title: SKLEP KOMISIJE (EU) .../… o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti za sektor ravnanja z odpadki v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

text:
                             EVROPSKA
                             KOMISIJA

                                                     Bruselj, 3.4.2020
                                                     C(2020) 1971 final

                                SKLEP KOMISIJE (EU) .../…

                                        z dne 3.4.2020

       o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja,
      kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti za sektor
     ravnanja z odpadki v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju
           organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

                                    (Besedilo velja za EGP)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                        SKLEP KOMISIJE (EU) .../…

                                                 z dne 3.4.2020

           o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja,
          kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti za sektor
         ravnanja z odpadki v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju
               organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

                                            (Besedilo velja za EGP)

     EVROPSKA KOMISIJA JE –
     ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
     ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne
     25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko
     ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb
     Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES1 ter zlasti člena 46(1) Uredbe,
     ob upoštevanju naslednjega:
     (1)      V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 mora Komisija pripraviti sektorske referenčne
              dokumente za posamezne gospodarske sektorje. Vključevati morajo najboljše prakse
              okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in
              sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. Organizacije, ki so registrirane v
              Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES)
              št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo, morajo navedene dokumente
              upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske
              uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s
              Prilogo IV k navedeni uredbi.
     (2)      V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v
              njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki morajo veljati za prednostne pri
              sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov. V sporočilu
              Komisije z naslovom Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za
              sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES)
              št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za
              okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)2, je bil sektor ravnanja z odpadki opredeljen kot
              prednostni sektor.
     (3)      Sektorski referenčni dokument za sektor ravnanja z odpadki bi moral biti osredotočen
              na najboljše prakse, kazalnike in merila za ravnanje z odpadki ter namenjen javnim in
              zasebnim podjetjem za ravnanje z odpadki, vključno s podjetji, ki izvajajo sisteme
              odgovornosti proizvajalca, ter javnim upravam, pristojnim za ravnanje z odpadki na
              lokalni ravni. Upoštevati bi moral obstoječe smernice za vidike, zajete z drugimi

     1
              UL L 342, 22.12.2009, str. 1.
     2
              Sporočilo Komisije – Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje
              sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o
              prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)
              (UL C 358, 8.12.2011, str. 2).

SL                                                       1                                                       SL
 ---pagebreak---             orodji politike Unije, kot so Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta3 in
            drugi ustrezni zakonodajni akti o odpadkih ter referenčni dokumenti za najboljše
            razpoložljive tehnike (Best Available Techniques – BAT), pripravljeni na podlagi
            Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta4, ter navajati sklice na
            navedene dokumente.
     (4)    V sektorskem referenčnem dokumentu za sektor ravnanja z odpadki bi bilo treba ob
            upoštevanju najboljših praks okoljskega ravnanja5 opredeliti posamezne kazalnike
            okoljske uspešnosti, merila odličnosti in ukrepe za organe, pristojne za ravnanje z
            odpadki, ter druga zasebna ali javna podjetja za ravnanje z odpadki za izboljšanje
            njihove uspešnosti pri ravnanju z odpadki, kot sta spodbujanje preprečevanja
            nastajanja odpadkov ter doseganje višjih stopenj ponovne uporabe in recikliranja. Ti
            elementi organizacijam pomagajo opredeliti najustreznejša področja, na katerih lahko
            sprejmejo ukrepe za obravnavo najpomembnejših okoljskih vidikov, ter zagotavljajo
            okvir za spremljanje izboljševanja trajnostnosti.
     (5)    Da bi organizacijam, okoljskim preveriteljem in drugim, vključno z nacionalnimi
            organi, akreditacijskimi organi, organi za licenciranje in presojevalci, ki sodelujejo pri
            notranji presoji, omogočili dovolj časa, da se pripravijo na uvedbo sektorskega
            referenčnega dokumenta za sektor ravnanja z odpadki, bi bilo treba datum začetka
            uporabe tega sklepa odložiti za 120 dni od datuma njegove objave v Uradnem listu
            Evropske unije.
     (6)    Komisija se je pri pripravi sektorskega referenčnega dokumenta, priloženega temu
            sklepu, v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 posvetovala z državami članicami in
            drugimi deležniki.
     (7)    Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v
            skladu členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 –
     SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

                                                     Člen 1
     Sektorski referenčni dokument o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske
     uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti za sektor ravnanja z odpadki je
     določen v Prilogi k temu sklepu.

                                                     Člen 2
     Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

     3
            Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in
            razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).
     4
            Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih
            emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).
     5
            Dri, M., Canfora, P., Antonopoulos, I. S., Gaudillat, P., Best Environmental Management Practice for
            the Waste Management Sector (Najboljša praksa okoljskega ravnanja za sektor ravnanja z odpadki),
            JRC Science for Policy Report (poročilo Skupnega raziskovalnega središča v okviru znanosti za
            politiko), EUR 29136 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018, ISBN 978-92-79-
            80361-1,                                   doi:10.2760/50247,                            JRC111059;
            http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf.

SL                                                       2                                                         SL
 ---pagebreak---      Uporablja se od [Urad za publikacije: vstaviti datum – 120 dni po objavi].
     V Bruslju, 3.4.2020

                                                 Za Komisijo
                                                 Predsednica
                                                 Ursula VON DER LEYEN

SL                                                 3                              SL
 ---documentbreak---                              EVROPSKA
                             KOMISIJA

                                                    Bruselj, 3.4.2020
                                                    C(2020) 1971 final

                                                    ANNEX

                                          PRILOGA

                                              k

                                       Sklepu Komisije

       o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja,
      kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti za sektor
     ravnanja z odpadki v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju
           organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)

SL                                                                                SL
 ---pagebreak---                                                             KAZALO

1.          UVOD .......................................................................................................................... 3
2.          PODROČJE UPORABE .............................................................................................. 7
3.          NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI
            OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR RAVNANJA
            Z ODPADKI .............................................................................................................. 10
3.1.        Medsektorske najboljše prakse okoljskega ravnanja ................................................. 10
3.1.1.      Celovite strategije za ravnanje z odpadki .............................................................. 10
3.1.2.      Ocena življenjskega kroga v zvezi z možnostmi za ravnanje z odpadki ............. 11
3.1.3.      Ekonomski instrumenti ........................................................................................... 12
3.1.4.      Povezava z drugimi ustreznimi referenčnimi dokumenti za najboljše prakse ... 13
3.2.        Najboljše prakse okoljskega ravnanja za trdne komunalne odpadke ......................... 14
Najboljše prakse okoljskega ravnanja na podlagi strategije ............................................. 14
3.2.1.      Primerjalna analiza stroškov .................................................................................. 14
3.2.2.      Napredno spremljanje odpadkov ........................................................................... 15
3.2.3.      Odvrzi in plačaj ........................................................................................................ 15
3.2.4.      Sklepanje pogodb za ravnanje z odpadki na podlagi uspešnosti ......................... 17
3.2.5.      Ozaveščanje .............................................................................................................. 17
3.2.6.      Vzpostavitev mreže svetovalcev v zvezi z odpadki ................................................ 18
3.2.7.      Kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti ....................................................... 19
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za preprečevanje nastajanja odpadkov .............. 20
3.2.8.      Lokalni programi preprečevanja nastajanja odpadkov....................................... 20
3.2.9.      Sistemi, ki spodbujajo ponovno uporabo izdelkov in pripravo odpadkov za
            ponovno uporabo...................................................................................................... 21
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za zbiranje odpadkov ........................................... 22
3.2.10. Strategija za zbiranje odpadkov ............................................................................. 22
3.2.11. Medobčinsko sodelovanje malih občin ................................................................... 23
3.2.12. Zbirni centri .............................................................................................................. 24
3.2.13. Optimizacija logistike za zbiranje odpadkov ........................................................ 25
3.2.14. Nizkoemisijska vozila ............................................................................................... 26
Prakse najboljšega okoljskega ravnanja za sisteme razširjene odgovornosti proizvajalca26
3.2.15. Najboljša uporaba spodbud v organizacijah, ki zagotavljajo izvajanje
        odgovornosti proizvajalca ....................................................................................... 26
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za obdelavo odpadkov .......................................... 28

                                                                    1
 ---pagebreak--- 3.2.16. Sortiranje mešane lahke odpadne embalaže za zagotovitev čim boljših donosov
        recikliranja za visokokakovostne izhodne produkte ............................................ 28
3.2.17. Predelava mešane odpadne plastične embalaže za zagotovitev čim boljših
        donosov recikliranja za visokokakovostne izhodne produkte ............................. 29
3.2.18. Obdelava žimnic za izboljšano recikliranje materialov ....................................... 30
3.2.19. Obdelava vpojnih higienskih proizvodov za izboljšano recikliranje materialov 31
3.3.     Skupni kazalniki okoljske uspešnosti za trdne komunalne odpadke ......................... 32
3.3.1.   Nastajanje trdnih komunalnih odpadkov .............................................................. 32
3.3.2.   Količina zbranih mešanih trdnih komunalnih odpadkov .................................... 33
3.3.3.   Trdni komunalni odpadki, poslani v energijsko predelavo in/ali odstranjevanje34
3.3.4.   Trdni komunalni odpadki, poslani v odstranjevanje ........................................... 34
3.3.5.   Stopnja zajemanja specifičnega toka odpadkov ................................................... 35
3.3.6.   Stopnja nečistosti specifičnega toka odpadkov ..................................................... 36
3.3.7.   Biološki odpadki v mešanih odpadkih ................................................................... 36
3.4.     Najboljše prakse okoljskega ravnanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja
         objektov ...................................................................................................................... 37
3.4.1.   Celoviti načrti za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov ................ 37
3.4.2.   Preprečevanje kontaminacije gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju
         objektov s polikloriranim bifenilom (PCB) ........................................................... 38
3.4.3.   Lokalni sistemi za ustrezno ravnanje z odpadnim azbestom, ki ga odstranijo
         rezidenti ..................................................................................................................... 38
3.4.4.   Predelava odpadnih mavčnih plošč za spodbujanje recikliranja ........................ 39
3.4.5.   Predelava gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov za proizvodnjo
         recikliranih agregatov .............................................................................................. 40
3.5.     Najboljše prakse okoljskega ravnanja za odpadke iz zdravstva................................. 41
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za ločevanje odpadkov iz zdravstva .................... 41
3.5.1.   Spodbujanje ločevanja odpadkov iz zdravstva v zdravstvenih ustanovah ......... 41
3.5.2.   Zbiranje odpadkov iz zdravstva za gospodinjstva ................................................ 42
Najboljše prakse okoljskega ravnanja za obdelavo odpadkov iz zdravstva ..................... 43
3.5.3.   Alternativni načini obdelave odpadkov iz zdravstva ............................................ 43
4.       PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI45

                                                                  2
 ---pagebreak--- 1.       UVOD
Ta sektorski referenčni dokument (v nadaljnjem besedilu: SRD) temelji na podrobnem
znanstvenem in političnem poročilu1 (v nadaljnjem besedilu: poročilo o najboljših praksah),
ki ga je pripravilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC).
Upoštevani pravni okvir
Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (v nadaljnjem besedilu: sistem EMAS), v
katerem lahko organizacije prostovoljno sodelujejo, je bil vzpostavljen leta 1993 z Uredbo
Sveta (EGS) št. 1836/932. Pozneje je bil dvakrat obsežno spremenjen, in sicer z:
         Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta3;

         Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.

Pomemben nov element najnovejše revizije, ki je začela veljati 11. januarja 2010, je člen 46 o
pripravi SRD. SRD morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike
okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za
ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.
Razumevanje in uporaba tega dokumenta
Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je sistem, v katerem lahko
prostovoljno sodelujejo organizacije, ki so se zavezale stalnemu okoljskemu izboljševanju. V
zvezi s tem ta SRD določa sektorske smernice za sektor ravnanja z odpadki, v njem pa so
poudarjene tudi številne možnosti za izboljšanje in najboljše prakse. Ta SRD ne posega v
zakonske zahteve na ustreznem področju.
Dokument je pripravila Evropska komisija, pri čemer je uporabila prispevke deležnikov.
Tehnična delovna skupina, ki so jo sestavljali strokovnjaki in deležniki iz sektorja, je pod
vodstvom Skupnega raziskovalnega središča razpravljala o najboljših praksah okoljskega
ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti, ki so
opisani v tem dokumentu, ter o njih sprejela dogovor, zlasti navedena merila pa so se štela za
reprezentativna glede ravni okoljske uspešnosti, ki jih dosegajo najuspešnejše organizacije v
sektorju.

1
  Znanstveno in politično poročilo je javno dostopno na spletišču JRC na spletnem naslovu:
  http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf. Sklepne ugotovitve v
  zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja in njihovo uporabo ter opredeljeni kazalniki okoljske
  uspešnosti in merila odličnosti iz tega sektorskega referenčnega dokumenta temeljijo na ugotovitvah
  znanstvenega in političnega poročila. V njem so na voljo vse sekundarne informacije in tehnične podrobnosti.
  Celotni sklic znanstvenega in političnega poročila je: Dri, M., Canfora, P., Antonopoulos, I. S., Gaudillat, P.,
  Best Environmental Management Practice for the Waste Management Sector (Najboljša praksa okoljskega
  ravnanja za sektor ravnanja z odpadki), JRC Science for Policy Report (Znanstveno in politično poročilo
  Skupnega raziskovalnega središča), EUR 29136 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2018,
  ISBN 978-92-79-80361-1, doi:10.2760/50247, JRC111059;
2
  Uredba Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljnem sodelovanju gospodarskih družb
  industrijskega sektorja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (UL L 168, 10.7.1993, str. 1).
3
  Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju
  organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).

                                                        3
 ---pagebreak--- Namen SRD je pomagati vsem organizacijam, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko
uspešnost, in jih podpirati z zagotavljanjem zamisli in navdiha ter praktičnih in tehničnih
smernic.
Ta SRD je namenjen predvsem organizacijam, ki so že registrirane v sistemu EMAS, nato
organizacijam, ki razmišljajo, da bi se v prihodnosti registrirale v ta sistem, in nazadnje tudi
vsem organizacijam, ki želijo izvedeti več o najboljših praksah okoljskega ravnanja, da bodo
lahko izboljšale svojo okoljsko uspešnost. Zato je cilj tega dokumenta spodbujati vse
organizacije iz sektorja ravnanja z odpadki k osredotočanju na ustrezne neposredne in
posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o najboljših praksah okoljskega ravnanja, pa
tudi osredotočanju na ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti za merjenje okoljske
uspešnosti in na merila odličnosti.
Kako bi morale organizacije, registrirane v sistemu EMAS, upoštevati SRD
V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 organizacije, registrirane v sistemu EMAS, SRD
upoštevajo na dveh različnih ravneh:
pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov
(člen 4(1)(b)).

          Organizacije bi morale uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in
          pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi
          okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri
          sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti;
pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)).

            Organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov4, ki jih bodo uporabile za poročanje o
            okoljski uspešnosti, v SRD upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske
            uspešnosti.

            Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati
            kazalnike, predlagane v ustreznih SRD, in njihovo ustreznost v zvezi s pomembnimi
            okoljskimi vidiki, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu.
            Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v
            okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši.
            Organizacije bi morale pri poročanju o okoljski uspešnosti in drugih dejavnikih v
            zvezi z okoljsko uspešnostjo v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale ustrezne
            najboljše prakse okoljskega ravnanja in po potrebi merila odličnosti.

            Opisati bi morale, kako so uporabile ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in
            merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše
            organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih
4
    V skladu s točko (f) oddelka B Priloge IV k uredbi o sistemu EMAS okoljska izjava vključuje „povzetek
    dostopnih podatkov o okoljski uspešnosti organizacije v zvezi z njenimi pomembnimi okoljskimi vidiki.
    Poročanje temelji na glavnih kazalnikih okoljske uspešnosti in posebnih kazalnikih okoljske uspešnosti iz
    oddelka C“. Oddelek C.3 Priloge IV navaja, da „[V]saka organizacija tudi letno poroča o svoji uspešnosti
    glede pomembnih neposrednih in posrednih okoljskih vidikov in vplivov, povezanih z njenimi glavnimi
    poslovnimi dejavnostmi, ki so merljivi in preverljivi ter še niso zajeti z glavnimi kazalniki. O navedenih
    kazalnikih se poroča v skladu z zahtevami iz uvoda v ta oddelek. Če so na voljo, organizacija upošteva
    sektorske referenčne dokumente iz člena 46 za lažjo opredelitev ustreznih, za posamezen sektor značilnih
    kazalnikov.“

                                                       4
 ---pagebreak---             nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti. Vendar izvajanje najboljših
            praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno,
            saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost
            meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.
            Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi
            ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede
            na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter
            glede na tehnične in finančne vidike.
V okoljski izjavi ni treba poročati o elementih SRD (kazalnikih, najboljših praksah okoljskega
ravnanja ali merilih odličnosti), ki se ne štejejo za ustrezne glede na pomembne okoljske
vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, oziroma jih ni treba
opisati.
Sodelovanje v sistemu EMAS je stalen proces. Organizacija prouči posamezne teme v SRD
vsakič, ko namerava izboljšati svojo okoljsko uspešnost (in kadar pregleduje svojo okoljsko
uspešnost), da dobi idejo glede naslednjih vprašanj, ki jih bo obravnavala v okviru postopnega
pristopa.
Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske
izjave in kako ga je upoštevala (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009).
Akreditirani okoljski preveritelji bodo pri opravljanju presoje potrebovali dokaze o tem, kako
je organizacija izbrala in upoštevala ustrezne elemente SRD na podlagi okoljskega pregleda.
Preveritelji ne preverjajo skladnosti z opisanimi merili odličnosti, temveč dokaze o tem, kako
se je SRD uporabil kot smernica za opredelitev kazalnikov in ustreznih prostovoljnih
ukrepov, ki jih organizacija lahko izvede za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.
Glede na prostovoljno naravo sistema EMAS in SRD se organizacijam ne bi smelo naložiti
nesorazmerno breme za zagotovitev takih dokazov. Preveritelji zlasti ne zahtevajo utemeljitve
za vsako posamezno najboljšo prakso, sektorski kazalnik okoljske uspešnosti in merilo
odličnosti, ki so navedeni v SRD in za katere organizacija na podlagi svojega okoljskega
pregleda meni, da niso pomembni. Kljub temu lahko predlagajo ustrezne dodatne elemente, ki
bi jih lahko organizacija upoštevala v prihodnosti, s čimer bi dodatno dokazala svojo
zavezanost stalnemu izboljševanju okoljske uspešnosti.
Struktura dokumenta
Ta dokument je sestavljen iz štirih oddelkov. V oddelku 1 je predstavljen pravni okvir sistema
EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, v oddelku 2 pa je opredeljeno področje
uporabe tega referenčnega dokumenta. V oddelku 3 so na kratko opisane različne najboljše
prakse okoljskega ravnanja5 in informacije o njihovi uporabi. Navedeni so tudi posebni
kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo za določeno najboljšo prakso
okoljskega ravnanja mogoče opredeliti. Če so kazalniki in merila pomembni za več najboljših
praks okoljskega ravnanja, so navedeni večkrat, kadar koli je to ustrezno. Poleg kazalnikov,
določenih v posameznih najboljših praksah okoljskega ravnanja, so v oddelku 3 opredeljeni
tudi številni kazalniki okoljske uspešnosti, ki jih je mogoče uporabiti za oceno splošne
uspešnosti sistemov ravnanja s trdnimi komunalnimi odpadki. Meril odličnosti ni bilo mogoče

5
    Podroben opis vsake od najboljših praks s praktičnimi smernicami o tem, kako jih izvajati, je na voljo v
    znanstvenem in političnem poročilu, ki ga je objavilo Skupno raziskovalno središče in je na voljo na spletnem
    naslovu: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/WasteManagementBEMP.pdf. Bralci so
    vabljeni, da ga preberejo, če želijo izvedeti več o nekaterih najboljših praksah, opisanih v tem dokumentu.

                                                        5
 ---pagebreak--- opredeliti za vse najboljše prakse okoljskega ravnanja in kazalnike, ker so bili na voljo
omejeni podatki ali ker se specifični pogoji posameznih organov, pristojnih za ravnanje z
odpadki, ali podjetij za ravnanje z odpadki (npr. mestno območje ali podeželje, vrsta
sprejetega sistema za ločeno zbiranje in ravnanje z odpadki, lokalni vzorci potrošnje) tako
razlikujejo, da merilo odličnosti ne bi bilo smiselno. Tudi kadar so merila odličnosti
navedena, niso mišljena kot posamični cilji, ki jih morajo doseči vsi organi, pristojni za
ravnanje z odpadki, ali podjetja za ravnanje z odpadki, ali kot metrika, s katero se primerja
okoljska uspešnost v celem sektorju, ampak kot merilo možnosti za pomoč posameznim
organizacijam pri ocenjevanju doseženega napredka in spodbujanje nadaljnjega izboljševanja.
V oddelku 4 je predstavljena obsežna preglednica z najpomembnejšimi kazalniki okoljske
uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.

                                             6
 ---pagebreak--- 2.         PODROČJE UPORABE
Ta sektorski referenčni dokument je naslovljen na dve vrsti organizacij iz sektorja ravnanja z
odpadki: podjetja (javna in zasebna) za ravnanje z odpadki, vključno s podjetji, ki izvajajo
sisteme odgovornosti proizvajalca, ter organe, pristojne za ravnanje z odpadki (javne uprave,
pristojne za ravnanje z odpadki, predvsem na lokalni ravni). Take organizacije so zajete z
naslednjimi kodami NACE (v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti,
določeno z Uredbo (ES) št. 1893/20066):
    -   38.1 – zbiranje in odvoz odpadkov;
    -   38.2 – ravnanje z odpadki;
    -   38.3 – pridobivanje sekundarnih surovin;
    -   39.0 – saniranje okolja in drugo ravnanje z odpadki;
    -   84.1 – dejavnost državne uprave ter ekonomska in socialna politika skupnosti.
Ta sektorski referenčni dokument ne zajema dejavnosti organizacij, ki ustvarjajo odpadke in
niso del sektorja ravnanja z odpadki (tj. večina organizacij).
V tem sektorskem referenčnem dokumentu so opisane najboljše prakse za naslednje faze in
dejavnosti ravnanja z odpadki:
    -   določitev strategije za ravnanje z odpadki;
    -   spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov;
    -   spodbujanje ponovne uporabe izdelkov in priprava za ponovno uporabo odpadkov;
    -   izboljšanje zbiranja odpadkov;
    -   obdelava odpadkov, omejena na dejavnosti, s katerimi se omogoči recikliranje
        materialov.
Na področju obdelave odpadkov je področje uporabe tega sektorskega referenčnega
dokumenta omejeno na naprave za obdelavo zunaj področja uporabe direktive o industrijskih
emisijah7 (npr. naprave za sortiranje zaradi recikliranja plastike).
V tem sektorskem referenčnem dokumentu so obravnavani trije tokovi odpadkov:
    -   trdni komunalni odpadki: odpadki iz gospodinjstev in odpadki iz drugih virov, kot so
        maloprodaja, uprava, izobraževanje, zdravstvene storitve, gostinske storitve ter druge
        storitve in dejavnosti, pri katerih nastajajo odpadki, ki so po naravi in sestavi podobni
        odpadkom iz gospodinjstev;
    -   gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov;
    -   odpadki iz zdravstva.
Industrijski odpadki in odpadki iz komercialnih dejavnosti, ki niso del trdnih komunalnih
odpadkov, s tem dokumentom niso zajeti.

Ta referenčni dokument je razdeljen v pet glavnih oddelkov (preglednica 2-1), ki z vidika
ciljnih organizacij zajemajo glavne okoljske vidike, povezane z ravnanjem z odpadki.

6
  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične
  klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor
  tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).
7
  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah.

                                                    7
 ---pagebreak--- Preglednica 2-1: Struktura sektorskega referenčnega dokumenta za sektor ravnanja z odpadki
in glavni obravnavani okoljski vidiki
Oddelek             Opis                                 Glavni obravnavani okoljski vidiki

                                                        Ukrepi      za      preprečevanje
                    V tem oddelku so obravnavane nastajanja odpadkov
                    medsektorske najboljše prakse, ki Zbiranje odpadkov
3.1 Medsektorske    se uporabljajo za vse tokove
    najboljše       odpadkov, zajete v tem dokumentu, Sortiranje odpadkov, priprava
    prakse          od določanja strategije za odpadke odpadkov za ponovno uporabo in
    okoljskega      do       uporabe       ekonomskih obdelavo
    ravnanja        instrumentov in iskanja dodatnih Prevoz
                    najboljših    praks     v    drugih
                    referenčnih dokumentih EU.          Energijska predelava odpadkov
                                                        Odstranjevanje odpadkov

                  V tem oddelku so predstavljeni         Ukrepi       za     preprečevanje
                  načini, kako lahko organi, pristojni   nastajanja odpadkov
                  za ravnanje z odpadki, in podjetja
                                                         Zbiranje odpadkov
                  za ravnanje z odpadki najbolje
                  ravnajo s trdnimi komunalnimi          Sortiranje odpadkov, priprava
3.2 Najboljše     odpadki, vključno z načrtovanjem       odpadkov za ponovno uporabo in
    prakse        strategije,         preprečevanjem     obdelavo
    okoljskega    nastajanja odpadkov, ponovno           Prevoz
    ravnanja   za uporabo izdelkov ter pripravo
    trdne         odpadkov za ponovno uporabo,           Energijska predelava odpadkov
    komunalne     dejavnostmi za zbiranje in obdelavo    Odstranjevanje odpadkov
    odpadke       odpadkov. Oddelek vključuje tudi
                  najboljše     prakse     okoljskega
                  ravnanja,       naslovljene       na
                  organizacije,    ki     zagotavljajo
                  izvajanje              odgovornosti
                  proizvajalca.

                                                         Ukrepi       za     preprečevanje
                                                         nastajanja odpadkov
3.3 Skupni                                               Zbiranje odpadkov
                  V tem oddelku so predstavljeni
    kazalniki
                  skupni      kazalniki    okoljske      Sortiranje odpadkov, priprava
    okoljske
                  uspešnosti, ki jih je mogoče           odpadkov za ponovno uporabo in
    uspešnosti za
                  uporabiti   za    oceno   splošne      obdelavo
    trdne
                  uspešnosti sistemov ravnanja s
    komunalne                                            Prevoz
                  trdnimi komunalnimi odpadki.
    odpadke
                                                         Energijska predelava odpadkov
                                                         Odstranjevanje odpadkov

3.4 Najboljše       Ta oddelek je osredotočen na Ukrepi            za     preprečevanje
    prakse          dejavnosti organov, pristojnih za nastajanja odpadkov

                                            8
 ---pagebreak---     okoljskega    ravnanje z odpadki, in podjetij za        Zbiranje odpadkov
    ravnanja   za ravnanje z odpadki, ki so
    gradbene      neposredno ali posredno odgovorni         Sortiranje in obdelava odpadkov
    odpadke    in za ravnanje z gradbenimi odpadki          Prevoz
    odpadke    iz in odpadki iz rušenja objektov.
                                                            Odstranjevanje odpadkov
    rušenja       Glavna obravnavana področja so
    objektov      načrti za ravnanje z gradbenimi
                  odpadki in odpadki iz rušenja
                  objektov,              preprečevanje
                  kontaminacije gradbenih odpadkov
                  in odpadkov iz rušenja objektov s
                  PCB       (poliklorirani     bifenil),
                  ravnanje z odstranjenim odpadnim
                  azbestom ter predelava odpadnih
                  mavčnih plošč ter gradbenih
                  odpadkov in odpadkov iz rušenja
                  objektov za recikliranje.

                  V tem oddelku so predstavljeni Zbiranje odpadkov
                  načini, kako lahko organi, pristojni
                                                       Obdelava odpadkov
3.5 Najboljše     za ravnanje z odpadki, in podjetja
    prakse        za ravnanje z odpadki najbolje Odstranjevanje odpadkov
    okoljskega    ravnajo z odpadki iz zdravstva.
    ravnanja   za Glavni obravnavani področji sta
    odpadke    iz optimizacija ločevanja odpadkov iz
    zdravstva     zdravstva in sprejetje alternativnih
                  načinov obdelave za odpadke iz
                  zdravstva.

V preglednici 2-2 so za vsak glavni okoljski vidik, opredeljen v preglednici 2-1, predstavljeni
glavni povezani vplivi na okolje, obravnavani v tem dokumentu. Okoljski vidiki iz
preglednic 2-1 in 2-2 so bili izbrani kot vidiki, ki so v tem sektorju najpogosteje pomembni.
Vendar bi bilo treba okoljske vidike, ki jih morajo upravljati posamezna podjetja, ocenjevati
za vsak primer posebej.

Preglednica 2-2: Najpomembnejši okoljski vidiki in glavni povezani vplivi na okolje,
obravnavani v tem dokumentu

Glavni okoljski vidiki             Glavni vplivi na okolje
Zbiranje odpadkov                  - Podnebne           spremembe
                                      (emisije TGP)
                                   - Emisije v zrak
                                   - Izčrpavanje naravnih virov
Ukrepi za preprečevanje nastajanja - Podnebne           spremembe
odpadkov                              (emisije TGP)
                                   - Emisije v zrak
                                   - Izčrpavanje naravnih virov

                                              9
 ---pagebreak---  Glavni okoljski vidiki             Glavni vplivi na okolje
 Sortiranje   odpadkov,    priprava - Podnebne           spremembe
 odpadkov za ponovno uporabo in        (emisije TGP)
 obdelavo                           - Emisije v zrak/vodo/tla
                                    - Izčrpavanje naravnih virov
                                    - Raba zemljišč
 Prevoz                             - Podnebne           spremembe
                                       (emisije TGP)
                                    - Emisije v zrak
                                    - Izčrpavanje naravnih virov
 Energijska predelava odpadkov      - Podnebne           spremembe
                                       (emisije TGP)
                                    - Emisije v zrak/vodo/tla
                                    - Izčrpavanje naravnih virov
                                    - Raba zemljišč
 Odstranjevanje odpadkov            - Podnebne           spremembe
                                       (emisije TGP)
                                    - Emisije v zrak/vodo/tla
                                    - Izčrpavanje naravnih virov
                                    - Raba zemljišč

3.          NAJBOLJŠE  PRAKSE    OKOLJSKEGA  RAVNANJA,  SEKTORSKI
            KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA
            SEKTOR RAVNANJA Z ODPADKI

3.1.        Medsektorske najboljše prakse okoljskega ravnanja
 Najboljše prakse okoljskega ravnanja, predstavljene v tem oddelku, se nanašajo na
 medsektorska vprašanja ravnanja z odpadki, ki so pomembna za vse obravnavane tokove
 odpadkov (tj. trdne komunalne odpadke, gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov ter
 odpadke iz zdravstva).
 3.1.1.       Celovite strategije za ravnanje z odpadki
 Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se razvije in izvaja celovita strategija za ravnanje
 z odpadki, pri kateri se upoštevajo:
        -   sedanji in predvideni prihodnji trendi v zvezi s tokovi odpadkov;
        -   hierarhija ravnanja z odpadki8, pri kateri se prednostno razvrstijo ukrepi v skladu s
            hierarhijo (najprej preprečevanje nastajanja odpadkov, nato priprava za ponovno
            uporabo itd.);
        -   razpoložljivost in zmogljivost bližnjih naprav za sortiranje/obdelavo odpadkov;
        -   sedanji odnosi rezidentov do okolja in njihovo dojemanje okolja;
        -   vsi drugi posebni pogoji, ki vplivajo na ravnanje z odpadki (npr. veliko število
            turistov/vozačev, posebne gospodarske dejavnosti, podnebje).

 8
     Hierarhijo ravnanja z odpadki sestavljajo naslednji koraki: preprečevanje nastajanja odpadkov, njihova priprava
     za ponovno uporabo, recikliranje, predelava in odstranjevanje.

                                                          10
 ---pagebreak--- Za oblikovanje strategije za ravnanje z odpadki je treba na podlagi ustreznega pristopa s
spremljanjem podatkov dobro spoznati količino in kakovost vsakega pomembnejšega toka
odpadkov ter razumno oceniti možnosti za ravnanje z odpadki. V nekaterih primerih je za to
morda treba uporabiti oceno življenjskega kroga za opredelitev možnosti, povezanih z
najboljšo okoljsko uspešnostjo (glej najboljšo prakso okoljskega ravnanja 3.1.2), pri čemer
lahko ta ocena občasno odstopa od hierarhije ravnanja z odpadki.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je usmerjena predvsem v organe, pristojne za
ravnanje z odpadki, ki nadzorujejo strategijo za ravnanje z odpadki ali vsaj pomembno
vplivajo nanjo na lokalni ali regionalni ravni – predvsem lokalne organe. Lahko se zgodi, da
mora organ, pristojen za ravnanje z odpadki, oddati nekatere vidike strateškega načrtovanja
zunanjim izvajalcem, kadar je potrebno specialistično strokovno znanje, kot so znanje in
spretnosti za analizo podatkov ter znanje o obravnavi predelave odpadkov.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                      Merila odličnosti

(i1) Določeni so splošni posamični cilji za    (b1) Vzpostavljena je celovita strategija za
izboljšanje sistema ravnanja z odpadki (npr. naravnanje z odpadki, ki vključuje dolgoročne
podlagi kazalnikov, opredeljenih v tem         (tj. za obdobje 10–20 let) in kratkoročne (tj.
dokumentu) (d/n).                              za obdobje 1–5 let) splošne posamične cilje
(i2) Določeni so specifični posamični cilji za za izboljšanje uspešnosti sistema ravnanja z
preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo odpadki ter se redno pregleduje (najmanj
                                               vsaka tri leta).
ponovno uporabo (d/n).

3.1.2.   Ocena življenjskega kroga v zvezi z možnostmi za ravnanje z odpadki
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se upoštevanje in ocena življenjskega kroga
vključita v strategijo in dejavnosti za ravnanje z odpadki, pri čemer sta koraka 1 in 2 (spodaj)
ključna, pri korakih 3 do 8 pa je potrebna ad hoc ocena življenjskega kroga in niso vedno
nujni:
    1) sistematično upoštevanje življenjskega kroga med celotnim načrtovanjem in
       izvajanjem strategije za ravnanje z odpadki (za dopolnitev hierarhije ravnanja z
       odpadki);
    2) pregled ustrezne literature o oceni življenjskega kroga za razvrstitev okoljske
       uspešnosti alternativnih možnosti za ravnanje z odpadki, kadar so sistemi, ki se
       proučujejo, neposredno primerljivi z razpoložljivimi možnostmi;
    3) uporaba ocene življenjskega kroga za specifične možnosti za ravnanje in tehnološke
       možnosti, za katere ni mogoče pridobiti zanesljive objavljene literature; v ta namen je
       treba naročiti storitve za oceno življenjskega kroga ali uporabiti notranjo ustrezno
       programsko opremo za oceno življenjskega kroga;
    4) previdna proučitev sistemskih mej, ki zagotavlja točne primerjave vseh možnosti glede
       ravnanja z odpadki, vključuje razširitev sistema in/ali oceno življenjskega kroga za
       preprečene procese (npr. proizvodnja električne energije v omrežju);
    5) priprava in dokumentiranje popisov življenjskega kroga v zvezi z referenčnimi tokovi,
       po možnosti z uporabo osnovnih podatkov, evidentiranih vzdolž vrednostne verige, z
       navedbo kakovosti podatkov in razponov negotovosti;
    6) izbira ustreznih kategorij vplivov za zajem glavnih obremenitev okolja;

                                              11
 ---pagebreak---       7) predstavitev normaliziranih rezultatov za ustrezne kategorije vplivov za oceno
         dopolnjevanj ali kompromisov, pri čemer se jasno navedejo napake zaradi negotovosti
         in analize občutljivosti;
      8) potrditev študije z oceno življenjskega kroga, ki jo opravi neodvisna tretja oseba (to je
         sicer bistvena zahteva v skladu s standardom ISO 140449 za zunanje razširjanje
         rezultatov, vendar je dobra praksa tudi v primeru izključno notranje uporabe).
Uporaba
Celotna ocena življenjskega kroga ni vedno potrebna. V nekaterih primerih lahko za
zagotovitev podatkov v podporo najboljši praksi zadostuje osnovna prednostna razvrstitev
možnosti za ravnanje z odpadki, navedenih v hierarhiji ravnanja z odpadki. Vendar so pogosto
potrebne podrobne primerjave možnosti s podobno razvrstitvijo v hierarhiji ravnanja z
odpadki in sprememb ravnanja, ki vplivajo na splošno uspešnost verige odpadkov.
Organizacije za ravnanje z odpadki vseh velikosti lahko uporabijo upoštevanje življenjskega
kroga in pregledajo študije ocen življenjskega kroga. Nakup prilagojenih storitev za oceno
življenjskega kroga in/ali plačevanje za usposabljanje osebja za oceno življenjskega kroga sta
morda ekonomsko upravičena le za večje organizacije.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                 Merila odličnosti

(i3) Sistematično upoštevanje življenjskega kroga             (b2) Načrtovanje in izvajanje strategije
in po potrebi izvajanje ocen življenjskega kroga              za ravnanje z odpadki temeljita na
med celotnim načrtovanjem in izvajanjem                       sistematičnem upoštevanju življenjskega
strategije za ravnanje z odpadki (d/n).                       kroga, po potrebi pa tudi na študijah ad
                                                              hoc ocen življenjskega kroga.

3.1.3.      Ekonomski instrumenti
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se uporabljajo ekonomski instrumenti za
usmerjanje ravnanja državljanov in organizacij, ki ustvarjajo odpadke, proti okolju
prijaznejšim rezultatom. Z ekonomskimi instrumenti je mogoče podpreti:
      -    zmanjševanje količine nastalih odpadkov ali zmanjšanje deleža nevarnih odpadkov;
      -    spodbujanje priprave za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov; zmanjševanje
           sežiganja in odlaganja na odlagališčih;
      -    izboljšanje zasnove izdelka (npr. spodbujanje uporabe materialov, ki jih je mogoče
           reciklirati, v izdelkih).
Ekonomski instrumenti, povezani z ravnanjem z odpadki, zajemajo spodbude (pozitivne
ekonomske signale, npr. popuste, nagradne kupone) in odvračilne dejavnike (negativne
ekonomske signale, npr. davke, pristojbine, kazni) ter so lahko v obliki:
      -    davkov in prilagoditev davkov, npr. davka na odstranjevanje odpadkov, davka na
           odlaganje na odlagališčih, davka na sežiganje;
      -    dajatev na izdelke (npr. plastične vrečke ali gradbene agregate);

9
    Standard ISO 14044:2006: Ravnanje z okoljem – Ocenjevanje življenjskega cikla – Zahteve in smernice.

                                                       12
 ---pagebreak---      -   oblikovanja cen odpadkov, kot so sistemi oblikovanja cen na podlagi enote in sistemi
         „odvrzi in plačaj“;
     -   sistemov kavcij;
     -   sistemov razširjene odgovornosti proizvajalca;
     -   drugega, npr. prenosnih emisijskih dovoljenj, subvencij za recikliranje, oprostitev
         plačila DDV.
Uporaba
Glavni oviri za uporabo ekonomskih instrumentov na lokalni ravni sta regulativni okvir in
njegovo izvrševanje.
Poleg tega so obstoj okoljske ozaveščenosti, dobrih vodstvenih spretnosti in ravnanja, ki ga
usmerjajo inovacije, na ravni lokalne uprave skupaj z nekaterimi dobrimi računovodskimi
praksami osnovni pogoj za izvajanje lokalnih ekonomskih instrumentov, za katere je značilno
zapleteno upravljanje s tehničnega, vodstvenega in družbenega vidika.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                               Merila odličnosti

                                               (b3) Ekonomski instrumenti, določeni na
                                               lokalni ravni v obliki davkov in prilagoditev
                                               davkov, dajatev na izdelke, oblikovanja cen
                                               odpadkov, sistemov razširjene odgovornosti
(i4) Uporaba ekonomskih instrumentov na proizvajalca in sistemov kavcij, se
lokalni ravni za spodbujanje ustreznega sistematično izvajajo kot sredstva za dosego
ravnanja (d/n).                                ciljev, določenih v lokalni strategiji za
                                               ravnanje z odpadki.
(i5) Delež rezidentov/podjetij, ki uporabljajo
prostovoljni ekonomski instrument (%).         (b4) Za lokalne organe je vzpostavljen
                                               sistem kavcij za kozarce, skodelice, posode
                                               in jedilni pribor za vse festivale in velike
                                               javne dogodke, organizirane na ozemlju
                                               lokalnega organa.

3.1.4.    Povezava z drugimi ustreznimi referenčnimi dokumenti za najboljše prakse
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se izvajajo najsodobnejše tehnike za zagotovitev
kar najučinkovitejše rabe virov in čim manjšega vpliva na okolje na področju obdelave
odpadkov (vključno z recikliranjem materialov, energijsko predelavo in odstranjevanjem
odpadkov). V zvezi z ustreznimi najsodobnejšimi tehnikami se lahko organizacije sklicujejo
na naslednje koristne referenčne dokumente (seznam ni izčrpen):
     -   referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov10;
     -   merila za prenehanje statusa odpadka11;

10
    Za več informacij o vsebini referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnikah ter celotno pojasnilo
   pojmov in kratic glej spletišče Evropskega urada za celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja na
   spletnem naslovu: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/.
11
     Merila za prenehanje statusa odpadka so bila uvedena s členom 6 okvirne direktive o odpadkih iz
   decembra 2008       (2008/98/ES).      Več     informacij   je    na    voljo     na    spletnem     naslovu:
   http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/end_of_waste.htm

                                                       13
 ---pagebreak---         -    referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za sežiganje odpadkov;
        -    direktiva EU o odlaganju odpadkov na odlagališčih (1999/31/ES)12.
 Uporaba
 Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je ciljno usmerjena v lokalne organe, pristojne za
 ravnanje z odpadki, in podjetja za ravnanje z odpadki, ki načrtujejo in izvajajo dejavnosti na
 področju obdelave odpadkov, recikliranja materialov, energijske predelave in odstranjevanja
 odpadkov.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                                 Merila odličnosti

 (i6) Izvajajo se ustrezne najsodobnejše tehnike,
 opisane v referenčnih dokumentih, navedenih v –
 tej najboljši praksi okoljskega ravnanja (d/n).

3.2.         Najboljše prakse okoljskega ravnanja za trdne komunalne odpadke
 Najboljše prakse okoljskega ravnanja, predstavljene v tem oddelku, se nanašajo na ravnanje s
 trdnimi komunalnimi odpadki.
 Najboljše prakse okoljskega ravnanja na podlagi strategije
3.2.1.       Primerjalna analiza stroškov
 Ekonomski dejavniki imajo velik vpliv na odločitve v zvezi z ravnanjem z odpadki; najboljša
 praksa okoljskega ravnanja je, da se izvede primerjalna analiza stroškov, pri kateri se
 struktura stroškov občine primerja s podatki drugih občin, saj je tako mogoče opredeliti
 možnosti za optimizacijo, s tem pa se lahko zagotovijo možnosti za okolju prijaznejše prakse.
 Primerjalno analizo stroškov lahko opravi občina sama ali neodvisna tretja oseba, lahko pa se
 opravi v sodelovanju z drugimi občinami. Analizirani podatki o stroških običajno vključujejo
 stroške za storitve ravnanja z odpadki in odstranjevanje nekaterih frakcij odpadkov ter
 prihodke od prodaje odpadkov, ki se pošljejo v pripravo za ponovno uporabo ali recikliranje,
 in drugih stranskih proizvodov.
 Pri primerjalni analizi stroškov je treba upoštevati vse ustrezne frakcije odpadkov, nastale na
 ozemlju, ki se štejejo za trdne komunalne odpadke in spadajo k njim. Celovite analize
 vključujejo stroške za zbiranje odpadkov, obdelavo odpadkov (sortiranje, predelava,
 odstranjevanje itd.), vključno z upravljanjem zaprtih odlagališč, stroške osebja in vse druge
 stroške, povezane z ravnanjem z odpadki.
 Uporaba
 Primerjalna analiza stroškov se lahko uporabi na območju (na lokalni ali nacionalni ravni),
 kjer so pogoji za ravnanje z odpadki primerljivi in kjer obstaja enoten pravni okvir. Vendar se
 v nekaterih primerih zaradi specifičnih pogojev pojavijo velika odstopanja. Primerjalna
 analiza stroškov je pomembna zlasti za območja z neuspešnimi sistemi ravnanja z odpadki,
 saj je z njo mogoče podpreti prehod na uspešnejše možnosti za ravnanje z odpadki.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti
 12
      Več informacij o vsebini direktive o odlaganju odpadkov na odlagališčih in njeno celotno besedilo so na voljo
      na spletnem mestu: http://ec.europa.eu/environment/waste/landfill_index.htm.

                                                          14
 ---pagebreak---  Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

 (i7) Redno sodelovanje pri študiji s podrobno
 primerjalno analizo stroškov (d/n).
 (i8) Skupni letni stroški       ravnanja    s     trdnimi –
 komunalnimi        odpadki         na           rezidenta
 (EUR/prebivalca/leto).

3.2.2.   Napredno spremljanje odpadkov
 Načrtovanje in izvajanje učinkovite in uspešne strategije za ravnanje z odpadki temeljita na
 podrobnem poznavanju statističnih podatkov za tokove odpadkov, ki se zbirajo in upravljajo
 na lokalni ravni.
 Zato je najboljša praksa okoljskega ravnanja, da se:
     -   redno zbirajo in obdelujejo razpoložljivi podatki na ravni posameznega toka odpadkov
         ter za različne faze postopkov zbiranja, ponovne uporabe/priprave za ponovno
         uporabo, sortiranja, recikliranja, predelave in odstranjevanja;
     -   redno analizira sestava mešanih odpadkov;
     -   v primeru oddajanja dejavnosti ravnanja z odpadki zunanjim izvajalcem vključijo
         pogodbene klavzule za sistematično sporočanje celovitih podatkov.
 Podatki o spremljanju odpadkov so koristni za notranjo analizo (kot je vrednotenje
 morebitnega izvajanja novega ukrepa) ter izmenjavo z ustreznimi javnimi upravami in
 državljani za spodbujanje izboljšav in ozaveščenosti.
 Uporaba
 Podrobno spremljanje odpadkov se uporablja za vse lokalne organe in podjetja za ravnanje z
 odpadki, ki ravnajo s trdnimi komunalnimi odpadki. Organizacije, ki šele začenjajo postopek
 spremljanja odpadkov, se lahko najprej osredotočijo na najpomembnejše frakcije odpadkov,
 nato pa spremljanje postopoma razširijo na vse frakcije.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                          Merila odličnosti

 (i9) Uporaba spletnih orodij za spremljanje in (b5) Sestava mešanih odpadkov se
 sporočanje podatkov o odpadkih (d/n).            analizira vsaj štirikrat letno (v vsakem
                                                  letnem času) vsaka tri leta ali po vsaki
 (i10) Pogostost analize sestave mešanih odpadkov bistveni spremembi sistema ravnanja z
 (ena analiza sestave vsakih # mesecev ali let).  odpadki.

3.2.3.   Odvrzi in plačaj
 Namen sistema „odvrzi in plačaj“ je pravično izvajati načelo „onesnaževalec plača“, tako da
 se uporabnikom sistema ravnanja z odpadki zaračuna količina odpadkov, ki jih ustvarijo.
 Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se uporabnikom zaračunajo pristojbine za
 odpadke na podlagi fiksne in spremenljive komponente pristojbine, da se upošteva struktura
 stroškov ravnanja z odpadki in uskladijo spodbude za uporabnike (tj. nižja pristojbina v

                                                 15
 ---pagebreak--- primeru manjše količine ustvarjenih odpadkov) in zbiralce odpadkov (tj. stabilni prihodki na
podlagi fiksne komponente).
V praksi se lahko ta sistem izvaja v različnih oblikah, običajno kot:
       -   sistemi, ki temeljijo na prostornini (izbira velikosti koša za odpadke);
       -   sistemi, ki temeljijo na vrečah (število uporabljenih vreč za odpadke), npr. s
           predplačanimi posebnimi vrečami;
       -   sistemi, ki temeljijo na teži (teža zbranih odpadkov v posameznem košu);
       -   sistemi, ki temeljijo na pogostosti (pogostost puščanja koša na prostem zaradi zbiranja
           – ta pristop je mogoče združiti s sistemoma, ki temeljita na prostornini in teži).
Sistem je lahko osredotočen na zaračunavanje le za preostale odpadke ali tudi za ločene
tokove, pri čemer se ohrani namen spodbujati ločevanje pri viru in preprečevanje nastajanja
odpadkov.
Štirje ključni elementi, ki omogočajo izvajanje sistema „odvrzi in plačaj“, so:
       -   opredelitev posameznih uporabnikov13;
       -   merjenje tokov odpadkov na ravni posameznega uporabnika (npr. iz zbiranja od vrat
           do vrat, z uličnimi zbiralniki ali zbirnimi centri);
       -   opredelitev cene na enoto, ki dejansko spodbuja spremembo ravnanja;
       -   sodelovanje rezidentov za zagotovitev pravilnega razumevanja značilnosti sistema ter
           njihovega prevzema sistema in zavezanosti sistemu (to je pomembno za preprečevanje
           nezakonitega odlaganja ali prenosa odpadkov na druga ozemlja, na katerih se ne
           uporablja sistem „odvrzi in plačaj“).
Uporaba
Pristop je sicer splošno uporaben, vendar je treba prilagoditi obstoječo infrastrukturo (npr. za
zbiranje). Za popolno izvajanje načel „odvrzi in plačaj“ je običajno potrebno zbiranje od vrat
do vrat.
Sprejeti je treba previdnostne ukrepe za zagotovitev izvrševanja (npr. preprečitev „uhajanja“ v
tokove trdnih komunalnih odpadkov sosednjih lokalnih organov, ki ne izvajajo sistema
„odvrzi in plačaj“, ali ulične koše za smeti). To je lažje izvedljivo, če uporabniki že poznajo
ločevanje pri viru ter so bolj ozaveščeni o splošnejših vprašanjih v zvezi z okoljem in
odpadki.
Glede na način izvajanja (npr. v primeru identifikacije uporabnikov posameznih košev ali
vreč) so potrebni ustrezni ukrepi za pravilno obravnavo zasebnosti in zaupnosti podatkov
(npr. varno shranjevanje podatkov).
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                          Merila odličnosti

(i11) Vzpostavljen je sistem „odvrzi in (b6) Vzpostavljen je sistem „odvrzi in plačaj“, v
plačaj“ (d/n).                          skladu s katerim se najmanj 40 % stroškov
                                        zaračuna uporabnikom glede na količino (kg ali
(i12) Vključitev odpadkov, odloženih v m3) zbranih mešanih odpadkov, velikost košev za
zbirnih centrih, v sistem „odvrzi in zbiranje odpadkov in/ali število zbiranj.
plačaj“ (d/n).
                                        (b7) Sistem „odvrzi in plačaj“ vključuje tudi

13
     Prva dva elementa nista potrebna v okviru sistemov „odvrzi in plačaj“, ki temeljijo na predplačanih vrečah.

                                                         16
 ---pagebreak---  (i13) Delež uporabnikov z ničelno odpadke, odložene v zbirnih centrih.
 stopnjo ustvarjanja odpadkov (%).

3.2.4.   Sklepanje pogodb za ravnanje z odpadki na podlagi uspešnosti
 Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da lokalni organi, ki z zasebnimi izvajalci sklepajo
 pogodbe za izvajanje nekaterih storitev ravnanja s trdnimi komunalnimi odpadki, vključijo
 pogodbene klavzule, ki temeljijo na uspešnosti. S sklepanjem pogodb na podlagi uspešnosti se
 lahko zagotovi izpolnjevanje okoljskih in finančnih ciljev.
 Pogodba na podlagi uspešnosti ima tri glavne značilnosti:
     -   opredelitev vrste ciljev in kazalnikov za merjenje uspešnosti pogodbenega izvajalca;
     -   zbiranje podatkov o kazalnikih uspešnosti za ocenjevanje izvajanja storitve;
     -   pogodbeni izvajalec je odvisen od visoke ali nizke uspešnosti (višji prihodki ali kazni).
 Za lokalne organe je pomembno, da klavzule o uspešnosti temeljijo na celotnem sklopu
 kazalnikov (zgled za katere so na primer kazalniki iz oddelka 3.3) in ustreznem spremljanju.
 Posebna previdnost je potrebna pri opredelitvi izhodiščnega stanja in upoštevanju vpliva
 sprememb zunanjih pogojev (ekonomskih in socialnih pogojev, predpisov itd.) na mehanizem
 za primerjalno analizo.
 Uporaba
 Obstoj učinkovitega sistema spremljanja uspešnosti ravnanja z odpadki je osnovni pogoj za
 sistem spremljanja odpadkov na podlagi uspešnosti (notranje prakse ravnanja se uporabijo za
 razširitev na pogodbeno ravnanje).
 Pri sploh prvem prehodu na pogodbo na podlagi uspešnosti je pomembno tudi, da se z
 morebitnimi pogodbenimi izvajalci in vsemi zadevnimi deležniki začne dialog, da se
 pridobijo informacije o tem, kaj je tehnično uresničljivo in ekonomsko upravičeno.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

 (i14) Delež pogodbene vrednosti, ki je odvisen od
 doseganja okoljskih ciljev ali opredeljenih ravni
 okoljske uspešnosti (%).
                                                           –
 (i15) Zadovoljstvo strank (% rezidentov, ki so
 zadovoljni z zbiranjem odpadkov iz gospodinjstev in
 zlasti z zbiranjem frakcij, ki se zbirajo ločeno).

3.2.5.   Ozaveščanje
 Najboljša praksa pri ozaveščanju je, da se na posameznem zbirnem območju zbiranja
 odpadkov učinkovito spodbujajo preprečevanje nastajanja odpadkov, njihova ponovna
 uporaba in recikliranje. Nazadnje bi se to moralo prenesti na izboljšano uspešnost pri ključnih
 kazalnikih nastajanja in ločevanja odpadkov.
 Pri kampanjah ozaveščanja v okviru najboljše prakse je treba:

                                                17
 ---pagebreak---      -   zagotoviti neprekinjenost, skladnost, dopolnjevanje in jasnost vseh sporočil z ustrezno
         opredeljenimi cilji;
     -   oblikovati jasna sporočila, ki ustrezajo jasno opredeljenim ciljnim skupinam in so
         usmerjena nanje;
     -   zagotoviti učinkovito izvedbo s povezovanjem dejavnosti in jasnimi odgovornostmi.
 Primera dveh velikih ovir za recikliranje, ki ju je mogoče premostiti z ozaveščanjem, sta:
     -   neznanje: ljudje ne vedo, kateri odpadni materiali spadajo v kateri koš, ali ne razumejo
         lokalnega sistema recikliranja (npr. dnevi za zbiranje itd.);
     -   odnosi in dojemanja: zavračanje mnenja, da je recikliranje potrebno, nezadostna
         motivacija za preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo sortiranje.
 Kampanje ozaveščanja državljanov lahko izvajajo neposredno same organizacije za ravnanje
 z odpadki, strokovne agencije v imenu teh organizacij ali partnerske organizacije (vključno z
 deležniki iz drugih sektorjev).
 Uporabijo se lahko najrazličnejši komunikacijski kanali, vključno z oglaševanjem, odnosi z
 javnostmi, neposrednim trženjem, sodelovanjem s skupnostjo, spletnim vključevanjem,
 družbenimi mediji in označevanjem izdelkov.
 Uporaba
 Ozaveščanje se lahko na določeni ravni izvaja v vseh okoliščinah.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                       Merila odličnosti

 (i16) Proračun, porabljen za ozaveščanje, na (b8)      Kampanje      ozaveščanja      se
 rezidenta na leto (EUR/prebivalca/leto).      sistematično izvajajo za različne vrste
 (i17) Delež skupnega proračuna za ravnanje s ciljnih skupin (npr. učence, širšo javnost,
 trdnimi komunalnimi odpadki, porabljenega za uporabnike     zbirnih   centrov),    letni
                                               proračun,     namenjen        dejavnostim
 ozaveščanje (%).
                                               ozaveščanja, pa znaša vsaj 5 EUR na
 (i18) Delež prebivalstva na zbirnem območju rezidenta.
 ravnanja z odpadki, ki je v določenem obdobju
 prejel sporočila za ozaveščanje (npr. %
 prebivalstva na mesec).

3.2.6.   Vzpostavitev mreže svetovalcev v zvezi z odpadki
 Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se na lokalni ravni vzpostavi mreža svetovalcev v
 zvezi z odpadki (imenovanih tudi „uradniki na področju (preprečevanja nastajanja)
 odpadkov“ „uradniki za recikliranje“ ali „svetovalci na področju (preprečevanja nastajanja)
 odpadkov“) za ozaveščanje širše javnosti (rezidentov in malih podjetij, ki odpadke oddajajo v
 lokalni sistem ravnanja s trdnimi komunalnimi odpadki).
 Uporaba svetovalcev v zvezi z odpadki je pomembna zlasti za reševanje specifičnih vprašanj s
 ciljnim usmerjanjem na določeno ozemlje ali ciljno skupino z nizko stopnjo ločenega zbiranja
 ali visoko stopnjo kontaminacije v frakcijah, ki se zbirajo ločeno, da bi se zagotovili
 prilagojeni odgovori, saj je pri takih svetovalcih mogoča osebna interakcija.
 Svetovalci v zvezi z odpadki imajo običajno predhodne kvalifikacije na področju okolja ter
 znanje o praksah za zmanjšanje nastajanja odpadkov na najnižjo možno raven, ponovno

                                               18
 ---pagebreak---  uporabo odpadkov in njihovo recikliranje ter so lahko prostovoljci ali zaposleni s krajšim ali
 polnim delovnim časom. Svetovalci v zvezi z odpadki lahko opravljajo različne dejavnosti,
 kot so:
     -   ozaveščanje rezidentov in malih podjetij o okoljskih vprašanjih, povezanih z
         nastajanjem odpadkov in ravnanjem z njimi;
     -   obveščanje rezidentov in malih podjetij o pravilih za zbiranje odpadkov ter načinih
         obdelave in recikliranja različnih frakcij;
     -   zagotavljanje smernic rezidentom in malim podjetjem za opredelitev možnosti za
         zmanjšanje količin odpadkov ali boljše ravnanje z njimi (npr. boljše ločevanje pri
         viru);
     -   sodelovanje z rezidenti in malimi podjetji v zvezi s posameznimi tokovi odpadkov, ki
         veljajo za bolj problematične (živilski odpadki, tkanine, plenice itd.);
     -   izvajanje ukrepov za vključevanje, usmerjenih na posamezne ciljne skupine (npr.
         otroke/najstnike, upokojence, podjetja, govorce tujih jezikov);
     -   pridobivanje boljšega razumevanja dogajanja na terenu (spodbujevalnih dejavnikov,
         vzrokov, neuspehov).
 Uporaba
 To najboljšo prakso okoljskega ravnanja je mogoče izvajati na vseh ravneh. Vendar je
 področje uporabe ukrepov svetovalcev v zvezi z odpadki bolj osredotočeno na lokalno raven,
 saj se ukrepi nanašajo na operativna vprašanja (smernice za preprečevanje nastajanja
 odpadkov in recikliranje odpadkov).
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                       Merila odličnosti

 (i19) Delež prebivalstva na zbirnem območju (b9) Vzpostavljena je mreža svetovalcev v
 ravnanja z odpadki, ki mu v določenem obdobju zvezi z odpadki z najmanj enim
 svetovalci v zvezi z odpadki zagotovijo nasvete svetovalcem na 20 000 rezidentov.
 (npr. % prebivalstva na mesec).
 (i20) Število svetovalcev v zvezi z odpadki na
 100 000 rezidentov.

3.2.7.   Kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti
 V primerih, ko je na podlagi sprejete strategije za ravnanje z odpadki in/ali študije z oceno
 življenjskega kroga v zvezi z možnostmi za ravnanje z odpadki (glej oddelka 3.1.1 in 3.1.2)
 kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti najustreznejša možnost za ravnanje z odpadki za
 biološke odpadke, je najboljša praksa okoljskega ravnanja, da se:
     -   sistematično uvaja in spodbuja kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti, pri čemer
         se spremlja število sodelujočih rezidentov ter evidentira, kje je nameščena oprema za
         kompostiranje, ki se uporablja;
     -   organizirajo začetne kampanje ozaveščanja z uporabo grafičnega gradiva, javnih
         srečanj, svetovalcev v zvezi z odpadki itd. (glej oddelka 3.2.5 in 3.2.6), s katerimi se
         rezidenti informirajo in usposabljajo za kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti
         ter obveščajo o povezanih koristih, pravilnem ravnanju (da se omejijo emisije metana

                                               19
 ---pagebreak---          in onesnaževanje tal ter zagotovi pridobivanje kakovostnega komposta), bioloških
         odpadkih, ki so ustrezni za kompostiranje, itd.;
    -    rezidenti redno obveščajo o pravilnem kompostiranju v gospodinjstvih in skupnosti ter
         usposabljajo za to;
    -    redno spremljajo lokacije kompostiranja v gospodinjstvih in skupnosti. Vsako leto se
         lahko pregledajo številne reprezentativne lokacije, da se preveri pravilno izvajanje
         kompostiranja in zagotovijo okoljske koristi.
Uporaba
V primerih, ko je kompostiranje v gospodinjstvih in skupnosti najustreznejša možnost za
ravnanje z odpadki za biološke odpadke, pomembnih omejitev za izvajanje te najboljše prakse
okoljskega ravnanja ni. Vendar je uspeh kompostiranja v gospodinjstvih in skupnosti kot
strategije okoljskega ravnanja močno odvisen od tega, kako državljani upravljajo postopke
ločevanja odpadkov in kompostiranja; najprej je treba z državljani sodelovati in jih motivirati
za ločevanje organskih odpadkov, nato pa jih usposobiti za pravilno upravljanje postopka
kompostiranja. Dodatna prizadevanja so potrebna za organizacijo kompostiranja v
gospodinjstvih in skupnosti na mestnih območjih.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                            Merila odličnosti

(i21) Delež prebivalstva, ki v gospodinjstvih
kompostira odpadke ali ima možnost za
kompostiranje v skupnosti (% celotnega prebivalstva
na zbirnem območju ravnanja z odpadki).
(i22)      Delež       prebivalstva,     ki      v
gospodinjstvih/skupnosti     pravilno   kompostira
odpadke, na podlagi letnih obiskov in analize            (b10) Vsi rezidenti imajo dostop do
pridobljenega komposta (% prebivalstva, ki v             ločenega       zbiranja    bioloških
gospodinjstvih kompostira odpadke ali ima možnost        odpadkov        ali     kompostiranja
za kompostiranje v skupnosti).                           bioloških odpadkov v gospodinjstvih
                                                         ali skupnosti.
(i23) Vzpostavljen je sistem za redno nadaljnje
spremljanje rezidentov, ki v gospodinjstvih
kompostirajo odpadke (d/n).
(i24) Delež gospodinjstev, ki kompostirajo odpadke in
so bila obiskana, na leto (% gospodinjstev, ki
kompostirajo odpadke).

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za preprečevanje nastajanja odpadkov
3.2.8.    Lokalni programi preprečevanja nastajanja odpadkov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se uvedejo ukrepi za preprečevanje nastajanja
odpadkov, ki so ciljno usmerjeni na gospodinjstva ter javne in zasebne organizacije. Med
primeri so sprejetje lokalnih dajatev za plastične vrečke, podpiranje ustanavljanja
popravljalnic, uvedba mest za izmenjavo izdelkov/materialov na ozemlju ter sodelovanje z
organizacijami socialne ekonomije, NVO in restavracijami za spodbujanje sporazumov za

                                              20
 ---pagebreak--- zmanjšanje količine živilskih odpadkov prek donacij. Ukrepe za preprečevanje nastajanja
odpadkov je mogoče opredeliti z:
    -    oceno sedanjih vzorcev nastajanja odpadkov na ozemlju;
    -    prednostno razvrstitvijo najpomembnejših tokov odpadkov v smislu možnosti za
         preprečevanje, kot so živilski in biološki odpadki, papir/karton, plastika (embalaža),
         steklo in tkanine;
    -    pripravo lokalne strategije za preprečevanje nastajanja odpadkov v sodelovanju z
         ustreznimi deležniki (npr. rezidenti, lokalnimi podjetji, organizacijami socialne
         ekonomije, NVO);
    -    spremljanjem rezultatov sprejetih ukrepov za preprečevanje nastajanja odpadkov in
         pregledovanjem strategije za preprečevanje nastajanja odpadkov ob upoštevanju
         rezultatov spremljanja.
Uporaba
Ukrepe za preprečevanje nastajanja odpadkov je treba izbrati previdno in na podlagi lokalnih
okoliščin ter jih ustrezno izvajati (npr. v nekaterih primerih so morda potrebne finančne
spodbude), vendar za vse okoliščine obstajajo ustrezni ukrepi.
Čeprav je nekatere ključne instrumente za preprečevanje nastajanja odpadkov mogoče izvajati
le na mednarodni ali nacionalni ravni (npr. politiko o izdelkih, davek na dodano vrednost), je
mogoče tudi ukrepanje na regionalni in lokalni ravni.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                          Merila odličnosti

(i25) Določitev lokalnega načrta za preprečevanje      (b11)       Preprečevanje       nastajanja
nastajanja odpadkov, vključno z dolgoročnimi in        odpadkov ima strateški pomen v
kratkoročnimi posamičnimi cilji ter določbami za       strategiji za ravnanje z odpadki, v
redno spremljanje (d/n).                               katero je vključen lokalni program
                                                       preprečevanja nastajanja odpadkov, ki
(i26) Letni proračun, namenjen programom
                                                       podpira dolgoročne (tj. za obdobje 10–
preprečevanja nastajanja odpadkov, na rezidenta
                                                       20 let) in kratkoročne (tj. za obdobje 1–
(EUR/prebivalca/leto).
                                                       5 let) posamične cilje za preprečevanje
(i27) Delež skupnega proračuna za ravnanje s           nastajanja odpadkov ter vključuje
trdnimi komunalnimi odpadki, namenjenega               določbe za redno spremljanje.
preprečevanju nastajanja odpadkov (%).
(i28) Število deležnikov, ki sodelujejo v programih
preprečevanja nastajanja odpadkov.

3.2.9.    Sistemi, ki spodbujajo ponovno uporabo izdelkov in pripravo odpadkov za
          ponovno uporabo
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se spodbuja preusmerjanje izdelkov, ki jih je
mogoče znova uporabiti, s tokov odpadkov na tokove za ponovno uporabo z dejavnim
ustanavljanjem ali podpiranjem trgov rabljenih izdelkov in občinskih trgov za izmenjavo (po
potrebi prek popravljalnic) ali dobrodelnih zbiralnih akcij. Poleg tega lahko organizacije za
ravnanje z odpadki z ustanavljanjem ali podpiranjem ustanavljanja centrov za ponovno
uporabo/popravila nekatere tokove odpadkov usmerijo v pripravo za ponovno uporabo.

                                               21
 ---pagebreak--- Najboljša praksa okoljskega ravnanja zajema štiri ključne ukrepe:
   -   izdelki, primerni za ponovno uporabo, se zberejo, preden začnejo veljati za odpadke,
       po potrebi popravijo in distribuirajo ali prodajo rezidentom in organizacijam, vključno
       z dobrodelnimi organizacijami;
   -   odpadki, primerni za ponovno uporabo, se zberejo, pripravijo za ponovno uporabo in
       distribuirajo ali prodajo rezidentom in organizacijam, vključno z dobrodelnimi
       organizacijami;
   -   vzpostavi se učinkovita izmenjava informacij za oglaševanje povpraševanja po
       rabljenih izdelkih, primernih za ponovno uporabo, in njihove razpoložljivosti;
   -   spremljajo se izhodni produkti centrov za popravila in ponovno uporabo (ne glede na
       to, ali so njihovi vhodni produkti opredeljeni kot odpadki ali izdelki), ki so bili
       akreditirani v skladu s Prilogo IV k okvirni direktivi o odpadkih (2008/98/ES).
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse organizacije za ravnanje z
odpadki, ki ravnajo s katero koli vrsto izdelkov, primernih za ponovno uporabo, zlasti
oblačili, pohištvom ter električno in elektronsko opremo.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                            Merila odličnosti

(i29) Število centrov za ponovno uporabo/lokacij za (b12) V zbirnih centrih so na voljo
popravila v skupnosti na 100 000 rezidentov.          mesta          za       izmenjavo
(i30) Število ali količina (tj. teža ali prostornina) izdelkov/materialov,    namenjena
                                                      spodbujanju ponovne uporabe.
izrabljenih izdelkov, zbranih za ponovno uporabo, in
odpadkov, poslanih v pripravo za ponovno uporabo.
(i31) Letno število strank v centrih za ponovno
uporabo/na lokacijah za popravila v skupnosti.
(i32)    Razpoložljivost    mest     za     izmenjavo
izdelkov/materialov,     namenjenih       spodbujanju
ponovne uporabe, v zbirnih centrih (d/n).

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za zbiranje odpadkov
3.2.10. Strategija za zbiranje odpadkov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se oblikuje in izvaja strategija za zbiranje
odpadkov, pri kateri se upoštevajo:
   -   glavne značilnosti strategije za ravnanje z odpadki (npr. število frakcij odpadkov, ki se
       ločeno zbirajo);
   -   posamični cilji, določeni v strategiji za ravnanje z odpadki (npr. delež ločeno zbranih
       odpadkov glede na vse zbrane odpadke, stopnje nečistosti v ločeno zbranih frakcijah,
       prihodki od odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati);
   -   značilnosti območja zbiranja (npr. gostota prebivalstva in glavne vrste stanovanjskih
       nepremičnin);
   -   sedanji odnosi rezidentov do okolja in njihovo dojemanje okolja;

                                              22
 ---pagebreak---       -   vsi drugi posebni pogoji, ki vplivajo na zbiranje odpadkov (npr. upoštevna prisotnost
          turistov/vozačev, posebne gospodarske dejavnosti, podnebje).
Glavni cilj strategije za zbiranje odpadkov je pravočasno in ekonomsko smotrno zbrati čim
več odpadkov, ki se pravilno ločujejo pri viru, da bi se olajšalo poznejše sortiranje/obdelava
odpadkov ter tako zagotovila čim višja stopnja recikliranja. V številnih primerih je te cilje
mogoče uresničevati z uvedbo:
      -   pogostega ločenega zbiranja živilskih odpadkov od vrat do vrat (npr. tedensko ali
          pogosteje, odvisno od letnega časa in podnebja);
      -   manj pogostega zbiranja mešanih odpadkov (npr. vsaka dva tedna);
      -   zbiranje odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, od vrat do vrat (npr. papirja, kartona,
          pločevink, plastike, stekla), pri čemer se posamezni odpadki ločujejo pri viru, če je to
          javno sprejemljivo, drugače pa se mešajo in sortirajo v napravi za snovno predelavo;
          ločeno zbiranje je pogosteje učinkovitejše za steklo, nato za papir in karton;
      -   priročne mreže zbirnih centrov (glej oddelek 3.2.12), ki sprejemajo vse frakcije
          odpadkov, ki se ne zbirajo od vrat do vrat ali z uličnimi zbiralniki iz gospodinjstev,
          vključno z nevarnimi in biološkimi odpadki.
Uporaba
Pri opredelitvi strategije za zbiranje odpadkov je treba upoštevati prevladujoči socialno-
ekonomski status ter ozaveščenost o recikliranju na območju, kjer se zbirajo odpadki. Dražje
strategije, kot je zbiranje od vrat do vrat, se lahko izkažejo za stroškovno učinkovitejše, ko se
v celoti izvajajo, vendar zahtevajo začetne naložbe.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                     Merila odličnosti

(i33) Stopnja sodelovanja, tj. delež prebivalstva, ki (b13) Na celotnem ozemlju, na
uporablja sistem zbiranja odpadkov14 (%).             katerem se izvaja ravnanje s trdnimi
(i34) Delež lokalnega območja, ki ga zajema komunalnimi odpadki,             se vsaj štiri
                                                                        15
                                                      frakcije odpadkov zbirajo od vrat
posamezen sistem zbiranja odpadkov (%).
                                                      do vrat.
(i15) Zadovoljstvo strank (% rezidentov, ki so
zadovoljni z zbiranjem odpadkov iz gospodinjstev in
zlasti z zbiranjem frakcij, ki se zbirajo ločeno).
(i35) Zbiranje kosovnih odpadkov na zahtevo (d/n).

3.2.11. Medobčinsko sodelovanje malih občin
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se male in srednje občine odločijo za
medobčinsko sodelovanje, na podlagi katerega lahko izvajajo ukrepe, ki bi bili za posamezno
občino predragi, in s katerim je mogoče izboljšati okoljsko uspešnost sistema ravnanja z
odpadki. Občine lahko skupaj izvajajo nekatere storitve ravnanja z odpadki ali jih oddajo
zunanjim izvajalcem, da bi zagotovile ekonomijo obsega in dosegle kritično maso.

 14
     Običajno so na voljo podatki, ki temeljijo na ocenah in raziskavah, o tem, kako pogosto se koš za odpadke,
    ki jih je mogoče reciklirati, namesti na prostem za zbiranje, itd.
 15
     Na območjih, kjer se različne frakcije odpadkov zbirajo skupaj (npr. kovinska in plastična odpadna
    embalaža), se mešana frakcija šteje za eno frakcijo.

                                                     23
 ---pagebreak--- Občine lahko z medobčinskim sodelovanjem:
   -   razdelijo upravne režijske stroške;
   -   na podlagi ekonomije obsega znižajo stroške na enoto in izboljšajo kakovost storitev;
   -   pritegnejo sredstva za naložbe, namenjena za projekte določenega najmanjšega obsega
       (npr. strukturne sklade EU in druge mehanizme za naložbe) ter
   -   z usklajenim načrtovanjem izboljšajo ekonomsko uspešnost, obenem pa omogočijo
       boljše varstvo okolja.
Uporaba
Posebnih ovir za uporabo medobčinskega sodelovanja pri ravnanju z odpadki ni. Vendar so
koristi ekonomije obsega očitne le za male in srednje občine.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

(i36) Izvajanje medobčinskega sodelovanja z drugimi
                                                    –
občinami (d/n).

3.2.12. Zbirni centri
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se upravljajo zbirni centri (imenovani tudi
ekotočke, ekološki otoki, zbiralnice), kjer lahko državljani in mala podjetja odložijo čim več
frakcij odpadkov za ločeno zbiranje. Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je ključen
dejavnik za dopolnitev učinkovitega zbiranja večine pogostih frakcij odpadkov od vrat do vrat
(ob cesti).
Elementi najboljše prakse za zbirne centre vključujejo:
   -   vsaj en zbirni center na območju lokalnega organa ali redno navzočnost mobilnega
       zbirališča;
   -   ločeno zbiranje čim večjega števila frakcij in možnost oddaje vseh vrst odpadkov iz
       gospodinjstev;
   -   usposabljanje osebja zbirnega centra za zagotovitev čim višje stopnje recikliranja,
       predelave in ustreznega, varnega odstranjevanja;
   -   tlakovano območje, ki ne prepušča vode, in zbiranje odpadne vode za ustrezno
       obdelavo.
   -   centri so v bližini državljanov (npr. velikemu deležu prebivalstva so dostopni brez
       avtomobila), tudi zaradi uporabe mobilnih/začasnih zbirališč;
   -   dolg čas obratovanja, da se izboljša priročnost centrov za državljane. Čas obratovanja
       se lahko spremeni glede na letni čas (zlasti za odrezano rastlinje).
Uporaba
Koncept zbirnih centrov je na splošno uporaben. Končna možnost recikliranja tokov
odpadkov je odvisna tudi od razpoložljivosti podrejenih trgov.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

                                              24
 ---pagebreak---                                                          (b14) Za občine z vsaj 1 000
(i37) Število zbirnih centrov na 100 000 rezidentov.     rezidenti je na ozemlju na voljo vsaj
(i38) Število različnih frakcij, ki se zbirajo v zbirnih en zbirni center ali je redno na voljo
centrih.                                                 mobilno zbirališče.
(i32)    Razpoložljivost    mest     za     izmenjavo (b15) V zbirnih centrih se zbira vsaj
izdelkov/materialov,     namenjenih       spodbujanju 20 različnih frakcij odpadkov.
ponovne uporabe, v zbirnih centrih (d/n).             (b16) V zbirnih centrih so na voljo
(i39) Preprosta dostopnost zbirnih centrov, npr. brez mesta           za         izmenjavo
avtomobila (d/n).                                     izdelkov/materialov,       namenjena
                                                      spodbujanju ponovne uporabe.

3.2.13. Optimizacija logistike za zbiranje odpadkov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se logistika zbiranja odpadkov optimizira tako, da
se:
       -    po potrebi namesti sistem zbiranja, ki pomeni alternativo cestnemu prevozu, na primer
            pnevmatski sistem na mestnih območjih;
       -    proge za zbiranje odpadkov optimizirajo z uporabo tehnologije računalniško podprtega
            usmerjanja in razporejanja vozil (Computerised Vehicle Routing and Scheduling –
            CVRS);
       -    proučijo možnosti sodelovanja s sosednjimi organizacijami za ravnanje z odpadki;
       -    opravi primerjalna analiza porabe goriva/energije in/ali emisij CO2;
       -    v algoritme za načrtovanje mreže in optimizacijo prog vključi ena ali več okoljskih
            metrik, kot je skupno povpraševanje po energiji in/ali emisije CO2;
       -    v vozila za zbiranje namesti oprema za telematiko, ki omogoča optimizacijo prog v
            realnem času na podlagi sistema GPS, za voznike pa se organizira usposabljanje za
            okolju prijazno vožnjo.
Uporaba
Logistiko lahko deloma optimizirajo (npr. načrtovanje lokacije košev za odpadke) vse
organizacije, ki sodelujejo pri zbiranju odpadkov. Vendar so ukrepi v nekaterih primerih
omejeni zaradi obstoječih organizacijskih struktur (npr. veljavnih pogodb o zunanjem
izvajanju storitev zbiranja odpadkov).
Kar zadeva optimizacijo strategije za zbiranje, je optimizacija logistike za optimizacijo
recikliranja.
Pnevmatski sistemi za zbiranje odpadkov so ustreznejši za gosto poseljena območja in jih je
lažje namestiti med gradnjo na novih območjih kot na obstoječih mestnih območjih.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                          Merila odličnosti

(i40) Poraba goriva na tono zbranih odpadkov16
                                               –
(litri/t).

16
      Glede na obstoječi sistem zbiranja odpadkov (npr. z vozili in/ali pnevmatskim sistemom zbiranja, vrsta vozil)
     in razpoložljive podatke so lahko v primerjavi s tem kazalnikom koristnejši naslednji: poraba primarne energije

                                                          25
 ---pagebreak--- (i41) Emisije toplogrednih plinov (TGP) na tono
odpadkov in prepotovani kilometer (kg CO2e/tkm).

3.2.14. Nizkoemisijska vozila
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se izboljšajo poraba goriva in emisije vozil za
zbiranje odpadkov. Prednostne tehnološke možnosti so med drugim:
   -   sistem zagon/ustavitev in izklop med mirovanjem;
   -   pnevmatike z majhnim kotalnim uporom;
   -   hibridna vozila;
   -   namenska vozila na zemeljski plin/biometan ali vozila na dve vrsti goriva (dizelsko
       gorivo/plin);
   -   električna vozila.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je splošno uporabna. Navzočnost črpalk za polnjenje
z gorivom ali napajalnih postaj pomeni manjšo težavo pri zbiranju odpadkov kot pri drugih
vrstah prometa, saj vozila praviloma vozijo na omejenih razdaljah, vozni park pa se upravlja
iz osrednje deponije, kjer je mogoče vozila znova napolniti z gorivom.
Stisnjeni zemeljski plin (SZP) je na voljo v vseh državah članicah EU. Biometan morda ni na
voljo v vseh regijah, vendar je mogoče uporabiti vlažne organske odpadke (npr. živilske
odpadke) za proizvodnjo bioplina, ki ga je mogoče predelati v biometan za prevoz.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                  Merila odličnosti

(i42) Povprečna poraba goriva vozil za zbiranje (b17) Vsa nova vozila za zbiranje
odpadkov (litri/100 km).                                  odpadkov, ki jih kupi ali najame
(i43) Delež vozil, ki ustrezajo standardu Euro 6, v organizacija za ravnanje z odpadki,
celotnem voznem parku vozil za zbiranje odpadkov ustrezajo standardu Euro 6 in
(%).                                                      delujejo na stisnjeni zemeljski plin
                                                          ali bioplin ali so hibridna ali
(i44) Delež vozil za zbiranje odpadkov, ki so hibridna električna.
ali električna ali jih poganja zemeljski plin ali bioplin
(%).

Prakse najboljšega okoljskega ravnanja za sisteme razširjene odgovornosti proizvajalca
3.2.15. Najboljša uporaba spodbud v organizacijah, ki zagotavljajo izvajanje
        odgovornosti proizvajalca
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da organizacije, ki zagotavljajo izvajanje sistema
odgovornosti proizvajalca, izboljšajo uspešnost svojega sistema razširjene odgovornosti
proizvajalca z uvedbo spodbud (ki presegajo zakonske zahteve) za višje stopnje ločenega
zbiranja, ponovne uporabe in recikliranja za odpadke, ki se zbirajo v okviru sistema razširjene

 na tono zbranih odpadkov, skupno povpraševanje po energiji na tono zbranih odpadkov, emisije TGP na tono
 zbranih odpadkov.

                                                  26
 ---pagebreak--- odgovornosti proizvajalca. Organizacije, ki izvajajo sistem odgovornosti proizvajalca, lahko
sprejmejo ukrepe, kot so:
   -   spodbujanje državljanov k pogostejšemu in boljšemu ločevanju odpadkov pri viru z
       inovativnimi komunikacijskimi ukrepi, kot so tekmovanja med ozemlji;
   -   tesno sodelovanje (finančno, tehnično in/ali logistično) z javnimi organi na
       regionalni/lokalni ravni;
   -   sodelovanje z akterji na področju socialne ekonomije za zbiranje in ponovno uporabo
       izdelkov;
   -   spodbujanje proizvajalcev k oblikovanju bolj trajnostnih izdelkov (npr. s
       „prilagajanjem pristojbin“);
   -   primerjalna analiza okoljskih dosežkov na različnih območjih, zajetih s sistemom
       razširjene odgovornosti proizvajalca, npr. na ravni ozemelj javnih organov na
       regionalni/lokalni ravni.
Uporaba
Dejanski vpliv, ki ga ima organizacija, ki zagotavlja izvajanje odgovornosti proizvajalca, na
razširjeno odgovornost proizvajalca, je odvisen od nacionalne ureditve ter pravne razporeditve
vlog in odgovornosti. Za izvajanje nekaterih spodbud je potrebna ustrezna dodelitev finančnih
sredstev. Pri tem ima lahko pomembno vlogo struktura upravljanja organizacije, ki zagotavlja
izvajanje odgovornosti proizvajalca (v lasti proizvajalcev ali ne, pridobitna ali ne itd.).
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                            Merila odličnosti

(i45) Stopnja recikliranja (% odpadkov, ki se dejansko
reciklirajo ali pošljejo v recikliranje, glede na vse
odpadke, zajete s sistemom razširjene odgovornosti
proizvajalca).
(i46) Stopnja priprave za ponovno uporabo (%
odpadkov, ki se dostavijo kot vložki centru za
pripravo za ponovno uporabo, glede na vse odpadke,
zajete   s     sistemom  razširjene   odgovornosti
proizvajalca).
(i47) Delež izdelkov, zajetih z razširjeno
odgovornostjo proizvajalca, v preostalih odpadkih na
                                                     –
podlagi analize sestave (% skupne količine mešanih
odpadkov) (to se uporablja na lokalni ravni za
posamezno lokalno območje, na katerem se izvaja
sistem razširjene odgovornosti proizvajalca).
(i48) Delež embalaže, zajete z razširjeno
odgovornostjo proizvajalca, na katerega je usmerjen
sistem selektivnega ločenega zbiranja (% skupne
količine embalaže, ki je zajeta z razširjeno
odgovornostjo proizvajalca in dana na trg) (to se
uporablja na določenem nacionalnem, regionalnem ali
lokalnem območju, na katerem se za odpadno
embalažo izvaja sistem razširjene odgovornosti

                                             27
 ---pagebreak--- proizvajalca).

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za obdelavo odpadkov
3.2.16. Sortiranje mešane lahke odpadne embalaže za zagotovitev čim boljših donosov
        recikliranja za visokokakovostne izhodne produkte
Kadar se lahka odpadna embalaža (tj. embalaža iz plastike, sestavljenih materialov, aluminija
in jekla, občasno tudi iz vlaken (papirja in kartona)) zbira skupaj (mešana), je najboljša praksa
okoljskega ravnanja, da se v napravah za snovno predelavo izvaja napredno sortiranje mešane
odpadne embalaže.
Običajni najsodobnejši obrat vključuje pet glavnih tehničnih oddelkov:
   -   vhod in priprava materiala: to vključuje odpiranje vreč in zagotavljanje stalnega toka
       vhodnih materialov;
   -   predhodno sortiranje: to vključuje odstranjevanje neustreznih predmetov;
   -   Sortiranje: to vključuje več korakov, npr. ločevanje papirja in kartona od preostale
       embalaže; sortiranje papirja in kartona; sortiranje kovinske embalaže z uporabo
       magnetov, vrtinčnih tokov ali rentgenskih žarkov; prvo sortiranje plastične embalaže
       glede na polimere (npr. ločevanje plastenk PET od druge plastične embalaže).
   -   rafiniranje: to vključuje dodatno sortiranje, kot je dodatno sortiranje polimerov glede
       na vrsto (npr. HDPE, PP) in barvi, da kakovost izhodnih materialov izpolnjuje zahteve
       trga. Nadzor kakovosti se izvaja s samodejnim ali ročnim sortiranjem;
   -   ravnanje z izdelki: ta oddelek zajema postopke pakiranja v bale in skladiščenje
       izdelkov v balah, razsutem stanju ali v posodah; ravnanje z izdelki lahko vključuje
       tudi dejavnosti nakladanja za nadaljnje postopke v spodnjem delu verige.
Ker naprave za snovno predelavo običajno prejemajo in sortirajo materiale iz različnih
lokalnih sistemov zbiranja in z različnimi sestavami, mora biti najsodobnejša naprava za
snovno predelavo dovolj prilagodljiva, da lahko uspešno upošteva te razlike.
Uporaba
Ovir za izgradnjo in obratovanje obrata za sortiranje odpadne embalaže načeloma ni. Vendar
je v okviru celovitega koncepta ravnanja z odpadki potrebno previdno načrtovanje (zlasti ob
upoštevanju vzpostavljenih sistemov zbiranja, zmogljivosti obrata in razpoložljivosti trgov za
sortirane materiale). Pomemben dejavnik, ki ga je treba določiti, je optimalna zmogljivost
obrata. Tudi stopnje nečistosti pri mešani lahki odpadni embalaži, dostavljeni obratu, vplivajo
na dejavnosti, uspešnost (npr. stopnja sortiranja v obratu) in ekonomske vidike (npr. stroški
predelave, prihodki od frakcij, ki jih je mogoče reciklirati) obrata.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

(i49) Stopnja sortiranja v obratu (% teže), izračunana (b18) Stopnja sortiranja v napravah
kot letna količina materialov, poslanih v recikliranje, za snovno predelavo, v katerih se

                                               28
 ---pagebreak--- deljena z letno količino predelane mešane odpadne sortira mešana lahka odpadna
embalaže17.                                          embalaža, znaša na obrat najmanj
(i50) Energijska učinkovitost (kJ/t), izračunana kot 88 %.
skupna letna poraba energije v obratu, deljena s
količino predelane mešane odpadne embalaže.
(i51) Emisije TGP (t CO2e/t), izračunane kot skupne
letne emisije ekvivalenta CO2 obrata (področje
uporabe 1 in 2), deljene s količino predelane mešane
odpadne embalaže.

3.2.17. Predelava mešane odpadne plastične embalaže za zagotovitev čim boljših
        donosov recikliranja za visokokakovostne izhodne produkte
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se ločeno zbrana mešana odpadna plastična
embalaža predela tako, da se pridobijo posamezni tokovi materialov, ki jih je mogoče
predelati v dragocene in visokokakovostne surovine in reciklirane izdelke. Ta postopek
zajema naslednje korake:
       -   ločevanje odpadne upogljive plastične embalaže od neupogljivih izdelkov (sortiranje
           folije) z uporabo naprav za ločevanje folije, ločevalnikov z zračnim bobnom ali naprav
           za balistično ločevanje, ki mu sledi ročno zagotavljanje kakovosti;
       -   sortiranje plastenk in drugih neupogljivih izdelkov glede na polimer in barvo z
           uporabo sistemov za optično sortiranje;
       -   razrez sortirane folije in preostalih neupogljivih izdelkov (kot ločenih tokov) na
           kosmiče z uporabo rezalnih drobilnikov;
       -   čiščenje kosmičev plastične embalaže z metodo čiščenja s trenjem (suho ali mokro
           brušenje);
       -   ločevanje kosmičev plastične embalaže glede na polimer in barvo z uporabo sistemov
           za optično sortiranje ali tehnologij za ločevanje na podlagi gostote ter pranje
           kosmičev;
       -   iztiskanje kosmičastih materialov v pelete.
Uporaba
Da bi bili reciklirani izhodni produkti primerni za trg, je treba zagotoviti dobre sisteme
zbiranja odpadkov in ustrezno kakovost zbranih materialov. Poleg tega sedanji trendi na trgu,
usmerjeni v bolj kompleksne večslojne plastične izdelke in plastične izdelke iz več
materialov, precej otežujejo sortiranje in ponovno predelavo mešane plastike. Tako kot pri
prejšnjih najboljših praksah okoljskega ravnanja splošnih ovir za izgradnjo in obratovanje
tovrstnega obrata ni. Vendar sta pomembna previdno načrtovanje in določitev optimalne
zmogljivosti obrata.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                   Merila odličnosti

(i52) Stopnja predelave v obratu (% teže), izračunana (b19) Stopnja predelave v napravah

17
     Ta kazalnik je mogoče na podlagi analize sestave predelane mešane odpadne embalaže izračunati za vso
     mešano odpadno embalažo in posamezen izhodni tok.

                                                    29
 ---pagebreak--- kot letna količina materialov, poslanih v recikliranje, za predelavo plastike, v katerih se
deljena z letno količino mešane predelane odpadne predeluje mešana odpadna plastična
plastične embalaže18.                                   embalaža, znaša na obrat najmanj
(i50) Energijska učinkovitost (kJ/t), izračunana kot 60 %.
skupna letna poraba energije v obratu, deljena s
količino mešane predelane odpadne plastične
embalaže.
(i51) Emisije TGP (t CO2e/t), izračunane kot skupne
letne emisije ekvivalenta CO2 v obratu (področje
uporabe 1 in 2), deljene s količino mešane predelane
odpadne plastične embalaže.
(i53) Raba vode (m3/t), izračunana kot skupna letna
količina vode, porabljene na kraju samem, deljena s
količino mešane predelane odpadne plastične
embalaže.

3.2.18. Obdelava žimnic za izboljšano recikliranje materialov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se izrabljene žimnice razkužijo in razstavijo, pri
čemer se različni materiali ločijo in sortirajo glede na vrsto.
V najuspešnejši napravi za obdelavo izrabljenih žimnic je mogoče opredeliti pet glavnih
tehničnih postopkov:
       -   polnjenje in skladiščenje: sprejem (razkladanje) in suho skladiščenje za preprečitev
           kontaminacije, sortiranje glede na vrsto;
       -   razkužitev: uporaba kemičnih ali toplotnih obdelav za razkužitev;
       -   razrez: rezanje zunanje tekstilne prevleke žimnic in povezovalnih prirobnic;
       -   razstavljanje in sortiranje: ločevanje in sortiranje različnih materialov glede na vrsto;
       -   ravnanje z materiali: postopek pakiranja v bale, skladiščenje izdelkov v balah,
           razsutem stanju (sortiranje ostankov) ali posodah (kovine) pred dostavo v postopke v
           spodnjem delu verige (npr. recikliranje materialov).
Razstavljanje in sortiranje se lahko izvajata mehansko ali (pogosteje) ročno.
Uporaba
Velikih tehničnih ovir za uporabo te najboljše prakse okoljskega ravnanja ni. Zaradi
preprostosti postopka obdelave znatne naložbe niso potrebne, in to niti za najbolj
avtomatizirane postopke.
Najpomembnejše ovire za recikliranje žimnic so:
       -   ekonomski dejavniki, predvsem nizki stroški odlaganja na odlagališčih in nizka
           kakovost materialov, pridobljenih iz žimnic, povezani s potrebo po skladiščenju
           izrabljenih žimnic v čistem in suhem prostoru ter dejstvom, da sedanje zasnove žimnic
           otežujejo razstavljanje;

18
     Ta kazalnik je mogoče na podlagi analize sestave mešane predelane odpadne plastične embalaže izračunati za
     vso mešano odpadno plastično embalažo in posamezen izhodni tok.

                                                       30
 ---pagebreak---    -   majhna zmogljivost naprav za obdelavo, ki jo omejuje tok izrabljenih žimnic, ki jih je
       mogoče zbrati na območju v okolici obrata z zmernimi stroški prevoza.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                           Merila odličnosti

(i54) Stopnja sortiranja v obratu (% teže), izračunana (b20) Stopnja sortiranja v napravah
kot letna količina materialov, poslanih v recikliranje, za obdelavo odpadnih žimnic znaša
deljena z letno količino predelanih odpadnih žimnic.    na obrat najmanj 91 %.
(i50) Energijska učinkovitost (kJ/t), izračunana kot
skupna letna poraba energije v obratu, deljena s
količino predelanih odpadnih žimnic.
(i51) Emisije TGP (t CO2e/t), izračunane kot skupne
letne emisije ekvivalenta CO2 v obratu (področje
uporabe 1 in 2), deljene s količino predelanih
odpadnih žimnic.

3.2.19. Obdelava vpojnih higienskih proizvodov za izboljšano recikliranje materialov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se ločeno zbrani odpadni vpojni higienski
proizvodi obdelajo za recikliranje.
Osnovni postopek je toplotna obdelava v avtoklavu, vodoravni valjasti posodi, v kateri se
odpadni vpojni higienski proizvodi razkužijo in razprejo. Izhodni trdni produkti se nato
razrežejo in z mehanskim postopkom ločijo na dve komponenti vpojnih higienskih
proizvodov, tj. polipropilensko in polietilensko plastiko ter celulozna vlakna, ki jih mogoče
poslati v recikliranje.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je splošno uporabna, saj posebnih geografskih ali
tehničnih ovir ni. Vendar lahko nekateri posebni pogoji vplivajo na tehnično izvedljivost in
ekonomsko upravičenost te rešitve za obdelavo:
   -   izvajanje sistema selektivnega zbiranja za odpadne vpojne higienske proizvode kot
       osnovni pogoj;
   -   najmanjša zmogljivost čistilne naprave je 8 000 t/leto;
   -   razdalja za prevoz od zbirnih območij do obrata ter stroški odlaganja na odlagališčih in
       sežiganja;
   -   gostota prebivalstva na zbirnem območju;
   -   merila in pravila za prepoznavanje prenehanja statusa odpadka in lokalnega trga za
       predelane materiale (plastiko in celulozo).
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                           Merila odličnosti

(i55) Stopnja sortiranja v obratu (% teže), izračunana (b21) Stopnja sortiranja v napravah
kot letna količina materialov, poslanih v recikliranje, za obdelavo odpadnih vpojnih
deljena z letno količino predelanih odpadnih vpojnih higienskih proizvodov znaša na obrat

                                             31
 ---pagebreak---  higienskih proizvodov.                                               najmanj 90 %.
 (i50) Energijska učinkovitost (kJ/t), izračunana kot
 skupna letna poraba energije v obratu, deljena s
 količino predelanih odpadnih vpojnih higienskih
 proizvodov.
 (i51) Emisije TGP (t CO2e/t), izračunane kot skupne
 letne emisije ekvivalenta CO2 v obratu (področje
 uporabe 1 in 2), deljene s količino predelanih
 odpadnih vpojnih higienskih proizvodov.
 (i53) Raba vode (m3/t), izračunana kot skupna letna
 količina vode, porabljene na kraju samem, deljena s
 količino predelanih odpadnih vpojnih higienskih
 proizvodov.

3.3.      Skupni kazalniki okoljske uspešnosti za trdne komunalne odpadke
 Poleg kazalnikov, določenih v zvezi s posameznimi najboljšimi praksami okoljskega ravnanja
 za trdne komunalne odpadke, so v tem oddelku dokumenta opredeljeni tudi kazalniki okoljske
 uspešnosti, ki jih je mogoče uporabiti za oceno uspešnosti sistemov ravnanja s trdnimi
 komunalnimi odpadki.
 Z vsakim kazalnikom, predstavljenim v tem oddelku, se ocenijo le nekateri elementi
 uspešnosti sistema ravnanja s trdnimi komunalnimi odpadki. Za celovito razumevanje bi bilo
 treba skupaj analizirati različne kazalnike.
 Kazalniki za splošni sistem ravnanja s trdnimi komunalnimi odpadki
 3.3.1.    Nastajanje trdnih komunalnih odpadkov
 S tem kazalnikom se meri letna količina vseh nastalih trdnih komunalnih odpadkov19 na
 rezidenta20. Uporaben je za spremljanje splošnih trendov v zvezi z nastajanjem odpadkov ter
 rezultatov kakršnih koli prizadevanj za spodbujanje preprečevanja nastajanja odpadkov.

 Kazalnik okoljske uspešnosti             Merilo odličnosti

                                 (b22) Letna količina nastalih trdnih komunalnih odpadkov
 (i56)     Nastajanje     trdnih (zbranih z vsemi različnimi sistemi zbiranja odpadkov, ki so
 komunalnih            odpadkov na voljo na območju) na ozemlju, ki se upravlja, znaša:
 (kg/prebivalca/leto).           - manj kot 75 % nacionalnega povprečja nastajanja
                                    komunalnih odpadkov21, pri čemer se uporabi nacionalna
                                    opredelitev komunalnih odpadkov lastne države, ali
                                 - manj kot 360 kg/prebivalca, če se izračuna le za

 19
     Pri izračunu tega kazalnika in kazalnikov iz oddelkov 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4 in 3.3.7 se lahko letna količina vseh
    nastalih trdnih komunalnih odpadkov nadomesti z letno količino vseh nastalih odpadkov iz gospodinjstev, če
    so znani le podatki za odpadke iz gospodinjstev.
 20
     Pri izračunu tega kazalnika in kazalnikov iz oddelkov 3.3.2, 3.3.3, 3.3.4 in 3.3.7 se lahko število rezidentov v
 primeru velikega števila turistov nadomesti s populacijskim ekvivalentom. Populacijski ekvivalent se izračuna na
 podlagi navzočnosti turistov v obdobju, upoštevanem pri izračunu.
 21
    Kot ga sporočijo nacionalni organi ali statistični urad Evropske unije (Eurostat).

                                                         32
 ---pagebreak---                                               naslednje frakcije odpadkov22:
                                              (i) organski/biološki odpadki (npr. odrezano rastlinje,
                                              hrana, kuhinjski odpadki);
                                              (ii) mešana embalaža;
                                              (iii) papir in karton;
                                              (iv) steklo;
                                              (v) plastika;
                                              (vi) kovine;
                                              (vii) kosovni odpadki;
                                              (viii) odpadna električna in elektronska oprema (OEEO)
                                              ter
                                              (ix) mešani odpadki.

Pri tem kazalniku se upoštevajo vsi različni tokovi trdnih komunalnih odpadkov, ki se ločeno
zbirajo z vsemi različnimi sistemi zbiranja, ki so na voljo na zadevnem ozemlju (npr. od vrat
do vrat, v zbirnih centrih, uličnih zbiralnikih). Na območjih, kjer podrobnega spremljanja
odpadkov ni ali kjer se del nastalih odpadkov ne zbira z uradnim občinskim sistemom
zbiranja odpadkov, bi bilo lahko s podatki o nastajanju trdnih komunalnih odpadkov dejansko
stanje podcenjeno. Poleg tega na ta kazalnik vplivajo zunanji dejavniki, ki niso povezani z
ravnanjem z odpadki na zadevnem lokalnem območju, kot so lokacija na podeželju/v mestu,
bruto domači proizvod in vzorci potrošnje, vreme in veliko število turistov/vozačev.

3.3.2.       Količina zbranih mešanih trdnih komunalnih odpadkov
S tem kazalnikom se meri letna količina zbranih mešanih trdnih komunalnih odpadkov na
rezidenta. Uporaben je za spremljanje sistema ločenega zbiranja trdnih komunalnih odpadkov
in njegove zmogljivosti za usmerjanje trdnih komunalnih odpadkov v ločeno zbrane frakcije,
poslane v recikliranje. Dejansko se v primerjavi z ločeno zbranimi frakcijami za mešane
odpadke na splošno uporabljajo možnosti obdelave, ki so v hierarhiji ravnanja z odpadki
uvrščene nižje.

Kazalnik okoljske uspešnosti                          Merilo odličnosti

(i57) Količina zbranih mešanih odpadkov
(kg/prebivalca/leto).                   –

Pri tem kazalniku se upoštevajo odpadki, zbrani kot mešani odpadki, ki niso ločeni pri viru.
Nanj vpliva ne le količina odpadkov, ki bi jih bilo treba ločiti pri viru, a so bili dostavljeni kot
mešani odpadki, ampak tudi frakcije odpadkov, za katere sistem ločenega zbiranja ni
vzpostavljen. Zato je količina mešanih trdnih komunalnih odpadkov precej različna, odvisno

22
      Naslednje frakcije so bile izbrane, ker jih lokalni organi, pristojni za ravnanje z odpadki, in podjetja za
     ravnanje z odpadki v EU pogosto spremljajo ter so na splošno najpomembnejše frakcije (po teži) v trdnih
     komunalnih odpadkih.

                                                        33
 ---pagebreak--- od vrste vzpostavljenih sistemov zbiranja odpadkov, npr. ali se biološki odpadki zbirajo
ločeno ali ne, katera vrsta bioloških odpadkov je zajeta v ločeno zbrani frakciji. Poleg tega na
ta kazalnik vplivajo zunanji dejavniki, ki niso povezani z ravnanjem z odpadki na zadevnem
lokalnem območju, kot so lokacija na podeželju/v mestu, bruto domači proizvod in vzorci
potrošnje, vreme in veliko število turistov/vozačev.

3.3.3.      Trdni komunalni odpadki, poslani v energijsko predelavo in/ali odstranjevanje
S tem kazalnikom se meri letna količina trdnih komunalnih odpadkov na rezidenta, ki se
obdelajo s sežiganjem z energijsko predelavo in/ali postopki odstranjevanja, kot je odlaganje
na odlagališču ali sežiganje brez energijske predelave. Ta kazalnik je uporaben za spremljanje
količine trdnih komunalnih odpadkov, obdelanih z možnostmi, ki so v hierarhiji ravnanja z
odpadki uvrščene nižje kot recikliranje (npr. energijska predelava in/ali odstranjevanje).

Kazalnik okoljske uspešnosti                        Merila odličnosti

                                      (b23) Letna količina zbranih mešanih trdnih
(i58) Odpadki, poslani v energijsko komunalnih odpadkov, poslanih v energijsko
predelavo       in/ali odstranjevanje predelavo in/ali odstranjevanje, znaša:
(kg/prebivalca/leto).
                                        - manj kot 15 % nacionalnega povprečja
                                          nastajanja komunalnih odpadkov23 ali
                                        - manj kot 70 kg/prebivalca.

Pri tem kazalniku se upoštevajo vsi tokovi trdnih komunalnih odpadkov, ki se pošljejo
neposredno kot mešani odpadki ali po predhodni obdelavi (npr. mehanski biološki obdelavi) v
energijsko predelavo in/ali odstranjevanje. Ta kazalnik vključuje tudi tok zavrnjenih
odpadkov iz sortiranja/recikliranja ločeno zbranih frakcij, ki se ne reciklirajo, ampak pošljejo
v energijsko predelavo in/ali odstranjevanje. Če informacije o toku zavrnjenih odpadkov iz
sortiranja/recikliranja ločeno zbranih frakcij niso na voljo, se lahko ta kazalnik izračuna
delno, pri čemer se sporoči le količina mešanih odpadkov, poslanih v energijsko predelavo
in/ali odstranjevanje. V tem primeru lokalni organ, pristojen za ravnanje z odpadki (ali
podjetje za ravnanje z odpadki), jasno navede elemente, ki so vključeni v izračun, in tiste, ki
niso24.
Nazadnje, na ta kazalnik vplivajo zunanji dejavniki, ki niso povezani z ravnanjem z odpadki
na zadevnem lokalnem območju, kot so lokacija na podeželju/v mestu, bruto domači proizvod
in vzorci potrošnje, vreme in veliko število turistov/vozačev.

3.3.4.      Trdni komunalni odpadki, poslani v odstranjevanje
S tem kazalnikom se meri letna količina trdnih komunalnih odpadkov na rezidenta, ki se
pošljejo v odstranjevanje, kot je sežiganje brez energijske predelave ali odlaganje na
odlagališču. Ta kazalnik je uporaben za spremljanje, ali se je obdelava trdnih komunalnih
odpadkov povzpela po hierarhiji ravnanja z odpadki: velja namreč, da zmanjšanje količine
odpadkov, poslanih v odstranjevanje, pomeni, da se je povečala količina odpadkov, katerih

23
     Kot ga sporočijo nacionalni organi ali statistični urad Evropske unije (Eurostat).
24
     Tako se merilo odličnosti b23 nanaša le na količino trdnih komunalnih odpadkov, ki se zberejo kot mešani
      odpadki in pošljejo v energijsko predelavo in/ali odstranjevanje.

                                                      34
 ---pagebreak--- nastanek je bil preprečen ali ki so bili pripravljeni za ponovno uporabo, reciklirani ali poslani
v energijsko predelavo.

Kazalnik okoljske uspešnosti                 Merilo odličnosti

                                        (b24) Letna količina trdnih komunalnih
(i59) Odpadki, poslani v odstranjevanje odpadkov, poslanih v odstranjevanje, znaša:
(kg/prebivalca/leto).
                                          - manj kot 2 % nacionalnega povprečja
                                            nastajanja komunalnih odpadkov ali
                                          - manj kot 10 kg/prebivalca.

Pri tem kazalniku se upoštevajo vsi tokovi trdnih komunalnih odpadkov, ki se v
odstranjevanje pošljejo neposredno kot mešani odpadki ali po predhodni obdelavi (npr.
mehanski biološki obdelavi). Ta kazalnik vključuje tudi tok zavrnjenih odpadkov iz
sortiranja/recikliranja ločeno zbranih frakcij, ki se ne reciklirajo, ampak pošljejo v
odstranjevanje. Če informacije o toku zavrnjenih odpadkov iz sortiranja/recikliranja ločeno
zbranih frakcij niso na voljo, se lahko ta kazalnik izračuna delno, pri čemer se sporoči le
količina mešanih odpadkov, poslanih v odstranjevanje. V tem primeru lokalni organ, pristojen
za ravnanje z odpadki (ali podjetje za ravnanje z odpadki), jasno navede elemente, ki so
vključeni v izračun, in tiste, ki niso.
Nazadnje, na ta kazalnik vplivajo zunanji dejavniki, ki niso povezani z ravnanjem z odpadki
na zadevnem lokalnem območju, kot so lokacija na podeželju/v mestu, bruto domači proizvod
in vzorci potrošnje, vreme in veliko število turistov/vozačev.

Specifični kazalniki za tok odpadkov
3.3.5.   Stopnja zajemanja specifičnega toka odpadkov
S tem kazalnikom se meri delež ocenjene količine nastale specifične frakcije odpadkov, ki se
zbere ločeno (npr. plastike, kovine, papirja in kartona, stekla in mešane embalaže). Ta
kazalnik je uporaben za spremljanje učinkovitosti sistema ločenega zbiranja odpadkov pri
zajemanju frakcij, ki jih je mogoče reciklirati.

Kazalnik okoljske uspešnosti                 Merila odličnosti

                                             (b25) Stopnja zajemanja za odpadno steklo, ki se
                                             zbere ločeno kot posamezna frakcija (tj. ne v
                                             okviru sistema mešanega zbiranja), znaša več kot
                                             90 %.
                                     (b26) Stopnja zajemanja za odpadni papir in
(i60) Stopnja zajemanja specifičnega karton, ki se zbereta ločeno kot posamezna
toka odpadkov (%).                   frakcija (tj. ne v okviru sistema mešanega
                                     zbiranja), znaša več kot 85 %.
                                             (b27) Stopnja zajemanja za odpadno kovino, ki se
                                             zbere ločeno kot posamezna frakcija (tj. ne v
                                             okviru sistema mešanega zbiranja), znaša več kot
                                             75 %.
                                             (b28) Stopnja zajemanja za mešano odpadno

                                               35
 ---pagebreak---                                                        embalažo znaša več kot 65 %.

Ta kazalnik se izračuna tako, da se skupna zbrana količina ločeno zbranega toka odpadkov
deli s skupno količino nastalih odpadkov, na katere je bilo usmerjeno navedeno ločeno
zbiranje, pri čemer skupna količina ločeno zbranega toka odpadkov izračuna na podlagi
analize sestave mešanih odpadkov25.
Na ta kazalnik lahko vpliva uporaba sistema kavcij za nekatere vrste odpadkov (npr.
plastenke), za katere ni mogoče razdružiti podatkov na lokalni ravni. V tem primeru bi bila
dejanska stopnja zajemanja višja od izračunane, saj lokalni statistični podatki o odpadkih, ki
se nanašajo na ločeno zbrane frakcije odpadkov, ne navajajo količin odpadkov, zbranih v
okviru sistema kavcij.

3.3.6.       Stopnja nečistosti specifičnega toka odpadkov
S tem kazalnikom se meri količina materialov, ki niso ciljni materiali, v posameznem toku
ločeno zbranih odpadkov. Ta kazalnik je uporaben za spremljanje učinkovitosti ločenega
zbiranja odpadkov, pri čemer se oceni količina napačno zavrženih odpadkov v frakcijah, ki jih
je mogoče reciklirati.

Kazalnik okoljske uspešnosti                           Merilo odličnosti

(i61) Stopnja nečistosti specifičnega toka –
odpadkov (%).

Pri tem kazalniku se upošteva količina napačno zavrženih odpadkov (ki so posledica
nepravilnega ločevanja odpadkov pri viru, ocenijo pa se na podlagi analize sestave ločeno
zbranih frakcij odpadkov) v ločeno zbranih odpadkih, ki jih je mogoče reciklirati. Količina
nečistosti v ločeno zbranih frakcijah, ki jih je mogoče reciklirati, je odvisna tudi od vrste
vzpostavljenega sistema ločenega zbiranja; pri plastenkah, zbranih v okviru sistema kavcij, je
na primer stopnja nečistosti praviloma zelo nizka, pri mešani lahki embalaži pa precej višja.

3.3.7.       Biološki odpadki v mešanih odpadkih
S tem kazalnikom se meri letna količina bioloških odpadkov, vključenih v mešane odpadke,
na rezidenta. Ta kazalnik je uporaben za spremljanje količine bioloških odpadkov, ki se ne
sortirajo pravilno pri viru in zajamejo s sistemom ločenega zbiranja bioloških odpadkov ali ki
jih rezidenti ne uporabijo pri kompostiranju v gospodinjstvih/skupnosti.

Kazalnik okoljske uspešnosti                           Merilo odličnosti

25
     Za ponazoritev: stopnja zajemanja za ločeno zbrano frakcijo odpadnega stekla se izračuna, kot sledi:
                                                  𝑘𝑔 𝑙𝑜č𝑒𝑛𝑜 𝑧𝑏𝑟𝑎𝑛𝑒𝑔𝑎 𝑠𝑡𝑒𝑘𝑙𝑎
     𝑆𝑡𝑜𝑝𝑛𝑗𝑎 𝑧𝑎𝑗𝑒𝑚𝑎𝑛𝑗𝑎 𝑧𝑎 𝑠𝑡𝑒𝑘𝑙𝑜 =
                                        𝑘𝑔 𝑠𝑘𝑢𝑝𝑛𝑒 𝑘𝑜𝑙𝑖č𝑖𝑛𝑒 𝑛𝑎𝑠𝑡𝑎𝑙𝑒𝑔𝑎 𝑜𝑑𝑝𝑎𝑑𝑛𝑒𝑔𝑎 𝑠𝑡𝑒𝑘𝑙𝑎
     pri čemer je:
     skupna količina nastalega odpadnega stekla = kg ločeno zbranega stekla + kg stekla v mešanih odpadkih;
     kg stekla v mešanih odpadkih = kg skupne količine mešanih odpadkov * % stekla v mešanih odpadkih;
     % stekla v mešanih odpadkih se izračuna na podlagi analize sestave mešanih odpadkov.

                                                         36
 ---pagebreak---                                                (b29) Letna količina bioloških odpadkov v
 (i62) Biološki odpadki v           mešanih
                                               mešanih     odpadkih  znaša    manj    kot
 odpadkih (kg/prebivalca/leto).
                                               10 kg/prebivalca.

 Količina bioloških odpadkov v mešanih odpadkih se izračuna na podlagi analize sestave
 mešanih odpadkov. Količina bioloških odpadkov v mešanih odpadkih je odvisna tudi od vrste
 vzpostavljenega sistema ločenega zbiranja bioloških odpadkov, na primer od tega, katera vrsta
 bioloških odpadkov je vključena v ločeno zbrano frakcijo, in tega, ali je rezidentom na voljo
 kompostiranje v gospodinjstvih/skupnosti.
3.4.       Najboljše prakse okoljskega ravnanja za gradbene odpadke in odpadke iz
           rušenja objektov
  Najboljše prakse okoljskega ravnanja, predstavljene v tem oddelku, se nanašajo na ravnanje z
 gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov.
3.4.1.     Celoviti načrti za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov
 Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da lokalni organi pripravijo in izvajajo celovite
 načrte za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov, v okviru katerih:
       -   vključijo deležnike iz lokalne gradbene industrije, predstavnike rezidentov, lokalna
           poslovna združenja in ustrezne javne akterje;
       -   prednostno razvrstijo preprečevanje nastajanja odpadkov pri gradbenih projektih z
           instrumenti, usmerjenimi v panogo in javno upravo, kot je kodeks ravnanja pri rušenju
           objektov, in spodbujanjem ustreznih določb o zelenih javnih naročilih;
       -   določijo minimalne zahteve za sortiranje odpadkov in ravnanje z njimi na gradbiščih
           določene velikosti, npr. zahteve za načrt ravnanja z odpadki na gradbišču ali ločevanje
           določenih frakcij;
       -   opredelijo in količinsko opredelijo prihodnje tokove odpadkov, zagotovijo, da se v
           lokalnem urbanističnem načrtu namenijo zadostna območja za zbiranje in obdelavo
           gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov;
       -   izračunajo skupne stroške in vpliv izvajanja;
       -   določijo ambicioznejše cilje od ciljev EU ali nacionalnih ciljev za recikliranje
           gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ter ustrezne mehanizme za
           spremljanje in izvrševanje;
       -   vključijo ukrepe za preprečevanje nezakonitega odmetavanja in zagotovijo jasne
           smernice (npr. za MSP, rezidente in povzročitelje, pri katerih nastanejo zelo majhne
           količine gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov) o praksah pravilnega
           ravnanja z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov.
 Uporaba
 Pripravo in izvajanje lokalnih načrtov ravnanja z odpadki za gradbene odpadke in odpadke iz
 rušenja objektov pogosto uporabljajo regije in velike občine.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                     Merila odličnosti

 (i63) Delež skupne količine zbranih (b30) Izvaja se celovit načrt ravnanja z
 gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja
 objektov, ki se pravilno ločujejo in usmerjajo objektov z vsaj 80-odstotno ciljno stopnjo

                                                 37
 ---pagebreak--- v ponovno uporabo, recikliranje ali predelavo recikliranja takih odpadkov do leta 2020 ter
(%).                                          določbami o mehanizmih za spremljanje in
(i64) Določitev presoj pred rušenjem, izvrševanje.
usmerjenih v ponovno uporabo (d/n).

3.4.2.    Preprečevanje kontaminacije gradbenih odpadkov in odpadkov pri rušenju
          objektov s polikloriranim bifenilom (PCB)
V primeru rušenja ali razgradnje ter prenove zgradb, mostov in struktur iz 50., 60. in 70. let
prejšnjega stoletja obstaja tveganje, da so gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov
kontaminirani s polikloriranim bifenilom (PCB), kar preprečuje njihovo recikliranje.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da organi, pristojni za ravnanje z odpadki, v načrt za
gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov (glej oddelek 3.4.1) vključijo določbe o:
    -    predhodni presoji in kartiranju zgradbe, mosta ali strukture, predvidene za rušenje,
         razgradnjo ali prenovo, za opredelitev vseh morebitnih materialov, ki vsebujejo PCB
         (npr. tesnilne mase);
    -    ločeni odstranitvi materialov, ki vsebujejo PCB, od ostalih gradbenih odpadkov in
         odpadkov iz rušenja objektov;
    -    ločenem zbiranju in ustreznem odstranjevanju odstranjenih materialov, ki vsebujejo
         PCB.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je splošno uporabna za organe, pristojne za ravnanje
z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov. Mala dela, pri katerih nastane manj kot
1 tona gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov ali ki vplivajo na manj kot 10 m2
površine zgradbe, se lahko izvzamejo iz uporabe določb načrta za gradbene odpadke in
odpadke iz rušenja objektov, ki se nanašajo na opredelitev in ločevanje materialov, ki
vsebujejo PCB.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                             Merila odličnosti

(i65) Vključitev določb za kartiranje ter ločeno
odstranitev in zbiranje materialov, ki vsebujejo PCB, v
                                                        –
načrt za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja
objektov (d/n).

3.4.3.    Lokalni sistemi za ustrezno ravnanje z odpadnim azbestom, ki ga odstranijo
          rezidenti
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da organi, pristojni za ravnanje z odpadki, in podjetja
za ravnanje z odpadki zagotovijo ustrezno ravnanje z majhnimi količinami gradbenih
odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov, ki vsebujejo azbest in so jih rezidenti odstranili iz
zasebnih zgradb sami brez posredovanja specializiranega podjetja. V ta namen lahko
zagotovijo:

                                              38
 ---pagebreak---     -    jasna navodila v zvezi s pogojem, pod katerim lahko zasebni lastnik odstrani azbestni
         material (npr. ni tveganja disperzije prahu), in načinom priprave gradbišča za
         odstranitev azbesta;
    -    smernice o pravilih, ki jih mora zasebni lastnik upoštevati, za zagotovitev zdravja in
         varnosti bližnjih rezidentov med odstranjevanjem;
    -    seznam certificiranih podjetij ali informacije o zbirnih mestih za odpadke, ki vsebujejo
         azbest;
    -    vreče (za zbiranje/odstranjevanje) z dvojnim premazom, ki jih je mogoče zapreti, za
         rezidente, ki izvajajo odstranitev;
    -    bodisi ustrezna zbirna mesta (npr. v zbirnih centrih) bodisi brezplačne storitve zbiranja
         na domu.
Najnaprednejši lokalni organi poleg navedenega določijo še strategijo za ocenjevanje
navzočnosti azbesta na svojem ozemlju, zagotavljanje pomoči zasebnim lastnikom pri
načrtovanju ustreznih ukrepov in evidentiranje vsega azbesta v zgradbah še pred njegovo
odstranitvijo.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja le za nekatere vrste azbesta s cementnim
vezivom (kot so azbestno-cementne strehe, stenske in stropne obloge; azbestne drenažne cevi
in žlebovi itd.) v dobrem stanju (ni tveganja disperzije prahu) in v primeru zelo majhnih
količin. Azbest s cementnim vezivom, pri katerem obstaja tveganje disperzije prahu, ter druge
azbestne proizvode, zlasti tiste z manjšo gostoto (ali drobljive), kot so izolacijske plošče,
toplotna izolacija za cevi ali azbest v razpršilu, mora vselej odstraniti in uničiti specializiran
pogodbeni izvajalec.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                           Merila odličnosti

(i66) Število zbirnih mest za azbestne odpadke na
100 000 rezidentov.
                                                    (b31) Za odpadni azbest, ki ga
(i67) Skupna količina azbesta, zbranega v okviru
                                               2    odstranijo rezidenti, je na voljo vsaj eno
sistema, izražena v teži (tone) ali površini (m ).
                                                    zbirno mesto na 100 000 rezidentov ali
(i68) Število vreč, ki jih je mogoče zapreti in jih brezplačno zbiranje na domu.
rezidenti uporabljajo za zbiranje/odstranjevanje
azbesta.

3.4.4.    Predelava odpadnih mavčnih plošč za spodbujanje recikliranja
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da podjetja za ravnanje z odpadki odpadne mavčne
plošče predelajo za predelavo mavca. Predelava odpadnih mavčnih plošč za predelavo mavca
običajno zajema naslednje korake (za ustrezno ločene odpadne mavčne plošče): sprejem,
vizualni pregled in razvrstitev, ločevanje neustreznih materialov (npr. kovin), (po potrebi)
združevanje plošč v skupine glede na velikost, ločevanje papirja in mavca (s postopkom
mletja in presejanja) ter presejanje mavca. Predelani mavec se lahko nato uporabi (običajno
največ 25-odstotna vsebnost) za proizvodnjo novih mavčnih plošč.
Uporaba

                                                39
 ---pagebreak--- Tehničnih ovir za uporabo te najboljše prakse okoljskega ravnanja ni. Obstajajo pa precejšnje
ekonomske ovire: možnost recikliranja odpadnih mavčnih plošč je odvisna od stopnje
ločevanja na kraju, kjer odpadki nastajajo26, slabo ločevanje pa povzroča stroškovno
neučinkovite rešitve. Poleg tega lahko na ekonomsko upravičenost vplivajo tudi stroški
prevoza odpadnih mavčnih plošč na velike razdalje.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                                    Merila odličnosti

(i69) Učinkovitost snovne predelave v obratu za
                                                –
predelavo odpadnih mavčnih plošč (%).

3.4.5.    Predelava gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov za proizvodnjo
          recikliranih agregatov
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da podjetja za ravnanje z odpadki, ki obdelujejo
gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov, iz navedenih odpadkov pridobivajo beton
kot recikliran agregat za beton. Ta predelava običajno poteka v obratih po naslednjih korakih
(za ustrezno ločene gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov): sprejem, določitev
lastnosti in opredelitev vhodnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov, (ročna)
predhodna izbira, presejanje velikih materialov, magnetno ločevanje, presejanje finih
materialov, drobljenje, presejanje in sekundarno drobljenje.
Možnost recikliranja inertnih elementov gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov
je odvisna od stopnje ločevanja na kraju, kjer odpadki nastajajo 27, zaradi slabega ločevanja pa
je predelava navedenih odpadkov stroškovno neučinkovita.
Uporaba
Posebnih omejitev za uporabo te najboljše prakse okoljskega ravnanja ni, če so gradbeni
odpadki in odpadki iz rušenja objektov na gradbiščih ustrezno ločeni na različne frakcije.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                           Merila odličnosti

(i70) Učinkovitost snovne predelave v obratu
za predelavo gradbenih odpadkov in
odpadkov iz rušenja objektov (%).              –
(i71) Letna količina recikliranega agregata za
beton, ki se da na trg (t/leto).

26
   V nekaterih primerih ločevanje na gradbišču morda ni mogoče zaradi prostorskih omejitev. V takih primerih je
   mogoče odpadne mavčne plošče pred predelavo predhodno obdelati in ločiti na drugih lokacijah.
27
   V nekaterih primerih ločevanje na gradbišču morda ni mogoče zaradi prostorskih omejitev. V takih primerih je
   mogoče gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov pred predelavo za proizvodnjo recikliranih
   agregatov predhodno obdelati in ločiti na drugih lokacijah.

                                                      40
 ---pagebreak--- 3.5.       Najboljše prakse okoljskega ravnanja za odpadke iz zdravstva
 Najboljše prakse okoljskega ravnanja, predstavljene v tem oddelku, se nanašajo na ravnanje z
 odpadki iz zdravstva.
 Najboljše prakse okoljskega ravnanja za ločevanje odpadkov iz zdravstva
 3.5.1.     Spodbujanje ločevanja odpadkov iz zdravstva v zdravstvenih ustanovah
 Vpliv ravnanja z odpadki iz zdravstva na okolje se lahko precej zmanjša, zlasti z usmeritvijo v
 boljše preprečevanje nastajanja nenevarnih odpadkov, njihovo ločevanje in obdelavo ob
 ustreznem upoštevanju varnosti. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da podjetja za
 ravnanje z odpadki iz zdravstva:
       -   organizirajo presoje odpadkov v zdravstvenih ustanovah za izboljšanje znanja o
           različnih frakcijah odpadkov in sedanjih praksah ravnanja z odpadki;
       -   zdravstvenim ustanovam pomagajo pri opredelitvi njihovega sistema ravnanja z
           odpadki z določitvijo jasnih smernic za kategorije odpadkov, ki jih je treba sortirati;
       -   organizirajo usposabljanja za ozaveščanje osebja zdravstvenih ustanov in pojasnitev
           pravil za ločevanje odpadkov (usposabljanja bi morala biti prilagojena različnim
           vlogam osebja v zdravstveni ustanovi, posebno pozornost pa bi bilo treba nameniti
           obravnavi neskladnosti, ugotovljenih pri presojah ali ravnanju z odpadki iz zdravstva,
           ki ga izvaja podjetje za ravnanje z odpadki iz zdravstva);
       -   zagotovijo informativno gradivo (plakate, navedbe na posodah itd.) za pomoč osebju
           zdravstvene ustanove z navodili;
       -   spremljajo rezultate in učinke ukrepov z opredelitvijo sklopa ključnih kazalnikov
           uspešnosti (vključno z obvladovanjem tveganj in finančnimi prihranki);
       -   izvedejo inovativne tehnične rešitve za zmanjšanje splošnega vpliva sistema ravnanja
           z odpadki na okolje, npr. v zvezi s ponovno uporabo posod za zbiranje odpadkov iz
           zdravstva.
 Z boljšim ločevanjem odpadkov, ki nastanejo v zdravstvenih ustanovah, je mogoče zvišati
 stopnjo recikliranja, saj se tako prepreči, da bi se nenevarni odpadki, vključno z odpadki, ki
 jih je mogoče reciklirati (npr. tiskan papir, plastenke), nepravilno odlagali skupaj z nevarnimi
 odpadki.
 Uporaba
 Posebnih omejitev za uporabo te najboljše prakse okoljskega ravnanja v podjetjih za ravnanje
 z odpadki iz zdravstva ni. Vendar ima zavezanost zdravstvenih ustanov izboljšanemu
 ravnanju z odpadki iz zdravstva ključno vlogo pri vrstah ukrepov, ki se izvajajo, in njihovem
 uspehu.
 Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

 Kazalniki okoljske uspešnosti                     Merila odličnosti

 (i72) Delež zaposlenih v zdravstveni
 ustanovi, v kateri podjetje za ravnanje z –
 odpadki iz zdravstva izvaja storitve, ki so se v
 zadnjih dveh letih udeležili usposabljanja o

                                                 41
 ---pagebreak--- odpadkih (%).
(i73) Delež pravilnih odgovorov, ki so jih
zaposleni v zdravstveni ustanovi, v kateri
podjetje za ravnanje z odpadki iz zdravstva
izvaja storitve, navedli v ocenjevalnih
raziskavah po usposabljanju o ravnanju z
odpadki v zdravstveni ustanovi (%).
(i74) Stopnje zbiranja na frakcijo odpadkov,
posteljo ali pacienta glede na posamezne
frakcije, ki se zbirajo v vseh zdravstvenih
ustanovah (kg/pacienta/dan).

3.5.2.    Zbiranje odpadkov iz zdravstva za gospodinjstva
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je osredotočena na sisteme zbiranja, ki jih izvajajo
lokalni organi in/ali podjetja za ravnanje z odpadki, za zbiranje nevarnih odpadkov iz
zdravstva, ki nastanejo v gospodinjstvih, predvsem ostrih predmetov in igel, uporabljenih pri
zdravljenju doma.
Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se sprejme sistem ločenega zbiranja odpadkov iz
zdravstva za gospodinjstva, s katerim se zagotovi varno in okolju prijazno zbiranje odpadkov
iz zdravstva in ravnanje z njimi, pri čemer se:
    -    ocenijo količine nastalih odpadkov iz zdravstva;
    -    zagotovijo ustrezni koši za zbiranje;
    -    izberejo metode in pogostost zbiranja v skladu z lokalnimi pogoji;
    -    vključijo deležniki; običajno so to lekarne in drugi akterji na področju zdravstva (kot
         so zdravniki in medicinske sestre/brati), pacienti, ki se zdravijo doma, in medicinska
         industrija;
    -    uvedejo kontrole in popravni ukrepi za sistem zbiranja odpadkov iz zdravstva.
Uporaba
Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse lokalne organe in/ali podjetja za
ravnanje z odpadki.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                     Merila odličnosti

(i75) Število zbirnih mest, razvrščenih glede
na vrsto (zbirni centri, lekarne, ulični
zbiralniki), za odpadke iz zdravstva, nastale v
gospodinjstvih, na 10 000 rezidentov.
                                                  –
(i76) Število posameznih košev za odpadke iz
zdravstva, nastale v gospodinjstvih, ki se
razdelijo prek zbirnih mest ali na zahtevo.
(i77) Količina zbranih odpadkov iz zdravstva,

                                               42
 ---pagebreak--- nastalih v gospodinjstvih (kg/prebivalca/leto).
(i78) Delež odpadkov iz zdravstva (npr.
ostrih predmetov) v mešanih odpadkih iz
gospodinjstev (%).

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za obdelavo odpadkov iz zdravstva
3.5.3.    Alternativni načini obdelave odpadkov iz zdravstva
Sežiganje pri visokih temperaturah je zaradi varnostnih vidikov najpogostejši način obdelave
odpadkov iz zdravstva, vendar ima precejšen vpliv na okolje v smislu velike rabe energije,
izčrpavanja naravnih virov in emisij. Obstajajo alternativni načini obdelave, s katerimi je prav
tako mogoče zagotoviti stopnje varnosti za zadevne tokove odpadkov (npr. infektivne
odpadke, anatomske odpadke, ostre predmete in farmacevtske odpadke) ter boljšo okoljsko
uspešnost kot s sežiganjem pri visokih temperaturah, na primer zaradi manjše rabe energije ali
učinkovitejše rabe virov (povišanje stopnje recikliranja odpadkov iz zdravstva).
Pri uporabi alternativnih načinov obdelave odpadkov iz zdravstva je najboljša praksa
okoljskega ravnanja, da se izpolnijo naslednja merila:
    -    avtoklaviranje:
         - optimalno ločevanje pri viru;
         - homogena velikost delcev pri dovodu;
         - parna sterilizacija s sočasnim/naknadnim mletjem;
         - sušenje po obdelavi;
         - izhodni produkti se po možnosti ločijo glede na tok materialov in pošljejo v
             recikliranje;
         - sežiganje z energijsko predelavo ustreznih izhodnih produktov, ki jih ni mogoče
             reciklirati;
    -    obdelava z mikrovalovi:
         - optimalno ločevanje pri viru;
         - dodajanje vode pri dovodu;
         - sušenje po obdelavi;
         - izhodni produkti se po možnosti ločijo glede na tok materialov in pošljejo v
             recikliranje;
         - sežiganje z energijsko predelavo ustreznih izhodnih produktov, ki jih ni mogoče
             reciklirati;
    -    kemična obdelava:
         - optimalno ločevanje pri viru;
         - izhodni produkti se ne štejejo za nevarne odpadke ali obdelajo za optimalno
             predelavo;
         - sredstvo za sterilizacijo je mogoče v postopku reciklirati;
         - izhodni produkti se po možnosti ločijo glede na tok materialov in pošljejo v
             recikliranje;

                                                  43
 ---pagebreak---        -   sežiganje z energijsko predelavo ustreznih izhodnih produktov, ki jih ni mogoče
           reciklirati.
Uporaba
Sežiganje pri visokih temperaturah je še vedno najpogostejši način obdelave odpadkov iz
zdravstva. Na uporabo alternativnih načinov obdelave vplivajo štirje glavni dejavniki:
ločevanje pri viru, dokazovanje varnosti alternativnih načinov obdelave v zvezi z nekaterimi
frakcijami ločenih odpadkov, optimalna operativna zmogljivost za sežiganje in nacionalni
pravni okvir za obdelavo odpadkov iz zdravstva.
Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti                   Merila odličnosti

(i79) Delež odpadkov iz zdravstva, ki jih
podjetje za ravnanje z odpadki iz zdravstva
predela z alternativnimi načini obdelave (%).
(i80) Količina odpadkov iz zdravstva, ki se
predelajo z alternativnimi načini obdelave (kg –
odpadkov iz zdravstva na uro, dan ali cikel).
(i81) Poraba vode na kg odpadkov, ki se
predelajo z alternativnimi načini obdelave
(litri/kg).

                                            44
 ---pagebreak--- 4.           PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI
V spodnji preglednici so navedeni izbrani ključni kazalniki okoljske uspešnosti za sektor ravnanja z odpadki ter z njimi povezana merila in sklici na
ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja. To je podnabor vseh kazalnikov iz oddelka 3.
Preglednica 4.1: Ključni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti za sektor ravnanja z odpadki

           Kazalnik              Skupne enote      Glavna ciljna                 Kratek opis                  Priporočena         Povezani           Merilo odličnosti          Poveza
                                                     skupina                                                    najnižja           glavni                                          na
                                                                                stopnja           kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

 Medsektorske najboljše prakse okoljskega ravnanja

 Določeni so splošni            D/n.               Organi,           Določeni so splošni posamični cilji    Ozemlje, ki se      Odpadki.        Vzpostavljena je celovita       3.1.1
 posamični     cilji    za                         pristojni    za   za izboljšanje sistema ravnanja z      upravlja,     ali                   strategija za ravnanje z
                                                                                Učinkovitost
 izboljšanje       sistema                         ravnanje      z   odpadki (npr. na podlagi kazalnikov,   organizacija.                       odpadki,    ki     vključuje
                                                                                materialov.
 ravnanja z odpadki.                               odpadki,     in   opredeljenih v tem dokumentu).                                             dolgoročne       (tj.      za
                                                   podjetja     za                                                                              obdobje 10–20 let)         in
                                                   ravnanje      z                                                                              kratkoročne      (tj.      za
                                                   odpadki.                                                                                obdobje 1–5 let)      splošne
                                                                                posamične       cilje      za
                                                                                izboljšanje       uspešnosti
                                                                                sistema ravnanja z odpadki
                                                                                ter se redno pregleduje
                                                                                (najmanj vsaka tri leta).

28
     Glavni kazalniki EMAS so navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1221/2009 (oddelek C.2).
29
     Številke se nanašajo na oddelke v tem dokumentu, v katerih je opisana ustrezna povezana najboljša praksa okoljskega ravnanja ali predstavljen kazalnik.

                                                                                45
 ---pagebreak---        Kazalnik              Skupne enote   Glavna ciljna                Kratek opis                  Priporočena         Povezani          Merilo odličnosti          Poveza
                                              skupina                                                   najnižja           glavni                                         na
                                                                                stopnja           kazalnik                                     najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                          ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

Sistematično upoštevanje    D/n.            Organi,          Upoštevanje življenjskega kroga se      Ozemlje, ki se      Odpadki.       Načrtovanje in izvajanje       3.1.2
življenjskega kroga in po                   pristojni   za   sistematično uporablja, po potrebi se   upravlja,     ali                  strategije za ravnanje z
                                                                                Učinkovitost
potrebi izvajanje ocen                      ravnanje     z   izvajajo ocene življenjskega kroga      organizacija.                      odpadki     temeljita    na
                                                                                materialov.
življenjskega kroga med                     odpadki,    in   med celotnim načrtovanjem in                                               sistematičnem upoštevanju
celotnim načrtovanjem in                    podjetja    za   izvajanjem strategije za ravnanje z                         Emisije.       življenjskega kroga, po
izvajanjem strategije za                    ravnanje     z   odpadki.                                                                   potrebi pa tudi na študijah
ravnanje z odpadki.                         odpadki.                                                                                ad hoc ocen življenjskega
                                                                                kroga.

Uporaba      ekonomskih     D/n.            Organi,          Na lokalni ravni se uporabljajo         Ozemlje, ki se      Odpadki.       – Ekonomski instrumenti,       3.1.3
instrumentov na lokalni                     pristojni   za   ekonomski instrumenti (npr. davki in    upravlja,     ali                  določeni na lokalni ravni v
                                                                                Učinkovitost
ravni za spodbujanje                        ravnanje     z   prilagoditve davkov, dajatve na         organizacija.                      obliki       davkov       in
                                                                                materialov.
ustreznega ravnanja.                        odpadki,    in   izdelke, oblikovanje cen odpadkov,                                         prilagoditev        davkov,
                                            podjetja    za   sistemi    razširjene   odgovornosti                        Emisije.       dajatev      na     izdelke,
                                            ravnanje     z   proizvajalca in sistemi kavcij) za                                         oblikovanja cen odpadkov,
                                            odpadki.         spodbujanje ustreznega ravnanja pri                                        sistemov          razširjene
                                                             preprečevanju nastajanja odpadkov in                                       odgovornosti proizvajalca
                                                             ravnanju z njimi.                                                          in sistemov kavcij, se
                                                                                sistematično izvajajo kot
                                                                                sredstva za dosego ciljev,
                                                                                določenih      v     lokalni
                                                                                strategiji za ravnanje z
                                                                                odpadki;
                                                                                – za lokalne organe je
                                                                                vzpostavljen sistem kavcij

                                                                                46
 ---pagebreak---        Kazalnik             Skupne enote     Glavna ciljna                Kratek opis                  Priporočena         Povezani              Merilo odličnosti       Poveza
                                               skupina                                                   najnižja           glavni                                          na
                                                                                stopnja           kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                                                                za kozarce, skodelice,
                                                                                posode in jedilni pribor za
                                                                                vse festivale in velike javne
                                                                                dogodke, organizirane na
                                                                                ozemlju lokalnega organa.

Izvajajo se ustrezne       d/n.              Organi,          Izvajajo se najsodobnejše tehnike, ki   Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                           3.1.4
najsodobnejše tehnike,                       pristojni   za   so opisane v referenčnih dokumentih,    upravlja,     ali
                                                                                Učinkovitost
opisane v referenčnih                        ravnanje     z   navedenih v oddelku 3.1.4, in jih       organizacija.
                                                                                materialov.
dokumentih, navedenih v                      odpadki,    in   organizacija šteje za ustrezne.
oddelku 3.1.4.                               podjetja    za                                                               Emisije.
                                             ravnanje     z
                                             odpadki.

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za trdne komunalne odpadke

Skupni     letni stroški   EUR/prebivalca/   Organi,          Skupni letni stroški ravnanja s         Ozemlje, ki se      Odpadki.       n. r.                           3.2.1
ravnanja      s  trdnimi   leto.             pristojni   za   trdnimi komunalnimi odpadki na          upravlja,     ali
komunalnimi odpadki na                       ravnanje     z   zadevnem       lokalnem   območju,      organizacija.
rezidenta.                                   odpadki,    in   vključno z vsemi izvedenimi fazami
                                             podjetja    za   in dejavnostmi ravnanja z odpadki,
                                             ravnanje     z   na rezidenta na leto.
                                             odpadki.

Pogostnost       analize   Meseci.           Organi,          Kako pogosto se analizira sestava       Ozemlje, ki se      Odpadki.       Sestava mešanih odpadkov        3.2.2
sestave         mešanih                      pristojni   za   (reprezentativnega vzorca) mešanih      upravlja,   ali                    se analizira vsaj štirikrat

                                                                                47
 ---pagebreak---         Kazalnik              Skupne enote     Glavna ciljna                Kratek opis                 Priporočena         Povezani           Merilo odličnosti          Poveza
                                                 skupina                                                  najnižja           glavni                                          na
                                                                                stopnja           kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
odpadkov.                    Leta.             ravnanje     z   odpadkov (ena analiza sestave vsakih   organizacija.       Učinkovitost   letno (v vsakem letnem
                                               odpadki,    in   # mesecev ali let).                                        materialov.    času) vsaka tri leta ali po
                                               podjetja    za                                                                             vsaki bistveni spremembi
                                               ravnanje     z                                                                             sistema ravnanja z odpadki.
                                               odpadki.

Vzpostavljen je sistem       d/n.              Organi,          Na zadevnem lokalnem območju je        Ozemlje, ki se      Odpadki.       Vzpostavljen je sistem          3.2.3
„odvrzi in plačaj“.                            pristojni   za   vzpostavljen sistem „odvrzi in         upravlja,     ali                  „odvrzi in plačaj“, v skladu
                                                                                Učinkovitost
                                               ravnanje     z   plačaj“.                               organizacija.                      s katerim se najmanj 40 %
                                                                                materialov.
                                               odpadki,    in                                                                             stroškov             zaračuna
                                               podjetja    za                                                                             uporabnikom glede na
                                               ravnanje     z                                                                             količino (kg ali m3) zbranih
                                               odpadki.                                                                                mešanih odpadkov, velikost
                                                                                košev za zbiranje odpadkov
                                                                                in/ali število zbiranj.

Vključitev      odpadkov,    d/n.              Organi,          Odpadki, ki jih uporabniki sistema     Ozemlje, ki se      Odpadki.       Sistem „odvrzi in plačaj“       3.2.3
odloženih v zbirnih                            pristojni   za   ravnanja z odpadki odložijo v          upravlja,     ali                  vključuje tudi odpadke,
                                                                                Učinkovitost
centrih, v sistem „plačaj,                     ravnanje     z   odlagališčih, so vključeni v sistem    organizacija.                      odložene v zbirnih centrih.
                                                                                materialov.
kolikor zavržeš“.                              odpadki,    in   „odvrzi in plačaj“.
                                               podjetja    za
                                               ravnanje     z
                                               odpadki.

Proračun, porabljen za       EUR/prebivalca/   Organi,          Letni    izdatki  za   dejavnosti      Ozemlje, ki se      Odpadki.       Kampanje ozaveščanja se         3.2.5
ozaveščanje, na rezidenta    leto.             pristojni   za   ozaveščanja na zadevnem lokalnem       upravlja,   ali                    sistematično izvajajo za
                                                                                Učinkovitost

                                                                                48
 ---pagebreak---            Kazalnik         Skupne enote     Glavna ciljna                Kratek opis                  Priporočena         Povezani           Merilo odličnosti          Poveza
                                               skupina                                                   najnižja           glavni                                          na
                                                                                stopnja           kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
na leto.                                     ravnanje     z   območju,    deljeni    s    številom    organizacija.       materialov.    različne vrste ciljnih skupin
                                             odpadki,    in   rezidentov.                                                                (npr. učence, širšo javnost,
                                             podjetja    za                                                                              uporabnike            zbirnih
                                             ravnanje     z                                                                              centrov), letni proračun,
                                             odpadki.                                                                                namenjen         dejavnostim
                                                                                ozaveščanja, pa znaša vsaj
                                                                                5 EUR na rezidenta.

Število svetovalcev v      Število/100 000   Organi,          Število svetovalcev v zvezi z odpadki   Ozemlje, ki se      Odpadki.       Vzpostavljena je mreža          3.2.6
zvezi z odpadki na         rezidentov.       pristojni   za   na 100 000 rezidentov na zadevnem       upravlja,     ali                  svetovalcev v zvezi z
                                                                                Učinkovitost
100 000 rezidentov.                          ravnanje     z   lokalnem območju.                       prebivalstvo, ki                   odpadki z najmanj enim
                                                                                materialov.
                                             odpadki,    in                                           se           mu                    svetovalcem na 20 000
                                             podjetja    za                                           zagotavlja                         rezidentov.
                                             ravnanje     z                                           storitev.
                                             odpadki.

Delež prebivalstva, v      %                 Organi,          Delež      prebivalstva,    ki     v    Ozemlje, ki se      Odpadki.       Vsi rezidenti imajo dostop      3.2.7
gospodinjstvih/skupnosti                     pristojni   za   gospodinjstvih kompostira odpadke       upravlja,     ali                  do     ločenega    zbiranja
                                                                                Učinkovitost
kompostira odpadke ali                       ravnanje     z   ali ima možnost za kompostiranje v      prebivalstvo, ki                   bioloških odpadkov ali
                                                                                materialov.
ima      možnost      za                     odpadki,    in   skupnosti,    glede      na  celotno    se           mu                    kompostiranja     bioloških
kompostiranje          v                     podjetja    za   prebivalstvo na zadevnem lokalnem       zagotavlja                         odpadkov v gospodinjstvih
skupnosti.                                   ravnanje     z   območju.                                storitev.                          ali skupnosti.
                                             odpadki.

Določitev     lokalnega    d/n.              Organi,          Določen je lokalni načrt za             Ozemlje, ki se      Odpadki.       Preprečevanje nastajanja        3.2.8
načrta za preprečevanje                      pristojni   za   preprečevanje nastajanja odpadkov,      upravlja,   ali                    odpadkov ima strateški
                                                                                Učinkovitost

                                                                                49
 ---pagebreak---        Kazalnik              Skupne enote   Glavna ciljna                 Kratek opis                    Priporočena         Povezani              Merilo odličnosti     Poveza
                                              skupina                                                      najnižja           glavni                                        na
                                                                                stopnja           kazalnik                                    najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                         ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
nastajanja     odpadkov,                    ravnanje     z   vključno    z    dolgoročnimi    in        organizacija.       materialov.    pomen v strategiji za
vključno z dolgoročnimi                     odpadki,    in   kratkoročnimi posamičnimi cilji ter                                           ravnanje z odpadki, v
in         kratkoročnimi                    podjetja    za   določbami za redno spremljanje.                                               katero je vključen lokalni
posamičnimi cilji ter                       ravnanje     z                                                                                program      preprečevanja
določbami za redno                          odpadki.                                                                                nastajanja odpadkov, ki
spremljanje.                                                                                podpira dolgoročne (tj. za
                                                                                obdobje 10–20 let)       in
                                                                                kratkoročne      (tj.    za
                                                                                obdobje 1–5 let) posamične
                                                                                cilje   za    preprečevanje
                                                                                nastajanja odpadkov ter
                                                                                vključuje določbe za redno
                                                                                spremljanje.

Število     ali  količina   Kg/leto.        Organi,          Letno število ali količina (tj. teža ali   Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                         3.2.9
izrabljenih     izdelkov,                   pristojni   za   prostornina) izrabljenih izdelkov,         upravlja,     ali
                            Število/leto.                                                                                Učinkovitost
zbranih za ponovno                          ravnanje     z   zbranih za ponovno uporabo, in             organizacija.
                                                                                materialov.
uporabo, in odpadkov,                       odpadki,    in   odpadkov, poslanih v pripravo za
poslanih v pripravo za                      podjetja    za   ponovno uporabo.
ponovno uporabo.                            ravnanje     z
                                            odpadki.

Letno število strank v      Število/leto.   Organi,          Letno število strank v centrih za          Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                         3.2.9
centrih    za   ponovno                     pristojni   za   ponovno uporabo in na lokacijah za         upravlja,     ali
                                                                                Učinkovitost
uporabo/na lokacijah za                     ravnanje     z   popravila v skupnosti.                     organizacija.
                                                                                materialov.
popravila v skupnosti                       odpadki,    in

                                                                                50
 ---pagebreak---        Kazalnik              Skupne enote   Glavna ciljna                Kratek opis                 Priporočena         Povezani              Merilo odličnosti    Poveza
                                              skupina                                                  najnižja           glavni                                       na
                                                                                stopnja           kazalnik                                   najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                        ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                            podjetja    za
                                            ravnanje     z
                                            odpadki.

Razpoložljivost mest za     d/n.            Organi,          Razpoložljivost mest za izmenjavo      Ozemlje, ki se      Odpadki.       V zbirnih centrih so na      3.2.9
izmenjavo                                   pristojni   za   izdelkov/materialov,   namenjenih      upravlja,     ali                  voljo mesta za izmenjavo
                                                                                Učinkovitost                                3.2.12
izdelkov/materialov,                        ravnanje     z   spodbujanju ponovne uporabe, v         organizacija.                      izdelkov/materialov,
                                                                                materialov.
namenjenih spodbujanju                      odpadki,    in   zbirnih centrih.                                                          namenjena      spodbujanju
ponovne uporabe, v                          podjetja    za                                                                             ponovne uporabe.
zbirnih centrih.                            ravnanje     z
                                            odpadki.

Stopnja sodelovanja.        %               Organi,          Delež prebivalstva, ki uporablja       Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                        3.2.10
                                            pristojni   za   sistem zbiranja odpadkov: običajno     upravlja,     ali
                                                                                Učinkovitost
                                            ravnanje     z   so na voljo podatki, ki temeljijo na   prebivalstvo, ki
                                                                                materialov.
                                            odpadki,    in   ocenah in raziskavah o tem, kako       se           mu
                                            podjetja    za   pogosto se koš za odpadke, ki jih je   zagotavlja
                                            ravnanje     z   mogoče reciklirati, namesti na         storitev.
                                            odpadki.         prostem za zbiranje, itd.

Delež          lokalnega    %               Organi,          Delež lokalnega območja, ki ga         Ozemlje, ki se      Odpadki.       Na celotnem ozemlju, na      3.2.10
območja, ki ga zajema                       pristojni   za   zajema posamezen sistem zbiranja       upravlja,     ali                  katerem se izvaja ravnanje
                                                                                Učinkovitost
posamezen          sistem                   ravnanje     z   odpadkov, npr. % mestnega območja,     organizacija.                      s trdnimi komunalnimi
                                                                                materialov.
zbiranja odpadkov.                          odpadki,    in   zajetega s sistemom zbiranja trdnih                                       odpadki, se vsaj štiri
                                            podjetja    za   komunalnih odpadkov od vrat do                                            frakcije odpadkov zbirajo
                                            ravnanje     z   vrat.                                                                     od vrat do vrat.

                                                                                51
 ---pagebreak---        Kazalnik              Skupne enote     Glavna ciljna                Kratek opis                   Priporočena         Povezani               Merilo odličnosti    Poveza
                                                skupina                                                    najnižja           glavni                                        na
                                                                                stopnja           kazalnik                                    najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                         ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                              odpadki.

Število zbirnih centrov     Število/100 000   Organi,          Število zbirnih centrov na zadevnem      Ozemlje, ki se      Odpadki.        N. r.                        3.2.12
na 100 000 rezidentov.      rezidentov.       pristojni   za   lokalnem          območju         na     upravlja,     ali
                                                                                Učinkovitost
                                              ravnanje     z   100 000 rezidentov.                      prebivalstvo, ki
                                                                                materialov.
                                              odpadki,    in                                            se           mu
                                              podjetja    za                                            zagotavlja
                                              ravnanje     z                                            storitev.
                                              odpadki.

Število različnih frakcij   Število.          Organi,          Število različnih frakcij odpadkov, ki   Ozemlje, ki se      Odpadki.        V zbirnih centrih se zbira   3.2.12
odpadkov, ki se zbirajo v                     pristojni   za   se zbirajo v zbirnih centrih.            upravlja,     ali                   vsaj 20 različnih frakcij
                                                                                Učinkovitost
zbirnih centrih.                              ravnanje     z                                            organizacija.                       odpadkov.
                                                                                materialov.
                                              odpadki,    in
                                              podjetja    za
                                              ravnanje     z
                                              odpadki.

Emisije    toplogrednih     Kg CO2e/tkm.      Organi,          Skupna količina emisij TGP, ki           Ozemlje, ki se      Odpadki.        N. r.                        3.2.13
plinov (TGP) na tono                          pristojni   za   nastanejo med zbiranjem odpadkov v       upravlja,     ali
                                                                                Emisije.
odpadkov in prepotovani                       ravnanje     z   določenem obdobju, deljena s             organizacija.
kilometer.                                    odpadki,    in   količino zbranih odpadkov in                                 Energijska
                                              podjetja    za   razdaljo, ki so jo prepotovala vozila                        učinkovitost.
                                              ravnanje     z   za zbiranje odpadkov, v istem
                                              odpadki.         obdobju.

                                                                                52
 ---pagebreak---         Kazalnik              Skupne enote   Glavna ciljna                 Kratek opis                  Priporočena        Povezani               Merilo odličnosti        Poveza
                                               skupina                                                    najnižja          glavni                                            na
                                                                                stopnja          kazalnik                                        najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                             ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

Povprečna poraba goriva      Litri/100 km.   Organi,           Skupna količina goriva, ki ga           Organizacija.      Odpadki.        N. r.                            3.2.14
pri vozilih za zbiranje                      pristojni   za    porabijo vozila za zbiranje odpadkov,
                                                                                Emisije.
odpadkov.                                    ravnanje     z    deljena s skupno razdaljo (v sto km),
                                             odpadki,    in    prepotovano v določenem obdobju.                           Energijska
                                             podjetja    za                                                               učinkovitost.
                                             ravnanje     z
                                             odpadki.

Delež vozil, ki ustrezajo    %               Organi,           Število vozil, ki ustrezajo standardu   Organizacija.      Energijska      Vsa nova vozila za zbiranje      3.2.14
standardu Euro 6, v                          pristojni   za    Euro 6, v voznem parku vozil za                            učinkovitost.   odpadkov, ki jih kupi ali
celotnem voznem parku                        ravnanje     z    zbiranje odpadkov, deljeno s                                               najame organizacija za
                                                                                Emisije.
vozil    za      zbiranje                    odpadki,    in    skupnim številom vozil za zbiranje                                         ravnanje      z      odpadki,
odpadkov.                                    podjetja    za    odpadkov v voznem parku.                                                   ustrezajo standardu Euro 6
                                             ravnanje     z                                                                               in delujejo na stisnjeni
                                             odpadki.                                                                                zemeljski plin ali bioplin ali
                                                                                so hibridna ali električna.

Delež izdelkov, zajetih z    %               Organizacije,     Delež izdelkov, zajetih z razširjeno    Ozemlje, ki se     Odpadki.        N. r.                            3.2.15
razširjeno odgovornostjo                     ki zagotavljajo   odgovornostjo      proizvajalca,   v    upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost
proizvajalca, v preostalih                   izvajanje         preostalih odpadkih na podlagi          zadevno lokalno
                                                                                materialov.
odpadkih na podlagi                          razširjene        analize sestave mešanih odpadkov.       območje.
analize sestave.                             odgovornosti
                                             proizvajalca,
                                             organi,
                                             pristojni    za
                                             ravnanje      z

                                                                                53
 ---pagebreak---         Kazalnik            Skupne enote   Glavna ciljna                  Kratek opis                   Priporočena        Povezani          Merilo odličnosti          Poveza
                                             skupina                                                      najnižja          glavni                                         na
                                                                                stopnja          kazalnik                                     najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                          ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                           odpadki,      in
                                           podjetja      za
                                           ravnanje       z
                                           odpadki.

Stopnja        sortiranja   %              Upravljavci        Letna količina materialov, poslanih v    Naprava       za   Odpadki.       Stopnja     sortiranja     v   3.2.16
mešane lahke odpadne                       obratov.           recikliranje, deljena z letno količino   sortiranje.                       napravah     za      snovno
                                                                                Učinkovitost
embalaže v obratu.                                            predelane mešane odpadne embalaže.                                         predelavo, v katerih se
                                                                                materialov.
                                                                                sortira    mešana      lahka
                                                              Ta kazalnik je mogoče izračunati za
                                                                                odpadna embalaža, znaša
                                                              vso mešano odpadno embalažo in
                                                                                na obrat najmanj 88 %.
                                                              posamezen izhodni tok.

Stopnja        predelave    %              Upravljavci        Letna količina materialov, poslanih v    Naprava       za   Odpadki.       Stopnja     predelave   v      3.2.17
mešane          odpadne                    obratov.           recikliranje, deljena z letno količino   predelavo.                        napravah za predelavo
                                                                                Učinkovitost
plastične   embalaže v                                        predelane mešane odpadne plastične                                         plastike, v katerih se
                                                                                materialov.
obratu.                                                       embalaže.                                                                  predeluje mešana odpadna
                                                                                plastična embalaža, znaša
                                                              Ta kazalnik je mogoče izračunati za
                                                                                na obrat najmanj 60 %.
                                                              vso mešano odpadno plastično
                                                              embalažo in posamezen izhodni tok
                                                              plastike (npr. PE, HDPE, PP).

                                                                                54
 ---pagebreak---        Kazalnik               Skupne enote      Glavna ciljna                  Kratek opis                   Priporočena        Povezani          Merilo odličnosti          Poveza
                                                  skupina                                                      najnižja          glavni                                         na
                                                                                stopnja          kazalnik                                     najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                          ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

Stopnja         sortiranja   %                  Upravljavci        Letna količina materialov, poslanih v    Naprava       za   Odpadki.       Stopnja     sortiranja    v    3.2.18
odpadnih     žimnic      v                      obratov.           recikliranje, deljena z letno količino   sortiranje.                       napravah    za     obdelavo
                                                                                Učinkovitost
obratu.                                                            predelanih odpadnih žimnic.                                                odpadnih žimnic znaša na
                                                                                materialov.
                                                                                obrat najmanj 91 %.

Stopnja        sortiranja    %                  Upravljavci        Letna količina materialov, poslanih v    Naprava       za   Odpadki.       Stopnja    sortiranja     v    3.2.19
odpadnih         vpojnih                        obratov.           recikliranje, deljena z letno količino   sortiranje.                       napravah   za     obdelavo
                                                                                Učinkovitost
higienskih proizvodov v                                            predelanih      odpadnih      vpojnih                                      odpadnih            vpojnih
                                                                                materialov.
obratu.                                                            higienskih proizvodov.                                                     higienskih      proizvodov
                                                                                znaša na obrat najmanj
                                                                                90 %.

Skupni kazalniki okoljske uspešnosti za trdne komunalne odpadke
                                                                                Letna količina nastalih
Nastajanje       trdnih      Kg/prebivalca/le   Organi,            Letna količina vseh nastalih trdnih      Ozemlje, ki se     Odpadki.                                      3.3.1
                                                                                trdnih           komunalnih
komunalnih odpadkov.         to.                pristojni     za   komunalnih odpadkov, deljena s           upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost   odpadkov (zbranih z vsemi
                                                ravnanje       z   številom rezidentov.                     zadevno lokalno
                                                                                materialov.    različnimi sistemi zbiranja
                                                odpadki,      in                                            območje.
                                                                                odpadkov, ki so na voljo na
                                                podjetja      za
                                                                                območju) na ozemlju, ki se
                                                ravnanje       z
                                                                                upravlja, znaša:
                                                odpadki.
                                                                                –     manj     kot    75 %
                                                                                nacionalnega      povprečja
                                                                                nastajanja      komunalnih
                                                                                odpadkov, pri čemer se

                                                                                55
 ---pagebreak---        Kazalnik            Skupne enote      Glavna ciljna               Kratek opis                 Priporočena        Povezani              Merilo odličnosti       Poveza
                                               skupina                                                 najnižja          glavni                                          na
                                                                                stopnja          kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                                                                uporabi            nacionalna
                                                                                opredelitev       komunalnih
                                                                                odpadkov lastne države,
                                                                                ali
                                                                                –           manj          kot
                                                                                360 kg/prebivalca, če se
                                                                                izračuna le za naslednje
                                                                                frakcije odpadkov:
                                                                                (i)      organski/biološki
                                                                                odpadki (npr. odrezano
                                                                                rastlinje, hrana, kuhinjski
                                                                                odpadki);
                                                                                (ii) mešana embalaža;
                                                                                (iii) papir in karton;
                                                                                (iv) steklo;
                                                                                (v) plastika;
                                                                                (vi) kovine;
                                                                                (vii) kosovni odpadki;
                                                                                (viii) odpadna električna
                                                                                in elektronska oprema
                                                                                (OEEO) ter
                                                                                (ix) mešani odpadki.
Količina        zbranih   Kg/prebivalca/le   Organi,          Letna količina zbranih mešanih        Ozemlje, ki se     Odpadki.       N. r.                           3.3.2
mešanih          trdnih   to.                pristojni   za   trdnih komunalnih odpadkov, deljena   upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost
komunalnih odpadkov.                         ravnanje     z   s številom rezidentov.                zadevno lokalno
                                                                                materialov.
                                             odpadki,    in

                                                                                56
 ---pagebreak---           Kazalnik            Skupne enote      Glavna ciljna                Kratek opis                   Priporočena        Povezani           Merilo odličnosti          Poveza
                                                  skupina                                                    najnižja          glavni                                          na
                                                                                stopnja          kazalnik                                      najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                           ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
                                                podjetja    za                                            območje.
                                                ravnanje     z
                                                odpadki.
                                                                                Letna količina zbranih
Trdni           komunalni    Kg/prebivalca/le   Organi,          Letna količina trdnih komunalnih         Ozemlje, ki se     Odpadki.                                       3.3.3
                                                                                mešanih trdnih komunalnih
odpadki,      poslani    v   to.                pristojni   za   odpadkov, ki se obdelajo s               upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost   odpadkov,      poslanih     v
energijsko       predelavo                      ravnanje     z   sežiganjem z energijsko predelavo        zadevno lokalno
                                                                                materialov.    energijsko predelavo in/ali
in/ali odstranjevanje.                          odpadki,    in   in/ali postopki odstranjevanja (kot je   območje.
                                                                                odstranjevanje, znaša:
                                                podjetja    za   odlaganje na odlagališču ali sežiganje
                                                                                –     manj     kot     15 %
                                                ravnanje     z   brez energijske predelave), deljena s
                                                                                nacionalnega      povprečja
                                                odpadki.         številom rezidentov.
                                                                                nastajanja      komunalnih
                                                                                odpadkov ali
                                                                                –          manj          kot
                                                                                70 kg/prebivalca.
                                                                                Letna     količina     trdnih
Trdni          komunalni     Kg/prebivalca/le   Organi,          Letna količina trdnih komunalnih         Ozemlje, ki se     Odpadki.                                       3.3.4
                                                                                komunalnih        odpadkov,
odpadki,    poslani    v     to.                pristojni   za   odpadkov, ki se pošljejo v               upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost   poslanih v odstranjevanje,
odstranjevanje.                                 ravnanje     z   odstranjevanje (kot je sežiganje brez    zadevno lokalno
                                                                                materialov.    znaša:
                                                odpadki,    in   energijske predelave ali odlaganje na    območje.
                                                                                –     manj      kot     2%
                                                podjetja    za   odlagališču), deljena s številom
                                                                                nacionalnega      povprečja
                                                ravnanje     z   rezidentov.
                                                                                nastajanja      komunalnih
                                                odpadki.
                                                                                odpadkov ali
                                                                                –          manj          kot
                                                                                10 kg/prebivalca.
Stopnja         zajemanja    %                  Organi,          Količina   ločeno    zbranega    toka    Ozemlje, ki se     Odpadki.       – Stopnja zajemanja za          3.3.5

                                                                                57
 ---pagebreak---        Kazalnik             Skupne enote   Glavna ciljna                Kratek opis                  Priporočena        Povezani              Merilo odličnosti      Poveza
                                             skupina                                                   najnižja          glavni                                         na
                                                                                stopnja          kazalnik                                     najbolj
                                                                                spremljanja        EMAS28                                          ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
specifičnega        toka                   pristojni   za   odpadkov, deljena s skupno količino     upravlja,    ali   Učinkovitost   odpadno steklo, ki se zbere
odpadkov.                                  ravnanje     z   nastalih odpadkov, na katere je bilo    zadevno lokalno    materialov.    ločeno kot posamezna
                                           odpadki,    in   usmerjeno navedeno ločeno zbiranje,     območje.                          frakcija (tj. ne v okviru
                                           podjetja    za   pri čemer se količina ločeno zbranega                                     sistema mešanega zbiranja),
                                           ravnanje     z   toka odpadkov izračuna na podlagi                                         znaša več kot 90 %;
                                           odpadki.         analize sestave mešanih odpadkov.
                                                                                – stopnja zajemanja za
                                                                                odpadni papir in karton, ki
                                                                                se zbereta ločeno kot
                                                                                posamezna frakcija (tj. ne v
                                                                                okviru sistema mešanega
                                                                                zbiranja), znaša več kot
                                                                                85 %;
                                                                                – stopnja zajemanja za
                                                                                odpadno kovino, ki se zbere
                                                                                ločeno kot posamezna
                                                                                frakcija (tj. ne v okviru
                                                                                sistema mešanega zbiranja),
                                                                                znaša več kot 75 %;
                                                                                – stopnja zajemanja za
                                                                                mešano odpadno embalažo
                                                                                znaša več kot 65 %.

Stopnja        nečistosti   %              Organi,          Količina materialov, ki niso ciljni     Ozemlje, ki se     Odpadki.       N. r.                          3.3.6
specifičnega        toka                   pristojni   za   materiali, v posameznem toku ločeno     upravlja,    ali
                                                                                Učinkovitost
                                           ravnanje     z                                           zadevno lokalno

                                                                                58
 ---pagebreak---        Kazalnik              Skupne enote      Glavna ciljna                Kratek opis                 Priporočena         Povezani          Merilo odličnosti          Poveza
                                                 skupina                                                  najnižja           glavni                                         na
                                                                                stopnja           kazalnik                                     najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                          ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29
odpadkov.                                      odpadki,    in   zbranih odpadkov.                      območje.            materialov.
                                               podjetja    za
                                               ravnanje     z
                                               odpadki.

Biološki   odpadki     v    Kg/prebivalca/le   Organi,          Letna količina bioloških odpadkov v    Ozemlje, ki se      Odpadki.       Letna količina bioloških       3.3.7
mešanih odpadkih.           to.                pristojni   za   mešanih odpadkih (izračunana na        upravlja,    ali                   odpadkov      v   mešanih
                                                                                Učinkovitost
                                               ravnanje     z   podlagi analize sestave mešanih        zadevno lokalno                    odpadkih znaša manj kot
                                                                                materialov.
                                               odpadki,    in   odpadkov), deljena s številom          območje.                           10 kg/prebivalca.
                                               podjetja    za   rezidentov.
                                               ravnanje     z
                                               odpadki.

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov

Delež skupne količine       %                  Organi,          Letna količina gradbenih odpadkov      Ozemlje, ki se      Odpadki.       Izvaja se celovit načrt        3.4.1
zbranih        gradbenih                       pristojni   za   in odpadkov iz rušenja objektov, ki    upravlja,     ali                  ravnanja z gradbenimi
                                                                                Učinkovitost
odpadkov in odpadkov iz                        ravnanje     z   se pravilno ločujejo in usmerjajo v    organizacija.                      odpadki in odpadki iz
                                                                                materialov.
rušenja objektov, ki se                        odpadki,    in   ponovno uporabo, recikliranje ali                                         rušenja objektov z vsaj 80-
pravilno ločujejo in                           podjetja    za   predelavo, deljena s skupno količino                                      odstotno ciljno stopnjo
usmerjajo v ponovno                            ravnanje     z   gradbenih odpadkov in odpadkov iz                                         recikliranja takih odpadkov
uporabo, recikliranje ali                      odpadki.         rušenja objektov.                                                         do leta 2020 ter določbami
predelavo.                                                                                o       mehanizmih        za
                                                                                spremljanje in izvrševanje.

                                                                                59
 ---pagebreak---        Kazalnik             Skupne enote     Glavna ciljna                  Kratek opis                  Priporočena         Povezani              Merilo odličnosti     Poveza
                                               skupina                                                     najnižja           glavni                                        na
                                                                                stopnja           kazalnik                                    najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                         ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

Število zbirnih mest za    Število/100 000   Organi,            Število zbirnih mest za azbestne        Ozemlje, ki se      Odpadki.       Za odpadni azbest, ki ga      3.4.3
azbestne odpadke na        rezidentov.       pristojni     za   odpadke na zadevnem lokalnem            upravlja,     ali                  odstranijo rezidenti, je na
                                                                                Učinkovitost
100 000 rezidentov.                          ravnanje       z   območju na 100 000 rezidentov.          organizacija.                      voljo vsaj eno zbirno mesto
                                                                                materialov.
                                             odpadki,      in                                                                              na 100 000 rezidentov ali
                                             podjetja      za                                                                              brezplačno zbiranje na
                                             ravnanje       z                                                                              domu.
                                             odpadki.

Učinkovitost     snovne    %                 Upravljavci        Skupna količina odpadnih mavčnih        Naprava       za    Odpadki.       N. r.                         3.4.4
predelave v obratu za                        obratov.           plošč, predelanih v obratu za           predelavo.
                                                                                Učinkovitost
predelavo      odpadnih                                         odpadne mavčne plošče, od katere se
                                                                                materialov.
mavčnih plošč.                                                  odšteje količina nastalih zavrnjenih
                                                                odpadkov, razlika pa se deli s skupno
                                                                količino     predelanih     odpadnih
                                                                mavčnih plošč.

Učinkovitost      snovne   %                 Upravljavci        Skupna količina gradbenih odpadkov      Naprava       za    Odpadki.       N. r.                         3.4.5
predelave v obratu za                        obratov.           in odpadkov iz rušenja objektov,        predelavo.
                                                                                Učinkovitost
predelavo      gradbenih                                        predelanih v obratu za predelavo
                                                                                materialov.
odpadkov in odpadkov iz                                         navedenih odpadkov, od katere se
rušenja objektov.                                               odšteje količina nastalih zavrnjenih
                                                                odpadkov, razlika pa se deli s skupno
                                                                količino    predelanih     gradbenih
                                                                odpadkov in odpadkov iz rušenja
                                                                objektov.

                                                                                60
 ---pagebreak---         Kazalnik              Skupne enote      Glavna ciljna                Kratek opis                  Priporočena         Povezani              Merilo odličnosti   Poveza
                                                  skupina                                                   najnižja           glavni                                      na
                                                                                stopnja           kazalnik                                  najbolj
                                                                                spremljanja         EMAS28                                       ša
                                                                                praksa
                                                                                okoljsk
                                                                                ega
                                                                                ravnan
                                                                                ja29

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za odpadke iz zdravstva

Stopnje    zbiranja    na    Kg/pacienta/dan    Podjetja    za   Dnevna količina zbrane posamezne        Zdravstvena         Odpadki.       N. r.                       3.5.1
frakcijo, posteljo ali       .                  ravnanje     z   frakcije odpadkov, deljena s številom   ustanova
                                                                                Učinkovitost
pacienta     glede     na                       odpadki.         pacientov ali postelj v zdravstveni
                             Kg/posteljo/dan.                                                                                materialov.
posamezne frakcije, ki se                                        ustanovi.
zberejo v posamezni
zdravstveni ustanovi.

Količina          zbranih    Kg/prebivalca/le   Organi,          Letna     količina   odpadkov     iz    Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                       3.5.2
odpadkov iz zdravstva,       to.                pristojni   za   zdravstva, nastalih v gospodinjstvih    upravlja,     ali
nastalih v gospodinjstvih.                      ravnanje     z   in zbranih s sistemom ločenega          organizacija.
                                                odpadki,    in   zbiranja odpadkov iz zdravstva,
                                                podjetja    za   namenjenega rezidentom, deljena s
                                                ravnanje     z   številom rezidentov.
                                                odpadki.

Delež    odpadkov iz         %                  Organi,          Delež odpadkov iz zdravstva v           Ozemlje, ki se      Odpadki.       N. r.                       3.5.2
zdravstva v mešanih                             pristojni   za   mešanih odpadkih iz gospodinjstev,      upravlja,     ali
odpadkih          iz                            ravnanje     z   ugotovljen na podlagi analize sestave   organizacija.
gospodinjstev.                                  odpadki,    in   reprezentativnega vzorca.
                                                podjetja    za
                                                ravnanje     z
                                                odpadki.

                                                                                61
 ---pagebreak--- 62