se udeležujejo sestankov skupin glede na točke dnevnega reda, in obvestijo generalni direktorat o identiteti strokovnjakov, ki so jih imenovale, vsaj tri delovne dni pred sestankom.
   7.   Generalni direktorat povabi strokovnjake, ki so jih imenovale organizacije članice, na sestanke skupin. Če organizacija članica generalnega direktorata ne obvesti o identiteti strokovnjakov v roku iz odstavka 6, generalni direktorat lahko navedenim strokovnjakom odreče vabilo na zadevne sestanke.
   8.   Imena organizacij članic so objavljena v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov ter na posebnem spletišču.
   9.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Vsaka skupina na svojem prvem sestanku izmed svojih članov izvoli predsednika in dva podpredsednika z dvotretjinsko večino navzočih strokovnjakov v prvem krogu glasovanja in z navadno večino navzočih strokovnjakov v naslednjih krogih. Podpredsednika se izbereta izmed predstavnikov organizacij razen tiste, ki ji pripada predsednik. Podpredsednika prihajata iz dveh različnih organizacij. Volitve potekajo pod vodstvom predstavnika Komisije s tajnim glasovanjem, razen če se vsi navzoči strokovnjaki izrecno ne odločijo drugače.
   2.   Predsednik in podpredsednika imajo enoletni mandat, ki se lahko podaljša. Predsednik ne more imeti več kot dveh zaporednih mandatov. Pri izbiri novih predsednikov skupina zagotovi, da ne prihajajo iz iste organizacije kot njihov predhodnik.
   3.   Predsednik s soglasjem generalnega direktorata, v tesnem sodelovanju s podpredsednikoma in v dogovoru z organizacijami, zastopanimi v skupini, določi točke, ki bodo vključene na dnevni red sestankov skupine najmanj 25 delovnih dni pred vsakim sestankom. Generalni direktorat organizacijam praviloma pošlje dnevni red 20 delovnih dni pred sestankom, po možnosti po elektronski poti.
   4.   Razen volitev iz odstavka 1 se ob koncu razprave skupine ne glasuje. Če skupina doseže soglasje o mnenju, ki ga je zahteval generalni direktorat ali ga podaja na lastno pobudo, pripravi skupne sklepe in jih priloži zbirnemu poročilu. Komisija sporoči rezultat razprav skupine drugim evropskim institucijam v primerih, v katerih skupina tako priporoča.
   5.   Predsednik je odgovoren za pripravo poročila, ki vsebuje natančen povzetek zapisnika vsakega sestanka, in pošiljanje osnutka navedenega poročila generalnemu direktoratu v 20 delovnih dneh po sestanku. Generalni direktorat lahko spremeni predsednikov osnutek poročila pred njegovim razširjanjem in poznejšo odobritvijo s strani skupine.
   6.   V dogovoru z generalnim direktoratom lahko skupina ustanovi delovne skupine za proučitev posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga sprejme skupina. Predstavniki Komisije predsedujejo sestankom delovnih skupin. Take delovne skupine se razpustijo takoj, ko izpolnijo svoj mandat.
   7.   Generalni direktorat lahko povabi zunanje strokovnjake s posebnim znanjem o temi na dnevnem redu, da začasno sodelujejo pri delu skupine ali delovne skupine. Poleg tega lahko predstavnik Komisije podeli status opazovalca posameznikom ali organizacijam, kot so opredeljene v členu 4(2), če ne ogrožajo ravnovesja skupin ali delovnih skupin. Imajo pravico do besede, če jih k temu povabi predsednik s soglasjem najvišjega navzočega predstavnika Komisije. Posamezniki ali organizacije, ki imajo status opazovalca, ne sodelujejo pri volitvah iz odstavka 1.
   8.   Člani skupin in njihovi predstavniki ter povabljeni strokovnjaki in posamezniki ali organizacije, ki imajo status opazovalca iz odstavka 7, spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter Pravilnik Komisije o varnosti glede varovanja tajnih podatkov Unije iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4). Če navedenih obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija ustrezno ukrepa.
   9.   Sestanki skupin in delovnih skupin navadno potekajo v prostorih Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve. Sestanke skupin in delovnih skupin sklicuje generalni direktorat. Sestankov skupin in njihovih delovnih skupin se lahko udeležujejo tudi drugi uradniki Komisije, ki jih zanimajo razprave.
   10.   Komisija objavlja vse ustrezne dokumente, na primer dnevne rede, zapisnike, sklepne ugotovitve, delne sklepne ugotovitve ali delovne dokumente o dejavnostih skupin s povezavo iz registra strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov na posebnem spletišču. Dokument se ne objavi, kadar bi njegovo razkritje oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 (5).
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Udeleženci, ki sodelujejo pri dejavnostih skupin in delovnih skupin, za svoje storitve niso plačani.
   2.   Komisija strokovnjakom povrne potne stroške in stroške bivanja, nastale v okviru dejavnosti skupin in delovnih skupin, v skladu z veljavnimi določbami Komisije.
   3.   Stroški iz odstavka 2 se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.
   Člen 7
   Razveljavitev
   Sklep 2004/391/ES se razveljavi s 1. julijem 2014.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. julija 2014.

      V Bruslju, 16. decembra 2013

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Sklep Komisije 2004/391/ES z dne 23. aprila 2004 o svetovalnih skupinah za zadeve skupne kmetijske politike (UL L 120, 24.4.2004, str. 50).

      (2)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (3)  C(2010) 7649.

      (4)  Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).

      (5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/136

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008
   (2010/516/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu, zlasti člena 60,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0068/2010),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 21.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/137

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu, zlasti člena 60,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0068/2010),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2008 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 23. aprila 2009 izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2007 (5) in je v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           vzel na znanje, da je Računsko sodišče izrazilo kritiko v zvezi s številnimi revidiranimi postopki za oddajo naročil,

                           —

                           zahteval, da agencija drži obljubo, ki jo je dala v svojih odgovorih Računskemu sodišču, da bo strogo upoštevala predpise o naročanju in zlasti namenila pozornost zagotavljanju jasnih informacij potencialnim ponudnikom,

                           —

                           opozoril, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je kadrovski načrt za leto 2007 predvideval 467 začasnih delovnih mest, medtem ko odobrena proračunska sredstva v zvezi z odhodki za osebje niso omogočila kritja dejanskih stroškov za osebje v zvezi s temi delovnimi mesti; zato se je agencija dogovorila s Komisijo, da omeji število delovnih mest na 342, od tega jih je bilo konec leta zasedenih 333,

               1.

               pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče ugotovilo, da so letni računovodski izkazi agencije za proračunsko leto 2008 zanesljivi in da so z njimi povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne;

               2.

               ugotavlja, da je agencija iz proračuna za leto 2008 prejela 30 000 000 EUR za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil;

               3.

               ugotavlja, da se je proračun agencije od leta 2007 do leta 2008 povečal za 42 %, in sicer z 72 000 000 EUR na 102 000 000 EUR, število zaposlenih pa s 362 na 442;

      Uspešnost

               4.

               poudarja, da je pomembno, da agencija v svojih načrtih določi cilje SMART in kazalnike RACER, da bo lahko ocenila svoje rezultate; se seznanja z odgovorom agencije, ki zagotavlja, da je izboljšala svoj delovni program za leto 2010 z uvedbo ciljev in ključnih kazalnikov uspešnosti ter izboljšanim sistemom za načrtovanje virov; poziva tudi agencijo, da preuči uvedbo Ganttovega diagrama v načrtovanje vseh svojih operativnih dejavnosti, da bi omogočili hiter prikaz časa, ki ga vsak uslužbenec porabi za projekt in spodbujali pristop, usmerjen k doseganju rezultatov;

               5.

               zahteva, da agencija v razpredelnici, ki bo priložena prihodnjemu poročilu Računskega sodišča, predstavi primerjavo med rezultati, doseženimi v letu, ki ga obravnava razrešnica, in rezultati, doseženimi v predhodnem proračunskem letu, da bi organ za razrešnico lahko bolje ocenil uspešnost agencije v vmesnem obdobju;

      Uredba o taksah in dajatvah

               6.

               je seznanjen, da je bilo leto 2008 prvo polno leto izvajanja nalog certificiranja v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 593/2007 z dne 31. maja 2007 o taksah in dajatvah, ki jih obračunava Evropska agencija za varnost v letalstvu (6);

               7.

               poziva agencijo, da uvede sistem spremljanja na ravni projektov certifikacije, da bi zagotovila, da obračunane takse v času celotnega projekta ne odstopajo bistveno od dejanskih stroškov;

               8.

               obžaluje, da so bili prihodki v letu 2008 zaradi sistema pavšalnih letnih taks precej višji kot dejanski stroški opravljenih storitev, in poziva agencijo, naj takoj predloži podroben načrt za zagotovitev, da se to v prihodnjih letih ne bo ponovilo;

      Prenos odobrenih proračunskih sredstev

               9.

               opozarja na dejstvo, da je agencija v leto 2009 prenesla visok znesek odobrenih sredstev, ki ustrezajo odhodkom iz poslovanja (več kot 53 000 000 EUR, to je 79 % odobrenih sredstev za poslovanje); se strinja, da je visoka raven proračunskih sredstev, prenesenih v proračun za leto 2009, v nasprotju z načelom enoletnosti, kljub temu, da je za začetni poslovni cikel agencije značilna določena negotovost glede višine taks in dajatev; poudarja tudi, da takšno stanje kaže na pomanjkljivosti v sistemu načrtovanja virov podjetja zaradi zamude pri podpisu pogodbe o izvajanju storitev; zato zahteva, da se Komisiji in Parlamentu za naslednje proračunsko leto predložijo veliko bolj stvarne napovedi, hkrati pa naj se zagotovi dovolj časa za njihovo analizo;

               10.

               je seznanjen s tem, da je agencija v letu 2008 vknjižila prihodke iz obresti v višini 1 988 000 EUR; glede na letne računovodske izkaze in višino obresti sklepa, da ima agencija vseskozi izjemno visok gotovinski saldo; je seznanjen s tem, da je gotovinski saldo agencije 31. decembra 2008 znašal 57 245 000 EUR; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče povsem uveljaviti na potrebah temelječe upravljanje denarnih sredstev v skladu s členom 15(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in katere spremembe zasnove so potrebne, da bi gotovinski saldo agencije trajno ohranjali na čim nižji ravni;

               11.

               ugotavlja, da je bilo v letu 2008 15 % odhodkov, predvidenih za zaposlene, prerazporejenih v odhodke za poslovanje, kar kaže na nestvarno načrtovanje; je zaskrbljen glede povečanja učinkovitosti zaradi te prerazporeditve in bo še dodatno preučil razvoj in nadaljnje ukrepe v povezavi s stroški za izvajanje sistema za načrtovanje virov podjetja;

      Druge izboljšave, ki jih mora uvesti agencija

               12.

               izraža zaskrbljenost zaradi nezadostnega usklajevanja med potrebami, zaposlenimi in finančno uredbo agencije, zlasti ker je zaradi postopkov za izbor uslužbencev zelo težko zaposliti ustrezno usposobljene ljudi; meni, da bi medinstitucionalna delovna skupina za decentralizirane agencije lahko obravnavala to vprašanje;

               13.

               poziva agencijo, da izboljša svoje načrtovanje zaposlovanja v smislu večje stvarnosti in jo poziva, da odpravi pomanjkljivosti v zvezi z določanjem proračuna in spremljanjem sistema za načrtovanje virov podjetja;

      Notranja revizija

               14.

               priznava, da je agencija izvedla 15 od 28 priporočil, ki jih je od leta 2006 oblikovala notranja revizijska služba; ugotavlja, da sta dve priporočili od 13 priporočil, ki še niso dokončno izvedena, obravnavani kot „kritični“, 5 priporočil pa kot „zelo pomembnih“; ugotavlja, da ta priporočila obravnavajo proračunsko negotovost, pomanjkanje analize tveganja, pomanjkanje politike ocenjevanja in spodbujanja, postopek ločevanja proračunskih let in pomanjkanje postopka za evidentiranje izjem, ki so bile zaključene;

               15.

               sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 5. maja 2010 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 21.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 122.

      (6)  UL L 140, 1.6.2007, str. 3.

      (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0139 (glej stran 241 tega Uradnega lista).


title: Sklep Sveta z dne 3. marca 1975 o sklenitvi Konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja iz virov na kopnem

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31975D0437

Uradni list L 194 , 25/07/1975 str. 0005 - 0005 finska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0227  švedska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0227  španska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0098  portugalska posebna izdaja poglavje 15 zvezek 1 str. 0098

		Sklep Svetaz dne 3. marca 1975o sklenitvi Konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja iz virov na kopnem(75/437/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker deklaracija Sveta Evropskih skupnosti in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 22. novembra 1973 o akcijskem programu Evropskih skupnosti o okolju [2] poudarja, da je za Skupnost pomembno, da sprejme ukrepe za boj proti onesnaževanju morja na splošno in med drugim predvideva ukrepe Skupnosti za boj proti onesnaževanju morja iz virov na kopnem;ker Konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja iz virov na kopnem z dne 21. februarja 1974 prav tako predvideva pripravo in izvajanje programov, namenjenih za odpravo ali zmanjšanje te vrste onesnaževanja v severovzhodnem Atlantiku;ker se zdi potrebno, da Skupnost sklene to konvencijo, da bi v okviru delovanja skupnega trga uresničila enega od ciljev Skupnosti na področjih varovanja okolja in kakovosti življenja, in ker Pogodba ne predvideva potrebnih pooblastil;ker je zato treba imenovati predstavnika Skupnosti v Komisiji, ustanovljeni s Konvencijo,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Konvencija o preprečevanju onesnaževanja morja iz virov na kopnem se s tem sklene v imenu Skupnosti.Besedilo Konvencije je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Konvencije, in da jim podeli pooblastila, ki jih potrebujejo, da se Skupnost zaveže.Člen 3Skupnost zastopa Komisija v okviru Komisije, ustanovljene v skladu s členom 15 Konvencije.Komisija v navedenem organu predstavi stališče Skupnosti v skladu s takšnimi direktivami, kot jih ji lahko da Svet.V Bruslju, 3. marca 1975Za SvetPredsednikJ. Keating[1] UL C 127, 18.10.1974, str. 32.[2] UL C 112, 20.12.1973, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 17. decembra 1999 o imenovanju osmih članov Računskega sodišča Evropskih skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0872

Uradni list L 340 , 31/12/1999 str. 0105 - 0105

		Sklep Svetaz dne 17. decembra 1999o imenovanju osmih članov Računskega sodišča Evropskih skupnosti(1999/872/ES, ESPJ, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti njenega člena 247(3),ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, zlasti njenega člena 45(3),ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti njenega člena 160b(3),ob upoštevanju mnenj Evropskega parlamenta [1],(1) ker se mandat g. Patricka Everarda, g. Jürgena Mohra, g. Antonija Castellsa, g. Barryja Desmonda, g. Giorgia Clementeja, g. Arminda de Jesus de Sousa Ribeira, g. Aunusa Salmija in g. Jana O. Karlssona izteče 9. februarja 2000;(2) ker je zaradi tega treba imenovati nove člane,SKLENIL:Člen 1Za člane Računskega sodišča se za obdobje od 1. marca 2000 do vključno 28. februarja 2006 imenuje:- g. Robert Reynders- g. Jürgen Mohr- g. Juan Manuel Fabra Valles- ga. Máire Geoghegan-Quinn- g. Giorgio Clemente- g. Vítor Manuel da Silva Caldeira- g. Aunus Salmi- g. Jan O. Karlsson.Člen 2Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 17. decembra 1999Za SvetPredsednikK. Hemilä[1] Mnenja z dne 16. decembra 1999 (še neobjavljena v Uradnem listu).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 25. aprila 2017 o zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               3.5.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 138/1

         SKLEP SVETA
   z dne 25. aprila 2017
   o zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   (2017/C 138/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju dejstva, da je Komisija Svetu predlagala kandidata za predstavnika delojemalcev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 14. julija 2015 (2) in 14. septembra 2015 (3) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2015 do 17. septembra 2018.

               (2)

               Zaradi odstopa Rute PORNIECE se je sprostilo mesto latvijskega člana v skupini predstavnikov organizacij delojemalcev pri upravnem odboru zadevnega centra.

               (3)

               Člane upravnega odbora navedenega centra bi bilo treba imenovati za preostanek sedanjega mandata, ki se izteče 17. septembra 2018 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za članico upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2018, imenuje:
   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               LATVIJA

               Linda ROMELE

         Člen 2
   Ta sklep se informativno objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 25. aprila 2017

            Za Svet

            Predsednik

         I. BORG

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1.

      (2)  UL C 232, 16.7.2015, str. 2.

      (3)  UL C 305, 16.9.2015, str. 2.


title: 2006/357/ES: Sklep Sveta z dne  8. novembra 2005  o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               20.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 134/23

         SKLEP SVETA
   z dne 8. novembra 2005
   o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2006/357/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla sporazum z Gruzijo o nekaterih vidikih zračnih prevozov v skladu z mehanizmi in direktivami v Prilogi k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               S pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve je treba sporazum, ki ga je Komisija dosegla s pogajanji, podpisati in začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom sklepa Sveta o sklenitvi navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Sporazum s pridržkom njegove poznejše sklenitve.
   Člen 3
   Do začetka veljave Sporazuma, se le-ta uporablja začasno od prvega dne prvega meseca po datumu, ko pogodbenici uradno druga drugo obvestita o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(2) Sporazuma.

      V Bruslju, 8. novembra 2005

            Za Svet

            Predsednik

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               20.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 134/24

         SPORAZUM
   Med evropsko skupnostjo in vlado gruzije o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   VLADA GRUZIJE
   na drugi strani
   (v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) STA SE –
   OB UGOTOVITVI, da so bili sklenjeni dvostranski sporazumi o zračnih prevozih med več državami članicami Evropske skupnosti in Gruzijo, ki vsebujejo določbe, ki so v nasprotju z zakonodajo Skupnosti,
   OB UGOTOVITVI, da ima Evropska skupnost izključno pristojnost v zvezi z nekaterimi vidiki, ki so lahko vključeni v dvostranske sporazume o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UGOTOVITVI, da imajo po zakonodaji Evropske skupnosti letalski prevozniki Skupnosti s sedežem v državi članici pravico do nediskriminatornega dostopa do zračnih poti med državami članicami Evropske skupnosti in tretjimi državami,
   OB UPOŠTEVANJU sporazumov med Evropsko skupnostjo in nekaterimi tretjimi državami, ki državljanom teh tretjih držav omogočajo, da pridobijo lastništvo v letalskih prevoznikih, ki so licencirani v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti,
   OB PRIZNAVANJU, da se morajo določbe dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Gruzijo, ki so v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, popolnoma uskladiti s to zakonodajo, z namenom vzpostaviti trdno pravno podlago za zračne prevoze med Evropsko skupnostjo in Gruzijo ter ohraniti stalnost takih zračnih prevozov,
   OB UGOTOVITVI, da določb dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih med državami članicami Evropske skupnosti in Gruzijo, ki niso v nasprotju z zakonodajo Evropske skupnosti, ni treba spremeniti ali nadomestiti,
   OB UGOTOVITVI, da Evropska skupnost v okviru teh pogajanj nima namena povečati skupnega obsega zračnega prometa med Evropsko skupnostjo in Gruzijo, vplivati na ravnovesje med letalskimi prevozniki Skupnosti in letalskimi prevozniki Gruzije ali se pogajati za spremembe določb obstoječih dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih v zvezi s prometnimi pravicami –
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Splošne določbe
   1.   V tem sporazumu „države članice“ pomenijo države članice Evropske skupnosti.
   2.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na državljane države članice, ki je pogodbenica tega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na državljane držav članic Evropske skupnosti.
   3.   Sklicevanja v posameznih sporazumih, navedenih v Prilogi I, na letalske prevoznike ali letalske družbe države članice, ki je pogodbenica tega sporazuma, se razumejo kot sklicevanja na letalske prevoznike ali letalske družbe, ki jih določi navedena država članica.
   4.   Dodelitev prometnih pravic se še naprej izvaja prek dvostranskih sporazumov.
   Člen 2
   Določitev s strani države članice
   1.   Določbe iz odstavkov 2 in 3 tega člena nadomestijo ustrezne določbe v členih, navedenih v Prilogi II(a) in (b), o določitvi letalskega prevoznika s strani zadevne države članice, njegovih pooblastil in dovoljenj, ki jih prizna Gruzija, in zavrnitvi, preklicu, začasnem odvzemu ali omejitvi pooblastil ali dovoljenj letalskega prevoznika.
   2.   Ob prejemu določitve s strani države članice, Gruzija prizna ustrezna pooblastila in dovoljenja z najmanjšo postopkovno zamudo, pod pogojem, da:

               (i)

               ima letalski prevoznik sedež, v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, na ozemlju države članice, ki ga je določila, in ima veljavno operativno licenco v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, izvaja in vzdržuje učinkovit predpisani nadzor letalskega prevoznika in je ustrezni letalski organ v določitvi jasno opredeljen; in

               (iii)

               je letalski prevoznik v lasti in bo tudi še nadalje neposredno v lasti države članice ali bo njegov večinski lastnik država članica in/ali državljani države članice ali drugih držav, navedenih v Prilogi III, in/ali državljani teh drugih držav in da imajo te države in/ali ti državljani ves čas učinkovit nadzor.

         3.   Gruzija lahko zavrne, prekliče, začasno odvzame ali omeji pooblastila ali dovoljenja letalskega prevoznika, ki ga določi država članica, če:

               (i)

               letalski prevoznik nima sedeža v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti na ozemlju države članice, ki ga je določila, ali nima veljavne operativne licence v skladu z zakonodajo Evropske skupnosti;

               (ii)

               država članica, ki je pristojna za izdajo spričevala letalskega prevoznika, ne izvaja in ne vzdržuje učinkovitega predpisanega nadzora letalskega prevoznika ali ustrezni letalski organ v določitvi ni jasno opredeljen; ali

               (iii)

               letalski prevoznik ni v lasti in ni učinkovito nadzorovan neposredno ali prek večinskega deleža s strani držav članic in/ali državljanov držav članic ali drugih držav, navedenih v Prilogi III, in/ali državljanov teh drugih držav.

         Pri izvajanju svoje pravice iz tega odstavka Gruzija ne diskriminira letalskih prevoznikov Skupnosti na podlagi državne pripadnosti.
   Člen 3
   Pravice v zvezi s predpisanim nadzorom
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(c).
   2.   Kadar država članica določi letalskega prevoznika, katerega predpisani nadzor izvaja in vzdržuje druga država članica, pravice Gruzije v skladu z varnostnimi predpisi iz sporazuma med državo članico, ki je določila letalskega prevoznika, in Gruzijo veljajo enakovredno za drugo državo članico pri sprejemanju, izvajanju ali ohranitvi varnostnih standardov in za operativno dovoljenje navedenega letalskega prevoznika.
   Člen 4
   Obdavčitev letalskega goriva
   1.   Določbe iz odstavka 2 tega člena dopolnjujejo ustrezne določbe iz členov, navedenih v Prilogi II(d).
   2.   Ne glede na kakršne koli druge nasprotne določbe nobena določba sporazumov iz Priloge II(d) ne preprečuje državi članici, da uvede davke, prispevke, dajatve, pristojbine ali druge dajatve za gorivo, dobavljeno na njenem ozemlju za uporabo v zrakoplovu določenega letalskega prevoznika Gruzije, ki opravlja promet med enim krajem na ozemlju zadevne države članice in drugim krajem na ozemlju navedene države članice ali na ozemlju druge države članice.
   Člen 5
   Tarife za prevoz znotraj Evropske skupnosti
   1.   Določbe v odstavku 2 tega člena dopolnjujejo člene, navedene v Prilogi II(e).
   2.   Za tarife, ki jih zaračuna(-jo) letalski prevoznik(-i), določen(-i) s strani Gruzije v skladu s sporazumom iz Priloge I, ki vsebuje določbo iz Priloge II(e), za prevoz, ki se v celoti opravlja znotraj Evropske skupnosti, se uporablja zakonodaja Evropske skupnosti.
   Člen 6
   Priloge k Sporazumu
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 7
   Revizija ali sprememba
   Pogodbenici lahko kadarkoli sporazumno popravita ali spremenita ta sporazum.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti in začasna uporaba
   1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko se pogodbenici pisno uradno obvestita, da so bili zaključeni notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti.
   2.   Ne glede na odstavek 1, se pogodbenici strinjata, da se ta sporazum začne začasno uporabljati prvi dan meseca po datumu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih v ta namen.
   3.   Sporazumi in drugi dogovori med državami članicami in Gruzijo, ki na dan podpisa tega sporazuma še ne veljajo in se začasno ne uporabljajo, so navedeni v Prilogi I(b). Ta sporazum se uporablja za vse takšne sporazume in dogovore ob začetku njihove veljavnosti ali začasne uporabe.
   Člen 9
   Prenehanje
   1.   V primeru prenehanja sporazuma iz Priloge I istočasno prenehajo veljati tudi vse določbe tega sporazuma, ki so povezane z zadevnim sporazumom iz Priloge I.
   2.   V primeru prenehanja vseh sporazumov iz Priloge I istočasno preneha veljati tudi ta sporazum.
   V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

      V Bruslju, tretjega maja leta dva tisoč šest, sestavljeno v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in gruzijskem jeziku.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         Por el Gobierno de Georgia
         Za vládu Gruzie
         For Georgiens regering
         Für die Regierung von Georgien
         Gruusia valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Γεωργίας
         For the Government of Georgia
         Pour le gouvernement de la Géorgie
         Per il Governo della Georgia
         Gruzijas valdības vārdā
         Gruzijos Vyriausybės vardu
         Grúzia Kormánya részéről
         Għall-Gvern tal-Ġeorġja
         Voor de Regering van Georgië
         W imieniu Rządu Gruzji
         Pelo Governo da Geórgia
         Za vládu Gruzínska
         Za vlado Gruzije
         Georgian hallituksen puolesta
         För Georgiens regering

   PRILOGA I
   Seznam sporazumov iz člena 1 tega sporazuma

               (a)

               Sporazumi o zračnih prevozih med vlado Gruzije in državami članicami Evropske skupnosti, ki so bili na dan podpisa tega sporazuma sklenjeni, podpisani in/ali v začasni uporabi:

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med avstrijsko zvezno vlado in vlado Gruzije, ki je bil podpisan na Dunaju 15. decembra 1997 (začetek veljavnosti 1.10.2001), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Avstrijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Ciper in vlado Gruzije, ki je bil podpisan v Tbilisiju 30. junija 1997 (začetek veljavnosti 5.11.1998), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Ciprom“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Gruzijo, ki je bil podpisan v Bonnu 25. junija 1993 (začetek veljavnosti 27.11.1994), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Nemčijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Helenske republike in vlado Republike Gruzije, ki je bil podpisan v Tbilisiju 10. aprila 1997 (začetek veljavnosti 27.5.1998), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Grčijo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Irske in Republiko Gruzijo, ki je bil podpisan v Dublinu 2. marca 1995 (začetek veljavnosti 2.3.1995), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Irsko“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Litve in vlado Republike Gruzije, ki je bil podpisan v Tbilisiju 12. aprila 1996 (začetek veljavnosti 12.1.1999), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Litvo“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnih prevozih med Kraljevino Nizozemsko in Republiko Gruzijo, ki je bil podpisan v mestu Wassenaar 3. aprila 1995 (začetek veljavnosti 1.5.1997), v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Nizozemsko“ v Prilogi II,

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske ter Izvršno oblastjo (Vlado) Republike Gruzije, ki je bil podpisan v Tbilisiju 17. septembra 2003, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Združenim kraljestvom“ v Prilogi II,
                           se dopolni z memorandumom o soglasju, ki je bil podpisan v Tbilisiju 17. septembra 2003, in z odobrenim zapisnikom, podpisanim v Tbilisiju 2. novembra 2004.

               (b)

               Sporazumi o zračnih prevozih in drugi dogovori, parafirani ali podpisani med vlado Republike Gruzije in državami članicami Evropske skupnosti, ki na dan podpisa tega sporazuma še niso začeli veljati in niso v začasni uporabi:

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Belgije in vlado Republike Gruzije, ki je bil parafiran 24. februarja 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Belgijo“ v Prilogi II;

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Madžarske in vlado Republike Gruzije, ki je bil parafiran 29. junija 1995, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Madžarsko“ v Prilogi II;

                           —

                           Sporazum o civilnem zračnem prometu med vlado Republike Latvije in vlado Gruzije, ki je bil podpisan v Tbilisiju 5. oktobra 2005, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Latvijo“ v Prilogi II;

                           —

                           Sporazum o zračnem prevozu med vlado Republike Poljske in vlado Republike Gruzije, ki je bil parafiran v Varšavi 26. aprila 1993, v nadaljnjem besedilu „Sporazum med Gruzijo in Poljsko“ v Prilogi II.

         PRILOGA II
   Seznam členov v sporazumih, navedenih v Prilogi I, ki so omenjeni v členih 2 do 5 tega sporazuma

               (a)

               Določitev s strani države članice:

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Avstrijo,

                           —

                           Člena 3 in 4 Sporazuma med Gruzijo in Belgijo,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Ciprom,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Nemčijo,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Grčijo,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Madžarsko,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Irsko,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Latvijo,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Litvo,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Nizozemsko,

                           —

                           Člen 3 Sporazuma med Gruzijo in Poljsko,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Združenim kraljestvom.

               (b)

               Zavrnitev, preklic, začasni odvzem ali omejitev pooblastil ali dovoljenj:

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Avstrijo,

                           —

                           Člen 5 Sporazuma med Gruzijo in Belgijo,

                           —

                           Člen 5 Sporazuma med Gruzijo in Ciprom,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Nemčijo,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Grčijo,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Madžarsko,

                           —

                           Odstavka 5 in 6 člena 3 Sporazuma med Gruzijo in Irsko,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Latvijo,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Litvo,

                           —

                           Člen 5 Sporazuma med Gruzijo in Nizozemsko,

                           —

                           Člen 4 Sporazuma med Gruzijo in Poljsko,

                           —

                           Člen 5 Sporazuma med Gruzijo in Združenim kraljestvom.

               (c)

               Predpisani nadzor:

                           —

                           Člen 7 Sporazuma med Gruzijo in Belgijo.

               (d)

               Obdavčitev letalskega goriva:

                           —

                           Člen 7 Sporazuma med Gruzijo in Avstrijo,

                           —

                           Člen 10 Sporazuma med Gruzijo in Belgijo,

                           —

                           Člen 7 Sporazuma med Gruzijo in Ciprom,

                           —

                           Člen 6 Sporazuma med Gruzijo in Nemčijo,

                           —

                           Člen 9 Sporazuma med Gruzijo in Grčijo,

                           —

                           Člen 9 Sporazuma med Gruzijo in Madžarsko,

                           —

                           Člen 11 Sporazuma med Gruzijo in Irsko,

                           —

                           Člen 6 Sporazuma med Gruzijo in Latvijo,

                           —

                           Člen 11 Sporazuma med Gruzijo in Litvo,

                           —

                           Člen 10 Sporazuma med Gruzijo in Nizozemsko,

                           —

                           Člen 6 Sporazuma med Gruzijo in Poljsko,

                           —

                           Člen 8 Sporazuma med Gruzijo in Združenim kraljestvom.

               (e)

               Tarife za prevoz znotraj Evropski skupnosti:

                           —

                           Člen 11 Sporazuma med Gruzijo in Avstrijo,

                           —

                           Člen 13 Sporazuma med Gruzijo in Belgijo,

                           —

                           Člen 17 Sporazuma med Gruzijo in Ciprom,

                           —

                           Člen 10 Sporazuma med Gruzijo in Nemčijo,

                           —

                           Člen 12 Sporazuma med Gruzijo in Grčijo,

                           —

                           Člen 8 Sporazuma med Gruzijo in Madžarsko,

                           —

                           Člen 6 Sporazuma med Gruzijo in Irsko,

                           —

                           Člen 11 Sporazuma med Gruzijo in Latvijo,

                           —

                           Člen 9 Sporazuma med Gruzijo in Litvo,

                           —

                           Člen 6 Sporazuma med Gruzijo in Nizozemsko,

                           —

                           Člen 10 Sporazuma med Gruzijo in Poljsko,

                           —

                           Člen 7 Sporazuma med Gruzijo in Združenim kraljestvom.

         PRILOGA III
   Seznam drugih držav iz člena 2 tega sporazuma

               (a)

               Republika Islandija (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (b)

               Kneževina Lihtenštajn (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (c)

               Kraljevina Norveška (v skladu s Sporazumom o Evropskem gospodarskem prostoru);

               (d)

               Švicarska konfederacija (v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prevozu).


title: 2012/272/EU: Sklep Sveta z dne 14. maja 2012 o podpisu Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Evropske unije

text:
               24.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 134/3

         SKLEP SVETA
   z dne 14. maja 2012
   o podpisu Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Evropske unije
   (2012/272/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 79(3), 91, 100, 191(4), 207 in 209 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 25. novembra 2004 pooblastil Komisijo za pogajanja o okvirnem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Republiko Filipini (Sporazum).

               (2)

               Določbe Sporazuma, ki sodijo v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irsko zavezujejo kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija ter Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo Republiko Filipini, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del Evropske unije v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska prenehata biti zavezana kot del Evropske unije v skladu s členom 4a Protokola (št. 21), Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko nemudoma obvesti Republiko Filipini o kakršni koli spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe Sporazuma še naprej zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen tema pogodbama.

               (3)

               Če Združeno kraljestvo in/ali Irska ne predložita uradnega obvestila, ki se zahteva v skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ne sodelujeta pri sprejemanju tega sklepa Sveta, kolikor zajema določbe iz naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(e-) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Bruslju, 14. maja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1525 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/260

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1525
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2014 z odgovori inštituta (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice inštitutu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05584/2016 – C8-0085/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 15,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0085/2016),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 409, 9.12.2015, str. 168.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 403, 30.12.2006, str. 9.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Komisije (EU) 2016/1983 z dne 26. maja 2014 o ukrepu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) v zvezi s skupnim podjetjem Trentino NGN srl. po umiku Italije iz projekta (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3159) (Besedilo velja za EGP )

text:
               12.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 305/32

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1983
   z dne 26. maja 2014
   o ukrepu SA.33063 (2012/C, ex 2012/NN) v zvezi s skupnim podjetjem Trentino NGN srl. po umiku Italije iz projekta

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 3159)

   (Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je 24. maja 2011 prejela pritožbo treh glavnih alternativnih telekomunikacijskih operaterjev, ki delujejo v Italiji (Wind, Fastweb in Vodafone). V pritožbi podrobno obrazložili, da projekt italijanske samostojne pokrajine Trento (v nadaljnjem besedilu: pokrajina) za postavitev infrastrukture dostopovnega omrežja naslednje generacije na celotnem ozemlju pokrajine pomeni dejansko državno pomoč operaterju Telecom Italia, dodeljeno v nasprotju s pravili o konkurenci, kot je navedeno v smernicah za širokopasovna omrežja (2). Pritožniki so zlasti trdili, da jih pokrajinski organi niso ustrezno obvestili o svojih načrtih in ciljih niti se niso z njimi posvetovala, da je bil izvajalec že izbran ter da izbrana infrastruktura po postavitvi ovirala resnično konkurenco.

               (2)

               Po zahtevi za informacije, poslani 22. junija 2011, so italijanski organi v svojem odgovoru z dne 20. julija 2011 zatrdili, da je bil njihov namen upoštevati načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji ter da njihovo posredovanje ne pomeni državne pomoči in zato ni potrebno, da izpolnjuje pogoje o združljivosti iz smernic za širokopasovna omrežja. Komisija je 4. novembra 2011 po odstranitvi zaupnih informacij posredovala odgovor italijanskih organov pritožnikom, ki so predložili dodatna opažanja in dokumentacijo 29. novembra ter 7. in 16. decembra 2011. Italijanski organi so med januarjem in majem 2012 predložili več podrobnih dodatnih informacij. Med februarjem in majem 2012 so dodatne informacije predložili tudi pritožniki. Poleg tega je bilo v tem obdobju organiziranih več sestankov in telefonskih konferenc z vsako od zadevnih strani.

               (3)

               Komisija je s sklepom z dne 25. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) Italiji sporočila, da je glede projekta začela formalni postopek preiskave iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Po odstranitvi zaupnih informacij je sklep o začetku postopka objavila v Uradnem listu Evropske unije
                   (3), pri čemer je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.

               (4)

               Komisija je z dopisoma z dne 22. in 23. novembra 2012 prejela pripombe Italije glede sklepa o začetku postopka. Prejela je tudi opažanja zainteresiranih strani, in sicer 3. decembra 2012 od predstavnikov operaterja Telecom Italia ter 7. decembra 2012 od predstavnikov operaterjev Wind, Fastweb in Vodafone. Po odstranitvi vseh zaupnih informacij je z dopisom z dne 29. januarja 2013 navedena opažanja posredovala italijanskim organom, ki so 5. marca 2013 predložili pripombe glede opažanj tretjih strani. Med marcem in decembrom 2013 so z vsemi zadevnimi stranmi (italijanskimi organi ter operaterji Telecom Italia, Wind, Fastweb in Vodafone) potekale poglobljene razprave in izmenjave, z vsako od njih pa so bilo organiziranih tudi več sestankov in telefonskih konferenc.

               (5)

               Italijanski organi so z dopisom z dne 31. januarja 2014 Komisiji sporočili, da se bo pokrajina umaknila iz projekta. Italijanski organi so 14. in 20. marca 2014 zagotovili dodatne informacije o dejanskem umiku pokrajine iz skupnega podjetja Trentino NGN, zlasti o prodaji delnic pokrajine operaterju Telecom Italia, ki je bila izvedena 28. februarja 2014.

         2.   OPIS UKREPA

               (6)

               Pokrajina je septembra 2010 pripravila strategijo za uresničitev cilja, da bi bilo do leta 2018 njeno celotno ozemlje povezano s širokopasovnim optičnim omrežjem ultra velikih hitrosti. V strategiji sta bili določeni dve vrsti ukrepov, in sicer za območja s „srednjo donosnostjo“ (4) in območja z „nizko donosnostjo“ v pokrajini, medtem ko so bila območja z visoko donosnostjo izključena. Kar zadeva območja s srednjo donosnostjo, je pokrajina nameravala ustanoviti novo podjetje z imenom Trentino NGN, v katerega bi lahko vlagali zasebni partnerji. Kar zadeva območja z nizko donosnostjo, je nameravala sprejeti začasni ukrep državne pomoči, ki bi se razvil in priglasil pozneje, verjetno pod nadzorom njenega javnega podjetja Trentino Network, ki je ločeno od podjetja Trentino NGN, ki je bilo odgovorno za druge pobude v okviru splošne strategije pokrajine za širokopasovno omrežje.

               (7)

               V naslednjih mesecih je bila pokrajina v stiku z več zasebnimi operaterji posebej in je 8. februarja 2011 z operaterjem Telecom Italia podpisala memorandum o soglasju za ustanovitev skupnega podjetja Trentino NGN za postavitev infrastrukture FTTH na območjih z nizko donosnostjo. V skladu s tem začetnim sporazumom se je pokrajina zavezala k denarnemu vložku v kapital podjetja Trentino NGN v višini do 60 milijonov EUR, medtem ko naj bi Telecom Italia zagotovil le prispevke v naravi, vključno s (1) svojo obstoječo pasivno infrastrukturo (vodov in drogov), ki bi se lahko začela uporabljati takoj, in (2) odklopom obstoječega bakrenega omrežja po začetku delovanja omrežja FTTH. Pozneje leta 2011 sta memorandum o soglasju podpisala še dva manjša zasebna delničarja, in sicer finančna institucija Finanziaria Trentina in manjši ponudnik internetnih storitev MC-link, pri čemer naj bi oba zagotovila manjši finančni prispevek podjetju.

               (8)

               Do decembra 2011 je bil poslovni načrt dokončan, na zahtevo pokrajine pa je podjetje Analysys Mason pripravilo poročilo o skrbnem pregledu poslovanja. Hkrati so bile pravice in obveznosti delničarjev dokončno določene, prispevki v naravi operaterja Telecom Italia podjetju Trentino NGN pa podrobneje opredeljeni. Nadaljnje spremembe delničarskih sporazumov so bile uvedene po razpravah s Komisijo in po tem, ko je podjetje Analysys Mason dokončalo strokovno poročilo o projektu. Do marca 2012 je podjetje Reconta Ernst & Young pripravilo zahtevano strokovno poročilo o začetnem prispevku v naravi operaterja Telecom Italia, zaradi česar so bile uvedene dodatne spremembe.

               (9)

               Pokrajina je sama ustanovila podjetje Trentino NGN, in sicer z minimalnim kapitalskim vložkom v višini manj kot 100 000 EUR. Podjetje naj bi doseglo končno kapitalsko strukturo s povečanjem lastniškega kapitala, ki naj bi se izvedlo po sklenitvi sporazumov z zasebnimi delničarji. Načrtovalo se je, da bi se lastniški kapital podjetja Trentino NGN povečal na naslednji način: pokrajina bi prispevala 50 milijonov EUR (kar ustreza 52,2-odstotnemu deležu), Finanziaria Trentina bi prispevala 5 milijonov EUR (5,2-odstotni delež), MC-link bi prispeval 1,5 milijona EUR (1,56-odstotni delež) (5), Telecom Italia pa bi z neodtujljivimi pravicami uporabe dal v najem svojo pasivno infrastrukturo (vodov in drogov) v celotni pokrajini za gradnjo novega optičnega omrežja (v nadaljnjem besedilu: začetni prispevek). Vrednost začetnega prispevka operaterja Telecom Italia je bila prvotno ocenjena na 39,8 milijona EUR, vendar je bilo v poročilu podjetja Ernst & Young o vrednosti tega prispevka naveden nekoliko nižji znesek, in sicer 39,3 milijona EUR, zaradi česar je bil sporazum posodobljen (vrednost je bila dokončno ocenjena na 39,448 milijona EUR).

               (10)

               Skupno podjetje Trentino NGN je bilo ustanovljeno 18. maja 2012, začetni prispevki posameznih strani pa so bili izvedeni, kot sledi: pokrajina je prispevala le del načrtovanega denarnega vložka, tj. 14,845 milijona EUR namesto 50 milijonov EUR, Finanziaria Trentino je prispevala le 1,25 milijona EUR od 5 milijonov EUR, MC-link pa le 0,375 milijona EUR od 1,5 milijona EUR. Telecom Italia je prispeval neodtujljive pravice uporabe svoje pasivne infrastrukture, ki je bila dokončno ocenjena na 39,448 milijona EUR. V skladu s tem je bila lastniška struktura naslednja: pokrajina je imela 52,16-odstotni delež, Telecom Italia 41,07-odstotni delež, MC-link 1,56-odstotni delež, Finanziaria Trentino pa 5,21-odstotni delež. Pregled delničarjev podjetja Trentino NGN in njihovih ustreznih deležev (med 18. majem 2012 in 28. februarjem 2014) je prikazan spodaj.

                           Delničar

                           Kapitalski delež (v %)

                           Vpisani kapital (v EUR)

                           Plačani kapital (v EUR)

                           Pokrajina

                           52,16

                           50 095 000

                           14 845 000

                           Telecom Italia

                           41,07

                           39 448 000

                           39 448 000

                           MC-link

                           1,56

                           1 500 000

                           375 000

                           Finanziaria Trentina

                           5,21

                           5 000 000

                           1 250 000

                              Skupaj

                              100,00

                              96 043 000

                              55 918 000

               (11)

               V delničarskem sporazumu je bilo določeno, da bi se ob koncu tretjega leta od začetnega prispevka ali ob priključitvi vsaj 16 % novih optičnih povezav Telecom Italia in pokrajina lahko odločila, da Telecom Italia izvede „drugi prispevek“, tj. da na podjetje Trentino NGN prenese (1) lastništvo (za razliko od že prenesenih neodtujljivih pravic uporabe) nad obstoječo pasivno infrastrukturo na območjih s srednjo donosnostjo, ki jih je opredelilo podjetje Trentino NGN, in (2) lastništvo nad bakrenim omrežjem, da bi se slednje izključilo in da bi vse stranke prešle na novo optično omrežje. Vrednost prispevka je bila predhodno ocenjena na 520 EUR na priključeno bakreno linijo, vključno z linijami operaterja Telecom Italia na maloprodajnem trgu in linijami, upravljanimi v imenu operaterjev, ki so imeli razvezan dostop do krajevne zanke. Ocenjevalo se je, da se bo ta vrednost povečala za 2 milijona EUR v skladu z vrednostjo spremembe neodtujljivih pravic uporabe prostora na vodih (tj. začetni prispevek) v lastništvo. V tej drugi fazi bi Telecom Italia zaradi svojega drugega prispevka in po potrebi tudi z dodatno kapitalsko injekcijo pridobil večinski delež in nadzor nad podjetjem Trentino NGN.

               (12)

               V delničarskem sporazumu je bilo določeno tudi, da bo po dodatnih treh letih ali ob izpolnitvi cilja v zvezi s priključitvijo 43 % linij Telecom Italia imel pravico uveljaviti nakupno opcijo, da bi pridobil delnice pokrajine in delničarja MC-link v podjetju Trentino NGN. Telecom Italia bi v zameno za podelitev te pravice, če bi se dejansko uveljavljala, plačal pokrajini 6,5 milijona EUR, in sicer prvo polovico v enem letu, drugo pa v dveh letih. Nakupna cena delnic bi bila enaka vrednosti prispevka, povečani za letno 7,75-odstotno neto vrednost razdeljenih dividend (6). Preostala dva delničarja, tj. MC-link oziroma Finanziaria Trentina, sta imela prodajno opcijo, pri čemer bi se lahko odločila prodati svoj delnice v podjetju Trentino NGN operaterju Telecom Italia za ceno, ki je enaka vrednosti njunih prispevkov, povečani za 5,5 % oziroma 7 % na leto.

               (13)

               Poleg tega je bil Telecom Italia prek posameznih delničarskih sporazumov določen za izvajalca storitev za podjetje Trentino NGN, kar zadeva gradnjo, upravljanje in delovanje omrežja. Vrsta omrežja, ki naj bi se postavilo, je t. i. model „točka–več točk“. Obveznosti glede razvezanosti ali dostopa niso bile predvidene. Izbrana struktura je zagotavljala le postavitev treh vzporednih omrežij GPON (7), pri čemer bi se za dve omrežji podelile koncesije drugim operaterjem.

         3.   ZAČETEK FORMALNE PREISKAVE

               (14)

               Komisija je začela formalno preiskavo, ker je imela resne pomisleke o skladnosti ukrepa z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji in ker je želela ugotoviti, ali bi se ukrep, če bi se izkazalo, da vsebuje elemente državne pomoči, lahko štel za združljivega z notranjim trgom.

               (15)

               V sklepu o začetku postopka je Komisija izrazila zaskrbljenost, da je bilo za udeležbo pokrajine pri podjetju Trentino NGN značilnih več elementov, zaradi katerih je dvomila, ali je bila ta udeležba skladna z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji in dejansko enaka udeležbi zasebnih partnerjev. Pomisleki Komisije so se nanašali zlasti na:

                           —

                           časovni razpored projekta: Komisija je dvomila, da je pokrajina že od samega začetka ravnala kot vlagatelj pod tržnimi pogoji, in menila, da je namesto ciljev javne politike upoštevala gospodarske vidike in vidike donosnosti. Zdelo se je, da je pokrajina začela projekt v javnem interesu, nato pa ga preoblikovala v skupno podjetje z obstoječim operaterjem Telecom Italia, pri čemer je šele naknadno poskušala zagotoviti skladnost projekta z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, med drugim s spremembami po razpravah s Komisijo, medtem ko je struktura pobude ostala nespremenjena,

                           —

                           udeležbo zasebnih strani: udeležba delničarjev MC-link in Finanziaria Trentina je bila zanemarljiva, v primeru operaterja Telecom Italia pa znatna, saj se je postopoma krepila,

                           —

                           sočasnost naložbe: pokrajina je morala ukrepati takoj, medtem ko je bil prispevek operaterja Telecom Italia postopen ter pogojen z nekaterimi dogodki in postopki odločanja,

                           —

                           enake pogoje: ni bilo jasno, ali so pogoji, pod katerimi je pokrajina vlagala v skupno podjetje, enaki pogojem za zasebne partnerje, zlasti za operaterja Telecom Italia. Komisija je ugotovila več nedoslednosti v zvezi s časovnim razporedom prispevkov operaterja Telecom Italia in pogoji zanje ter možnostjo, da zadevni operater prek nakupne opcije pridobi delnice pokrajine in popoln nadzor nad podjetjem Trentino NGN,

                           —

                           začetni prispevek operaterja Telecom Italia (8): zdelo se je, da je bila vrednost začetnega prispevka operaterja Telecom Italia izračunana na podlagi dokumentov, predpostavk, napovedi in finančnih analiz, ki so jih opravile strani, ki jih neodvisni strokovnjak ni preveril. Komisija je imela pomisleke, ali bi bil zasebni vlagatelj pripravljen sprejeti znatno kapitalsko udeležbo pri skupnem podjetju v zameno za dostop do reguliranega premoženja, ki bi ga bilo mogoče pridobiti s pogodbo po reguliranih cenah. Ni bilo jasno, ali bi vlagatelj pod tržnimi pogoji sprejel zakup infrastrukture, ki bi jo bilo mogoče dokončno pridobiti pozneje, kot zadostno kapitalsko udeležbo. Komisija je imela pomisleke, ali bi vlagatelj pod tržnimi pridobil infrastrukturo, ki ni bila potrebna, saj bi neodtujljive pravice uporabe veljale za vode in drogove operaterja Telecom Italia v celotni pokrajini in ne le na območjih, na katerih naj bi podjetje Trentino NGN postavilo omrežje,

                           —

                           drugi prispevek operaterja Telecom Italia (9): Komisija je imela pomisleke o prihodnji oceni drugega prispevka operaterja Telecom Italia, ki je takrat temeljila na dogovorjeni metodologiji brez mnenja strokovnjaka. Ni bilo jasno, da je bila predhodna ocena spremembe neodtujljivih pravic uporabe v lastništvo v skladu s tržnimi pogoji ter zlasti da ni bilo prekrivanja med oceno začetnega (zakup) in drugega prispevka (lastništvo), saj so prenesene pravice večinoma zajemale isto infrastrukturo. Komisija je imela pomisleke o primernosti metodologije za oceno prenosa lastništva nad vsemi sestavnimi deli bakrenega omrežja (10) glede na visoke stroške njegovega vzdrževanja, glede na to, da je bil glavni cilj, da se po začetku delovanja optičnega omrežja izključi, in glede na možne alternative za predlagano metodologijo,

                           —

                           poslovni načrt in stopnje tveganja za strani: profili tveganja za javni organ in zasebne vlagatelje so se zelo razlikovali glede na različno vrsto in časovni razpored njihovih prispevkov ter različne pravice in obveznosti strani, pri čemer so bili za operaterja Telecom Italia na prvi pogled značilni majhna tveganja, nizki oportunitetni stroški in majhna tveganja za obstoječe posle, saj bi navedeni operater ohranil nadzor nad bakrenim omrežjem tudi po tem, ko bi ga prispeval za skupno podjetje, in hkrati pridobil nadzor nad skupnim podjetjem, poleg tega pa bi lahko z uveljavljanjem nakupne opcije pridobil popoln nadzor in internaliziral dobiček, če bi se skupno podjetje izkazalo za donosno, medtem ko se je zdelo, da je pokrajina delovala kot finančni vlagatelj v projekt v zvezi s posodobitvijo infrastrukture, pri čemer je v primeru uveljavljanja nakupne opcije pričakovala donos v višini največ 7,75 % in 6,5 milijona EUR (11). Izračuni iz poslovnega načrta morda niso bili povsem natančni, in sicer zaradi optimističnih predpostavk glede dejanskega povpraševanja končnih uporabnikov in prihodkov od alternativnih operaterjev, ki bi priključili vse razpoložljive linije GPON (12). Bila so tudi druga podobna tveganja, in sicer bi se lahko Telecom Italia ob odsotnosti pogodbenih obveznosti odločil odložiti izključitev obstoječega bakrenega omrežja, zaradi česar bi podjetje Trentino NGN morda z zamudo doseglo prag dobička. Poleg tega je bilo nekaj negotovosti glede skupnih finančnih sredstev, potrebnih za izvedbo postavitve omrežja, pri čemer so bila ta sredstva določena na 150 milijonov EUR,

                           —

                           druga vprašanja: izbor operaterja Telecom Italia brez javnega razpisa in nadomestilo zanj kot izvajalcu storitev za podjetje Trentino NGN ter njegova dvojna vloga delničarja in izvajalca storitev.

         4.   ODLOČITEV POKRAJINE O UMIKU IZ PROJEKTA

               (16)

               Italijanski organi so 31. januarja 2014 Komisiji sporočili, da se je pokrajina odločila, da se bo umaknila iz projekta Trentino NGN in se zanj ne bo več zanimala, s čimer so se strinjale vse druge strani, tj. Telecom Italia, MC-link in Finanziaria Trentina.

               (17)

               Italijanski organi so 14. marca 2014 Komisiji sporočili, da je pokrajina prodala svoj delež v podjetju Trentino NGN operaterju Telecom Italia za 15 852 435 EUR, kar je bilo enako vrednosti njenega delnega denarnega vložka v podjetje Trentino NGN v višini 14,845 milijona EUR, povečani za 3,75-odstotne obrestne obresti. Po njihovih navedbah je nadzor nad podjetjem Trentino NGN prevzel Telecom Italia, medtem ko sta Finanziaria Trentina in MC-link še naprej manjšinska delničarja.

               (18)

               Italijanski organi so pojasnili, da so 20. avgusta 2012 (po sklepu o začetku postopka) pokrajina in druge strani v podjetju Trentino NGN, čeprav je bilo slednje že ustanovljeno in so bili 18. maja 2012 izvedeni delni kapitalski vložki, spremenile delničarski sporazum, pri čemer so bile vse dejavnosti podjetja Trentino NGN začasno ustavljene do zaključka tekoče formalne preiskave Komisije. Tako je bilo za vse zadevne strani začasno ustavljeno celotno plačilo prispevkov (izvedla so se le delna plačila). Prav tako so bili začasno ustavljeni tudi vsi drugi nadaljnji koraki iz delničarskega sporazuma. Podjetje Trentino NGN nikoli ni začelo postavljati načrtovanega omrežja FTTH (ali katerega koli drugega omrežja).

               (19)

               Dejavnosti podjetja Trentino NGN so bile omejene izključno na zagotavljanje dostopa tretjim stranem do neodtujljivih pravic uporabe infrastrukture, da bi se izpolnile regulativne obveznosti. V zvezi s tem zadnjim vidikom so italijanski organi pojasnili, da so po tem, ko je Telecom Italia, ki je imel do drugih licenciranih operaterjev še vedno regulativne obveznosti zagotavljanja dostopa, maja 2012 prenesel pravice uporabe pasivne infrastrukture na podjetje Trentino NGN, nekateri operaterji zahtevali dostop do navedene pasivne infrastrukture, ki jim je bil tudi odobren. Posledično je Telecom Italia izvedel več plačil podjetju Trentino NGN kot nadomestilo za odkup dostopa do pasivne infrastrukture od zadevnega podjetja, da bi lahko izpolnil zahteve drugih licenciranih operaterjev po dostopu. Ta plačila so znašala manj kot 15 000 EUR in so zajemala vse prihodke, ki jih je podjetje Trentino NGN ustvarilo od ustanovitve.

               (20)

               Italijanski organi so navedli tudi, da pokrajina ni in niti ne bo plačala kazni za umik iz podjetja Trentino NGN. Delničarski sporazum z dne 16. decembra 2011 in poznejše spremembe so vključevali določbe glede prenehanja sodelovanja, ki so pokrajini omogočile umik iz podjetja Trentino NGN brez kazni, čeprav projekt ni bil niti delno izveden.

         5.   OCENA

               (21)

               Čeprav je Italija sprejela nekatere pripravljalne ukrepe za izvedbo projekta Trentino NGN, zlasti prek različnih sporazumov in aktov, ki so privedli k ustanovitvi skupnega podjetja, ter navedenega delnega denarnega vložka pokrajine (ter delnih denarnih vložkov drugih strani in prispevka v naravi operaterja Telecom Italia), projekt ni napredoval.

               (22)

               Kar zadeva delni kapitalski vložek pokrajine v podjetje Trentino NGN, so italijanski organi pojasnili, da je zadevno podjetje vse zneske, ki jih je kot denarne vložke prejelo od delničarjev (tj. finančne prispevke pokrajine ter delničarjev MC-link in Finanziaria Trentina, vendar brez stroškov in davkov), položilo na bančni račun, na katerega je prejemalo obresti po obrestni meri 2,71 % leta 2012, 1,509 % do 1. februarja 2013 in 1,524 % po 1. februarju 2013 . Delni vložki (vključno z vložkom pokrajine) so ostali na bančnem računu podjetja Trentino NGN. Po navedbah italijanskih organov je pokrajina 28. februarja 2014 izterjala svoj delni denarni vložek, povečan za 3,75-odstotne obrestne obresti. Italijanski organi so pojasnili, da so bile 3,75-odstotne obrestne obresti rezultat dogovorjene poravnave med stranmi, pri čemer predstavljajo približno dvojno obrestno mero za dve- do triletne italijanske državne obveznice in so podobne obrestni meri za desetletne obveznice.

               (23)

               Delni denarni vložek pokrajine v podjetje Trentino NGN je vključeval prenos državnih sredstev. Ker pa je bila 20. avgusta 2012 izvedba projekta Trentino NGN začasno ustavljena ter se je 28. februarja 2014 pokrajina dejansko umaknila iz projekta in v celoti izterjala svoj začetni vložek, povečan za razumne obresti, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij pripravljena priznati, da ta delni vložek ni zagotovil gospodarske prednosti podjetju Trentino NGN ali njegovim delničarjem.

               (24)

               Minimalne dejavnosti podjetja Trentino NGN, tj. transakcije v zvezi s prodajo pravic uporabe (glej uvodno izjavo 19), so bile izvedene za izpolnitev regulativnih obveznosti, ki jih Telecom Italia še vedno ima, pri čemer se zdi, da te dejavnosti niso zagotovile gospodarske prednosti podjetju Trentino NGN ali njegovim delničarjem, vključno z operaterjem Telecom Italia. Glede na te okoliščine zadevne transakcije ne izpodbijajo navedene ocene.

               (25)

               V skladu s tem Komisija priznava, da projekt Trentino NGN nikoli ni bil izveden, kar pomeni, da je sedanja preiskava po umiku pokrajine iz projekta postala brezpredmetna.

         6.   ZAKLJUČEK

               (26)

               Glede na navedeno je Komisija sklenila, da zaključi postopek iz člena 108(2) PDEU, saj je po umiku italijanskih organov (pokrajine) iz projekta Trentino NGN postal brezpredmeten –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Po umiku italijanskih organov iz projekta Trentino NGN je sedanji postopek postal brezpredmeten. Komisija je zato sklenila, da zaključi postopek, ki ga je začela v skladu s členom 108(2) Pogodbe.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

      V Bruslju, 26. maja 2014

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Podpredsednik

      (1)  UL C 323, 24.10.2012, str. 6.

      (2)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o uporabi pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 235, 30.9.2009, str. 7), revidirane leta 2013: Smernice Evropske unije za uporabo pravil o državni pomoči v zvezi s hitro postavitvijo širokopasovnih omrežij (UL C 25, 26.1.2013, str. 1).

      (3)  Glej opombo 1.

      (4)  Območja s srednjo donosnostjo, ki so bila opredeljena, so bile občine, v katerih bi stroški postavitve infrastrukture FTTH (Fibre To The Home – vlakna do doma) še vedno znašali približno 1 000 EUR na gospodinjstvo, tj. 42 občin in 150 000 gospodinjstev, kar je 60 % prebivalstva pokrajine.

      (5)  V sklepu o začetku postopka je bilo navedeno, da bi MC-link prispeval 1 milijon EUR, kar bi ustrezalo 1,6-odstotnemu deležu, vendar so italijanski organi med preiskavo navedli, da je pravilni znesek 1,5 milijona EUR, kar ustreza 1,56-odstotnemu deležu.

      (6)  Te vrednosti izhajajo iz tretje spremembe delničarskega sporazuma, podpisanega 11. maja 2012. Prvotne vrednosti so znašale 4,7 milijona EUR kot denarni vložek, letna obrestna mera pa je bila določena na 7,5 %.

      (7)  Tehnologija, ki omogoča opravljanje internetnih storitev po načelu „točka–več točk“. Operaterji, ki se zanimajo za opravljanje storitev, bi morali s tehnologijo GPON priključiti celotno omrežje.

      (8)  Začetni prispevek je vključeval prenos neodtujljivih pravic uporabe.

      (9)  Drugi prispevek je bil sestavljen iz dveh delov, in sicer iz (1) spremembe neodtujljivih pravic uporabe (ki so bile del začetnega prispevka) v lastništvo nad prostorom na vodih operaterja Telecom Italia le na območjih s srednjo donosnostjo v pokrajini (tj. na ciljnih območjih podjetja Trentino NGN); ter (2) prenosa lastništva nad vsemi sestavnimi deli bakrenega omrežja, da bi se slednje izključilo in da bi vse stranke prešle na novo optično omrežje.

      (10)  Metodologija za določitev zadevne vrednosti je takrat temeljila na povprečni teoretični vrednosti zamenjave omrežja, in sicer na podlagi modela BU-LRIC, ki ga italijanski nacionalni regulativni organ AGCOM uporablja za določanje pristojbin za razvezan dostop do krajevne zanke, pri čemer ta vrednost šteje za povprečno vrednost v celotni državi in se ne računa posebej za pokrajino.

      (11)  Po začetnih izračunih pokrajine je bilo največje nadomestilo omejeno na 10,5-odstotni donos naložbe.

      (12)  Postavila naj bi se tri vzporedna omrežja GPON, pri čemer dve omrežji za podjetje Trentino NGN ne bi bili potrebni in bi se njuno upravljanje v teoriji dalo v zakup alternativnim ponudnikom.


title: Sklep sveta z dne 3. maja 1999 o pooblastitvi generalnega sekretarja Sveta Evropske unije, da deluje kot zastopnik nekaterih držav članic za sklepanje pogodb o namestitvi in delovanju Strežnika za pomoč uporabnikom Upravljalne enote in II. faze omrežja Sirene ter za upravljanje teh pogodb v okviru vključitve schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0322

Uradni list L 123 , 13/05/1999 str. 0049 - 0050

		Sklep svetaz dne 3. maja 1999o pooblastitvi generalnega sekretarja Sveta Evropske unije, da deluje kot zastopnik nekaterih držav članic za sklepanje pogodb o namestitvi in delovanju "Strežnika za pomoč uporabnikom" Upravljalne enote in II. faze omrežja Sirene ter za upravljanje teh pogodb v okviru vključitve schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije(1999/322/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEna podlagi člena 7 Protokola, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki vključuje schengenski pravni red v okvir Evropske unije,(1) ker je bil generalni sekretar Gospodarske unije Beneluks v okviru sodelovanja med državami članicami, ki so podpisnice Konvencije iz leta 1990 o izvajanju Schengenskega sporazuma iz leta 1985 in instrumentov pristopa k le-temu, pooblaščen, da sklepa in upravlja določene pogodbe v imenu teh držav članic;(2) ker bi kot rezultat vključitve Schengenskega sekretariata v Generalni sekretariat Sveta Evropske unije to nalogo, ki jo je do sedaj v okviru schengenskega sodelovanja opravljal generalni sekretar Gospodarske unije Beneluks, moral prevzeti generalni sekretar Sveta;(3) ker bo opravljanje take naloge s strani generalnega sekretarja Sveta za nekatere države članice predstavljalo novo nalogo, drugačno od tistih, ki jih generalni sekretar opravlja v skladu s svojimi obveznostmi po Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbi o Evropski uniji;(4) ker je zato primerno to novo nalogo generalnemu sekretarju dodeliti v obliki izrecnega sklepa Sveta,SKLENIL:Člen 11. Svet pooblašča generalnega sekretarja Evropske unije, da deluje kot zastopnik zadevnih držav članic, tako da nadomesti generalnega sekretarja Gospodarske unije Beneluks v pogodbi, ki jo je ta v imenu teh držav članic sklenil 23. avgusta 1996 s France Telecom Network Services Belgium, sedaj Global One Belgium, o dobavi, namestitvi in upravljanju II. faze omrežja Sirene, in dobavi storitev, ki se nanašajo na njegovo uporabo.2. Svet pooblašča generalnega sekretarja Sveta, da deluje kot zastopnik zadevnih držav članic za namene sklenitve pogodbe v imenu le-teh z Digital Equipment SA za delovanje in zagon Strežnika za pomoč uporabnikom ob poteku sedanje pogodbe, sklenjene med generalnim sekretarjem Ekonomske unije Beneluks in Digital Equipment SA 8. maja 1996.3. Pooblastila v skladu z odstavki 1 in 2 zgoraj veljajo tako dolgo, dokler plačila po navedenih pogodbah še naprej bremenijo zadevne države članice in ne splošnega proračuna Evropskih skupnosti.Člen 2Delo, potrebno za upravljanje pogodb, navedenih v členu 1, v imenu zadevnih držav članic, opravlja generalni sekretariat Sveta kot del svojih običajnih upravnih nalog.Člen 3Vsa vprašanja v zvezi s kakršnokoli obveznostjo, ki ne izhaja iz pogodbe in je posledica dejanj generalnega sekretarja Sveta pri opravljanju njegovih upravnih nalog v skladu s tem sklepom ali tega, da dejanj ni opravil, ureja člen 288, drugi odstavek Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. Člen 235 te Pogodbe se tako uporablja za vse spore, ki se nanašajo na nadomestilo škode.Člen 4Generalni sekretar Sveta odpre poseben bančni račun v svojem imenu, da od generalnega sekretarja Ekonomske unije Beneluks prevzame saldo proračuna, ki se nanaša upravljanje pogodb s podjetji, navedenimi v členu 1(1) in (2), od dneva začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe do tega dne.Člen 5Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.Člen 6Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 3. maja 1999Za SvetPredsednikJ. Fischer--------------------------------------------------