title: 2005/923/ES: Sklep Sveta z dne  2. decembra 2005  o podpisu Protokola o varstvu tal, Protokola o energiji in Protokola o turizmu k Alpski konvenciji v imenu Evropske skupnosti

text:
               22.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 337/27

         SKLEP SVETA
   z dne 2. decembra 2005
   o podpisu Protokola o varstvu tal, Protokola o energiji in Protokola o turizmu k Alpski konvenciji v imenu Evropske skupnosti
   (2005/923/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 175(1) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencija o varstvu Alp (Alpska konvencija) je bila sklenjena v imenu Evropske skupnosti s Sklepom 96/191/ES (1).

               (2)

               Protokol o varstvu tal, Protokol o energiji in Protokol o turizmu so pomemben korak pri izvajanju Alpske konvencije, Skupnost pa je zavezana ciljem te konvencije.

               (3)

               Čezmejni gospodarski, socialni in ekološki problemi Alp ostajajo velik izziv, s katerim se je potrebno spoprijeti na tem zelo občutljivem območju.

               (4)

               Politike Skupnosti, še posebej na prednostnih področjih Šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (2) je na območju Alp treba pospešiti in okrepiti.

               (5)

               Te protokole bi bilo treba podpisati in priložene izjave bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Protokola o varstvu tal, Protokola o energiji in Protokola o turizmu se odobri v imenu Skupnosti, s pridržkom njihove sklenitve.
   Besedilo protokolov in spremljajočih izjav je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis protokolov iz člena 1 v imenu Skupnosti, s pridržkom njihove sklenitve, ter da deponira spremljajoče izjave.

      V Bruslju, 2. decembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         M. BECKETT

      (1)  UL L 61, 12.3.1996, str. 31.

      (2)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.
   IZJAVE EVROPSKE SKUPNOSTI
   Izjava Evropske skupnosti o členu 12(3) Protokola o varstvu tal k Alpski konvenciji
   Evropska poudarja, da bi bilo člen 12(3) Protokola o varstvu tal treba razlagati v skladu z obstoječo zakonodajo ES in še posebej z Direktivo Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (1). Evropska skupnost meni, da ima blato lahko koristne agronomske lastnosti in se lahko uporablja v kmetijstvu pod pogojem, da je uporaba pravilna. Uporaba blata ne sme ogrožati kakovosti tal in kmetijskih proizvodov, kakor je navedeno v uvodni izjavi 7 te direktive, niti imeti škodljivih učinkov za človeka (neposrednih ali posrednih posledic za zdravje ljudi), živali, rastline in okolje, kakor je navedeno v uvodni izjavi 5 in členu 1 navedene direktive. Blato se lahko uporablja v primerih, ko koristi zemlji, ali za gnojenje pridelka in rastlin.
   Izjava Evropske skupnosti o členu 17(2) Protokola o varstvu tal k Alpski konvenciji
   Člen 17(2) Protokola o varstvu tal je treba razlagati v skladu z zakonodajo ES na način, ki bo zagotavljal izdelavo načrtov za ravnanje z odpadki pri predobdelavi, obdelavi in odlaganju odpadkov in preostalih odpadnih snovi ter njihovo izvajanje, da bi tako preprečili onesnaževanje tal in zagotovili združljivost ne samo z okoljem, temveč tudi z zdravjem ljudi.
   Izjava Evropske skupnosti o členih 19(2) in 21(2) Protokola o varstvu tal k Alpski konvenciji
   Kar zadeva člen 19(2) in člen 21(2) Protokola o varstvu tal bi moral biti skupni sistem opazovanja, kjer je to ustrezno, združljiv z Globalnim sistemom sistemov za opazovanje zemlje (GEOSS) in upoštevati podatkovno bazo, ki so jo vzpostavile države članice v skladu z zakonodajo ES v zvezi z opazovanjem, zbiranjem podatkov in meta podatki.
   Izjava o pridržku Evropske skupnosti v zvezi s členom 9 Protokola o energiji k Alpski konvenciji
   Člen 9 Protokola o energiji obravnava vprašanja povezana z jedrsko energijo. Kar zadeva Evropsko skupnost, določa zahteve iz člena 9 Pogodba o ustanovitvi skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Sklep, s katerim je bila ratificirana Alpska konvencija, ne temelji na Pogodbi Euratom, temveč samo na Pogodbi ES. Sklep o pooblastilu za podpis Protokola bo imel isto pravno podlago. Tako člen 9 Protokola o energiji Evropske skupnosti ne bo zavezoval, ko bo Protokol začel veljati za Skupnost.

      (1)  UL L 181, 4.7.1986, str. 6.
    ---documentbreak---

               22.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 337/29

         PROTOKOL
   o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju varstva tal
   Protokol o varstvu tal

      Preambula

   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN,
   KNEŽEVINA MONAKO,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
   in
   EVROPSKA SKUPNOST SO SE
   V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
   ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije,
   S CILJEM, da zmanjšajo količinsko in kakovostno razvrednotenje tal, zlasti z uporabo tlom neškodljivih kmetijskih in gozdarskih proizvodnih postopkov, varčnim ravnanjem z zemljišči in tlemi, preprečevanjem erozije ter omejevanjem pozidave tal,
   ZAVEDAJOČ SE, da so varstvo alpskih tal, trajnostno gospodarjenje z njimi in obnova njihovih naravnih funkcij na prizadetih krajih v splošnem interesu,
   OB SPOZNANJU, da so za Alpe kot enega največjih strnjenih naravnih prostorov Evrope značilni ekološka raznovrstnost in zelo občutljivi ekosistemi, katerih funkcijsko sposobnost je treba ohraniti,
   PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve,
   ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe po eni strani pomemben življenjski in gospodarski prostor za tamkajšnje prebivalstvo in prostor za oddih za ljudi z drugih območij, po drugi strani pa je ohranitev funkcij tal ogrožena zaradi različnih potreb po rabi, ki se srečujejo v tem zelo omejenem alpskem prostoru, in je zato treba gospodarske interese uskladiti z ekološkimi zahtevami,
   ZAVEDAJOČ SE, da zavzemajo tla v ekosistemih posebno mesto, da potekata novo nastajanje in regeneracija prizadetih tal le zelo počasi, da je zaradi topografskih danosti v alpskem prostoru pričakovati močnejšo erozijo tal, da se tu po eni strani nabirajo škodljive snovi, po drugi strani pa se lahko iz onesnaženih tal prenašajo škodljive snovi v sosednje ekosisteme in lahko ogrožajo ljudi, živali in rastline,
   ZAVEDAJOČ SE, da lahko raba tal zlasti zaradi poseljevanja, industrije in obrti, infrastrukture, izkoriščanja rudnega bogastva, turizma, kmetijstva in gozdarstva ter prometa povzroči količinsko in kakovostno razvrednotenje tal in da je zaradi tega treba za preventivo in za omejevanje in odpravljanje škode skupaj z drugimi področji predlagati ukrepe, primerne za varstvo tal,
   UPOŠTEVAJOČ, da varstvo tal raznovrstno vpliva na politiko drugih področij v alpskem prostoru in ga je treba zato usklajevati z drugimi strokami in področji,
   PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav, ki jih bodo v posameznih podpisnicah uresničevali v skladu z razpoložljivimi sredstvi,
   SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
   POGLAVJE I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Cilji
   1.   Ta protokol je namenjen uresničevanju obveznosti glede varstva tal, o katerih so se pogodbenice dogovorile v Alpski konvenciji.
   2.   Tla je treba:

               1.

               v njihovih naravnih funkcijah kot:

                           (a)

                           podlago za življenje in življenjski prostor za ljudi, živali, rastline in mikroorganizme;

                           (b)

                           prvino, ki značilno zaznamuje naravo in krajino;

                           (c)

                           del naravnega ravnovesja, predvsem z njihovimi vodnimi krogotoki in krogotoki hranilnih snovi;

                           (d)

                           medij preobrazbe in izravnavanja za snovno delovanje, zlasti zaradi njihovih filtrirnih, pufrskih in zadrževalnih sposobnosti, predvsem za varovanje podtalnice;

                           (e)

                           genetski zbiralnik;

               2.

               v njihovi funkciji arhiva naravne in kulturne zgodovine; kot tudi

               3.

               z vidika zagotavljanja njihovih vrst rabe kot:

                           (a)

                           prostora za kmetijstvo, vključno s pašništvom in gozdarstvom;

                           (b)

                           površine za naselitev in turistične dejavnosti;

                           (c)

                           prostora za druge gospodarske rabe, promet, preskrbo ter gospodarjenje z odpadki;

                           (d)

                           nahajališča surovin,

                     ohraniti trajnostno učinkovita.

         Zlasti ekološke funkcije tal je treba dolgoročno kakovostno in količinsko zavarovati in ohraniti kot bistveni sestavni del naravnega ravnovesja. Podpirati je treba obnovo razvrednotenih tal.
   3.   Ukrepi, ki jih je treba sprejeti, so zlasti usmerjeni v kraju primerno rabo tal, varčno ravnanje s površinami, preprečevanje erozije in negativnih sprememb strukture tal ter zmanjševanje vnašanja snovi v tla, ki jih obremenjujejo, na najmanjšo možno mero.
   4.   Zlasti je treba ohranjati in podpirati za alpski prostor tipično raznolikost tal in značilne kraje.
   5.   Pri tem je posebej pomembno načelo preventive, ki zagotavlja varovanje funkcijskih sposobnosti in možnosti rabe tal v različne namene ter njihovo razpoložljivost za prihodnje rodove v smislu trajnostnega razvoja.
   Člen 2
   Temeljne obveznosti
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sprejele potrebne pravne in upravne ukrepe za zagotavljanje varstva tal v alpskem prostoru. Za nadzorovanje teh ukrepov so odgovorni organi posameznih držav.
   2.   Če obstaja nevarnost težje in trajne prizadetosti funkcijske sposobnosti tal, imajo vidiki varovanja načeloma prednost pred vidiki rabe.
   3.   Pogodbenice proučijo možnosti, da bi ukrepe za varstvo tal v alpskem prostoru, zastavljene s tem protokolom, podprle z davčnimi in/ali finančnimi ukrepi. Posebej je treba podpreti ukrepe, ki so v skladu z varstvom tal in cilji varčne in okolju prijazne rabe tal.
   Člen 3
   Upoštevanje ciljev v politiki na drugih področjih
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upoštevale tudi v svoji politiki na drugih področjih. V alpskem prostoru to velja zlasti za urejanje prostora, poseljevanje in promet, energetiko, kmetijstvo in gozdarstvo, pridobivanje surovin, industrijo, obrt, turizem, varstvo narave in urejanje krajine, vodno gospodarstvo in gospodarjenje z odpadki ter ohranjanje čistega zraka.
   Člen 4
   Sodelovanje teritorialnih skupnosti
   1.   V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju politike varstva tal ter iz tega izhajajočih ukrepov.
   2.   Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sodelujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve.
   Člen 5
   Mednarodno sodelovanje
   1.   Pogodbenice podpirajo okrepljeno mednarodno sodelovanje med ustreznimi pristojnimi institucijami, zlasti pri sestavljanju katastrov tal, pri opazovanju tal, pri opredelitvi in nadzorovanju območij varstva tal in obremenjenih tal ter območij ogroženosti, pri pripravi in usklajevanju podatkovnih baz, usklajevanju raziskav o varstvu tal v alpskem prostoru in pri medsebojnem poročanju.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo odpravile ovire za mednarodno sodelovanje med teritorialnimi skupnostmi v alpskem prostoru in da bodo podpirale reševanje skupnih problemov na najprimernejši ravni.
   3.   Če je določitev ukrepov za varstvo tal v državni ali mednarodni pristojnosti, je treba dati teritorialnim skupnostim možnosti, da učinkovito predstavijo interese prebivalstva.
   POGLAVJE II
   POSEBNI UKREPI
   Člen 6
   Določitev zavarovanih območij
   Pogodbenice skrbijo za to, da se pri določitvi zavarovanih območij upoštevajo tudi tla, ki jih je vredno varovati. Zlasti je treba ohraniti pedološke in skalnate tvorbe z izredno značilnimi posebnostmi ali posebnim pomenom za dokumentiranje zgodovine zemlje.
   Člen 7
   Varčno in neškodljivo ravnanje s tlemi
   1.   Pri izdelavi in uresničevanju načrtov in/ali programov po členu 9(3) Protokola o urejanju prostora in trajnostnem razvoju je treba upoštevati potrebe varstva tal, zlasti varčno ravnanje z zemljišči in tlemi.
   2.   Zaradi omejevanja pozidave tal in rabe tal bodo pogodbenice skrbele za gradnjo, ki varčuje s površinami in ne škoduje tlom. Razvoj naselij bodo usmerjale predvsem v notranjost naselij in omejevale širitev naselij navzven.
   3.   Pri presoji vplivov na prostor in okolje pri velikih projektih v industriji, gradbeništvu in infrastrukturi, zlasti prometu, energiji in turizmu, je treba v okviru državnih postopkov upoštevati varstvo tal in omejeno ponudbo površin v alpskem prostoru.
   4.   Če naravne danosti to dopuščajo, je treba opuščena ali razvrednotena tla, zlasti odlagališča odpadkov, rudniška jalovišča, infrastrukturne objekte, smučarske proge renaturirati ali rekultivirati.
   Člen 8
   Varčna uporaba in tlom neškodljiv izkop rudnega bogastva
   1.   Pogodbenice skrbijo za varčno ravnanje z rudnim bogastvom. Prizadevajo si, da se prednostno uporabljajo nadomestki in izčrpajo možnosti predelave odpadnih snovi za ponovno uporabo ali da se podpira razvoj v tej smeri.
   2.   Pri izkopu, predelavi in uporabi surovin je treba čim manj obremenjevati druge funkcije tal. Na območjih, ki so posebno pomembna za varstvo funkcij tal, in na območjih, ki so opredeljena kot nahajališča pitne vode, se je treba odpovedati izkopu rudnega bogastva.
   Člen 9
   Ohranjanje tal na mokriščih in barjih
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranile visoka in nizka barja. Zato si je treba srednjeročno prizadevati, da bi uporabo šote povsem nadomestili.
   2.   Na mokriščih in barjih je treba izsuševalne ukrepe, razen v utemeljenih izjemnih primerih, omejiti na vzdrževanje obstoječih omrežij. Na že izsušenih območjih naj bi spodbudili ukrepe za vzpostavitev prvotnega stanja.
   3.   Načeloma naj ne bi uporabljali barjanskih tal ali pa naj bi z njimi v primeru kmetijske rabe gospodarili tako, da se ohrani njihova svojevrstnost.
   Člen 10
   Določitev in obravnavanje ogroženih območij
   1.   Pogodbenice se dogovorijo, da bodo kartirale alpska območja, ki jih ogrožajo geološke, hidrogeološke in hidrološke nevarnosti, zlasti premiki mas (premikanje pobočij, hudourniški nanosi, zemeljski usadi), plazovi in poplave, jih vnesle v katastre ogroženih območij in po potrebi določile območja ogroženosti. V danem primeru je treba upoštevati tudi potresne nevarnosti.
   2.   Pogodbenice skrbijo za to, da se na ogroženih območjih uporabljajo čim bolj sonaravne inženirske tehnike ter lokalni in tradicionalni, krajinskim danostim prilagojeni gradbeni material. Te ukrepe je treba podpreti s primernimi gozdnogojitvenimi ukrepi.
   Člen 11
   Določitev in obravnavanje alpskih območij, ogroženih zaradi erozije
   1.   Pogodbenice se dogovorijo, da bodo na podlagi primerljivih meril za določitev obsega erozije tal kartirale alpska območja, prizadeta zaradi večje erozije, in jih vnesle v katastre tal, če je to potrebno za zaščito materialnih dobrin.
   2.   Erozijo tal je treba omejiti na najmanjšo možno mero. površine, prizadete zaradi erozije in plazenja, je treba sanirati, če je to potrebno za zaščito ljudi in dobrin.
   3.   Za zaščito ljudi in dobrin je treba pri ukrepih za zajezitev erozije zaradi voda in za zmanjševanje površinskega odtekanja prednostno uporabljati sonaravne vodnogospodarske, inženirskogradbene in gozdarske tehnike.
   Člen 12
   Kmetijstvo, pašništvo in gozdarstvo
   1.   Za varstvo pred erozijo in škodljivim zbijanjem tal se pogodbenice zavezujejo, da bodo uporabljale dobro, krajevnim razmeram prilagojeno poljedelsko, pašniško in gozdarsko prakso.
   2.   Glede vnašanja snovi z uporabo gnojil in sredstev za zaščito rastlin si pogodbenice prizadevajo izdelati skupna merila za dobro strokovno prakso in jih uresničevati. Vrsto, količino in čas gnojenja je treba prilagoditi potrebam rastlin ob upoštevanju v tleh razpoložljivih hranilnih in organskih snovi ter krajevnim razmeram in pogojem pridelave. Temu sta namenjena uporaba ekoloških/bioloških in integriranih metod pridelave ter prilagajanje staleža živine naravnim krajevnim in rastnim razmeram.
   3.   Na alpskih pašnikih je treba zlasti zmanjšati uporabo mineralnih gnojil in sintetičnih sredstev za varstvo rastlin na najmanjšo možno mero. Odpovedati se je treba uporabi gošče iz čistilnih naprav.
   Člen 13
   Gozdnogojitveni in drugi ukrepi
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo varovalnemu učinku gorskih gozdov, ki v veliki meri varujejo svoje lastno rastišče ali predvsem naselja, prometno infrastrukturo, kmetijske obdelovalne površine ipd., priznale prednostni položaj in da bo ravnanje s temi gozdovi usmerjeno k varovalnemu cilju. Te gorske gozdove je treba ohranjati tam, kjer so.
   2.   Zlasti je treba gozd izkoriščati in negovati tako, da se preprečujeta erozija in škodljivo zbijanje tal. V ta namen je treba pospeševati kraju primerno gojitev gozdov in njihovo naravno pomlajevanje.
   Člen 14
   Učinki turistične infrastrukture
   1.   Pogodbenice si na najprimernejši način prizadevajo, da:

               —

               se preprečijo negativni učinki turističnih dejavnosti na alpska tla,

               —

               se stabilizirajo tla, ki so že prizadeta zaradi intenzivne rabe v turistične namene, zlasti in kolikor je le mogoče z obnovo rastlinske odeje in uporabo sonaravnih inženirskih tehnik; nadaljnjo rabo je treba usmerjati tako, da tovrstna škoda ne bo več nastajala,

               —

               se izdajo dovoljenja za gradnjo in izravnavanje smučarskih prog v gozdovih z varovalno funkcijo samo izjemoma in ob izvajanju kompenzacijskih ukrepov, na labilnih območjih pa sploh ne.

         2.   Kemični in biološki dodatki za pripravo smučišč so dopustni le, če so dokazano sprejemljivi za okolje.
   3.   Če se ugotovijo pomembne poškodbe tal in vegetacije, bodo pogodbenice čim prej sprejele potrebne ukrepe za ponovno vzpostavitev prejšnjega stanja.
   Člen 15
   Omejevanje vnašanja škodljivih snovi
   1.   Pogodbenice bodo storile vse, da v čim večji meri in preventivno zmanjšajo vnašanje škodljivih snovi v tla po zraku, z vodo, odpadki in snovmi, ki obremenjujejo okolje. Prednost imajo ukrepi, ki omejujejo emisije na njihovem izvoru.
   2.   Za preprečevanje onesnaževanja tal pri ravnanju z nevarnimi snovmi sprejmejo pogodbenice tehnične predpise, predvidijo kontrole ter izvajajo raziskovalne programe in ukrepe za obveščanje.
   Člen 16
   Okoljsko sprejemljiva uporaba sredstev za posipanje
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zmanjšale uporabo soli za posipanje na najmanjšo možno mero in po možnosti uporabljale ustrezna sredstva proti drsenju, ki manj onesnažujejo, kot sta na primer drobljenec in pesek.
   Člen 17
   Onesnažena tla, stara ekološka bremena, koncepti za ravnanje z odpadki
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ugotavljale in dokumentirale svoja stara ekološka bremena in površine, za katere sumijo, da so ekološko obremenjene (kataster starih ekoloških bremen), stanje teh površin preiskale in ocenile po primerljivih metodah njihov potencial ogrožanja.
   2.   Za preprečevanje onesnaževanja tal ter za okoljsko sprejemljivo predhodno obdelavo, obdelavo in odlaganje odpadkov in ostankov je treba izdelati in uresničevati ustrezne programe za ravnanje z odpadki.
   Člen 18
   Dopolnilni ukrepi
   Pogodbenice lahko za varstvo tal sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe.
   POGLAVJE III
   RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE
   Člen 19
   Raziskave in opazovanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem usklajujejo raziskave in sistematično opazovanje, da bi uresničile cilje tega protokola.
   2.   Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve.
   3.   Pogodbenice se dogovorijo, da bodo usklajevale svoje raziskovalne projekte o varstvu tal v alpskem prostoru ob upoštevanju razvoja drugih državnih in mednarodnih raziskav in načrtovale skupne raziskovalne dejavnosti.
   4.   Posebna pozornost se posveča vrednotenju ranljivosti tal glede na različne človekove dejavnosti, vrednotenju sposobnosti obnavljanja tal ter preverjanju najustreznejših tehnologij.
   Člen 20
   Izdelava usklajenih podatkovnih baz
   1.   Pogodbenice se dogovorijo, da bodo v okviru sistema za opazovanje in informiranje o Alpah izdelale primerljive podatkovne baze (talni parametri, vzorčenje, analitika, ovrednotenje) in zagotovile možnosti za izmenjavo podatkov.
   2.   Pogodbenice se obveščajo o snoveh, ki ogrožajo tla in jih je treba prednostno preiskati, in si prizadevajo oblikovati primerljiva merila za vrednotenje.
   3.   Pogodbenice si prizadevajo ob upoštevanju geoloških in hidrogeoloških razmer zbrati podatke o stanju tal v alpskem prostoru na podlagi enakih meril za vrednotenje in usklajenih metod.
   Člen 21
   Ureditev površin za trajno opazovanje in usklajevanje opazovanja okolja
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo uredile površine za trajno opazovanje (monitoring) alpskega prostora in jih vključile v vsealpsko omrežje za opazovanje tal.
   2.   Pogodbenice se dogovorijo, da bodo opazovanje tal v svoji državi usklajevale z ustanovami za opazovanje okolja na področju zraka, vode, rastlinstva in živalstva.
   3.   V okviru teh raziskav bodo pogodbenice na podlagi primerljivih meril uredile banke vzorcev tal.
   Člen 22
   Izobraževanje in obveščanje
   Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola.
   POGLAVJE IV
   IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE
   Člen 23
   Izvajanje
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola.
   Člen 24
   Nadzor spoštovanja obveznosti
   1.   Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja.
   2.   Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogodbenic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov.
   3.   Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu.
   4.   Alpska konferenca se seznani s tem poročilom. Če ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme priporočila.
   Člen 25
   Presojanje učinkovitosti določb
   1.   Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega protokola.
   2.   V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sodelujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju.
   POGLAVJE V
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 26
   Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom
   1.   Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša.
   2.   Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola.
   3.   Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nanašajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola.
   Člen 27
   Podpis in ratifikacija
   1.   Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpisnicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998.
   2.   Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.
   3.   Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbenica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu.
   Člen 28
   Notifikacije
   Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o:

               (a)

               vsakem podpisu;

               (b)

               deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

               (c)

               vsakem datumu začetka veljavnosti;

               (d)

               vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;

               (e)

               vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati.

      Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta namen, podpisali ta protokol.
      Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, francoskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je deponiran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 337/36

         PROTOKOL
   o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju energije
   Protokol o energiji

      Preambula

   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN,
   KNEŽEVINA MONAKO,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
   in
   EVROPSKA SKUPNOST SO SE
   V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
   ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije,
   S CILJEM, da udejanjajo načine pridobivanja, distribucije in rabe energije, ki prizanašajo naravi in krajini, so sprejemljivi za okolje in spodbujajo ukrepe za varčevanje z energijo,
   UPOŠTEVAJOČ potrebo po znižanju emisij plinov energetskega izvora, ki povzročajo učinek tople grede tudi v alpskem prostoru, ter s tem izpolnijo tudi obveznosti iz Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja,
   PREPRIČANE, da morajo biti gospodarski interesi usklajeni z ekološkimi zahtevami,
   ZAVEDAJOČ SE, da je alpski prostor pomemben za vso Evropo in je po geomorfologiji, podnebju, vodah, rastlinstvu, živalstvu, krajini in kulturi edinstvena kot tudi raznovrstna dediščina ter da njen visokogorski svet, doline in predalpski svet sestavljajo okoljske enote, katerih ohranitev ne more biti zgolj naloga alpskih držav,
   ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe življenjski in gospodarski prostor za tam živeče prebivalstvo, hkrati pa so izjemnega pomena za zunajalpska območja, med drugim kot tranzitno območje, ne samo za čezevropski potniški in blagovni promet, temveč tudi za mednarodna omrežja za distribucijo energije,
   UPOŠTEVAJOČ okoljsko ranljivost alpskega prostora tudi zaradi proizvodnje, prenosa in rabe energije, ki jo je treba upoštevati pri varstvu narave, prostorskem planiranju in rabi tal,
   V SPOZNANJU, da je treba glede na nevarnosti za okolje, med katerimi so lahko tudi spremembe podnebja, ki jih povzroča človek, posvetiti posebno pozornost tesni medsebojni povezanosti med človekovimi družbenimi in gospodarskimi dejavnostmi ter ohranjevanjem ekosistemov, ki se zlasti v alpskem prostoru zahtevajo primerne in različne ukrepe, sprejete v dogovoru s tamkajšnjim prebivalstvom, političnimi institucijami ter gospodarskimi in družbenimi organizacijami,
   PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve,
   PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav in teritorialnih skupnosti, ki jih to neposredno zadeva,
   PREPRIČANE, da je zadovoljevanje energetskih potreb pomemben dejavnik gospodarskega in družbenega razvoja v alpskem prostoru in zunaj njega,
   PREPRIČANE, da sta bistvenega pomena uporaba in nadaljnji razvoj ekonomskih instrumentov, s katerimi je možno v izračun stroškov energije bolj vključiti dejanske stroške,
   PREPRIČANE, da alpski prostor trajno prispeva k zadovoljevanju potreb po energiji in po zadostni oskrbi s pitno vodo na evropski ravni in tudi sam potrebuje zadostno preskrbo z energijo za izboljšanje življenjskih razmer prebivalstva in možnosti gospodarstva,
   PREPRIČANE, da ima alpski prostor se posebej pomembno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov evropskih držav,
   PREPRIČANE, da lahko v alpskem prostoru ukrepi za racionalno rabo energije kot tudi trajnostna raba vodnih virov ter lesnega bogastva v okviru narodnega gospodarstva bistveno prispevajo k oskrbi z energijo in da postajata raba biomase in sončne energije vedno pomembnejši,
   SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
   POGLAVJE I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Cilji
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo na območju izvajanja Alpske konvencije ustvarjale okvirne razmere in sprejemale konkretne ukrepe za varčevanje z energijo, za njeno proizvodnjo, prenos, distribucijo in rabo, da bi ustvarile energetske razmere za trajnostni razvoj v skladu z obremenitvami, ki so sprejemljive za alpski prostor; s tem bodo pogodbenice pomembno prispevale k varstvu prebivalstva in okolja ter varovanju virov in podnebja.
   Člen 2
   Temeljne obveznosti
   1.   V skladu s tem protokolom si pogodbenice prizadevajo zlasti za:

               (a)

               usklajevanje načrtovanja v energetiki s splošnim prostorskim planiranjem v alpskem prostoru;

               (b)

               usmerjanje sistemov za proizvodnjo, prenos in distribucijo energije v splošno optimiranje celotnega infrastrukturnega sistema v alpskem prostoru ob upoštevanju zahtev varstva okolja;

               (c)

               zmanjševanje obremenitev okolja, ki so energetskega izvora, z optimiranjem energetskih storitev za končnega porabnika med drugim po možnosti z:

                           —

                           zmanjševanjem potrebe po energiji z uporabo učinkovitejših tehnologij,

                           —

                           večjim zadovoljevanjem preostale potrebe po energiji iz obnovljivih virov,

                           —

                           optimiranjem obstoječih objektov za proizvodnjo energije iz neobnovljivih virov;

               (d)

               omejevanje negativnih vplivov energetskih infrastruktur na okolje in krajino, vključno z ravnanjem z njihovimi odpadki, in sicer z uvajanjem preventivnih ukrepov pri novih in po potrebi z uvajanjem sanacijskih ukrepov na obstoječih objektih in napravah.

         2.   Pogodbenice pri gradnji velikih novih energetskih infrastruktur ter obsežnejših širitvah obstoječih v okviru veljavne ureditve poskrbijo za presojo vplivov na okolje v alpskem prostoru in analizo njihovih prostorskih in družbenogospodarskih učinkov v skladu s členom 12, vključno s pravico, da izrazijo svoje mnenje na mednarodni ravni, kadar lahko pride do čezmejnih učinkov.
   3.   V svoji energetski politiki upoštevajo, da je alpski prostor primeren za rabo obnovljivih virov energije, in zato spodbujajo medsebojno sodelovanje pri razvojnih programih na tem področju.
   4.   Ohranjajo zavarovana območja z njihovimi tamponskimi območji, varovana območja in območja miru ter neokrnjena območja narave in krajine ter optimirajo energetske infrastrukture glede na različne stopnje ranljivosti, obremenljivosti in obstoječe poškodovanosti alpskih ekosistemov.
   5.   Pogodbenice se zavedajo, da lahko ustrezna raziskovalna in razvojna politika s preventivnimi in sanacijskimi ukrepi bistveno prispevata k varovanju Alp pred vplivi energetskih infrastruktur na okolje. Zato spodbujajo raziskovalne in razvojne projekte na ustreznih področjih ter izmenjavo njihovih pomembnih rezultatov.
   6.   Pogodbenice na področju energetike sodelujejo pri razvijanju metod, ki najbolj upoštevajo dejanske stroške.
   Člen 3
   Skladnost z mednarodnim pravom in s politiko na drugih področjih
   1.   Protokol se izvaja v skladu z veljavnimi mednarodnimi pravnimi normami, zlasti z določbami Alpske konvencije in njenih izvedbenih protokolov kot tudi veljavnih mednarodnih sporazumov.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upoštevale tudi v svoji politiki na drugih področjih, se posebej pri urejanju prostora in regionalnem razvoju, v prometu, kmetijstvu, gozdarstvu in turizmu, da bi se izognile morebitnim negativnim ali nasprotujočim si vplivom v alpskem prostoru.
   Člen 4
   Sodelovanje teritorialnih skupnosti
   1.   V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju energetske politike v alpskem prostoru ter iz tega izhajajočih ukrepov.
   2.   Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sodelujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve.
   3.   Pogodbenice spodbujajo mednarodno sodelovanje med institucijami, pristojnimi za energetska in okoljska vprašanja, da bi tako lažje sporazumno reševale skupne probleme.
   POGLAVJE II
   POSEBNI UKREPI
   Člen 5
   Prihranek energije in racionalna raba energije
   1.   Alpski prostor zahteva ustrezne ukrepe za varčevanje z energijo, njeno distribucijo in racionalno rabo, ki upoštevajo:

               (a)

               potrebo po energiji, ki je prostorsko razpršena in možno niha glede na nadmorsko višino, letni čas in turistično dejavnost;

               (b)

               krajevno razpoložljivost obnovljivih virov energije;

               (c)

               poseben vpliv imisij zraka na kotline in doline zaradi njihove geomorfoloske konfiguracije.

         2.   Pogodbenice skrbijo za okolju prijaznejšo rabo energije, prednostno spodbujajo varčevanje z energijo in njeno racionalno rabo, predvsem pri proizvodnih procesih, javnih storitvah, velikih hotelskih obratih kot tudi v prometu ter pri objektih za šport in prosti čas.
   3.   Sprejmejo ukrepe in predpise predvsem na naslednjih področjih:

               (a)

               izboljšanje toplotne izolacije pri stavbah in učinkovitosti sistemov za distribucijo toplote;

               (b)

               optimiranje učinkovitosti naprav za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo;

               (c)

               reden nadzor in morebitno zmanjšanje okolju škodljivih emisij pri termoenergetskih napravah;

               (d)

               prihranek energije s tehnološko naprednimi procesi za rabo in pretvorbo energije;

               (e)

               obračun stroškov za toploto in toplo vodo po porabi;

               (f)

               projektiranje in spodbujanje novogradenj z uporabo tehnologij z nizko porabo energije;

               (g)

               spodbujanje in udejanjanje občinskih/lokalnih energetskih zasnov in zasnov za varovanje podnebja ob upoštevanju ukrepov iz pododstavka (c) odstavka (1) člena 1;

               (h)

               energetska sanacija stavb pri rekonstrukcijah in spodbujanje okolju prijaznih sistemov ogrevanja.

         Člen 6
   Obnovljivi viri energije
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da v okviru svojih finančnih možnosti spodbujajo in prednostno uporabljajo obnovljive vire energije po pogojih, sprejemljivih za okolje in krajino.
   2.   Spodbujajo uporabo decentraliziranih objektov in naprav za rabo energije iz obnovljivih virov, kot so voda, sonce in biomasa.
   3.   Podpirajo rabo energije iz obnovljivih virov tudi v kombinaciji z obstoječo konvencionalno oskrbo z energijo.
   4.   Pogodbenice za proizvodnjo energije se posebej spodbujajo racionalno rabo vodnih virov in lesa iz gorskih gozdov, s katerimi trajnostno gospodarijo.
   Člen 7
   Vodna energija
   1.   Pogodbenice pri novih in v okviru možnosti tudi pri že obstoječih hidroenergetskih objektih zagotovijo ekološko funkcionalnost vodotokov in celovitost krajin s primernimi ukrepi, kot so določanje minimalnih pretočnih količin, izvajanje predpisov za zmanjševanje umetnih nihanj vodne gladine in zagotavljanje prehodnosti za živali.
   2.   Pogodbenice lahko ob spoštovanju svojih varnostnih in okoljskih predpisov uvedejo ukrepe za krepitev konkurenčnosti obstoječih hidroelektrarn.
   3.   Zavezujejo se tudi, da bodo varovale vodne režime v vodozaščitnih območjih za pitno vodo, zavarovanih območjih z njihovimi tamponskimi območji, varovanih območjih in območjih miru kot tudi v neokrnjenih območjih narave in krajine.
   4.   Pogodbenice priporočajo ponovno obratovanje opuščenih hidroelektrarn namesto novogradenj. Tudi pri ponovnem obratovanju veljajo določila prvega odstavka glede ohranjanja funkcionalnosti vodnih ekosistemov in drugih prizadetih sistemov.
   5.   Pogodbenice lahko v okviru notranje zakonodaje preverijo možnosti, kako bi se lahko od končnih porabnikov alpskih virov zahtevalo plačilo po tržnih cenah in na kakšen način ter v kakšnem obsegu je možno tamkajšnjemu prebivalstvu dati pravično nadomestilo za storitve, ki jih opravlja v interesu javnosti.
   Člen 8
   Energija iz fosilnih goriv
   1.   Pogodbenice zagotavljajo, da bodo pri novih termoenergetskih objektih in napravah za proizvodnjo električne in/ali toplotne energije na fosilna goriva uporabljale najboljše razpoložljive tehnologije. Pri obstoječih objektih in napravah v alpskem prostoru bodo čim bolj omejevale emisije z uporabo primernih tehnologij in/ali goriv.
   2.   Pogodbenice preverijo tehnično in ekonomsko izvedljivost ter okoljsko primernost zamenjave termoenergetskih naprav na fosilna goriva z napravami, ki uporabljajo obnovljive vire energije, in z decentraliziranimi napravami.
   3.   Pogodbenice sprejemajo ukrepe za spodbujanje sočasne proizvodnje elektrike in toplote s ciljem učinkovitejše rabe energije.
   4.   Na obmejnih območjih skrbijo, če je to izvedljivo, za harmonizacijo in povezavo svojih sistemov za nadzor emisij in imisij.
   Člen 9
   Jedrska energija
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo v okviru mednarodnih sporazumov izmenjavale vse informacije o jedrskih elektrarnah in drugih jedrskih objektih in napravah, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na alpski prostor, s ciljem, da bodo zagotovile trajno varovanje zdravja ljudi, živalstva in rastlinstva, njihovih združb in habitatov, vključno z njihovimi medsebojnimi vplivi.
   2.   Pogodbenice v okviru možnosti poskrbijo za uskladitev in povezavo svojih sistemov za nadzor radioaktivnosti v okolju.
   Člen 10
   Prenos in distribucija energije
   1.   Pogodbenice si pri vseh obstoječih infrastrukturah prizadevajo za njihovo racionalizacijo in optimizacijo, upoštevaje zahteve varstva okolja, predvsem potrebno ohranitev zelo občutljivih ekosistemov in krajine, ter po potrebi sprejemajo ukrepe za varovanje prebivalstva in alpskega prostora.
   2.   Pri gradnji električnih vodov in ustreznih omrežnih postaj, plinovodov in naftovodov vključno s črpalnimi in kompresijskimi postajami ter drugih naprav, ki pomembno vplivajo na okolje, sprejmejo pogodbenice vse potrebne ukrepe, da se zmanjša obremenitev prebivalstva in okolja, pri čemer je treba čim bolj uporabljati obstoječe objekte in trase.
   3.   Pogodbenice pri energetskih vodih posebej upoštevajo pomen zavarovanih območij z njihovimi tamponskimi območji, varovanih območij in območij miru ter neokrnjena območja narave in krajine kot tudi ptic.
   Člen 11
   Renaturacija in sonaravne gradbene metode
   Pogodbenice pri idejnih projektih oziroma pri predvidenih presojah vplivov na okolje v okviru veljavne zakonodaje opredelijo pogoje, pod katerimi morata potekati renaturacija lokacij in ponovna vzpostavitev vodnega režima po dokončanju gradnje javnih in zasebnih energetskogospodarskih objektov, ki vplivajo na okolje in ekosisteme v alpskem prostoru, pri čemer je treba čim bolj uporabljati sonaravne gradbene metode.
   Člen 12
   Presoja vplivov na okolje
   1.   Pogodbenice pri projektiranju energetskogospodarskih naprav, navedenih v členih 7, 8, 9 in 10 tega protokola, kot tudi pri pomembnejših spremembah teh objektov in naprav predhodno izdelajo presojo vplivov na okolje v skladu z veljavno notranjo zakonodajo ter mednarodnimi sporazumi in dogovori.
   2.   Pogodbenice soglašajo, da je treba čim bolj uporabljati najboljše razpoložljive tehnologije za odpravljanje ali zmanjševanje obremenitev okolja, pri čemer se predvideva kot možna alternativa tudi morebitna odstranitev objektov in naprav, ki se ne uporabljajo in niso sprejemljive za okolje.
   Člen 13
   Usklajevanje
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da se bodo pri projektih z morebitnimi čezmejnimi učinki predhodno posvetovale o njihovih vplivih.
   2.   Pri projektih z morebitnimi čezmejnimi učinki morajo imeti prizadete pogodbenice možnost, da pravočasno sporočijo svoja stališča, ki se bodo ustrezno upoštevala pri postopku za dodeljevanje dovoljenj.
   Člen 14
   Dopolnilni ukrepi
   Pogodbenice lahko za področje energije in trajnostnega razvoja sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe.
   POGLAVJE III
   RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE
   Člen 15
   Raziskave in opazovanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem usklajujejo raziskave in sistematično opazovanje za izvajanje tega protokola, se zlasti o metodah in merilih za analizo in presojo vplivov na okolje in podnebje kot tudi o posebnih tehnologijah za varčevanje z energijo in njeno racionalno rabo v alpskem prostoru.
   2.   Pri opredelitvi in preverjanju energetskopoliticnih ciljev in ukrepov kot tudi pri izobraževanju in svetovanju prebivalstvu, gospodarstvu in teritorialnim skupnostim na lokalni ravni upoštevajo rezultate raziskav.
   3.   Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve.
   Člen 16
   Izobraževanje in obveščanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola.
   2.   Zavzemajo se predvsem za nadaljnji razvoj izobraževanja in izpopolnjevanja ter svetovanja na področju energetike in v to vključujejo varstvo okolja, narave in podnebja.
   POGLAVJE IV
   IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE
   Člen 17
   Izvajanje
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola.
   Člen 18
   Nadzor spoštovanja obveznosti
   1.   Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja.
   2.   Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogodbenic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov.
   3.   Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu.
   4.   Alpska konferenca se seznani s tem poročilom. Če ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme priporočila.
   Člen 19
   Presojanje učinkovitosti določb
   1.   Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega protokola.
   2.   V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sodelujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju.
   POGLAVJE V
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 20
   Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom
   1.   Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša.
   2.   Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola.
   3.   Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nanašajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola.
   Člen 21
   Podpis in ratifikacija
   1.   Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpisnicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998.
   2.   Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.
   3.   Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbenica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu.
   Člen 22
   Notifikacije
   Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o:

               (a)

               vsakem podpisu;

               (b)

               deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

               (c)

               vsakem datumu začetka veljavnosti;

               (d)

               vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;

               (e)

               vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati.

      Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta namen, podpisali ta protokol.
      Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, francoskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je deponiran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 337/43

         PROTOKOL
   o izvajanju Alpske konvencije iz leta 1991 na področju turizma
   Protokol o turizmu

      Preambula

   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN,
   KNEŽEVINA MONAKO,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
   in
   EVROPSKA SKUPNOST SO SE
   V SKLADU s svojimi nalogami po Konvenciji o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
   ZARADI izpolnjevanja svojih obveznosti iz člena 2(2) in (3) Alpske konvencije,
   OB UPOŠTEVANJU volje pogodbenic, da uskladijo gospodarske interese z ekološkimi zahtevami in zagotovijo trajnostni razvoj,
   ZAVEDAJOČ SE, da so Alpe življenjski prostor tamkajšnjega prebivalstva in okvir za njegov gospodarski razvoj,
   PREPRIČANE, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju in sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve,
   OB SPOZNANJU, da ima današnji človek v urbani civilizaciji čedalje večje potrebe po turizmu in različnih prostočasnih dejavnostih,
   OB SPOZNANJU, da so Alpe zaradi velikih možnosti za prostočasne dejavnosti, bogastva njihovih krajin in raznolikosti ekoloških razmer eno velikih območij za turizem in preživljanje prostega časa v Evropi in da je treba njihov pomen obravnavati tudi čez državne okvire,
   OB SPOZNANJU, da pomemben delež prebivalstva nekaterih pogodbenic živi v Alpah in da je alpski turizem v javnem interesu, ker prispeva k ohranjanju trajne poseljenosti,
   OB SPOZNANJU, da se gorski turizem razvija ob vedno večji svetovni konkurenci in pomembno prispeva h gospodarski uspešnosti alpskega prostora,
   GLEDE NA TO, da se v zadnjem času kažejo težnje po vedno večji usklajenosti med turizmom in okoljem, kar se izraza v naraščajočem zanimanju gostov za poleti in pozimi privlačno in ohranjeno naravno okolje in v prizadevanjih številnih lokalnih nosilcev odločanja za izboljšanje kakovosti turističnih območij v smislu varovanja okolja,
   GLEDE NA TO, da je treba v alpskem prostoru se posebej upoštevati meje ekološke sprejemljivosti vsakega kraja in ga oceniti po njegovih posebnostih,
   KER SE ZAVEDAJO, da so naravna in kulturna dediščina ter krajina bistveni temelji za turizem v Alpah,
   KER SE ZAVEDAJO, da so naravne, kulturne, gospodarske in institucionalne razlike, značilne za alpske države, privedle do samostojnega razvoja in raznolikosti turistične ponudbe, ki je ne sme spodriniti enoličnost na mednarodni ravni, ampak naj bo vir raznovrstnih in dopolnjujočih se oblik turizma,
   KER SE ZAVEDAJO, da je potreben trajnostni razvoj turističnega gospodarstva, ki temelji na dviganju vrednosti naravne dediščine in na kakovosti ponudbe in storitev, upoštevajoč, da je večina alpskih območij gospodarsko odvisna od turizma, ki daje tudi možnost za preživetje tamkajšnjega prebivalstva,
   KER SE ZAVEDAJO, da je treba turiste, ki obiskujejo ta območja, spodbujati k spoštovanju narave in jim pomagati k boljšemu razumevanju prebivalstva, ki tam živi in dela, ter ustvarjati kar najboljše razmere za pristno spoznavanje narave v alpskem prostoru v vsej njeni raznolikosti,
   KER SE ZAVEDAJO, da je naloga organizacij, ki opravljajo turistične storitve, in teritorialnih skupnosti, da v alpskem prostoru usklajeno poskrbijo za izboljšanje oblikovanja turistične ponudbe in njenega načina delovanja,
   V ŽELJI, da se zagotovi trajnostni razvoj alpskega prostora s turizmom, ki je sprejemljiv za okolje in je tudi bistveni temelj za življenjske in gospodarske razmere tamkajšnjega prebivalstva,
   PREPRIČANE, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav,
   SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
   POGLAVJE I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Cilj
   Cilj tega protokola je v okviru veljavne ureditve prispevati k trajnostnemu razvoju alpskega prostora s turizmom, ki je sprejemljiv za okolje, in s posebnimi ukrepi in priporočili, ki upoštevajo interese tamkajšnjega prebivalstva in turistov.
   Člen 2
   Mednarodno sodelovanje
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo odpravile ovire za mednarodno sodelovanje med teritorialnimi skupnostmi alpskega prostora in spodbujale reševanje skupnih problemov s sodelovanjem na ustrezni teritorialni ravni.
   2.   Pogodbenice podpirajo okrepljeno mednarodno sodelovanje med posameznimi pristojnimi institucijami. Predvsem skrbijo za večjo veljavo obmejnih območij z usklajevanjem turističnih in prostočasnih dejavnosti, ki so sprejemljive za okolje.
   3.   Kadar ukrepov ne morejo izvajati teritorialne skupnosti, ker so v državni ali mednarodni pristojnosti, jim je treba dati možnost, da učinkovito zastopajo interese svojega prebivalstva.
   Člen 3
   Upoštevanje ciljev v politiki na drugih področjih
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo cilje tega protokola upoštevale tudi v svoji politiki na drugih področjih, zlasti pri urejanju prostora, v prometu, kmetijstvu, gozdarstvu, varstvu okolja in narave kot tudi pri oskrbi z vodo in energijo, da bi zmanjšale morebitne negativne ali tem ciljem nasprotujoče učinke.
   Člen 4
   Sodelovanje teritorialnih skupnosti
   1.   V okviru veljavne ureditve vsaka pogodbenica določi najboljšo raven usklajevanja in sodelovanja med institucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da pospešuje skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju turistične politike ter iz tega izhajajočih ukrepov.
   2.   Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sodelujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve.
   POGLAVJE II
   POSEBNI UKREPI
   Člen 5
   Obvladovanje ponudbe
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo skrbele za trajnosten in okolju sprejemljiv razvoj turizma. V ta namen podpirajo oblikovanje in uresničevanje smernic, razvojnih programov in sektorskih načrtov na pobudo pristojnih organov na najustreznejši ravni, ki upoštevajo cilje tega protokola.
   2.   Ti ukrepi bodo omogočili presojo in primerjavo prednosti in slabosti načrtovanega razvoja, zlasti z vidika:

               (a)

               družbenogospodarskih posledic za tamkajšnje prebivalstvo;

               (b)

               posledic za tla, vodo, zrak, naravno ravnovesje in krajino ob upoštevanju posebnih ekoloških danosti, naravnih virov in meja sprejemljivosti ekosistemov;

               (c)

               posledic za javne finance.

         Člen 6
   Usmeritve razvoja turizma
   1.   Pogodbenice pri razvoju turizma upoštevajo načela varstva narave in ohranjanja krajine. Zavezujejo se, da bodo, kolikor je mogoče, spodbujale projekte, ki varujejo krajino in so sprejemljivi za okolje.
   2.   Zavzemale se bodo za politiko trajnostnega razvoja, ki krepi konkurenčno sposobnost sonaravnega turizma v alpskem prostoru in tako pomembno prispeva k družbenogospodarskemu razvoju alpskega prostora. Dajale bodo prednost ukrepom v korist inovativnosti in uvajanja novih oblik ponudbe.
   3.   Pogodbenice na območjih z močnim turističnim prometom skrbijo za uravnoteženost med intenzivnimi in ekstenzivnimi oblikami turizma.
   4.   Pri spodbujevalnih ukrepih je treba upoštevati naštete vidike:

               (a)

               pri intenzivnem turizmu prilagoditev obstoječih turističnih objektov in njihove opreme ekološkim zahtevam ter razvoj novih objektov v skladu s cilji tega protokola;

               (b)

               pri ekstenzivnem turizmu ohranjanje ali razvoj sonaravne in za okolje sprejemljive turistične ponudbe ter dviganja vrednosti naravne in kulturne dediščine turističnih območij.

         Člen 7
   Pospeševanje kakovosti
   1.   Pogodbenice izvajajo politiko, ki je stalno in dosledno usmerjena v kakovostno turistično ponudbo v celotnem alpskem prostoru, pri čemer je treba zlasti upoštevati ekološke zahteve.
   2.   Spodbujajo izmenjavo izkušenj in izvajanje skupnih programov za izboljšanje kakovosti predvsem pri:

               (a)

               vključitvi objektov in naprav v krajino in v naravno okolje;

               (b)

               urbanizmu, arhitekturi (novogradnje in prenove vasi);

               (c)

               nastanitvenih objektih in ponudbi turističnih storitev;

               (d)

               uvajanju novih oblik turistične ponudbe alpskega prostora z večjim poudarkom na kulturnih prireditvah na posameznih območjih.

         Člen 8
   Usmerjanje turističnih tokov
   Pogodbenice podpirajo usmerjanje turističnih tokov, se zlasti na zavarovanih območjih, z organiziranjem razporeda in sprejema turistov, tako da zagotavljajo nadaljnji obstoj teh območij.
   Člen 9
   Omejitve razvoja zaradi naravnega okolja
   Pogodbenice skrbijo, da bo razvoj turizma prilagojen posebnostim okolja in razpoložljivim virom kraja ali regije. Če bi določeni projekti lahko zelo vplivali na okolje, jih je treba v okviru veljavne ureditve predhodno ovrednotiti in izsledke upoštevati pri odločanju.
   Člen 10
   Območja miru
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo v skladu s svojimi predpisi in ekološkimi merili določile območja miru, na katerih se odpovedujejo urejanju prostora v turistične namene.
   Člen 11
   Politika razvoja nastanitvenih zmogljivosti
   Pogodbenice pri politiki razvoja nastanitvenih zmogljivosti ob upoštevanju omejenosti razpoložljivega prostora dajejo prednost komercialnim nastanitvenim enotam, obnovi in uporabi obstoječih objektov ter posodabljanju in izboljšanju kakovosti obstoječih nastanitvenih zmogljivosti.
   Člen 12
   Žičnice
   1.   Pogodbenice se strinjajo, da v okviru svojih nacionalnih postopkov za izdajanje dovoljenj za žičnice uveljavljajo politiko, ki poleg varnostnih zahtev in gospodarskih potreb upošteva tudi ekološke in krajinske zahteve.
   2.   Pogoj za izdajo novih obratovalnih dovoljenj in koncesij za žičnice je razstavitev in odstranitev naprav, ki se ne uporabljajo več, in zasaditev sproščenih površin predvsem s samoniklimi rastlinskimi vrstami.
   Člen 13
   Promet in prevoz turistov
   1.   Pogodbenice spodbujajo ukrepe za omejevanje prometa z motornimi vozili v turističnih krajih.
   2.   Poleg tega podpirajo zasebne ali javne pobude za boljšo dostopnost turističnih krajev in središč z javnimi prevoznimi sredstvi in spodbujajo turiste k uporabi takega prevoza.
   Člen 14
   Posebne tehnike urejanja površin
   1.   Pogodbenice skrbijo za tako ureditev, vzdrževanje in uporabo smučarskih prog, ki se najbolje vključujejo v krajino ob upoštevanju naravnega ravnovesja in občutljivosti biotopov.
   2.   Čim bolj je treba omejiti spreminjanje terena in preurejene površine zazeleniti predvsem s samoniklimi rastlinskimi vrstami, če naravne danosti to dopuščajo.
   Zakonodaje posameznih držav lahko dovolijo zasneževanje v obdobjih nizkih temperatur, značilnih za posamezne kraje, predvsem za zavarovanje izpostavljenih delov smučišč, če to dovoljujejo krajevne vodne, podnebne in ekološke razmere.
   Člen 15
   Športne dejavnosti
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo določile politiko usmerjanja športnih dejavnosti na prostem, zlasti na zavarovanih območjih, da bi preprečile negativne vplive na okolje. Če je potrebno, jih lahko tudi prepovejo.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo skrajno omejile, in če bo potrebno, prepovedale motorizirani šport, razen v območjih, ki jih za to določijo pristojni organi.
   Člen 16
   Dovoz z zračnimi plovili
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zunaj letališč skrajno omejile ali po potrebi prepovedale dovoze z zračnimi plovili v športne namene.
   Člen 17
   Razvoj gospodarsko manj razvitih območij
   Pogodbenicam se priporoča, da na ustrezni teritorialni ravni proučijo rešitve, ki omogočajo uravnotežen razvoj gospodarsko manj razvitih območij.
   Člen 18
   Razporejanje počitnic
   1.   Pogodbenice si prizadevajo za boljšo prostorsko in časovno razporeditev turističnega povpraševanja na turističnih območjih.
   2.   V ta namen je treba podpreti meddržavno sodelovanje pri razporejanju počitnic in izmenjavo izkušenj o podaljšanju sezone.
   Člen 19
   Spodbujanje inovacij
   Pogodbenicam se priporoča, da razvijajo primerne spodbude za uresničevanje usmeritev tega protokola. V ta namen bodo zlasti proučile organizacijo natečaja alpskih držav za nagrajevanje inovativnih turističnih rešitev in proizvodov, ki upoštevajo cilje tega protokola.
   Člen 20
   Sodelovanje med turizmom, kmetijstvom, gozdarstvom in obrtjo
   Pogodbenice podpirajo sodelovanje med turizmom, kmetijstvom, gozdarstvom in obrtjo. Spodbujajo predvsem povezave dejavnosti, ki ustvarjajo delovna mesta v smislu trajnostnega razvoja.
   Člen 21
   Dopolnilni ukrepi
   Pogodbenice lahko za trajnostni razvoj turizma sprejmejo poleg ukrepov, predvidenih v tem protokolu, tudi dopolnilne ukrepe.
   POGLAVJE III
   RAZISKAVE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE
   Člen 22
   Raziskave in opazovanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo in s tesnim sodelovanjem usklajujejo raziskave in sistematično opazovanje, ki koristi boljšemu poznavanju medsebojnih vplivov med turizmom in okoljem v Alpah kot tudi analizi prihodnjega razvoja.
   2.   Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupni sistem za stalno opazovanje in informiranje in so na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve.
   3.   Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo izmenjevale informacije o svojih izkušnjah, ki so koristne za uresničevanje ukrepov in priporočil tega protokola, in zbirale pomembne podatke o kakovostnem razvoju turizma.
   Člen 23
   Izobraževanje in obveščanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in izpopolnjevanje ter obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola.
   2.   Pogodbenicam se priporoča, da v izobraževanje za poklice, ki so neposredno ali posredno povezani s turizmom, vključijo znanje o naravi in okolju. Lahko bi izvajali izvirne programe izobraževanja, ki povezujejo turizem in okolje, kot na primer:

               —

               „animator narave“,

               —

               „pospeševalec kakovosti turističnih središč“,

               —

               „turistični spremljevalec invalidnih oseb“.

         POGLAVJE IV
   IZVAJANJE, NADZOR IN PRESOJANJE
   Člen 24
   Izvajanje
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve zagotovile izvajanje tega protokola.
   Člen 25
   Nadzor spoštovanja obveznosti
   1.   Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, ki so jih sprejele na podlagi tega protokola. V poročilih se navede tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja.
   2.   Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so pogodbenice izpolnile obveznosti iz tega protokola. Od pogodbenic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov.
   3.   Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o spoštovanju obveznosti pogodbenic po tem protokolu.
   4.   Alpska konferenca se seznani s tem poročilom. Če ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme priporočila.
   Člen 26
   Presojanje učinkovitosti določb
   1.   Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejem ustreznih sprememb tega protokola.
   2.   V okviru veljavne ureditve tudi teritorialne skupnosti sodelujejo pri tem presojanju. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju.
   POGLAVJE V
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 27
   Odnos med Alpsko konvencijo in protokolom
   1.   Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu člena 2 in drugih členov konvencije, na katere se nanaša.
   2.   Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola.
   3.   Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nanašajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola.
   Člen 28
   Podpis in ratifikacija
   1.   Ta protokol je na voljo za podpis vsem državam podpisnicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti dne 16. oktobra 1998 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 16. novembra 1998.
   2.   Za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po datumu, ko so tri države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.
   3.   Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, začne protokol veljati tri mesece po deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po začetku veljavnosti spremembe protokola postane vsaka nova pogodbenica tega protokola pogodbenica protokola v spremenjenem besedilu.
   Člen 29
   Notifikacije
   Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o:

               (a)

               vsakem podpisu;

               (b)

               deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

               (c)

               vsakem datumu začetka veljavnosti;

               (d)

               vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;

               (e)

               vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi vključno z datumom, ko začne veljati.

      Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta namen, podpisali ta protokol.
      Sestavljeno na Bledu dne 16. oktobra 1998 v slovenskem, francoskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem originalu, ki je deponiran v arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo.


title: 2013/15/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija)

text:
               12.1.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 8/14

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 12. decembra 2012
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/014 RO/Nokia, Romunija)
   (2013/15/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene med 1. majem 2009 in 30. decembrom 2011, razširjeno, da bi vključili podporo za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (4)

               Romunija je 22. decembra 2011 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju SC Nokia Romania SRL in pri enem dobavitelju, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 22. avgusta 2012. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 942 680 EUR.

               (5)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Romunija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotovi vsota 2 942 680 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 12. decembra 2012

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 22. marca 2004 o delni sprostitvi pogojevanega zneska 1 milijarde EUR v okviru devetega Evropskega razvojnega sklada za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami za ustanovitev sklada za preskrbo z vodo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0289

Uradni list L 094 , 31/03/2004 str. 0057 - 0058

		Sklep Svetaz dne 22. marca 2004o delni sprostitvi pogojevanega zneska 1 milijarde EUR v okviru devetega Evropskega razvojnega sklada za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami za ustanovitev sklada za preskrbo z vodo(2004/289/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 Pogodbe v zvezi z drugim pododstavkom člena 300(2) te pogodbe,ob upoštevanju člena 1 internega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES [1],ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000,ob upoštevanju internega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP–ES, podpisanega 18. septembra 2000, in zlasti člena 2(2) tega internega sporazuma,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu z odstavkom 1 Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu AKP–ES (finančni protokol) traja obdobje, zajeto v finančnem protokolu, ki se začne 1. marca 2000, pet let. Odstavek 5 finančnega protokola pa določa, da se skupni znesek, ki se mu dodajo prenesena neporabljena sredstva iz prejšnjih ERS, uporablja za obdobje 2000 do 2007.(2) V skladu s členom 2(2) internega sporazuma in z izjavo EU o finančnem protokolu, priloženo Izjavi XVIII k Sporazumu o partnerstvu AKP–ES, se iz skupnega zneska 13,5 milijarde EUR devetega ERS za afriške, karibske in pacifiške države (države AKP) po začetku veljavnosti finančnega protokola 1. aprila 2003 sprosti samo 12,5 milijarde. Ta znesek je razdeljen na tri sklope: 9,259 milijarde EUR za dolgoročni razvoj, 1,204 milijarde EUR za regionalno sodelovanje in integracijo ter 2,037 milijarde EUR za naložbe.(3) V skladu s členom 2(2) internega sporazuma se lahko znesek v višini 1 milijarde EUR sprosti šele po pregledu rezultatov, ki ga leta 2004 na podlagi predloga Komisije opravi Svet. Odstavek 7 finančnega protokola in Izjava XVIII določata, da je navedeni pregled rezultatov ocena stopnje uresničitve prevzetih obveznosti in izplačil.(4) Glede na raven prevzetih obveznosti in izplačil ob koncu leta 2003 ter napovedi za obdobje 2004–2007, ki jih je predstavila Komisija, je mogoče v celoti prevzeti obveznosti za sredstva devetega ERS za države AKP, na podlagi dosedanje realizacije pa je mogoče sprostiti prvo tranšo pogojevane milijarde.(5) 19. maja 2003 je Svet ugotovil, da je treba sprostiti obsežna sredstva za preskrbo z vodo in sanitarijami, ter pozval Komisijo, naj pripravi praktične predloge za obravnavo v okviru EU in Sveta ministrov AKP–ES.(6) Pomembno je, da se upoštevajo finančne potrebe za uresničitev milenijskih razvojnih ciljev glede dostopa do vode in sanitarij ter potreba po inovativnih instrumentih za pridobivanje dodatnih sredstev za te cilje –SKLENIL:Člen 1Svet se strinja, da se ustanovi sklad za preskrbo z vodo držav AKP.Člen 2Svet se strinja, da se za ta sklad za preskrbo z vodo predvidi znesek v višini 500 milijonov EUR od pogojevane 1 milijarde EUR iz člena 2(2) internega sporazuma.Prvi alocirani znesek v višini 250 milijonov EUR se sprosti in razdeli na naslednji način:1. 185 milijonov EUR za sklop za podporo dolgoročnemu razvoju iz člena 2(1)(a) internega sporazuma in odstavka 3(a) finančnega protokola, tako da znaša ta sklop skupaj 9,444 milijarde EUR;2. 24 milijonov EUR za sklop za podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji iz člena 2(1)(b) internega sporazuma in odstavka 3(b) Finančnega protokola, tako da znaša ta sklop skupaj 1,228 milijarde EUR;3. 41 milijonov EUR za sklop za podporo investicijskim skladom pomoči iz člena 2(1)(b) internega sporazuma in odstavka 3(b) finančnega protokola, tako da znaša ta sklop skupaj 2,078 milijarde EUR.Člen 3Svet se bo do marca 2005 glede na rezultate vmesnih pregledov nacionalnih strategij in po pregledu rezultatov ERS, ki ga opravi Svet do konca leta 2004, odločil o:1. zagotovitvi drugega dodeljenega zneska v višini 250 milijonov EUR;2. uporabi preostalih 500 milijonov EUR pogojevane 1 milijarde EUR iz člena 2(2) notranjega sporazuma za namene, o katerih se je treba še dogovoriti.Člen 4Ta sklep se sporoči Svetu ministrov AKP.Člen 5Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.V Bruslju, 22. marca 2004Za SvetPredsednikB. Cowen[1] UL L 317, 15.12.2000, str. 376.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 12. decembra 2014 o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2014

text:
               20.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 461/16

         SKLEP SVETA
   z dne 12. decembra 2014
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2014
   (2014/C 461/08)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314 Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1) ter zlasti člena 41 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               —

               proračun Unije za proračunsko leto 2014 je bil dokončno sprejet 20. novembra 2013 (2),

               —

               Komisija je 9. julija 2014 predložila predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2014,

               —

               Komisija je 16. oktobra 2014 predložila predlog z dopolnilnim pismom k predlogu spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za proračunsko leto 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je stališče o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4 za proračunsko leto 2014, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, sprejel 12. decembra 2014.
   Celotno besedilo si je mogoče ogledati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 12. decembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GIANNINI

      (1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (2)  UL L 51, 20.2.2014, str. 1, s popravki v UL L 111, 15.4.2014, str. 96, UL L 124, 25.4.2014, str. 30, in v UL L 322, 7.11.2014, str. 1.


title: Sklep Komisije z dne 13. januarja 1971 o reorganizaciji Skupnega centra za jedrske raziskave

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31971D0057

Uradni list L 016 , 20/01/1971 str. 0014 - 0016 finska posebna izdaja: poglavje 12 zvezek 1 str. 0032  danska posebna izdaja: serija II zvezek V str. 0014  švedska posebna izdaja: poglavje 12 zvezek 1 str. 0032  angleška posebna izdaja: serija II zvezek V str. 0014  grška posebna izdaja: poglavje 01 zvezek 1 str. 0128  španska posebna izdaja: poglavje 12 zvezek 1 str. 0150  portugalska posebna izdaja poglavje 12 zvezek 1 str. 0150

		Sklep Komisijez dne 13. januarja 1971o reorganizaciji Skupnega centra za jedrske raziskave(71/57/Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 8 Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti in zlasti člena 16 Pogodbe,ob upoštevanju Poslovnika Komisije in zlasti člena 27 Poslovnika,ob upoštevanju mnenja Znanstveno-tehničnega odbora,ker je Skupnemu centru za jedrske raziskave treba zagotoviti organizacijo in pooblastila, ki bodo ustrezala njegovim nalogam,SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Skupni center sestavljajo raziskovalne ustanove, ki jih je ustanovila Komisija, da izvajajo raziskovalne programe in programe usposabljanja, ter potrebne pomožne službe.Člen 2Organi Skupnega centra so:- generalni direktor,- splošni svetovalni odbor,- znanstveni odbor.Člen 3Skupni center vodi generalni direktor, ki ga imenuje Komisija na podlagi pogodbe, ki ne sme trajati več kakor štiri leta in je obnovljiva.Generalni direktor in službe v njegovi neposredni pristojnosti imajo sedež v ustanovi Ispra.Generalni direktor sprejme vse ukrepe, ki so potrebni za učinkovito delovanje Skupnega centra skladno z veljavnimi predpisi in pooblastili, ki so mu bila dodeljena. V skladu s spodaj opisanimi postopki:- pripravi in predloži Komisiji osnutke programov Skupnega centra z navedenimi finančnimi vidiki teh programov,- v okviru skupnih sredstev, ki jih v ta namen zagotovi Svet, se pogaja in sklepa raziskovalne pogodbe ter pri tem upošteva tarifna pravila, ki jih je določil Svet na predlog Komisije,- je odgovoren za izvajanje programov in upravljanje s finančnimi sredstvi,- določi notranjo organizacijo Skupnega centra, zlasti ob upoštevanju zahtev funkcionalnega proračuna,- izvaja pooblastila, ki so podeljena organu za imenovanja po Kadrovskih predpisih za uradnike in Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev.Člen 41. Ustanovi se splošni svetovalni odbor Skupnega centra, sestavljen iz predstavnikov, ki jih imenujejo vlade držav članic in ki pomaga generalnemu direktorju; izvaja naloge, ki so mu dodeljene s tem sklepom.Sodelovanje držav članic ureja Resolucija Sveta z dne 17. decembra 1970.Odbor izbere za predsednika enega od svojih članov za dobo dveh let. Generalni direktor Skupnega centra sodeluje pri razpravah, vendar ne glasuje.2. Splošni svetovalni odbor sklicuje predsednik; skliče se tudi na zahtevo generalnega direktorja Skupnega centra ali treh članov odbora.Postopki odbora so veljavni samo, če sta navzoči dve tretjini njegovih članov. Mnenje se sprejme z večino glasov navzočih članov.3. Priprava zapisnika vsake seje je v pristojnosti predsednika; vključuje dana mnenja in, kadar se zaprosi za mnenje odbora, izražena stališča. Ta zapisnik se posreduje Komisiji in Svetu.Člen 5Ustanovi se znanstveni odbor Skupnega centra, ki pomaga generalnemu direktorju.Znanstveni odbor je sestavljen iz dveh tretjin glavnih vodij oddelkov in projektnih vodij ter iz ene tretjine članov znanstvenega in tehničnega osebja, ki ga to osebje izvoli kot svoje predstavnike.Generalni direktor se o vseh vprašanjih, ki so znanstvene ali strokovne narave, v zvezi z dejavnostmi Skupnega centra, ustrezno posvetuje z znanstvenim odborom. S tem v zvezi znanstveni odbor sodeluje pri pripravi osnutkov programov.Člen 61. Komisija priskrbi generalnemu direktorju splošne smernice o sestavi programov Skupnega centra z vidika splošne politike, ki jo je sprejel Svet.2. Na tej osnovi je generalni direktor odgovoren, da po posvetovanju s splošnim svetovalnim odborom pripravi osnutke programov za različna področja dejavnosti Skupnega centra, na katere odbor poda svoje mnenje.3. Komisija pregleda predložene osnutke programov z vidika splošne politike in finančnega stanja Skupnosti in mnenje splošnega svetovalnega odbora o teh osnutkih.Komisija sprejme predloge v skladu z določbami Pogodbe in jih predloži Svetu ter priloži mnenja splošnega svetovalnega odbora ter izvirnike osnutkov programov, ki jih je pripravil generalni direktor Skupnega centra, če je te osnutke spremenila.Člen 71. Generalni direktor je odgovoren za ustrezno izvajanje programov, določenih za Skupni center. Usmerja dejavnosti oddelkov in služb ter zlasti odloča med alternativnimi metodami izvajanja programa.2. Komisiji zagotovi vse informacije, ki jih ta potrebuje za sestavo poročil, zahtevanih po členu 11 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.3. Generalni direktor zagotovi, če je potrebno, da so zaporedni programi med izvajanjem in pripravo usklajeni in medsebojno povezani, zlasti glede znanstvene in industrijske infrastrukture Skupnega centra. Generalni direktor poskrbi za revizijo programov vsaki dve leti.Člen 8Generalni direktor ustrezno obvešča splošni svetovalni odbor v zvezi z dejavnostmi Skupnega centra za jedrske raziskave, zlasti glede pomembnih sklenjenih pogodb, politike upravljanja s kadri, podrobne izdelave programa Skupnega centra in poglavitnih sprememb programov, ki so že bili odobreni. Z vidika teh informacij lahko splošni svetovalni odbor poda mnenje generalnemu direktorju.Člen 91. Generalni direktor vsako leto pripravi oceno sredstev za izvajanje programa, ki se vključi v ustrezno postavko predhodnega osnutka proračuna Skupnosti. Ocena vključuje napoved prihodkov in odhodkov za delo, ki naj bi ga Skupni center opravil po pogodbi za tretje osebe.Člen 6 se smiselno uporablja za pripravo predhodnega osnutka proračuna za raziskovalne dejavnosti.2. Dovoljenje za odhodke Skupnega centra daje generalni direktor; generalni direktor podpisuje plačilne naloge in prejemke; sklepa pogodbe in odobrava prenos sredstev.3. Generalni direktor sestavi četrtletno finančno poročilo za Komisijo. Komisiji na koncu proračunskega leta posreduje izkaz prihodkov in odhodkov za navedeno proračunsko leto.4. Komisija imenuje uradnika, odgovornega za nadzor nad prevzetimi finančnimi obveznostmi in izdajo plačilnih nalogov ter za nadzor nad prihodki.5. Komisija imenuje računovodjo, odgovornega za plačilo izdatkov in prejem prihodkov, za vodenje poslovnih knjig in za depojske posle s sredstvi in vrednostnimi papirji.Člen 101. Generalni direktor ima takšna pooblastila glede osebja, kakor so dodeljena organu za imenovanja, razen tistih, ki so določena v členih 90 in 91 Kadrovskih predpisov in so v pristojnosti Komisije.2. Vendar pa v zvezi z uradniki in drugimi uslužbenci razredov A1 in A2 pooblastila iz členov 29, 49, 50 in 51 ter naslova VI Kadrovskih predpisov izvaja Komisija na predlog generalnega direktorja.3. Generalni direktor v imenu Komisije sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti oseb in objektov ter naprav, za katere je odgovoren.Člen 111. Generalni direktor zagotovi izmenjavo informacij med službami Komisije in Skupnim centrom, zato občasno skliče:- generalnega direktorja ali direktorje služb Komisije, ki jih dejavnosti Skupnega centra zadevajo,- predstavnike oddelkov Skupnega centra,- predstavnike osebja Skupnega centra.2. Generalni direktor po posvetovanju z osebjem Skupnega centra in pridobitvi mnenja splošnega svetovalnega odbora določi pravila notranje organizacije Skupnega centra.3. Brez poseganja v določbe Kadrovskih predpisov morajo pravila zlasti predvideti ustanovitev predstavniških organizacij osebja na ravni Skupnega centra in, če je potrebno, na ravni vsake ustanove, ter določiti pogoje, po katerih te organizacije sodelujejo pri oblikovanju in izvajanju splošne kadrovske politike Skupnega centra.Člen 12Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 13. januarja 1971Za KomisijoFranco M. MalfattiPredsednik--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1683 z dne 27. aprila 2017 o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/256

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1683
   z dne 27. aprila 2017
   o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0055/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4), zlasti člena 68,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0084/2017),

               1.

               odobri zaključni račun Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2015;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 123.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. decembra 2009 o sprejemu pogojev in postopkov, ki jih postavlja Europol v zvezi s prilagajanjem zneskov, navedenih v Dodatku k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999 o dajatvah, ki se uporabljajo za plače in nagrade, izplačane osebju Europola, v korist Europola

text:
               22.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 339/58

      SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EUROPOLA

   z dne 1. decembra 2009
   o sprejemu pogojev in postopkov, ki jih postavlja Europol v zvezi s prilagajanjem zneskov, navedenih v Dodatku k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999 o dajatvah, ki se uporabljajo za plače in nagrade, izplačane osebju Europola, v korist Europola
   (2009/999/EU)
   UPRAVNI ODBOR EUROPOLA JE –
   ob upoštevanju Protokola, sestavljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 41(3) Konvencije o Europolu, o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja in uslužbencev Europola (1), in še zlasti člena 10;
   ob upoštevanju naslednjega:

               1.

               Svet je 30. novembra 2009 sklenil prilagoditi plače in nagrade za uradnike Europola za 1,2 % s povratnim učinkom od 1. julija 2008;

               2.

               Upravni odbor je dne 13. maja 2009 sklenil, da se zneski, navedeni v členu 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora z dne 16. novembra 1999 (2), zvišajo za isti odstotek in od istega datuma, kot je bilo določeno z Odločbo Sveta, omenjeno pod točko 1.

               3.

               V skladu z omenjenim sklepom upravnega odbora se tako določeni zneski objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Z učinkom od 1. julija 2008:

               1.

               Znesek, omenjen v prvem stavku člena 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomesti s 117,00 EUR.

               2.

               Zneski v EUR iz tabele, ki je vključena v člen 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomestijo kot sledi:

                           8 % k zneskom med 17,00 EUR in 2 060,89 EUR

                           10 % k zneskom med 2 060,90 EUR in 2 838,56 EUR

                           12,5 % k zneskom med 2 838,57 EUR in 3 253,13 EUR

                           15 % k zneskom med 3 253,14 EUR in 3 694,43 EUR

                           17,5 % k zneskom med 3 694,44 EUR in 4 109,04 EUR

                           20 % k zneskom med 4 109,05 EUR in 4 510,91 EUR

                           22,5 % k zneskom med 4 510,92 EUR in 4 925,50 EUR

                           25 % k zneskom med 4 925,51 EUR in 5 327,38 EUR

                           27,5 % k zneskom med 5 327,39 EUR in 5 741,96 EUR

                           30 % k zneskom med 5 741,97 EUR in 6 143,84 EUR

                           32,5 % k zneskom med 6 143,85 EUR in 6 558,43 EUR

                           35 % k zneskom med 6 558,44 EUR in 6 960,94 EUR

                           40 % k zneskom med 6 960,95 EUR in 7 375,55 EUR

                           45 % k zneskom nad 7 375,56 EUR.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
   Člen 3
   Sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

      V Haagu, 1. decembra 2009

            V imenu Upravnega odbora,

         S. CLERTON

            Predsednik

      (1)  UL C 221, 19.7.97, str. 2

      (2)  UL C 65, 28.2.2001, str. 8.


title: Sklep Sveta z dne 27. februarja 2003 o spremembah Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov, na podlagi katerih namestnik generalnega sekretarja Sveta upravlja pogodbe, ki jih sklene v svojem imenu in za račun držav članic, v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje Sisnet

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0171

Uradni list L 069 , 13/03/2003 str. 0025 - 0026

		Sklep Svetaz dne 27. februarja 2003o spremembah Sklepa 2000/265/ES o vzpostavitvi finančne uredbe za urejanje proračunskih vidikov, na podlagi katerih namestnik generalnega sekretarja Sveta upravlja pogodbe, ki jih sklene v svojem imenu in za račun držav članic, v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje "Sisnet"(2003/171/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju prvega stavka drugega pododstavka člena 2(1) Protokola, ki je Priloga k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti ter vključuje schengenski pravni red v okvir Evropske unije (v nadaljnjem besedilu "Schengenski protokol"),ob upoštevanju naslednjega:(1) Sklep 1999/870/ES [1] je pooblastil namestnika generalnega sekretarja Sveta, da v okviru vključitve schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije deluje kot zastopnik nekaterih držav članic za sklepanje pogodb v zvezi s postavitvijo in delovanjem komunikacijske infrastrukture za schengensko okolje "Sisnet" ter za upravljanje takih pogodb.(2) Finančne obveznosti, ki izhajajo iz teh pogodb, ne bremenijo splošnega proračuna Evropskih skupnosti. Zato ne veljajo določbe Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti [2].(3) V skladu s tem je bila s Sklepom 2000/265/ES [3] sprejeta finančna uredba, ki določa posebna pravila, ki opredeljujejo podrobne postopke za pripravo in izvrševanje proračuna, potrebnega za kritje stroškov, ki nastanejo pri sklepanju pogodb, za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz navedenih pogodb, ko so te sklenjene, za izterjavo prispevkov, ki naj jih plačajo zadevne države, ter za pripravo in revidiranje izkazov.(4) Na podlagi določb Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 - nova finančna uredba Evropskih skupnosti – so bile sprejete nekatere spremembe postopkov institucij Skupnosti na področju notranjega finančnega nadzora, zato je potrebna tehnična prilagoditev finančne uredbe iz Sklepa 2000/265/ES.(5) Ta sklep pomeni nadaljnji razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Schengenskega protokola –SKLENIL:Člen 1Člen 14 Sklepa 2000/265/ES se nadomesti:"Člen 14Nalogo finančnega nadzornika opravlja uradnik ali uslužbenec generalnega sekretariata Sveta, ki je v ta namen imenovan s sklepom namestnika generalnega sekretarja, ki opredeli pogoje tega nadzora."Člen 21. Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2003.2. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 27. februarja 2003Za SvetPredsednikM. Chrisochoïdis[1] UL L 337, 30.12.1999, str. 41.[2] Kakor je bila preoblikovana z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).[3] UL L 85, 6.4.2000, str. 12. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2000/664/ES (UL L 278, 31.10.2000, str. 24).--------------------------------------------------


               11.8.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 265/158

         P8_TA(2015)0239
   Imenovanje članice Računskega sodišča – Bettina Michelle Jakobsen
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2015 o imenovanju Bettine Michelle Jakobsen za članico Računskega sodišča (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))
   (Posvetovanje)
   (2017/C 265/22)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0122/2015),

               —

               ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0198/2015),

               A.

               ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               B.

               ker je Odbor za proračunski nadzor na svoji seji dne 17. junija 2015 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članstvo v Računskem sodišču;

               1.

               odobri predlog Sveta, da se Bettina Michelle Jakobsen imenuje za članico Računskega sodišča;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.


title: 2009/212/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/158

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 22. aprila 2008
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006
   (2009/212/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 z dne 5. decembra 2000 o Evropski agenciji za obnovo (4) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A6-0112/2008),

               1.

               ugotavlja, da je zaključni letni račun Evropske agencije za obnovo tak kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2006;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za obnovo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 13.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 40.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 306, 7.12.2000, str. 7.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.