title: Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne  29. marca 2004  — Pravilnik o izvajanju Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja

text:
               28.6.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 150/9

      SKLEP PREDSEDSTVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 29. marca 2004 (1)

   Pravilnik o izvajanju Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja
   (2006/C 150/02)
   PREDSEDSTVO,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 191,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja (2),
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljevanju „Uredba o pravilih za izvajanje“), kot tudi Uredba Komisije (ES) št. 643/2005 z dne 27. aprila 2005 o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 2909/2000 o računovodskem vodenju nefinančnih stalnih sredstev (5),
   ob upoštevanju člena 22(10) Poslovnika Evropskega parlamenta,
   ker:

               (1)

               je treba določiti pogoje za dodelitev in upravljanje donacij, namenjenih financiranju političnih strank na evropski ravni,

               (2)

               je finančna podpora političnim strankam na evropski ravni donacija v smislu členov 108 in naslednjih Finančne uredbe —

         SKLENE:
   Člen 1
   Predmet
   Pričujoči pravilnik določa pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 2004/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja.
   Člen 1a
   Ker gre za financiranje političnih strank na evropski ravni, predsedstvo na začetku vsakega zakonodajnega obdobja sprejme večletni informativni finančni okvir, ki temelji na referenčnih vrednostih osnovnega zneska, dodeljenega vsaki stranki, in dodatnega zneska, določenega glede na število poslancev – članov zadevne stranke. Ta okvir bo za proračunski organ Evropskega parlamenta predstavljal ključno referenco v okviru letnega proračunskega postopka, brez poseganja v pristojnosti, ki so za proračunski organ določene v pogodbi.
   Člen 2
   Razpis za zbiranje predlogov
   Evropski parlament vsako leto pred koncem prvega polletja objavi razpis za zbiranje predlogov za odobritev donacij za financiranje političnih strank na evropski ravni. Objavljeni razpis vsebuje merila upravičenosti do sredstev, pogoje financiranja s strani Skupnosti in datume, ki so predvideni za postopek dodelitve.
   Člen 3
   Vloga za financiranje
   1.   Za namene izvajanja člena 4 Uredbe (ES) št. 2004/2003 vsaka politična stranka, ki želi prejeti donacijo iz splošnega proračuna Evropske unije, pred 15. novembrom v letu pred proračunskim letom, za katerega se zahteva donacija, predloži pisno vlogo predsedniku Evropskega parlamenta. Pogoji iz člena 3 te uredbe morajo biti izpolnjeni do dneva predložitve vloge.
   2.   Obrazec za vlogo za donacijo je priložen temu pravilniku (glej Prilogo 1). Na voljo je na spletni strani Evropskega parlamenta.
   3.   Vsako obvestilo v skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 2004/2003 se naslovi na predsednika Evropskega parlamenta.
   Člen 4
   Odločitev o vlogi za financiranje
   1.   Predsedstvo na predlog generalnega sekretarja oceni vloge za financiranje na podlagi meril iz členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 2004/2003, da bi določilo vloge, ki so upravičene do financiranja. Predsedstvo in tudi generalni sekretar lahko v okviru priprave sklepa predsedstva od prosilca zahtevata, da v določenem roku dopolni ali dodatno obrazloži dokazila, ki so priložena vlogi.
   2.   Pred 15. februarjem v proračunskem letu, za katerega je donacija zaprošena, predsedstvo določi seznam upravičencev in odobrene zneske. Če zaprošena donacija ni odobrena, predsedstvo v istem sklepu navede razloge za zavrnitev vloge, zlasti glede na merila iz členov 3 in 4 Uredbe (ES) št. 2004/2003.
   Predsedstvo sprejme sklep na podlagi ocene iz odstavka 1. Sprejeti sklep upošteva morebitne spremembe, do katerih je prišlo po vložitvi vloge na osnovi obvestil, prejetih v okviru člena 4(3) Uredbe (ES) 2004/2003, ter splošno znane spremembe.
   Če se zaradi povečanja števila strank, ki želijo prejeti finančna sredstva, ali števila poslancev, ki so v tem času pristopili k stranki prosilki, referenčni zneski, namenjeni prosilcem, razlikujejo od tistih, predvidenih v členu 1(a), generalni sekretar o tem nemudoma obvesti predsedstvo, ki lahko predsednika pozove, naj pristojnemu odboru predloži predlog za ustrezno spremembo razpoložljivih zneskov.
   3.   Predsednik pisno obvesti prosilca o nadaljnjih postopkih v zvezi z njegovo vlogo. Ob dodelitvi se obvestilu priloži osnutek sporazuma o donaciji, ki ga mora upravičenec podpisati. Če zaprošena donacija ni odobrena, se navedejo razlogi za zavrnitev predsedstva. Prosilci, katerih vloge je predsedstvo zavrnilo, se o tem obvestijo v 15 koledarskih dneh po posredovanju sklepa o dodelitvi donacije upravičencem.
   Člen 5
   Sporazum o donaciji
   Dodelitev donacije politični stranki na evropski ravni je predmet pisnega sporazuma med Evropskim parlamentom, ki ga zastopa predsednik ali njegov pooblaščenec, in upravičencem. Besedilo sporazuma o donaciji je priloženo temu pravilniku (glej prilogo 2); sporazum mora biti pravilno izpolnjen in podpisan s strani obeh strank v 30 dneh po sklepu predsedstva iz člena 4. Besedila sporazuma o donaciji ni mogoče spreminjati.
   Člen 6
   Plačilo
   1.   Če predsedstvo ne odloči drugače, bo donacija političnim strankam izplačana v obliki predfinanciranja na evropski ravni v enem delu v znesku 80 % od največjega zneska donacije, določene v členu I.3(2) sporazuma o donaciji, in sicer v 15 dneh po podpisu konvencije:
   2.   Do plačila preostanka pride po koncu obdobja upravičenosti do financiranja iz proračuna Skupnosti na podlagi dejanskih odhodkov, ki jih je upravičenec imel pri izvedbi svojega delovnega programa. Kadar je celotni znesek predhodnih plačil višji od zneska določene končne donacije, Evropski parlament začne postopek izterjave neupravičenih plačil.
   3.   Pred 15. majem in najkasneje 30. junija po koncu proračunskega leta upravičenec predloži naslednje dokumente, ki omogočajo plačilo preostanka:

               —

               končno poročilo o izvedbi delovnega programa;

               —

               končni finančni izkaz dejansko nastalih upravičenih odhodkov, sledeč strukturi predvidenega proračuna;

               —

               popoln povzetek prihodkov in odhodkov, ki ustrezajo računom upravičenca v obdobju upravičenosti, za katerega velja sporazum o donaciji;

               —

               zunanje revizijsko poročilo o računih upravičenca, ki ga pripravi neodvisni organ oziroma strokovnjak, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo pooblaščen za opravljanje revizije.

         4.   Namen zunanje revizije je potrditi, da so finančni dokumenti, ki jih je upravičenec predložil Evropskemu parlamentu, skladni s finančnimi določbami sporazuma o donaciji, da so prijavljeni odhodki resnični in prijava prihodkov izčrpna ter da so bile izpolnjene obveznosti iz členov 6, 7, 8 in 10(2) Uredbe (ES) št. 2004/2003.
   5.   Ob prejemu dokumentov iz odstavka 3 in v roku dveh mesecev predsedstvo na predlog generalnega sekretarja sprejme končno poročilo o izvajanju delovnega programa in končni finančni izkaz.
   Predsedstvo lahko od upravičenca zahteva dokazila ali kakršno koli dodatno informacijo, ki se mu zdi potrebna za sprejetje končnega poročila in končnega finančnega izkaza. Upravičenec ima za predložitev dokazil na voljo 15 dni.
   Predsedstvo lahko po pogovorih s predstavniki zadevne politične stranke končno poročilo in končni finančni izkaz zavrne ter zahteva predložitev novih. Upravičenec ima za predložitev novega poročila in izkaza na voljo 15 dni.
   Če se Evropski parlament v roku dveh mesecev pisno ne odzove, velja, da je le-ta sprejel končno poročilo in končni finančni izkaz.
   6.   Upravičenec obvesti Evropski parlament o znesku obresti ali enakovrednih ugodnostih, ki jih je morda bil deležen zaradi predfinanciranja s strani Parlamenta. Obvestilo mora biti priloženo zahtevku za plačilo, s katerim se sklene predfinanciranje. Te obresti so predmet naloga za izterjavo, ki ga izda generalni sekretar ali njegov pooblaščenec.
   Člen 7
   Določitev končne donacije
   1.   Ne glede na informacije, pridobljene naknadno v okviru nadzora in revizij, predsedstvo po pogovorih s predstavniki politične stranke, ki je vložila zahtevo, določi znesek končne donacije, ki jo bo dodelilo upravičencu na podlagi dokumentov iz člena 6(3), sprejetih s strani predsedstva.
   2.   Celotni znesek, ki ga Evropski parlament nakaže upravičencu, ne more v nobenem primeru presegati:

               —

               maksimalnega zneska donacije, določenega v členu I.3.2 sporazuma o donaciji;

               —

               75 % upravičenih dejanskih odhodkov.

         3.   Donacija je omejena na znesek, potreben za uravnoteženje upravičenih prihodkov in odhodkov iz operativnega proračuna upravičenca, na osnovi katerega je lahko izvedel delovni program, in mu v nobenem primeru ne prinese dobička v smislu člena 165 Uredbe o pravilih za izvajanje. Vsak presežek povzroči ustrezno zmanjšanje zneska donacije.
   4.   Na podlagi zneska tako določene končne donacije in skupnega zneska plačil, ki jih je v okviru sporazuma o donaciji predhodno nakazalo, predsedstvo določi znesek preostanka, ki ga je treba plačati, glede na še dolgovane zneske upravičencu. Kadar skupni znesek predhodno izvršenih plačil presega znesek končne donacije, generalni sekretar ali njegov pooblaščenec izda nalog za izterjavo presežnega zneska.
   Člen 8
   Ustavitev in znižanje donacije
   Na predlog generalnega sekretarja predsedstvo ustavi plačila in zniža donacijo oziroma prekine sporazum o donaciji in v tem primeru zahteva povračilo ustreznega zneska,

               a)

               če se donacija uporabi za odhodke, ki jih Uredba (ES) št. 2004/2003 ne dovoljuje;

               b)

               če ni bilo podano obvestilo v smislu člena 4(3) Uredbe (ES) št. 2004/2003;

               c)

               če se ne upoštevajo pogoji in obveznosti iz členov 3 in 6 Uredbe (ES) št. 2004/2003;

               d)

               če nastopi katera od okoliščin iz člena 93 ali 94 Finančne uredbe.

         Pred sprejemom sklepa predsedstvo upravičencu da možnost, da poda svoje pripombe k ugotovljenim nepravilnostim.
   Člen 9
   Izterjava
   1.   Kadar so bili zneski upravičencu neupravičeno nakazani ali kadar postopek izterjave opravičujejo pogoji sporazuma o donaciji, upravičenec Evropskemu parlamentu zadevne zneske nakaže pod pogoji in do dneva, ki jih določi Parlament.
   2.   Če upravičenec ne izvrši plačila do dneva, ki ga določi Evropski parlament, le-ta dolgovano vsoto poveča za zamudne obresti po stopnji iz člena II.14.3 sporazuma o donaciji. Zamudne obresti se nanašajo na obdobje od prvega dne po dnevu zapadlosti plačila do vključno dneva prejema celotnega plačila dolgovane vsote.
   Člen 10
   Nadzor in revizije
   1.   Redno preverjanje v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 2004/2003 izvaja generalni sekretar.
   2.   Upravičenec priskrbi Evropskemu parlamentu kot tudi vsakemu drugemu zunanjemu organu, ki ima pooblastilo Parlamenta, vse zahtevane podrobne informacije, da se lahko Parlament prepriča o dobrem izvajanju delovnega programa in določb sporazuma o donaciji.
   3.   Upravičenec hrani za potrebe Evropskega parlamenta vse izvirnike dokumentov, zlasti računovodskih, bančnih in davčnih dokumentov, ter v ustrezno utemeljenih izrednih primerih overjene kopije izvirnikov dokumentov v zvezi s sporazumom o donaciji za obdobje petih let od dneva končnega plačila dolgovanih zneskov iz člena I.4 sporazuma o donaciji.
   4.   Upravičenec omogoči Parlamentu, da neposredno prek svojih uslužbencev ali posredno prek katerega koli drugega zunanjega organa, ki ga pooblasti v ta namen, opravi revizijo o uporabi sredstev iz donacije. Te revizije se lahko opravljajo v celotnem obdobju izvajanja sporazuma o donaciji do končnega plačila kot tudi v obdobju petih let po prejemu končnega plačila. Po potrebi lahko ugotovitve teh revizij pripeljejo do sklepov o izterjavi s strani predsedstva.
   5.   Vsak sporazum o donaciji izrecno predvideva, da imata Evropski parlament in Računsko sodišče pravico do izvajanja nadzora politične stranke na evropski ravni, ki je bila deležna donacije iz splošnega proračuna Evropske unije, na podlagi računovodskih dokumentov in na kraju samem.
   6.   Na podlagi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (6), lahko le-ta opravlja tudi nadzor in preverjanja na kraju samem v skladu s postopki, ki jih zakonodaja Skupnosti predvideva za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi. Po potrebi lahko ugotovitve teh revizij pripeljejo do sklepov o izterjavi s strani predsedstva.
   Člen 11
   Tehnična pomoč
   1.   Na predlog generalnega sekretarja lahko predsedstvo političnim strankam na evropski ravni dodeli tehnično pomoč v skladu s sklepom predsedstva z dne 14. marca 2000, ki ureja uporabo prostorov Evropskega parlamenta s strani zunanjih uporabnikov, spremenjenim s sklepom z dne 2. junija 2003, in vsako drugo tehnično pomoč, ki jo ureja naknadni pravilnik. Predsedstvo lahko pooblasti generalnega sekretarja za sprejem določenih vrst sklepov o dodelitvi tehnične pomoči.
   2.   Generalni sekretar vsako leto v treh mesecih po koncu proračunskega leta predsedstvu predloži poročilo s podrobno predstavitvijo tehnične pomoči, ki jo je Evropski parlament zagotovil vsaki politični stranki na evropski ravni. Poročilo je nato objavljeno na spletni strani Evropskega parlamenta.
   Člen 12
   Obveščanje javnosti
   Donacije, ki jih Evropski parlament dodeli političnim strankam na evropski ravni v enem proračunskem letu, so objavljene v prvem polletju naslednjega proračunskega leta na spletni strani Evropskega parlamenta in vsebujejo:

               —

               ime in naslov upravičenca;

               —

               namen donacije;

               —

               dodeljeni znesek in delež financiranja v primerjavi s celotnim operativnim proračunom upravičenca.

         Člen 13
   Pravica do pritožbe
   Sklepi, ki so bili sprejeti na podlagi tega pravilnika, so lahko predmet pritožbe na Sodišče Evropskih skupnosti in na Sodišče prve stopnje Evropskih skupnosti pod pogoji, ki jih predvideva Pogodba.
   Člen 14
   Prehodne določbe za proračunsko leto 2004
   1.   Datum iz člena 3(1) tega pravilnika se nadomesti s 23. julijem 2004, datum iz člena 4(2) pa s 16. septembrom 2004.
   2.   Ne glede na člen 6(1) tega pravilnika se enotni del predfinanciranja, ki znaša 80 % maksimalnega zneska donacije, kot je določen v členu I.3.2 sporazuma o donaciji, nakaže v 15 dneh po podpisu sporazuma o donaciji.
   Člen 15
   Sprememba pravilnika
   Generalni sekretar Evropskega parlamenta pred 30. septembrom 2005 predsedstvu predloži poročilo o izvajanju tega pravilnika. Po potrebi poročilo predlaga morebitne spremembe pravilnika in sistema financiranja evropskih političnih strank, kot ju predvideva Uredba (ES) št. 2004/2003.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   Ta pravilnik začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      (1)  Spremenjen s sklepom predsedstva z dne 1. februarja 2006.

      (2)  UL L 297 z dne 15.11.2003, str. 1.

      (3)  UL L 248 z dne 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 357 z dne 31.12.2002, str. 1.

      (5)  UL L 107 z dne 28.4.2005, str. 17.

      (6)  UL L 136 z dne 31.5.1999, str. 1.

      PRILOGA 1

      PRILOGA 2


title: Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 21. septembra 2011 o zagotavljanju in zbiranju informacij za makrobonitetni nadzor nad finančnim sistemom v Uniji (ESRB/2011/6)

text:
               13.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 302/3

         SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 21. septembra 2011
   o zagotavljanju in zbiranju informacij za makrobonitetni nadzor nad finančnim sistemom v Uniji
   (ESRB/2011/6)
   2011/C 302/04
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1), ter zlasti členov 3(2), 4(2) in 8(2) in člena 15 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (2), ter zlasti člena 2(b), člena 5 in člena 6(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3), in zlasti člena 28(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 3(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 določa, da mora Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) opredeljevati in/ali zbirati ter analizirati vse informacije, ki so pomembne in potrebne za makrobonitetni nadzor nad finančnim sistemom v Uniji, da bi pripomogel k preprečitvi ali ublažitvi sistemskih tveganj za finančno stabilnost v Uniji, ki so posledica razvoja znotraj finančnega sistema, upoštevajoč makroekonomski razvoj, da bi se tako izognili obdobjem obsežnejših finančnih težav.

               (2)

               Člen 15(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 določa, da morajo evropski nadzorni organi (ESA), Evropski sistem centralnih bank (ESCB), Evropska komisija, nacionalni nadzorni organi in nacionalni statistični organi tesno sodelovati z ESRB in mu zagotavljati vse informacije, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog v skladu z zakonodajo Unije.

               (3)

               V skladu s členom 15(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010 lahko ESRB zahteva informacije od ESA, praviloma v povzeti ali agregirani obliki, tako da ni mogoče prepoznati posameznih finančnih institucij.

               (4)

               V uvodni izjavi 10 Uredbe (EU) št. 1096/2010 je navedeno, da bi ECB „morala imeti nalogo zagotavljati statistično podporo ESRB“, v skladu z uvodno izjavo 9 navedene uredbe.

               (5)

               Ta sklep ne posega v pravico ECB, da za lastne potrebe uporablja informacije, ki jih zbira v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (4).

               (6)

               Vsebina agregiranih informacij, ki jih ESRB kratkoročno potrebuje za svojo dejavnost, je bila opredeljena v sodelovanju z ECB in ESA na podlagi skupnega poročila –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Področje uporabe
   Ta sklep določa agregirane informacije, ki jih ESRB potrebuje za opravljanje svojih nalog, ter podrobna pravila za zagotavljanje in zbiranje teh informacij.
   Člen 2
   Redno zagotavljanje agregiranih informacij
   1.   Redno zagotavljanje agregiranih informacij, ki jih ESRB potrebuje za opravljanje svojih nalog, poteka, kakor je določeno v prilogah I in II.
   2.   Agregirane informacije, določene v Prilogi I, zagotavlja ECB.
   3.   Agregirane informacije, določene v Prilogi II, zagotavljajo ustrezni ESA.
   4.   Sekretariat ESRB:

               (a)

               določi, kjer je potrebno, tehnične specifikacije v zvezi z informacijami iz odstavka 1, potem ko se posvetuje z ECB in/ali ESA, kadar je to primerno; in

               (b)

               zbira informacije iz odstavka 1 ter temu ustrezno sodeluje z ECB in ESA.

         Člen 3
   Priložnostno zagotavljanje agregiranih informacij
   Postopki, po katerih ravna sekretariat ESRB pri izvajanju priložnostnih zahtev za agregirane informacije, so določeni v Prilogi III.
   Člen 4
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 15. oktobra 2011.

      V Frankfurtu na Majni, 21. septembra 2011

            Predsednik ESRB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 162.

      (3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

      (4)  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

      PRILOGA I

         Redno zagotavljanje agregiranih informacij s strani Evropske centralne banke

      Evropska centralna banka (ECB) poroča za države članice, katerih valuta je euro, objavljene in neobjavljene nabore podatkov s področja denarne in finančne statistike, katerih vsebina, pogostost in roki poročanja so urejeni v spodaj navedenih pravnih aktih ali ki so uveljavljeni v skupni praksi. Kolikor se podatki za države članice, katerih valuta ni euro, dajo na voljo na prostovoljni osnovi s privolitvijo zadevnih nacionalnih centralnih bank, ECB poroča tudi te podatke.

                  1.

                  Podatki bilance stanja denarnih finančnih institucij (MFI), kakor so opredeljeni v Uredbi ECB/2008/32 z dne 19. decembra 2008 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (preoblikovano) (1).

                  2.

                  Statistika obrestnih mer MFI, kakor je opredeljena v Uredbi ECB/2001/18 z dne 20. decembra 2001 o statistiki obrestnih mer, ki jih monetarne finančne institucije uporabljajo za vloge in posojila v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb (2).

                  3.

                  Statistični podatki o investicijskih skladih, kakor so opredeljeni v Uredbi ECB/2007/8 z dne 27. julija 2007 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (3).

                  4.

                  Statistični podatki o listinjenju, kakor so opredeljeni v Uredbi ECB/2008/30 z dne 19. decembra 2008 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (4).

                  5.

                  Izbrani podatki o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov, kakor so opredeljeni v Smernici ECB/2007/9 z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (preoblikovano) (5).

                  6.

                  Konsolidirani bančni podatki, ki jih potrdita Svet ECB in Razširjeni svet ECB ter vsebujejo podatke o bilanci stanja, izkazu poslovnega izida in solventnosti bančnih skupin na agregirani osnovi.

         (1)  UL L 15, 20.1.2009, str. 14.

         (2)  UL L 10, 12.1.2002, str. 24.

         (3)  UL L 211, 14.8.2007, str. 8.

         (4)  UL L 15, 20.1.2009, str. 1.

         (5)  UL L 341, 27.12.2007, str. 1.

      PRILOGA II

         Redno zagotavljanje agregiranih informacij s strani evropskih nadzornih organov

         SPLOŠNO PRAVILO

      Agregirane informacije, ki jih zagotavljajo evropski nadzorni organi (ESA), zajemajo podatke o najmanj treh pravnih osebah, od katerih nobena nima 85-odstotnega ali večjega deleža na zadevnem trgu, ki lahko zajema eno ali več držav članic ali Unijo kot celoto. Če pa se poleg agregiranih informacij zagotavljajo tudi mere razpršenosti, potem agregirane informacije zajemajo podatke o najmanj petih pravnih osebah, kadar izhajajo iz javno dostopnih podatkov, in podatke o najmanj šestih pravnih osebah, kadar je treba varovati zaupne podatke na ravni družbe.
      A.   Evropski bančni organ (EBA)

      EBA poroča za vzorec velikih bančnih skupin, ki ga opredelita ESRB in EBA, naslednje nabore podatkov.
      A1   Nabor podatkov: četrtletni podatki iz obrazcev COREP in FINREP
          (1)

      Kolikor so bile zadevne informacije zbrane v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi, EBA pošilja ESRB potrebne podatke za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi EBA, ter korelacije med kazalniki in naslednje mere razpršenosti: minimum, prvi (spodnji) in tretji (zgornji) kvartil, mediana, povprečje, maksimum. EBA pošilja te informacije četrtletno, v petih delovnih dneh po tem, ko prejme podatke od nacionalnih nadzornih organov, kar se zgodi 90 dni po referenčnem datumu. O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in EBA. Po najboljših prizadevanjih se predložijo tudi skladni pretekli podatki za predhodnih pet do osem četrtletij, če so na voljo.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki:

                  (a)

                  kazalniki solventnosti:
                  količnik kapitala prvega reda; celotni kapitalski količnik; količnik kapitala prvega reda (brez hibridnih instrumentov); kapitalske zahteve za kreditno tveganje glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve po standardiziranem pristopu glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve za listinjenje glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve po pristopu na osnovi notranjih bonitetnih ocen glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve za tržno tveganje glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve za operativno tveganje glede na celotne kapitalske zahteve; kapitalske zahteve za tveganje poravnave in dostave glede na celotne kapitalske zahteve; druge kapitalske zahteve glede na celotne kapitalske zahteve;

                  (b)

                  kazalniki kreditnega tveganja in kakovosti sredstev:
                  zapadla (> 90 dni) posojila glede na celotna posojila in zunajbilančne kreditne obveznosti; oslabljena posojila glede na celotna posojila; količnik pokritja (posebni delni odpisi za posojila glede na celotna bruto oslabljena posojila); zapadla (> 90 dni) posojila in dolžniški instrumenti glede na celotna posojila in dolžniške instrumente; količnik pokritja (posebni delni odpisi za posojila in dolžniške instrumente glede na celotna bruto oslabljena posojila in dolžniške instrumente); količnik pokritja (vsi delni odpisi za posojila in dolžniške instrumente glede na celotna bruto oslabljena posojila in dolžniške instrumente); oslabljena finančna sredstva glede na celotna sredstva; oslabljeni dolžniški instrumenti glede na celotne dolžniške instrumente; akumulirane oslabitve finančnih sredstev glede na celotna (bruto) sredstva;

                  (c)

                  kazalniki tveganja dobičkonosnosti:
                  donos na lastniški kapital; donos na predpisane kapitalske zahteve; razmerje med stroški in prihodki; donos na sredstva; čisti obrestni prihodki glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti prihodki od nadomestil in provizij glede na celotne prihodke od poslovanja; prihodki od dividend glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti realizirani dobiček (izguba) od finančnih sredstev in obveznosti, ki niso vrednoteni po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti dobiček od finančnih sredstev in obveznosti, namenjenih trgovanju, glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti dobiček od finančnih sredstev in obveznosti, vrednotenih po pošteni vrednosti prek poslovnega izida, glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti drugi prihodki od poslovanja glede na celotne prihodke od poslovanja; čisti prihodki glede na celotne prihodke od poslovanja; oslabitev finančnih sredstev glede na celotne prihodke od poslovanja;

                  (d)

                  struktura bilance stanja:
                  razmerje med posojili in vlogami; vloge strank glede na celotne obveznosti; finančni vzvod (kapital prvega reda glede na (celotna sredstva – neopredmetena osnovna sredstva)); dolžniški vrednostni papirji glede na celotne obveznosti; vloge kreditnih institucij glede na celotne obveznosti; lastniški kapital glede na celotne obveznosti in lastniški kapital; denarna sredstva in sredstva, namenjena trgovanju, glede na celotna sredstva; denarna sredstva, sredstva, namenjena trgovanju, in sredstva, razpoložljiva za prodajo, glede na celotna sredstva; finančna sredstva, namenjena trgovanju, glede na celotna sredstva; finančne obveznosti, namenjene trgovanju, glede na celotne obveznosti in lastniški kapital; posojila in zunajbilančne kreditne obveznosti (razen trgovalne knjige) glede na celotna sredstva; razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom; zunajbilančne postavke glede na celotna sredstva;

                  (e)

                  letne stopnje rasti (%):
                  celotna sredstva; celotna posojila; celotne vloge strank; celotni prihodki od poslovanja; oslabitve finančnih sredstev; zapadla (> 90 dni) posojila in dolžniški instrumenti; celotna bruto oslabljena posojila in dolžniški instrumenti; tveganju prilagojena sredstva.

            A2   Nabor podatkov: četrtletni podatki o likvidnosti

      EBA pošilja ESRB potrebne podatke za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi EBA, in naslednje mere razpršenosti: minimum, prvi (spodnji) in tretji (zgornji) kvartil, mediana, povprečje, maksimum. Te informacije se pošiljajo četrtletno, v petih delovnih dneh po tem, ko EBA prejme podatke od nacionalnih nadzornih organov, kar se zgodi 90 dni po referenčnem datumu. Informacije pri prvem pošiljanju se bodo nanašale na sredino leta 2013, v odvisnosti od končnih sprememb določb o poročanju v Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (2) in Direktivi 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (preoblikovano) (3). O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in EBA. Zgodovinske informacije se ne zahtevajo.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki: približki na podlagi razpoložljivih podatkov za količnik likvidnostnega kritja in količnik neto stabilnih virov likvidnosti.
      A3   Nabor podatkov: četrtletni podatki iz obrazcev EBA za poročanje o velikih izpostavljenostih
          (4)

      Kolikor so bile zadevne informacije zbrane v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi in v skladu s splošnim pravilom o agregiranih informacijah, EBA pošilja ESRB potrebne podatke za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi EBA, in mere razpršenosti, o katerih se dogovorita ESRB in EBA. Te informacije pošilja četrtletno, v petih delovnih dneh po tem, ko prejme podatke od nacionalnih nadzornih organov, kar se zgodi 90 dni po referenčnem datumu. Informacije pri prvem pošiljanju se bodo nanašale na konec decembra 2011. O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in EBA. Zgodovinske informacije se ne zahtevajo.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki: število velikih izpostavljenosti velikih bančnih skupin iz Unije; znesek velikih izpostavljenosti, razčlenjen po državi in sektorju nasprotnih strank (država; druge velike bančne skupine iz Unije; druge banke; drugi finančni posredniki; nefinančne družbe; majhni dolžniki); znesek (izpostavljenost pred zmanjševanjem kreditnega tveganja) velikih izpostavljenosti velikih bančnih skupin iz Unije, razčlenjen po instrumentih (sredstva; izvedeni finančni instrumenti; zunajbilančni instrumenti; posredne izpostavljenosti), in odstotek lastnih sredstev; znesek (izpostavljenost po zmanjševanju kreditnega tveganja, od tega bančna knjiga) velikih izpostavljenosti velikih bančnih skupin iz Unije in odstotek lastnih sredstev.
      B.   Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

      EIOPA poroča naslednje nabore podatkov. Nabor podatkov B1 se nanaša na velike zavarovalnice iz Unije, ki jih identificira EIOPA. Nabor podatkov B2 se nanaša na vse zavarovalnice iz Unije, pri čemer se te agregirane informacije zbirajo na solo osnovi.
      B1   Nabor podatkov: hitro letno poročanje

      Kolikor so bile zadevne informacije zbrane v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi in v skladu s splošnim pravilom o agregiranih informacijah, EIOPA pošilja ESRB potrebne podatke za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi EIOPA, bodisi kot celotne zneske bodisi kot naslednje mere razpršenosti: netehtano povprečje, tehtano povprečje glede na bruto premije, mediana, prvi kvartil, tretji kvartil, minimum, maksimum. Informacije se pošiljajo letno, približno 80 koledarskih dni po izteku referenčnega leta. O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in EIOPA.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki:

                  (a)

                  celotni zneski (vsota):

                              (i)

                              celotna zavarovanja (življenjska in premoženjska): bruto obračunane premije; čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital, minimalni zahtevani kapital;

                              (ii)

                              premoženjska zavarovanja: bruto obračunane premije z razčlenitvijo po vrstah poslov (nezgodno in zdravstveno zavarovanje; zavarovanje motornih vozil; zavarovanje odgovornosti pri uporabi motornih vozil; drugi razredi; pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje; zavarovanje proti požaru in drugi premoženjski škodi; zavarovanje splošne odgovornosti; kreditno in kavcijsko zavarovanje; druga premoženjska zavarovanja); čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital; minimalni zahtevani kapital;

                              (iii)

                              življenjska zavarovanja: bruto obračunane premije z razčlenitvijo po vrstah poslov (vezano življenjsko zavarovanje; nevezano življenjsko zavarovanje; zavarovanje s kapitalizacijo izplačil; kolektivno pokojninsko zavarovanje; druga življenjska zavarovanja); čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital; minimalni zahtevani kapital;

                  (b)

                  mere razpršenosti:

                              (i)

                              celotna zavarovanja (življenjska in premoženjska): stopnja rasti bruto obračunanih premij; donos na lastniški kapital; donos na sredstva; stopnja solventnosti;

                              (ii)

                              premoženjska zavarovanja: stopnja rasti bruto obračunanih premij z razčlenitvijo po vrstah poslov (nezgodno in zdravstveno zavarovanje; zavarovanje motornih vozil; zavarovanje odgovornosti pri uporabi motornih vozil; drugi razredi; pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje; zavarovanje proti požaru in drugi premoženjski škodi; zavarovanje splošne odgovornosti; kreditno in kavcijsko zavarovanje; druga premoženjska zavarovanja); škodni količnik; stroškovni količnik; kombinirani količnik; donos na lastniški kapital; donos na sredstva; stopnja solventnosti;

                              (iii)

                              življenjska zavarovanja: stopnja rasti bruto obračunanih premij z razčlenitvijo po vrstah poslov (vezano življenjsko zavarovanje; nevezano življenjsko zavarovanje; zavarovanje s kapitalizacijo izplačil; kolektivno pokojninsko zavarovanje; druga življenjska zavarovanja); donos na lastniški kapital; donos na sredstva; stopnja solventnosti.

            B2   Nabor podatkov: redno letno poročanje

      Kolikor so bile zadevne informacije zbrane v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi in v skladu s splošnim pravilom o agregiranih informacijah, EIOPA pošilja ESRB potrebne podatke za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi EIOPA, kot celotne zneske: netehtano povprečje, povprečje, tehtano z bruto premijami, količniki vseh velikih zavarovalnic iz Unije, mediana, prvi kvartil, tretji kvartil, minimum, maksimum. Te informacije se pošiljajo letno, približno 270 koledarskih dni po izteku referenčnega leta. O datumu prvega pošiljanja podatkov se bosta dogovorila ESRB in EIOPA. Zagotovijo se zgodovinski podatki od leta 2003.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki:

                  (a)

                  celotna zavarovanja (življenjska in premoženjska): bruto obračunane premije; čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital; minimalni zahtevani kapital;

                  (b)

                  premoženjska zavarovanja: bruto obračunane premije z razčlenitvijo po vrstah poslov (nezgodno in zdravstveno zavarovanje; zavarovanje motornih vozil; zavarovanje odgovornosti pri uporabi motornih vozil; drugi razredi; pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje; zavarovanje proti požaru in drugi premoženjski škodi; zavarovanje splošne odgovornosti; kreditno in kavcijsko zavarovanje; druga premoženjska zavarovanja); čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital; minimalni zahtevani kapital;

                  (c)

                  življenjska zavarovanja: bruto obračunane premije z razčlenitvijo po vrstah poslov (vezano življenjsko zavarovanje; nevezano življenjsko zavarovanje; zavarovanje s kapitalizacijo izplačil; kolektivno pokojninsko zavarovanje; druga življenjska zavarovanja); čisti prihodki od premij; čisti odhodki za škode; čisti stroški poslovanja; minimalni razpoložljiv kapital; minimalni zahtevani kapital.

            C.   Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)

      ESMA zagotavlja naslednje nabore podatkov:
      C1   Nabor podatkov: zbirka podatkov po Direktivi o trgih finančnih instrumentov
          (5)

      ESMA pošilja ESRB podatke, ki jih zbere v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi in so potrebni za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi ESMA. Te informacije se pošiljajo četrtletno, v petih dneh po izteku referenčnega obdobja. O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in ESMA. Zagotovijo se zgodovinske informacije od novembra 2007.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki: ime in navedba države članice pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje sistematičnim internalizatorjem; ime in navedba države članice pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje večstranskemu sistemu trgovanja; ime in navedba države članice pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje reguliranemu trgu; ime in navedba države članice pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje klirinškim hišam s položajem centralne nasprotne stranke.
      C2   Nabor podatkov: zbirka podatkov iz sistema referenčnih podatkov

      ESMA pošilja ESRB podatke, ki jih zbere v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi in so potrebni za sestavo spodaj naštetih kazalnikov, ki jih prav tako zagotovi ESMA, ter mere razpršenosti, o katerih se dogovorita ESRB in ESMA. Te informacije se pošiljajo četrtletno, v petih dneh po izteku referenčnega obdobja. O datumu prvega pošiljanja informacij se bosta dogovorila ESRB in ESMA. Zagotovijo se zgodovinske informacije od junija 2009.
      Zagotovijo se naslednji kazalniki: razčlenitev finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje na trgih Evropskega gospodarskega prostora in katerih oznaka v razvrstitvi finančnih instrumentov (Classification of Financial Instruments) je ES (navadne/redne delnice); število instrumentov po državah članicah; število instrumentov, sprejetih v trgovanje, po trgih; število novo izdanih instrumentov po trgih; število novo izdanih instrumentov po državah članicah.

         (1)  Obrazci COREP in FINREP, ki so veljavni na datum poročanja in so pripravljeni v obliki smernic EBA, objavljenih na spletni strani EBA na naslovu http://www.eba.europa.eu, ali, kjer je primerno, v obliki tehničnih standardov, ki jih pripravi EBA in sprejme Komisija, v skladu s členom 74(2) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

         (2)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

         (3)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

         (4)  Obrazci o velikih izpostavljenostih, ki so veljavni na datum poročanja in so pripravljeni v obliki smernic EBA, objavljenih na spletni strani EBA na naslovu http://www.eba.europa.eu, ali, kjer je primerno, v obliki tehničnih standardov (del okvira COREP), ki jih pripravi EBA in sprejme Komisija, v skladu s členom 110 Direktive 2006/48/ES.

         (5)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

      PRILOGA III

         Priložnostne zahteve ESRB za agregirane informacije

      A.   SPLOŠNO

      1.   Ugotavljanje potrebnosti priložnostne raziskave

      1.1   Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) lahko zahteva, da se agregirane informacije zagotovijo na priložnostni osnovi. Takšne priložnostne zahteve ESRB za informacije se lahko izpolnijo z: (a) zagotovitvijo informacij, ki so že na voljo pri Evropskem sistemu centralnih bank (ESCB), evropskih nadzornih organih (ESA) ali komercialnih ponudnikih podatkov ali v zbirkah podatkov mednarodnih organizacij, npr. Banke za mednarodne poravnave (BIS); ali (b) izvedbo priložnostne raziskave.
      1.2   Glede na to bodo začetne priložnostne zahteve za agregirane informacije, ki jih predložijo telesa ESRB, na splošno najprej sprožile fazo preučitve, katere cilj je ugotoviti, ali je treba izvesti priložnostno raziskavo. V fazi preučitve se bo zlasti presodilo, kateri kvantitativni in kvalitativni podatki so že na voljo in ali ustrezajo namenu. Kadar razpoložljivi podatki ne ustrezajo namenu in nastopi potreba, da se podatki zberejo od poročevalskih enot s pomočjo priložnostne raziskave, se lahko v fazi preučitve že določi ustrezna poročevalska populacija in okvirni stroški, ki jih bodo imele poročevalske enote z izvedbo priložnostne raziskave. Izid preučitve ima lahko za posledico sprejetje odločitve splošnega odbora ESRB, da se agregirane informacije zberejo s pomočjo priložnostne raziskave.
      1.3   ESRB in eden ali več ESA se lahko dogovorijo, da zaradi skupnega zanimanja za določeno tematiko sprožijo skupno priložnostno raziskavo, in v tem primeru faza preučitve ni potrebna.
      2.   Vrste priložnostnih raziskav

      2.1   Uporabita se lahko dve vrsti priložnostnih raziskav:

                  (a)

                  raziskave vrste 1 se osredotočajo na specifična vprašanja, npr. ustrezno oceno izpostavljenosti, njihov cilj pa je običajno ta, da se v okviru rednih postopkov zbiranja podatkov zagotovijo podrobnejše razčlenitve, npr. postavke „od tega“. Raziskave vrste 1 lahko zajemajo tudi nabore podatkov, ki so predmet (rednega) zbiranja podatkov v drugem okviru ali s strani druge organizacije, kot je Mednarodni denarni sklad ali BIS, zanje pa že obstajajo uveljavljeni metodološki okviri;

                  (b)

                  raziskave vrste 2 zajemajo pojave, ki pred tem še niso bili analizirani in v zvezi z njimi ni bila vzpostavljena metodologija niti se ne izvaja redno zbiranje podatkov. Raziskave vrste 2 so znatno bolj delovno intenzivne od raziskav vrste 1 in morda nimajo referenčnih vrednosti. Informacije, izpeljane iz raziskav vrste 2, je morda težje razlagati. Zaradi potrebe po določitvi ustreznih poročevalskih enot in vzpostavitvi metodološkega okvira je lahko potrebno veliko časa, preden se informacije zberejo.

            2.2   Splošni odbor ESRB bo pri odločanju o tem, ali je potrebna priložnostna raziskava, obveščen o verjetnih stroških in časovnem načrtu izvedbe takšne raziskave ter bo to upošteval.
      B.   NAČELA IN POSTOPEK OBRAVNAVE PRILOŽNOSTNIH ZAHTEV

      3.   Načela

      Sekretariat ESRB, Evropska centralna banka (ECB) in ESA (v nadaljnjem besedilu: stranke) bodo pri izpolnjevanju priložnostnih zahtev ESRB za informacije spoštovali naslednja načela:

                  (a)

                  ravnanje v skladu z dogovorjenimi postopkovnimi koraki, ki jih je treba izvajati pregledno;

                  (b)

                  izogibanje čezmerni interakciji s poročevalskimi enotami;

                  (c)

                  čim večja uporaba obstoječih informacij za različne analitične in operativne namene, pri čemer se spoštujejo potrebne pravne omejitve in ukrepi za zaščito zaupnosti;

                  (d)

                  uporaba obstoječih, v največji možni meri usklajenih metodologij in zbiranja podatkov, kolikor je mogoče;

                  (e)

                  razvoj najboljših praks za priložnostne raziskave, tako da se uvedejo mehanizmi dajanja povratnih informacij in izmenjujejo informacije o metodologijah med vsemi vpletenimi strankami.

            4.   Postopek

      4.1   Faza preučitve

                  4.1.1

                  Telesa ESRB sporočijo svoje začetne zahteve za priložnostno zbiranje agregiranih informacij sekretariatu ESRB, ki nato ob podpori ECB organizira fazo preučitve, tako da izvede dejanja, opisana v nadaljevanju. Začetna zahteva za informacije se preoblikuje v dejanske zahteve za podatke, razpoložljivost in kakovost zadevnih informacij pa se presodita znotraj zadevnih organizacij. ESA in skupni odbor ESA je treba obvestiti o vsebini začetne priložnostne zahteve in jih povabiti k sodelovanju z ECB pri presoji razpoložljivih informacij z namenom, da bi čim bolj povečali uporabo predhodno zbranih informacij in se izognili povečanju bremena poročanja. V fazi preučitve se je mogoče opreti tudi na ESCB, vključno z Odborom ESCB za statistiko (STC), Odborom ESCB za finančno stabilnost (FSC) ali drugimi viri znotraj Evropskega statističnega sistema, komercialne ponudnike podatkov in mednarodne organizacije, npr. BIS.

                  4.1.2

                  Če se v fazi preučitve izkaže, da: (a) so podatki, ki ustrezajo namenu, ali sprejemljivi približki na voljo in dovolj kakovostni, in (b) je lastnik dal dovoljenje za uporabo podatkov, ki niso v celoti javni, se takšni podatki prek sekretariata ESRB zagotovijo telesu ESRB, ki je informacije zahtevalo, skupaj z zahtevano presojo kakovosti in informacijami o stroških za podatke, pridobljene iz komercialnih virov.

                  4.1.3

                  V drugih primerih, zlasti v naslednjih okoliščinah: (a) približki so na voljo, vendar je njihova kakovost neznana ali nezadostna; (b) podatki in približki niso na voljo; (c) dovoljenje za uporabo podatkov, ki niso v celoti javni, ni bilo pridobljeno, ECB zagotovi ESRB rezultat presoje razpoložljivosti informacij in predlaga možne vire in metodologije za priložnostno raziskavo, kar vključuje: (i) kategorije in število poročevalskih enot, (ii) kanale za poročanje, npr. STC, FSC ali ESA, (iii) približno oceno glede stroškov in časovnega okvira, (iv) pričakovane težave.

            4.2   Faza zbiranja podatkov

                  4.2.1

                  Potem ko sekretariat ESRB prejme rezultate preučitve, pošlje predlog nadaljnjih ukrepov skupaj s približno oceno koristi in stroškov prek pripravljalnega odbora ESRB v potrditev splošnemu odboru ESRB. Splošni odbor ESRB odloči, ali naj se sproži priložnostna raziskava, pri čemer je lahko potrebna udeležba poročevalskih enot. V odločitvi splošnega odbora se lahko določijo zlasti: (a) stopnjo podrobnosti zahtevanih informacij na ravni institucij in postavk, (b) režim zaupnosti, ki se bo uporabil, zlasti to, kdo bo lahko dostopal do posameznih podatkov ter kako se bodo podatki hranili in pošiljali, (c) roki za zagotovitev informacij.

                  4.2.2

                  Kadar priložnostno raziskavo izvaja ESA, stopi sekretariat ESRB v stik s tem ESA in skupnim odborom. Podatki se lahko pošljejo prek ECB, ob popolnem spoštovanju člena 8 Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1).

                  4.2.3

                  Kadar priložnostno raziskavo izvaja ESCB, stopi sekretariat ESRB v stik z ECB, ki nato stopi v stik z možnimi poročevalskimi enotami prek pristojnih nacionalnih organov v okviru ustreznih odborov ESCB in ob spoštovanju veljavnih omejitev glede zaupnosti.

                  4.2.4

                  Po zaključku vsake priložnostne raziskave si stranke izmenjajo informacije o izvedbi raziskave ter zlasti o uporabljenih metodologijah in kontrolah kakovosti ter težavah, s katerimi so se soočile, da bi se izboljšali uspešnost in učinkovitost bodočih raziskav.

         (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.


title: Sklep Evropske centralne banke z dne 7. novembra 2003 o vodenju poslov najemanja in dajanja posojil, ki jih je sklenila Evropska skupnost v okviru sistema srednjeročne finančne pomoči (ECB/2003/14)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0014(01)

Uradni list L 297 , 15/11/2003 str. 0035 - 0036

		Sklep Evropske centralne bankez dne 7. novembra 2003o vodenju poslov najemanja in dajanja posojil, ki jih je sklenila Evropska skupnost v okviru sistema srednjeročne finančne pomoči(ECB/2003/14)(2003/797/ES)RAZŠIRJENI SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 119 in člena 123(2) Pogodbe,ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 21.2, člena 44 in prve alinee člena 47.1 Statuta,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic [1] in zlasti člena 9 Uredbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 123(2) Pogodbe in prvim odstavkom člena 44 Statuta ter v skladu s členom 1(1) Sklepa ECB/1998/NP2 z dne 23. junija 1998 o opravljanju nekaterih nalog, ki jih je Evropska centralna banka prevzela od Evropskega monetarnega inštituta, je Evropska centralna banka (ECB) prevzela naloge Evropskega monetarnega inštituta (EMI), navedene v peti alinei člena 117(2) Pogodbe, v peti alinei člena 4.1 in v tretji alinei člena 6.1 Statuta EMI, najpozneje na dan neposredno pred prvim dnevom tretje faze ekonomske in monetarne unije (tretja faza).(2) V skladu s Sklepom ECB/1998/NP15 z dne 1. decembra 1998 o opravljanju nekaterih nalog ECB v zvezi z zagotavljanjem srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic [2], je Sklep EMI št. 8/95 z dne 2. maja 1995 o vodenju poslov najemanja in dajanja posojil, ki jih je Evropska skupnost sklenila v okviru mehanizma za srednjeročno finančno pomoč, ostal v veljavi in se je še naprej uporabljal od prvega dneva tretje faze dalje.(3) Naloge, navedene v uvodni določbi 2, so se opravljale na podlagi člena 11 Uredbe Sveta (EGS) št. 1969/88 z dne 24. junija 1988 o uvedbi enotnega sistema srednjeročne finančne pomoči plačilnim bilancam držav članic [3].(4) Z Uredbo (ES) št. 332/2002, ki je začela veljati dne 24. februarja 2002, je bila Uredba (ES) št. 1969/88 razveljavljena.(5) V skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 332/2002 mora ECB sprejeti potrebno ureditev za vodenje posojil, odobrenih v okviru sistema za srednjeročno finančno pomoč, ki ga je vzpostavila ta uredba.(6) Ta sklep o izvajanju člena 9 Uredbe (ES) št. 332/2002 razveljavlja Sklep ECB/1998/NP15. Glede na dejstvo, da ostale naloge in sklepi EMI, ki so navedeni v Sklepu ECB/1998/NP2, ne veljajo več ali se več ne uporabljajo v tretji fazi, se zaradi jasnosti lahko razveljavi tudi Sklep ECB/1998/NP2 -SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1ECB opravlja naloge, določene s členom 9 Uredbe (ES) št. 332/2002, na način, opisan v členih od 2 do 8 spodaj.Člen 2Plačila v povezavi s posli Evropske skupnosti glede najemanja in dajanja posojil se izvršijo preko računov, ki jih ECB odpre v svojem imenu.Člen 31. Sredstva, ki jih prejme ECB za račun Evropske skupnosti na podlagi dogovorov o najemanju posojil, ki jih je slednja sklenila, se prenesejo z istim datumom valute na račun, ki ga je določila nacionalna centralna banka države članice, ki prejme ustrezno posojilo.2. Sredstva, ki jih ECB prejme za račun Evropske skupnosti kot plačilo obresti ali odplačilo glavnice od države članice, ki je prejela posojilo, se prenesejo z istim datumom valute na račune, ki so jih določili upniki v dogovorih o najemanju posojil, ki jih je sklenila Evropska skupnost.Člen 4ECB odpre v svojih knjigah za vsako najemanje in dajanje posojila naslednje račune v eurih:(a) nostro račun z imenom "Stanje v eurih pri …", ki ustreza sredstvom, prejetim za račun Evropske skupnosti;(b) račun na strani obveznosti kot protipostavko računu, navedenemu pod (a);(c) evidenčni račun z imenom "obveznosti Evropske skupnosti iz naslova najetih posojil Evropske skupnosti", ki je po potrebi razdeljen na podračune za posamične upnike iz dogovorov o najemanju posojil;(d) evidenčni račun z imenom "terjatve Evropske skupnosti iz naslova danih posojil Evropske skupnosti".Člen 5ECB knjiži finančne posle, opisane v členu 3, na njihov datum valute tako, da knjiži v breme ali v dobro računov, navedenih v členu 4.Člen 61. ECB preverja datume zapadlosti, kakor so določeni v dogovorih o najemanju in dajanju posojil, za plačilo obresti in odplačilo glavnice.2. Vsaj petnajst koledarskih dni pred vsakim dnevom zapadlosti ECB obvesti nacionalno centralno banko države članice, da ima dolg do Evropske skupnosti.Člen 7ECB nemudoma pisno obvesti Evropsko komisijo o vsakem poslu, ki ga je izvršila za račun Evropske skupnosti. ECB naslovi taka obvestila na Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve pri Evropski komisiji.Člen 8Na koncu vsakega koledarskega leta ECB pripravi za Evropsko komisijo poročilo o finančnih poslih, ki jih je izvršila med letom v zvezi najemanjem in dajanjem posojil. To poročilo vsebuje izkaz vseh terjatev in obveznosti Evropske skupnosti iz naslova najemanja in dajanja posojil.Člen 9Sklep ECB/1998/NP2 in Sklep ECB/1998/NP15 se razveljavita.Člen 10Izvršilni odbor ECB sprejme vse ukrepe, potrebne za uveljavitev tega sklepa.Člen 11Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Frankfurtu na Majni, 7. novembra 2003V imenu Razširjenega sveta ECBJean-Claude Trichet[1] UL L 53, 23.2.2002, str. 1.[2] Objavljen kot Priloga V k Sklepu ECB/2000/12 z dne 10. novembra 2000 o objavi nekaterih pravnih aktov in instrumentov Evropske centralne banke (UL L 55, 24.2.2001, str. 76).[3] UL L 178, 8.7.1988, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/155 z dne 27. januarja 2015 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za trgovino z blagom, ustanovljenega s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede sprejetja pravil o upravljanju tarifnih kvot

text:
               31.1.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 26/22

         SKLEP SVETA (EU) 2015/155
   z dne 27. januarja 2015
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za trgovino z blagom, ustanovljenega s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede sprejetja pravil o upravljanju tarifnih kvot
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 6. oktobra 2010.

               (2)

               V skladu s členom 15.10(5) Sporazuma se Sporazum uporablja začasno od 1. julija 2011 do zaključka postopkov potrebnih za njegovo sklenitev.

               (3)

               Člen 15.1 Sporazuma ustanavlja Odbor za trgovino, ki med drugim zagotavlja pravilno izvajanje tega sporazuma in nadzoruje delo vseh specializiranih odborov.

               (4)

               V skladu s členom 15.2 Sporazuma so bili specializirani odbori ustanovljeni pod okriljem Odbora za trgovino. Odbor za trgovino z blagom v skladu s členom 2.16 Sporazuma je eden od navedenih specializiranih odborov.

               (5)

               Koreja ima v skladu s točko 2 Dodatka 2-A-1 k Sporazumu možnost uporabljati sistem dražbe za upravljanje in izvajanje tarifnih kvot, ki jih Koreja uporablja za mleko in smetano, maslo, med in pomaranče s poreklom iz Unije na podlagi Sporazuma. Pogoje sistema dražbe pogodbenici določita sporazumno v okviru Odbora za trgovino z blagom.

               (6)

               Koreja ima v skladu s točko 3 Dodatka 2-A-1 k Sporazumu možnost uporabiti sistem izdajanja dovoljenj za upravljanje in izvajanje določenih tarifnih kvot. Pogodbenici se v okviru Odbora za trgovino z blagom dogovarjata o politikah in postopkih za sistem izdajanja dovoljenj, vključno z upravičenostjo do prejemanja količin tarifnih kvot, ter kakršnih koli spremembah teh politik in postopkov.

               (7)

               Treba je določiti stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Odbora za trgovino z blagom glede pravil o upravljanju tarifnih kvot.

               (8)

               Skupna odločitev se bo sprejela z izmenjavo not med Unijo in Korejo, ki jih v imenu Unije podpiše predstavnik Komisije.

               (9)

               Stališče Unije v okviru Odbora za trgovino z blagom bi zato moralo temeljiti na osnutku odločbe Odbora za trgovino z blagom, priložene temu sklepu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije v okviru Odbora za trgovino z blagom, ustanovljenega s Sporazumom o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani, glede sprejetja pravil o upravljanju tarifnih kvot, temelji na osnutku odločbe Odbora za trgovino z blagom, priložene temu sklepu.
   Predstavniki Unije se lahko brez novega sklepa Sveta v okviru Odbora za trgovino z blagom sporazumejo o manjših tehničnih popravkih osnutka odločbe Odbora za trgovino z blagom.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. januarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

      OSNUTEK
      ODLOČBE št. 1 ODBORA ZA TRGOVINO Z BLAGOM EU-KOREJA
      z dne …
      o sprejetju pravil upravljanja in izvajanja tarifnih kvot
      ODBOR ZA TRGOVINO Z BLAGOM JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o prosti trgovini med Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja) na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici in Sporazum), zlasti členov 2.16, 15.2.1 ter točk 2 in 3 Dodatka 2-A-1 k Sporazumu,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Člen 15.1 Sporazuma ustanavlja Odbor za trgovino, ki med drugim zagotavlja ustrezno delovanje tega sporazuma in nadzoruje delo specializiranih odborov.

                  (2)

                  V skladu s členom 15.2 Sporazuma so bili specializirani odbori ustanovljeni pod okriljem Odbora za trgovino. Odbor za trgovino z blagom v skladu s členom 2.16 Sporazuma je eden od navedenih specializiranih odborov.

                  (3)

                  Koreja lahko v skladu s točko 2 Dodatka 2-A-1 k Sporazumu uporablja sistem dražbe za upravljanje in izvajanje tarifnih kvot, ki jih Koreja uporablja za nekatero blago s poreklom iz Unije, na podlagi Sporazuma. Pogoje sistema dražbe morata pogodbenici določiti sporazumno z odločbo Odbora za trgovino z blagom.

                  (4)

                  Koreja lahko v skladu s točko 3 Dodatka 2-A-1 k Sporazumu uporabi sistem za izdajanje dovoljenj za upravljanje in izvajanje nekaterih tarifnih kvot. Pogodbenici se v okviru Odbora za trgovino z blagom dogovarjata o politikah in postopkih za sistem izdajanja dovoljenj, vključno z upravičenostjo do prejemanja količin tarifnih kvot, ter kakršnih koli spremembah teh politik in postopkov –

            SKLENIL:

                  1.

                  Koreja bo upravljala in izvajala tarifne kvote, ki jih Koreja uporablja za nekatero blago s poreklom iz Evropske unije na podlagi Sporazuma o prosti trgovini med Republiko Korejo na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi strani, v skladu s pravili, določenimi v Prilogi k tej odločbi.

                  2.

                  Ta odločba začne veljati …

         V …, dne …

               Za Odbor za trgovino z blagom

            Mauro PETRICCIONE

               Direktor

               Generalni direktorat za trgovino Evropske komisije

            Hak-Do KIM

               Generalni direktor za politiko na področju sporazumov o prosti trgovini

               Ministrstvo za trgovino, industrijo in energetiko Republike Koreje

         PRILOGA

            PRAVILA UPRAVLJANJA IN IZVAJANJA TARIFNIH KVOT

         Člen 1
         Časovni načrt dražb in izvajanja izdajanja dovoljenj
         1.   Dražbe za posneto mleko v prahu, polnomastno mleko v prahu, kondenzirano mleko in naravni med so pred uvoznim obdobjem, in sicer junija za odprtje kvote v juliju.
         2.   Posebne smernice Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation bodo morale določati, da se bodo javna obvestila za dražbe objavila osem koledarskih dni pred rokom za oddajo prijave za udeležbo na dražbah.
         3.   Proizvodi, katerih rok za zahtevek za dovoljenje na podlagi kvote ni določen v Sporazumu o prosti trgovini EU-Koreja, posebne smernice za agencije, pooblaščene za upravljanje tarifnih kvot (v nadaljnjem besedilu: agencije, ki izdajajo priporočila) bodo morale določiti obdobje za zahtevek za dovoljenje vsaj sedem koledarskih dni od prvega delovnega dne leta izvajanja iz točke 5 Priloge 2-A k Sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo.
         Člen 2
         Polog in pristojbine
         1.   Ne bo upravnih stroškov ali pristojbin razen depozita, tj. zneska, ki ga ponudniki na dražbi plačajo za storitve, povezane z zahtevkom za dodelitev tarifnih kvot na dražbi.
         2.   Splošna navodila za ponudnike za vsako dražbo bodo predpisovala, da se polog vrne ponudnikom takoj, ko to dopuščajo običajni upravni postopki po zaključeni dražbi.
         3.   Od vložnikov zahtevka za dovoljenje se ne bo zahtevalo nobeno jamstvo ali polog.
         Člen 3
         Izdajanje in veljavnost priporočila
         1.   Agencije, ki izdajajo priporočila, bodo po dražbi ali vložitvi zahtevka za izdajo dovoljenja izdale Priporočilo za uvozne tarifne kvote za Sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo).
         2.   Priporočila za vložnike se izdajo v dveh koledarskih dneh, kadar je vloženi zahtevek za priporočilo, ki zadeva tarifne kvote, v skladu z zahtevami iz Priporočila.
         3.   Priporočilo za uvozne tarifne kvote bo veljavno 90 dni. Obdobje veljavnosti se lahko podaljša za nadaljnjih 30 dni, vendar ne sme presegati zadnjega dne leta izvajanja iz točke 5 Priloge 2-A Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo.
         Člen 4
         Objavljanje informacij o upravljanju tarifnih kvot
         1.   Smernice Ministrstva za kmetijstvo, prehrano in podeželje Koreje (v nadaljnjem besedilu: MAFRA) in posebne smernice agencij, ki izdajajo priporočila, bodo objavljene na njihovih spletnih straneh.
         2.   Agencije, ki izdajajo priporočila, bodo na svojih spletnih straneh redno objavljale informacije, ki vključujejo javne objave v zvezi z zahtevki za dovoljenja in dražbami, dodelitvami dovoljenj in obdobji dražb, dodeljenimi količinami, preostalimi količinami, ki so na voljo za posamezno tarifno kvoto, in načrtovanem datumu naslednje dražbe/obdobja izdajanja dovoljenj.
         3.   Osnovna merila za dražbe, vključno z upravičenostjo, plačilom in vrnitvijo pologa, kode dražbe in informacijami, bodo vključena v posebne smernice družbe Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation ali v splošna navodila za ponudnike za vsako dražbo.
         Člen 5
         Pravila za dodeljevanje tarifnih kvot
         Smernice MAFRA omogočajo razdelitev količine letnih tarifnih kvot, tako da se letna količina tarifnih kvot razdeli v več podkoličin, katerih vsota je enaka letni količini tarifnih kvot. Skupna količina tarifnih kvot za vsako leto izvajanja, kot je določeno v Sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo, se ne zmanjša.

            Upravljanje tarifnih kvot: Glosar

                     Agencije, ki izdajajo priporočila

                     Korejske agencije, imenovane za upravljanje tarifnih kvot: Korea Dairy Industries Association, Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation, Korea Feed Ingredients Association in Korea Feed Milk Replacer Association
                     Spletne strani:

                                 Korea Dairy Industries Association (na voljo je samo besedilo v korejskem jeziku):
                                 http://www.koreadia.or.kr/

                                 Korea Agro-Fisheries & Food Trade Corporation:
                                 http://www.at.or.kr/home/apen000000/index.action

                                 Korea Feed Ingredients Association (na voljo je samo besedilo v korejskem jeziku):
                                 http://www.kfeedia.org/main.html

                                 Korea Feed Milk Replacer Association (na voljo je samo besedilo v korejskem jeziku):
                                 http://milkreplacer.or.kr/

                     Polog

                     Znesek, ki ga plačajo vložniki, ki se želijo udeležiti dražbe. Polog se takoj po priporočilu kvote vrne vsakemu ponudniku.

                     Priporočilo

                     Izdaja uvozne tarifne kvote po dražbi ali vložitvi zahtevka za dovoljenje.

                     Obdobje veljavnosti

                     Obdobje, v katerem velja priporočilo za uvozne tarifne kvote.

                     Leto izvajanja

                     Obdobje 12 mesecev med zaporednima obletnicama Sporazuma o prosti trgovini (1. julij), za katero je letna količina tarifne kvote določena v Sporazumu o prosti trgovini med EU in Korejo.


title: Sklep (EU, Euratom) 2016/847 predstavnikov vlad držav članic z dne 24. maja 2016 o imenovanju sodnika Splošnega sodišča

text:
               28.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 141/77

         SKLEP (EU, Euratom) 2016/847 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
   z dne 24. maja 2016
   o imenovanju sodnika Splošnega sodišča
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 254 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandati štirinajstih sodnikov Splošnega sodišča se iztečejo 31. avgusta 2016. Zato bi bilo treba imenovati sodnike za obdobje od 1. septembra 2016 do 31. avgusta 2022.

               (2)

               Predlagano je bilo, da se Lauriju MADISEJU mandat podaljša.

               (3)

               Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Laurija MADISEJA za opravljanje nalog sodnika Splošnega sodišča –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Lauri MADISE se imenuje za sodnika Splošnega sodišča za obdobje od 1. septembra 2016 do 31. avgusta 2022.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. maja 2016

            Predsednik

         P. DE GOOIJER


title: 2013/699/EU: Sklep Sveta z dne 25. novembra 2013 o imenovanju latvijskega člana in dveh latvijskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               30.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 320/43

         SKLEP SVETA
   z dne 25. novembra 2013
   o imenovanju latvijskega člana in dveh latvijskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2013/699/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga latvijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Guntarsa KRIEVIŅŠA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Viktorsa GLUHOVSA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij. Zaradi imenovanja Jānisa VĪTOLIŅŠA za člana Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Jānis VĪTOLIŅŠ, First Deputy Chairman of Ventspils City Council,

                     in

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Gunārs ANSIŅŠ, Deputy Chairman of Liepāja City Council,

                           —

                           Olga VEIDIŅA, Chairman of the Social Issues Committee of Rīga City Council.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. novembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         D. PAVALKIS

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Evropska investicijska banka – Sklep Sveta guvernerjev z dne 30. marca 2009 o povečanju kapitala Evropske investicijske banke

text:
               15.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 10/19

         EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA
   SKLEP SVETA GUVERNERJEV
   z dne 30. marca 2009
   o povečanju kapitala Evropske investicijske banke
   SVET GUVERNERJEV EVROPSKE INVESTICIJSKE BANKE JE –
   OB UPOŠTEVANJU členov 4(3) in 5(2) statuta,
   OB UPOŠTEVANJU, da je naloga banke določena v členu 267 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   OB UPOŠTEVANJU, da se v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1) statuta banke za obračunsko enoto določi euro,
   OB UPOŠTEVANJU, da nedavni razvoj dejavnosti banke in verjetna evolucija posojanja, zlasti kot odziv na povabili Evropskega sveta in Ekonomsko-finančnega sveta, zahtevata vse večjo podporo EIB vrsti dejavnosti, predvsem glede na zdajšnje izglede za gospodarsko stanje v EU v prihodnjih letih,
   OB UPOŠTEVANJU, da naj bi se v skladu z razpravo Sveta direktorjev o kapitalskih zahtevah banke, ki je potekala na zasedanju 16. decembra 2008, vpisani kapital banke povečal na 232 392 989 000 EUR; da naj bi bil vplačani delež 5 odstotkov, v celoti pa naj bi ga financirala banka iz svojih dodatnih rezerv; in da naj bi se postopno ponovno oblikoval rezervni sklad, v skladu s statutom v višini do 10 odstotkov vpisanega kapitala –
   SOGLASNO ODLOČIL, dne 30. marca 2009, s pisnim postopkom iz člena 5 Poslovnika EIB, na predlog Sveta direktorjev, v skladu s členom 4(3) statuta banke, da:

               1.

               se dodatne rezerve banke v višini 5 379 241 000 EUR obravnavajo kot proste rezerve;

               2.

               se 2 000 000 000 EUR prostih rezerv prenese v namenske rezerve za podporo skladu za strukturirano financiranje in podobnim podjemom;

               3.

               se z dne 1. aprila 2009 kapital banke poveča, kot sledi:

                           3.1.

                           kapital, ki ga vpišejo države članice, se poveča sorazmerno s 164 808 169 000 EUR na 232 392 989 000 EUR, tako da njihovi deleži znašajo (v EUR):

                                       Nemčija

                                       37 578 019 000

                                       Francija

                                       37 578 019 000

                                       Italija

                                       37 578 019 000

                                       Združeno Kraljestvo

                                       37 578 019 000

                                       Španija

                                       22 546 811 500

                                       Belgija

                                       10 416 365 500

                                       Nizozemska

                                       10 416 365 500

                                       Švedska

                                       6 910 226 000

                                       Danska

                                       5 274 105 000

                                       Avstrija

                                       5 170 732 500

                                       Poljska

                                       4 810 160 500

                                       Finska

                                       2 970 783 000

                                       Grčija

                                       2 825 416 500

                                       Portugalska

                                       1 820 820 000

                                       Češka

                                       1 774 990 500

                                       Madžarska

                                       1 679 222 000

                                       Irska

                                       1 318 525 000

                                       Romunija

                                       1 217 626 000

                                       Slovaška

                                       604 206 500

                                       Slovenija

                                       560 951 500

                                       Bolgarija

                                       410 217 500

                                       Litva

                                       351 981 000

                                       Luksemburg

                                       263 707 000

                                       Ciper

                                       258 583 500

                                       Latvija

                                       214 805 000

                                       Estonija

                                       165 882 000

                                       Malta

                                       98 429 500

                           3.2.

                           Proste rezerve v znesku 3 379 241 000 EUR se preoblikujejo v vplačani kapital, in sicer s prenosom iz dodatnih rezerv banke v njen kapital;

                           3.3.

                           ta kapital se šteje za del vpisanega in vplačanega kapitala, s čimer se vplačani kapital banke poveča z 8 240 408 450 EUR na 11 619 649 450 EUR;

         ZATO

               3.4.

               se statut banke spremeni. S 1. aprilom 2009 se prvi odstavek člena 4(1) statuta banke glasi:
               „Kapital banke je 232 392 989 000 eurov, države članice pa so vpisale naslednje deleže:

                           Nemčija

                           37 578 019 000

                           Francija

                           37 578 019 000

                           Italija

                           37 578 019 000

                           Združeno Kraljestvo

                           37 578 019 000

                           Španija

                           22 546 811 500

                           Belgija

                           10 416 365 500

                           Nizozemska

                           10 416 365 500

                           Švedska

                           6 910 226 000

                           Danska

                           5 274 105 000

                           Avstrija

                           5 170 732 500

                           Poljska

                           4 810 160 500

                           Finska

                           2 970 783 000

                           Grčija

                           2 825 416 500

                           Portugalska

                           1 820 820 000

                           Češka

                           1 774 990 500

                           Madžarska

                           1 679 222 000

                           Irska

                           1 318 525 000

                           Romunija

                           1 217 626 000

                           Slovaška

                           604 206 500

                           Slovenija

                           560 951 500

                           Bolgarija

                           410 217 500

                           Litva

                           351 981 000

                           Luksemburg

                           263 707 000

                           Ciper

                           258 583 500

                           Latvija

                           214 805 000

                           Estonija

                           165 882 000

                           Malta

                           98 429 500“

               4.

               Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Za Svet guvernerjev

            Predsednik

         C. STAVRAKIS

            Sekretar

         A. QUEREJETA