title: 2006/234/ES: Sklep Sveta z dne  27. februarja 2006  o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na audiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programih Skupnosti MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje, ter Sklepna listina

text:
               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/22

         SKLEP SVETA
   z dne 27. februarja 2006
   o sklenitvi Sporazuma med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na audiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programih Skupnosti MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje, ter Sklepna listina
   (2006/234/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti in zlasti členov 150(4) in 157(3) v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije
   ob upoštevanju mnenja Evropskega Parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske Skupnosti s pogajanji dosegla sporazum, ki bo Švicarski konfederaciji omogočil sodelovanje v programih Skupnosti MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje, in njegovo sklepno listino.

               (2)

               Sporazum in Sklepna listina sta bila v imenu Skupnosti podpisana dne 26. oktobra 2004, s pridržkom poznejše sklenitve.

               (3)

               Skupnost bi morala ta sporazum in Sklepno listino odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na audiovizualnem področju, ki določa pogoje za sodelovanje Švicarske konfederacije v programih Skupnosti MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje in Sklepna listina se odobrita v imenu Skupnosti.
   Besedili Sporazuma in Sklepne listine sta priloženi k temu sklepu.
   Člen 2
   Komisija bo zastopala Skupnost v Skupnem odboru, ustanovljenem v členu 8 Sporazuma.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti opravi uradno obvestilo iz člena 13 Sporazuma (2).
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. februar 2006.

            Za Svet

            Predsednica

         U. PLASSNIK

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/23

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na audiovizualnem področju o določitvi pogojev za sodelovanje Švicarske konfederacije v programih skupnosti MEDIA Plus in MEDIA Usposabljanje
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   na eni strani in
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“, sta se –
   OB UPOŠTEVANJU, da je Skupnost na podlagi Odločbe Sveta št. 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 in Sklepa št. 2001/163/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. januarja 2001, kakor sta bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 846/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 in Sklepom št. 845/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004, vzpostavila program za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del in program usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (v nadaljnjem besedilu „program MEDIA“);
   OB UPOŠTEVANJU; da program MEDIA predvideva, da pod določenimi pogoji sodelujejo tretje države, podpisnice Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji, razen držav članic EFTA, podpisnic sporazuma EGP, in držav kandidatk za pristop k Evropski uniji, na podlagi dodatnih odobrenih proračunskih sredstev in posebnih postopkov, ki jih sporazumno določijo zadevne strani;
   OB UPOŠTEVANJU; da zgoraj navedene določbe pogojujejo razširitev programov na tretje države s predhodnim preverjanjem združljivosti zakonodaj teh držav s pravnim redom Skupnosti;
   OB UPOŠTEVANJU, da sta Švica in Skupnost v skupni izjavi o prihodnjih nadaljnjih pogajanjih v Sklepni listini sedmih Sporazumov z dne 21. junija 1999 izrazili željo, da bi se pogajali glede sodelovanja Švice v teh programih;
   OB UPOŠTEVANJU, da se Švica obvezuje, da bo dopolnila svoj zakonodajni okvir, z namenom zagotoviti zahtevano stopnjo združljivosti s pravnim redom Skupnosti; ker mora torej Švica na dan začetka veljavnosti tega sporazuma izpolnjevati pogoje za sodelovanje, določene v zgoraj navedenih Sklepih in odločbi;
   OB UPOŠTEVANJU zlasti, da sodelovanje med Skupnostjo in Švico pri uresničevanju ciljev, določenih v programu MEDIA v okviru dejavnosti transnacionalnega sodelovanja, ki vključuje Skupnost in Švico, lahko izboljša učinek različnih dejavnosti, ki se uporabljajo na osnovi navedenega programa in zviša stopnjo usposobljenosti človeških virov v Skupnosti in v Švici;
   OB UPOŠTEVANJU, da imata pogodbenici skupen interes za razvoj industrije evropskih avdiovizualnih programov v okviru širšega sodelovanja;
   OB UPOŠTEVANJU, da pogodbenici pričakujeta obojestransko korist od sodelovanja Švice v programu MEDIA;
   DOGOVORILI O NASLEDNEJM:
   Člen 1
   Predmet sporazuma
   Cilj sodelovanja med Skupnostjo in Švico, ki se vzpostavi s tem sporazumom, je sodelovanje Švice v vseh dejavnostih programa MEDIA v skladu s cilji, merili, postopki in roki, določenimi v pravnih aktih ki se nanašajo na programe, in so navedeni v Prilogi I, razen, če ta sporazum določa drugače.
   Člen 2
   Združljivost zakonodajnih okvirov
   Da bo na dan začetka veljavnosti tega sporazuma Švica izpolnjevala pogoje za sodelovanje, določene v zgoraj navedenih Sklepih in odločbi, bo izvajala določbe, določene v Prilogi II, s čimer bo dopolnila svoj zakonodajni okvir in tako zagotovila zahtevano stopnjo združljivosti s pravnim redom Skupnosti.
   Člen 3
   Upravičenost
   Če v tem sporazumu ni drugače določeno:

               1.

               Pogoji za sodelovanje švicarskih organizacij in posameznikov pri vseh dejavnostih so enaki pogojem, ki se uporabljajo za organizacije in posameznike držav članic Skupnosti.

               2.

               Upravičenost švicarskih institucij, organizacij in posameznikov urejajo določbe pravnih aktov, ki se nanašajo na programe, in so navedeni v Prilogi I.

               3.

               Da se programom zagotovi razsežnost skupnosti, morajo projekti in dejavnosti, ki zahtevajo evropsko partnerstvo, za izpolnitev pogojev za pridobitev pomoči Skupnosti vključevati vsaj enega partnerja, ki izhaja iz držav članic Skupnosti. Drugi projekti in dejavnosti morajo imeti jasno evropsko razsežnost in razsežnost skupnosti.

         Člen 4
   Postopki
   1.   Pogoji in načini za predložitev, ocenjevanje in izbiro vlog švicarskih institucij, organizacij in posameznikov so enaki pogojem, ki se uporabljajo za upravičene institucije, organizacije in posameznike držav članic Skupnosti.
   2.   Skladno z ustreznimi določbami pravnih aktov, navedenih v Prilogi I, Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Komisija“) ob imenovanju neodvisnih strokovnjakov, ki ji pomagajo pri ocenjevanju projektov, so lahko imenovani tudi švicarski strokovnjaki.
   3.   Pri vseh stikih s Komisijo se v postopkih za vloge, v pogodbah, v predloženih poročilih in v vseh drugih upravnih dejanjih glede programov uporablja eden od uradnih jezikov Skupnosti.
   Člen 5
   Nacionalne strukture
   1.   Švica vzpostavi ustrezne strukture in mehanizme na državni ravni in sprejme vse druge ukrepe za nacionalno usklajevanje in organizacijo za izvajanje programa MEDIA v skladu z ustreznimi določbami pravnih aktov, navednih v Prilogi 1. Švica se zlasti zavezuje, da bo v sodelovanju s Komisijo ustanovila MEDIA Desk.
   2.   Najvišja finančna podpora, ki jo programi lahko odobrijo za dejavnosti MEDIA Desk ne sme preseči 50 % celotnega proračuna teh dejavnosti.
   Člen 6
   Finančna določba
   Za kritje stroškov, ki nastajajo z njenim sodelovanje v programu MEDIA, Švica skladno s pogoji iz Priloge III letno prispeva v splošni proračun Evropske unije.
   Člen 7
   Finančni nadzor
   Pravila v zvezi s finančnim nadzorom švicarskih udeležencev v programu MEDIA so določena v Prilogi IV.
   Člen 8
   Skupni odbor
   1.   Ustanovi se skupni odbor.
   2.   Skupni odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in predstavniki Švice. Odbor odloča s soglasjem.
   3.   Skupni odbor je odgovoren za upravljanje in uporabo tega sporazuma.
   4.   Na zahtevo ene od njiju pogodbenici v skupnem odboru izmenjujeta informacije in se posvetujeta o dejavnostih iz tega sporazuma in njihovih finančnih vidikih.
   5.   Z namenom obravnavanja uporabe tega sporazuma se skupni odbor sestane na zahtevo ene od pogodbenic. Odbor sprejme svoj poslovnik in lahko ustanovi delovne skupine za pomoč pri njegovih nalogah.
   6.   Pogodbenici lahko vsak spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma predložita skupnemu odboru. Skupni odbor lahko te spore reši. Vse informacije, ki bi lahko omogočile poglobljen pregled stanja s ciljem najti sprejemljivo rešitev, se predložijo skupnemu odboru. V ta namen skupni odbor preuči vse možnosti za ohranitev pravilnega delovanja tega sporazuma.
   7.   Skupni odbor redno preverja vse Priloge k temu sporazumu. Na predlog ene od pogodbenic se lahko odloči, da spremeni priloge k temu sporazumu.
   Člen 9
   Spremljanje, vrednotenje in poročila
   Ne da bi to vplivalo na odgovornosti Skupnosti pri spremljanju in vrednotenju programa skladno z določbami pravnih aktov, ki se nanašajo na programe in so navedeni v Prilogi I, se sodelovanje Švice v programu MEDIA stalno spremlja v okviru partnerstva med Skupnostjo in Švico. Da bi pomagala Skupnosti pri pripravi poročil o pridobljenih izkušnjah pri izvajanju programa, ji Švica predloži opis nacionalnih ukrepov, ki jih je sprejela v ta namen. Švica sodeluje pri vseh ostalih posebnih dejavnostih, ki jih v ta namen predlaga Skupnost.
   Člen 10
   Priloge
   Priloge k temu sporazumu so njegov sestavni del.
   Člen 11
   Ozemeljska veljavnost
   Ta sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, za katera se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske Skupnosti in pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, na drugi strani pa za ozemlje Švice.
   Člen 12
   Trajanje in odpoved
   1.   Ta sporazum je sklenjen za čas trajanja programa MEDIA.
   2.   Če Skupnost sprejme nove večletne programe za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del ali na področju usposabljanja strokovnjakov industrije evropskih avdiovizualnih programov, je mogoče ta sporazum podaljšati ali se o njem ponovno pogajati pod soglasno dogovorjenimi pogoji.
   3.   Skupnost ali Švica lahko odpovesta ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Sporazum preneha veljati 12 mesecev od dneva uradnega obvestila. Projekti in dejavnosti, ki so v trenutku obvestila v teku, se dokončajo v skladu s pogoji, določenimi v tem sporazumu. Pogodbenici soglasno urejata ostale posledice odpovedi.
   Člen 13
   Začetek veljavnosti
   Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po uradnem obvestilu pogodbenic, da so zadevni postopki končani.
   Člen 14
   Jeziki
   1.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.
   2.   Različico v malteškem jeziku pogodbenici overita z izmenjavo pisem. Ta različica je enako verodostojna kot različice iz odstavka 1.
   V POTRDITEV TEGA so podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   PRILOGA I
   Seznam pravnih aktov, ki se nanašajo na program MEDIA
   Odločba Sveta št. 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001-2005) (UL L 336, 31.12.2000, str. 82).
   Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001-2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1).
   Uredba Sveta (ES) št. 885/2004 z dne 26. aprila 2004 o prilagoditvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta, Uredb (ES) št. 1334/2000, (ES) št. 2157/2001, (ES) št. 152/2002, (ES) št. 1499/2002, (ES) št. 1500/2003 in (ES) št. 1798/2003 Sveta, Odločbe št. 1719/1999/ES, Sklepa št. 1720/1999/ES, Sklepa št. 253/2000/ES, Sklepa št. 508/2000/ES, Sklepa št. 1031/2000/ES, Sklepa št. 163/2001/ES, Odločbe št. 2235/2002/ES in Sklepa št. 291/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Sklepa 1999/382/ES, Odločbe 2000/821/ES, Odločbe 2003/17/ES in Sklepa 2003/893/ES Sveta na področjih prostega pretoka blaga, prava družb, kmetijstva, obdavčitve, izobraževanja in usposabljanja, kulture in avdiovizualne politike ter zunanjih odnosov zaradi pristopa Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).
   Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 845/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o spremembi Sklepa št. 163/2001/ES o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001-2005) (UL L 157, 30.4.2004, str. 1).
   Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 846/2004/ES o spremembi Odločbe Sveta št. 2000/821/ES o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001-2005) (UL L 157, 30.4.2004, str. 4).
   PRILOGA II
   Člen 1
   Svoboda sprejemanja in prenosa na področju radiodifuzije
   1.   Državi članici Skupnosti, ki je podpisnice Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji, Švica na svojem ozemlju skladno z določbami Konvencije zagotavlja svobodo sprejemanja in prenosa televizijskih oddaj, ki so v pristojnosti teh držav članic.
   2.   V primerih, ki niso navedeni v odstavku 1, Švica na svojem ozemlju zagotavlja svobodo sprejemanja in prenosa televizijskih oddaj, ki so v pristojnosti države članice Skupnosti (kot je določeno na podlagi Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, v nadaljnem besedilu direktive „televizija brez meja“, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta št. 97/36/ES) v skladu z naslednjimi postopki:
   Švica ohrani pravico, da

               a)

               prekine prenos oddaj televizijske postaje v pristojnosti države članice Skupnosti, ki očitno, resno in hudo krši pravila o varstvu mladoletnih oseb in človeškega dostojanstva, določena v členih 22 in 22a direktive „televizija brez meja“;

               b)

               sprejme ukrepe proti televizijski postaji, ki je ustanovljena na ozemlju katere od držav članic Skupnosti in katere dejavnost je v celoti ali predvsem usmerjene na švicarsko ozemlje, če je bila lokacija izbrana tako, da se organizacija s tem izogne predpisom, ki bi zanjo veljali v primeru, da bi se ustanovila na ozemlju Švice. Ti pogoji se razlagajo v luči sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (zadeva 33/74, Van Binsbergen proti Bestuur van de Bedrijfsvereniging, Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 1974, str. 1299; in zadeva C-23/93, TV10 SA proti Commissariaat voor de Media, Poročila Sodišča Evropskih skupnosti 1994, str. I-4795).

         3.   Za primere iz odstavka 2 tega sporazuma se ukrepi sprejmejo po izmenjavi mnenj v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi tega sporazuma.
   Člen 2
   Spodbujanje distribucije in produkcije televizijskih programov
   1.   Švica smiselno uporablja člena 4 in 5 Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3.oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, kakor je bila spremenjena z Direktivo št. 97/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1997, in zagotovi, da ju izvajajo izdajatelji televizijskih programov, ki so v pristojnosti njenih organov.
   2.   Za izvajanje prejšnjega odstavka se uporablja definicija evropskega dela, kakor je določena v členu 6 Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, kakor je bila spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta št. 97/36/ES
   3.   Švica zagotovi, da v okviru uporabe in trajanja tega sporazuma dela, ki izhajajo iz držav članic Skupnosti, niso diskriminirana.
   4.   Postopki izvajanja teh obveznosti se opredelijo v švicarskih predpisih, ki se uporabljajo za razširjanje televizijskih programov in so pravno zavezujoči od dne začetka veljavnosti tega sporazuma. Ta ureditveni okvir od izdajateljev televizijskih programov zahteva, da skladno z odstavkoma 1 in 2 tega člena zagotovijo deleže, določene v Direktivi 89/552/EGS, in švicarskemu regulatornemu organu vsako leto predložijo poročilo o realiziranih deležih in vzrokih za nedoseganje teh deležev. Če so deleži le delno doseženi, navedeni razlogi pa nezadostni, pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe. V vsakem primeru morajo izdajatelji televizijskih programov zagotoviti napredek pri doseganju deležev, določenih v Direktivi.
   PRILOGA III
   Finančni prispevek Švice za „MEDIA Plus“ in „MEDIA Usposabljanje“

               1.

               Finančni prispevek, ki ga mora za sodelovanje v programih „MEDIA Plus“ in „MEDIA Usposabljanje“ v proračun Evropske unije prispevati Švica in ki se sorazmerno dodeli s v proračune zadevnih programov, znaša (v milijonih eurov):

                           Leto 2005

                           Leto 2006

                           4,2

                           4,2

               2.

               Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, se uporablja zlasti za upravljanje prispevka Švice.

               3.

               Potne stroške in stroške dnevnic švicarskih predstavnikov in strokovnjakov, ki sodelujejo na sestankih, ki jih organizira Komisija v zvezi z izvajanjem programov, povrne Komisija na isti podlagi in po postopkih, ki veljajo za strokovnjake držav članic Evropske skupnosti.

               4.

               Po začetku veljavnosti tega sporazuma in na začetku vsakega naslednjega leta Komisija Švici pošlje zahtevek za sredstva v višini njenega prispevka v proračun programov skladno s tem sporazumom.
               Prispevek se izrazi v eurih in se plača na euro bančni račun Komisije.

               5.

               Švica nakaže svoj prispevek do 1. aprila, če Komisija pošlje zahtevek za sredstva do 1. marca, ali najpozneje en mesec od zahtevka za sredstva, če ga Komisija pošlje pozneje.
               Za vsako zamudo pri nakazilu prispevka Švica plača obresti na neplačani znesek od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti za svoje poslovanje v eurih uporablja Evropska centralna banka, povišani za 3,5 odstotnih točk.

         PRILOGA IV
   Finančni nadzor Švicarskih udeležencev v programu MEDIA
   Člen 1
   Neposredno sporazumevanje
   Komisija se sporazumeva neposredno z v Švici ustanovljenimi udeleženci v programu in z njihovimi podizvajalci. Ti lahko Komisiji neposredno predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo, ki jo morajo zagotoviti na osnovi aktov iz tega sporazuma in pogodb, sklenjenih za njihovo izvajanje.
   Člen 2
   Revizije
   1.   Skladno z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25 junija 2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ter drugimi določbami iz tega sporazuma se v pogodbah, sklenjenih z udeleženci v programu, ustanovljenimi v Švici, lahko predvidi, da osebje Komisije ali druge osebe, ki jih ta pooblasti, v prostorih udeležencev ali njihovih podizvajalcev kadar koli opravijo znanstvene, finančne, tehnološke ali druge revizije.
   2.   Osebje Komisije in druge osebe, ki jih ta pooblasti, imajo primeren dostop do lokacij, del in dokumentov ter do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo takih revizij. Ta pravica do dostopa se izrecno navede v pogodbah, sklenjenih za izvajanje aktov iz tega sporazuma.
   3.   Računsko sodišče Evropskih skupnosti ima enake pravice kot Komisija.
   4.   Revizije se lahko opravijo pred koncem programa ali tega sporazuma skladno s pogoji, določenimi v zadevnih pogodbah.
   5.   Švicarski Zvezni urad za revizijo je treba predhodno obvestiti o revizijah na ozemlju Švice. Obvestilo ni pravni pogoj za izvedbo revizij.
   Člen 3
   Inšpekcijski pregledi na kraju samem
   1.   Na ozemlju Švice je v okviru tega sporazuma za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem pooblaščena Komisija (OLAF) skladno s pogoji Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi.
   2.   Komisija pripravi in opravi preglede in inšpekcije na kraju samem v tesnem sodelovanju s švicarskim Zveznim uradom za revizijo ali drugimi švicarskimi pristojnimi organi, ki jih določi švicarski Zvezni urad za revizijo, ki so pravočasno obveščeni o namenu, cilju in pravni podlagi revizij in inšpekcij, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki švicarskih pristojnih organov sodelujejo pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem.
   3.   Na željo zadevnih švicarskih organov lahko ti opravijo preglede in inšpekcije na kraju samem skupaj s Komisijo.
   4.   Če udeleženci programa MEDIA nasprotujejo pregledu ali inšpekciji na kraju samem, ponudijo organi v Švici v skladu z nacionalnimi predpisi Komisiji vso potrebno pomoč, da se naloge pri pregledu in inšpekciji na kraju samem lahko opravijo.
   5.   Komisija švicarskemu Zveznemu uradu za revizijo čim prej poroča o vseh dejstvih ali sumih v zvezi z nepravilnostmi, ki jih je ugotovila med pregledom ali inšpekcijo na kraju samem. Vsekakor pa mora Komisija zgoraj navedeni organ obvestiti o rezultatih pregledov in inšpekcij.
   Člen 4
   Obveščanje in posvetovanje
   1.   Za pravilno izvajanje te priloge pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se na željo katere koli pogodbeniceposvetujejo.
   2.   Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Komisijo o vsaki informaciji, ki kaže na nepravilnost v zvezi s sklepanjem ali izvajanjem pogodb ali sporazumov, sklenjenih za izvajanje aktov iz tega sporazuma.
   Člen 5
   Zaupnost
   Informacije, ki so bile v kakršnikoli obliki sporočene ali pridobljene na podlagi te priloge, se obravnavajo kot poslovna skrivnost in varujejo enako, kakor podobne podatke varuje švicarska zakonodaja in ustrezne določbe, ki veljajo za institucije Skupnosti. Te informacije se ne smejo sporočiti drugim osebam razen tistim v institucijah Skupnosti, v državah članicah ali v Švici, ki jih morajo poznati po svoji funkciji, prav tako pa se ne smejo uporabljati v druge namene kakor za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.
   Člen 6
   Upravni ukrepi in sankcije
   Brez poseganja v uporabo švicarskega kazenskega prava lahko Komisija v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002 in Uredbo (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o varstvu finančnih interesov Evropskih skupnosti naloži upravne ukrepe ali sankcije.
   Člen 7
   Izterjava in izvrševanje
   Odločitve, ki jih Komisija sprejme na podlagi programa MEDIA v okviru uporabe tega sporazuma in ki osebam, ki niso države članice, nalagajo denarno obveznost, so izvršljive v Švici. Odredbo o izvršljivosti, brez dodatne kontrole razen overovitve verodostojnosti, izda organ, ki ga določi švicarska vlada, in o njej obvesti Komisijo. Izvršitev poteka v skladu s pravili švicarskega postopka. Zakonitost odredbe o izvršljivosti potrdi Sodišče Evropskih skupnosti.
   Sodbe Sodišča Evropskih skupnosti, izrečene na podlagi arbitražne klavzule, so izvršljive pod enakimi pogoji.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               28.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/32

         SKLEPNA LISTINA
   Pooblaščenci
   EVROPSKE SKUPNOSTI
   in
   ŠVICARSKE KONFEDERACIJE,
   Ki so se sestali 26. oktobra 2004 v Luxembourgu zaradi podpisa sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo na avdiovizualnem področju o določitvi pogojev za sodelovanje švicarske konfederacije v programih skupnosti media plus in media usposabljanje, so sprejeli naslednjo skupno izjavo, ki je navedena v nadaljevanju in priložena tej sklepni listini :
   Skupna izjava pogodbenic o razvoju dialoga v vzajemno korist o avdiovizualni politiki.
   Seznanili so se tudi z naslednjo izjavo, ki je dodana tej sklepni listini :
   Izjava Sveta o švicarski udeležbi v odborih.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

   SKUPNA IZJAVA
   pogodbenic o razvoju dialoga v vzajemnem interesu o avdiovizualni politiki
   Pogodbenici izjavljata, da je za zagotovitev ustreznega izvrševanja sporazuma in za krepitev sodelovanja na področjih, ki zadevajo avdiovizualno politiko, razvoj dialoga o teh področjih v skupnem interesu.
   Pogodbenici izjavljata, da bo dialog potekal tako v okviru skupnega odbora, ustanovljenega s tem sporazumom, kot tudi na drugih krajih, če se bo to izkazalo za primerno in potrebno. Pogodbenici izjavljata, da bodo v tem duhu švicarski predstavniki lahko povabljeni na zasedanja „Odbora za stike“, ustanovljenega z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta št. 97/36/ES z dne 30. junija 1997, ki spreminja Direktivo št. 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov.
   IZJAVA SVETA
   o švicarski udeležbi v Odborih
   Svet se strinja, da se švicarski predstavniki, če jih zadevajo obravnavane vsebine, kot opazovalci udeležijo zasedanj odborov in strokovnih skupin programov MEDIA. Ti odbori in strokovne skupine v času glasovanja zasedajo brez prisotnosti švicarskih predstavnikov.


title: 2014/427/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 6. februarja 2014 o imenovanju predstavnikov Evropske centralne banke v Nadzorni odbor (ECB/2014/4)

text:
               3.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/38

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 6. februarja 2014
   o imenovanju predstavnikov Evropske centralne banke v Nadzorni odbor

      (ECB/2014/4)

      (2014/427/EU)

   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 26(1), (2) in (5) Uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (2) in zlasti člena 13b.6 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 26(5) Uredbe (EU) št. 1024/2013 Svet ECB imenuje štiri predstavnike Evropske centralne banke (ECB) v Nadzorni odbor, pri čemer nobeden izmed njih ne sme opravljati nalog, neposredno povezanih z monetarno funkcijo ECB.

               (2)

               V skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 se pri imenovanju predstavnikov ECB v Nadzorni odbor upoštevajo načela uravnotežene zastopanosti obeh spolov, izkušnje in usposobljenost.

               (3)

               Uredbo (EU) št. 1024/2013 je treba dopolniti v zvezi s postopkom za imenovanje štirih predstavnikov ECB v Nadzorni odbor, pogoji in postopkom za njihovo odstavitev ter pogoji, ki se uporabljajo za osebe, imenovane na te položaje –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Imenovanje predstavnikov ECB v Nadzorni odbor
   1.   Štirje predstavniki ECB se v Nadzorni odbor imenujejo izmed uglednih in izkušenih oseb s področja bančnih in finančnih zadev.
   2.   Njihov mandat traja pet let in se ne more podaljšati. Z odstopanjem od tega pravila traja mandat prvih štirih predstavnikov ECB tri do pet let za prvo imenovanje.
   3.   Pogoji za zaposlitev štirih predstavnikov ECB, zlasti njihova plača, pokojnina in drugi socialni prejemki, so predmet pogodbe z ECB in jih določi Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora.
   4.   Predstavniki ECB opravljajo svoje naloge polni ali krajši delovni čas v skladu s pogoji, določenimi v njihovih pogodbah z ECB. Ne smejo opravljati nobene pridobitne ali nepridobitne dejavnosti, razen če to odobri Svet ECB. Odobritev se ne more dati za dejavnosti, ki bi lahko vodile v nasprotje interesov z njihovim položajem članov Nadzornega odbora ali dajale vtis takšnega nasprotja interesov. Zlasti ne smejo opravljati nobene naloge za pristojni nacionalni organ, kot je opredeljen v členu 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013.
   5.   Če predstavnik ECB v Nadzornem odboru več ne izpolnjuje pogojev za opravljanje svojih dolžnosti ali če je zagrešil hujšo kršitev, se lahko Svet ECB na predlog Izvršilnega odbora in po zaslišanju tega predstavnika ECB odloči, da ga odstavi s položaja.
   6.   Prosto mesto za položaj predstavnika ECB v Nadzornem odboru se zapolni z imenovanjem novega predstavnika v skladu s tem sklepom.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 6. februarja 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 6. februarja 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

      (2)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.


title: Sklep Komisije z dne 23. februarja 1994 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0140

Uradni list L 061 , 04/03/1994 str. 0027 - 0028 finska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 3 str. 0108  švedska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 3 str. 0108

		Sklep Komisijez dne 23. februarja 1994o ustanovitvi Svetovalnega odbora za usklajevanje preprečevanja goljufij(94/140/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ker gospodarjenje s finančnimi sredstvi Skupnosti zahteva učinkovito preprečevanje goljufij pri proračunu Skupnosti;ker je predvsem naloga držav članic, da sprejmejo potrebne ukrepe za boj proti goljufijam; ker to zahteva tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo;ker člen 209a Pogodbe zahteva, da države članice sprejmejo enake ukrepe za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale finančnim interesom Skupnosti, kot jih uporabljajo za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale njihovim lastnim finančnim interesom; ker morajo v ta namen s pomočjo Komisije uskladiti sprejete ukrepe za zaščito finančnih interesov Skupnosti in za preprečevanje goljufij;ker ima Komisija veliko odgovornost iz njene splošne naloge, da zagotavlja pravilno izvedbo proračuna Skupnosti in uporabo določb Pogodbe;ker je zato zaželeno, da Komisiji svetuje odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic in s katerim bi se lahko posvetovala o vseh zadevah v zvezi s preprečevanjem goljufij, s sodelovanjem med državami članicami in Komisijo ter z bojem proti goljufijam, in o vseh drugih zadevah v zvezi s pravno zaščito finančnih interesov Skupnosti;ker so obstoječi odbori specializirani samo za določena področja; ker ti odbori ne bodo nadomeščeni, bilo pa bi koristno imeti splošen pregled nad vsemi možnimi goljufijami pri uporabi proračuna Skupnosti; ker je zato treba ustanoviti horizontalni odbor;ker je glede na to, da naj bi bil odbor horizontalen in bi morale biti države članice zastopane na ustrezni ravni, ki odseva njihove upravne strukture, treba zagotoviti, da odbor sestavljata po dva predstavnika vsake države članice,SKLENILA:Člen 1V okviru Komisije se ustanovi Svetovalni odbor za usklajevanje preprečevanja goljufij (v nadaljnjem besedilu "odbor").Člen 21. Komisija se lahko z odborom posvetuje o vseh zadevah v zvezi s preprečevanjem in bojem proti goljufijam in nepravilnostim ter o vsaki zadevi v zvezi s sodelovanjem med državami članicami ali med državami članicami in Komisijo, ki presega pristojnosti morebitnega sektorskega odbora, za čim učinkovitejšo organizacijo boja proti goljufijam.Komisija se lahko z odborom posvetuje o vsaki zadevi v zvezi s pravno zaščito finančnih interesov Skupnosti.2. Vsak član odbora lahko zahteva od Komisije, da se z odborom posvetuje o kakršni koli zadevi, ki spada v delovno področje odbora.Člen 31. Odbor sestavljata po dva predstavnika vsake države članice, ki jima lahko pomagata dva uradnika zadevnih služb.2. Predsednik odbora je predstavnik Komisije.3. Za lažje delo odbora se lahko ustanovijo delovne skupine.Člen 41. Tajniško podporo odboru zagotavlja Komisija.2. Predsednik lahko povabi katero koli osebo s posebnim znanjem da se udeleži razprave v zvezi z zadevo na dnevnem redu. Izvedenci lahko sodelujejo v razpravi samo v zvezi z vprašanjem, zaradi katerega so bili povabljeni.3. Sestankov odbora se udeležujejo tudi predstavniki ustreznih služb Komisije.4. Sestanke odbora sklicuje Komisija.Člen 51. Odbor obravnava zadeve, za katerih mnenje jih zaprosi Komisija. O zadevah ne glasuje.2. Ko Komisija zaprosi za mnenje odbora, lahko določi rok, v katerem mora odbor dati svoje mnenje.3. Stališča, ki jih izrazijo predstavniki držav članic, se vključijo v zapisnik.Člen 6Če Komisija obvesti odbor, da se zahtevano mnenje ali zastavljeno vprašanje nanaša na zadevo zaupne narave, udeleženci sestanka ne smejo razkriti informacij, za katere so zvedeli pri delu v odboru ali v delovni skupini, brez poseganja v člen 214 Pogodbe.Člen 7Ta sklep začne veljati 1. marca 1994.V Bruslju, 23. februarja 1994Za KomisijoPeter SchmidhuberČlan Komisije--------------------------------------------------


title: 2011/900/EU: Sklep Sveta z dne 19. decembra 2011 o spremembi Poslovnika Sveta

text:
               30.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/17

         SKLEP SVETA
   z dne 19. decembra 2011
   o spremembi Poslovnika Sveta
   (2011/900/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju člena 2(2) Priloge III k Poslovniku Sveta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V prvem in četrtem pododstavku člena 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbam, je določeno, da lahko do 31. oktobra 2014 član Sveta zahteva, da se pri sprejemanju aktov s kvalificirano večino preveri, ali države članice, ki tvorijo to kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 62 % celotnega prebivalstva Unije, izračunanih v skladu s številom prebivalstva, navedenim v členu 1 Priloge III k Poslovniku Sveta (v nadaljnjem besedilu: poslovnik).

               (2)

               V členu 2(2) Priloge III k poslovniku je predvideno, da Svet v skladu s podatki, ki so na dan 30. septembra predhodnega leta na voljo Statističnemu uradu Evropske unije, spremeni številke iz člena 1 navedene priloge z začetkom veljavnosti 1. januarja.

               (3)

               Zato bi bilo treba spremeniti poslovnik za leto 2012 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V Prilogi III k poslovniku se člen 1 nadomesti z naslednjim:

      „Člen 1
      Za namene uporabe člena 16(5) PEU ter člena 3(3) in (4) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženega Pogodbam, je za obdobje od 1. januarja do 31. decembra 2012 število prebivalcev posamezne države članice naslednje:

                  Država članica

                  Prebivalstvo
                  (× 1 000)

                  Nemčija

                  81 751,6

                  Francija

                  65 075,4

                  Združeno kraljestvo

                  62 435,7

                  Italija

                  60 626,4

                  Španija

                  46 152,9

                  Poljska

                  38 200,0

                  Romunija

                  21 413,8

                  Nizozemska

                  16 655,8

                  Grčija

                  11 325,9

                  Belgija

                  10 918,4

                  Portugalska

                  10 637,0

                  Češka

                  10 532,8

                  Madžarska

                  9 985,7

                  Švedska

                  9 415,6

                  Avstrija

                  8 404,3

                  Bolgarija

                  7 504,9

                  Danska

                  5 560,6

                  Slovaška

                  5 435,3

                  Finska

                  5 375,3

                  Irska

                  4 480,9

                  Litva

                  3 244,6

                  Latvija

                  2 229,6

                  Slovenija

                  2 050,2

                  Estonija

                  1 340,2

                  Ciper

                  804,4

                  Luksemburg

                  511,8

                  Malta

                  417,6

                  Skupaj

                  502 486,7

                  Prag (62 %)

                  311 541,8“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporabljati se začne 1. januarja 2012.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. KOROLEC

      (1)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o spremembi Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Sklep (EU, Euratom) 2016/846 predstavnikov vlad držav članic z dne 24. maja 2016 o imenovanju sodnikov Splošnega sodišča

text:
               28.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 141/76

         SKLEP (EU, Euratom) 2016/846 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
   z dne 24. maja 2016
   o imenovanju sodnikov Splošnega sodišča
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 254 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 48 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije, kakor je spremenjen z Uredbo (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta (1), je predvideno, da ima od 25. decembra 2015 Splošno sodišče 40 sodnikov. Člen 2(a) navedene uredbe določa mandat dvanajstih dodatnih sodnikov tako, da zaključek njihovega mandata ustreza delnim zamenjavam na Splošnem sodišču, ki se izvedejo 1. septembra 2016 in 1. septembra 2019.

               (2)

               Za dodatne sodnike na Splošnem sodišču so bili predlagani Inga REINE, Fredrik SCHALIN in Peter George XUEREB.

               (3)

               Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Inge REINE, Fredrika SCHALINA in Petra Georga XUEREBA za opravljanje nalog sodnikov Splošnega sodišča –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za sodnike Splošnega sodišča se za obdobje od začetka veljavnosti tega sklepa do 31. avgusta 2019 imenujejo:

               —

               Inga REINE,

               —

               Fredrik SCHALIN,

               —

               Peter George XUEREB.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. maja 2016

            Predsednik

         P. DE GOOIJER

      (1)  Uredba (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (UL L 341, 24.12.2015, str. 14).


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1695 z dne 27. aprila 2017 o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/277

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1695
   z dne 27. aprila 2017
   o zaključnem računu Evropske železniške agencije (zdaj Agencija Evropske unije za železnice) za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0063/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (4), zlasti člena 39,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (5), zlasti člena 65,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0128/2017),

               1.

               odobri zaključni račun Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2015;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za železnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 151.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 138, 26.5.2016, str. 1.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1716 z dne 20. septembra 2016 o imenovanju dveh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

text:
               24.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 258/15

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1716
   z dne 20. septembra 2016
   o imenovanju dveh članov in dveh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Kraljevine Španije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Alberta FABRE PARTA in Nurie MARÍN MARTÍNEZ sta se sprostili mesti članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandatov Francisca Javierja LEÓNA DE LA RIVE in Fernanda MARTÍNEZA-MAILLA TORIBIE sta se sprostili mesti nadomestnih članov Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Juan ESPADAS CEJAS, Alcalde de Sevilla,

                           —

                           Antonio ROMÁN JASANADA, Alcalde de Guadalajara,

                     ter

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Pedro Luis SANZ CARLAVILLA, Alcalde de Meco,

                           —

                           David PÉREZ GARCÍA, Alcalde de Alcorcón.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 20. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: Sklep Komisije (EU) 2015/320 z dne 27. januarja 2015 o shemi pomoči SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 in CP 241/2008) – Belgija – Fundacija za trajnostni razvoj ribištva – Zloraba pomoči N 274/03 (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 321)  Besedilo velja za EGP

text:
               28.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 57/7

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/320
   z dne 27. januarja 2015
   o shemi pomoči SA.26547 (11/C) (ex NN 49/10 in CP 241/2008) – Belgija – Fundacija za trajnostni razvoj ribištva – Zloraba pomoči N 274/03

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 321)

   (Besedilo v francoskem in nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Belgija je 26. junija 2003 uradno obvestila Evropsko komisijo o shemi državne pomoči, namenjene financiranju in vzpostavitvi neprofitne fundacije Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (v nadaljnjem besedilu: SDVO), katere cilj je trajnostni razvoj ribištva v Belgiji. Priglašene določbe se nanašajo na financiranje fundacije SDVO in vključujejo njen statut. Komisija je shemo pomoči odobrila 16. decembra 2003 (2).

               (2)

               Komisija je 9. septembra 2008 prejela pritožbo (evidentirano pod številko CP 241/2008), v kateri je bilo navedeno, da je fundacija SDVO zlorabila del pomoči, ki jo je prejela na podlagi navedene sheme.

               (3)

               Z dopisom z dne 17. novembra 2008 je Komisija od belgijskih organov zahtevala pojasnila. Z dopisom z dne 18. decembra 2008 so belgijski organi zaprosili za podaljšanje roka za en mesec, ki je bilo odobreno. Z dopisom z dne 16. januarja 2009 so belgijski organi Komisiji posredovali zahtevane informacije.

               (4)

               Z dopisom z dne 10. septembra 2009 so belgijski organi Komisiji predložili letno poročilo (2008) o fundaciji SDVO v skladu s členom 21 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (3) („postopkovna uredba“).

               (5)

               Z dopisom z dne 19. januarja 2010 je Komisija od belgijskih organov zahtevala dodatna pojasnila. Z dopisom z dne 18. februarja 2010 so belgijski organi zaprosili za podaljšanje roka za en mesec, ki je bilo odobreno do 9. aprila 2010. Z dopisom z dne 12. aprila 2010 so belgijski organi Komisiji posredovali informacije.

               (6)

               Z dopisom z dne 19. januarja 2010 je Komisija pritožnika pozvala, naj se opredeli, ali želi vztrajati pri svoji pritožbi, glede na to, da je hčerinska družba fundacije SDVO cvba Schelpdier en vis prenehala opravljati svoje dejavnosti.

               (7)

               Z dopisom z dne 18. februarja 2010 je pritožnik navedel razloge, zaradi katerih želi vztrajati pri svoji pritožbi.

               (8)

               22. oktobra 2010 je bila zadeva evidentirana pod številko NN.

               (9)

               Z dopisom z dne 23. marca 2011 je Komisija Belgijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi s to pomočjo sproži postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (10)

               Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
                   (4). Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z zadevno pomočjo.

               (11)

               Z dopisom z dne 7. junija 2011 so belgijski organi Komisiji predložili pripombe upravičenca sheme v zvezi z odločitvijo o začetku formalnega postopka preiskave. Komisija ni prejela nobenih dodatnih pripomb od pritožnika ali od drugih zainteresiranih strani.

         2.   OPIS

               (12)

               Izvirna shema je bila priglašena z dopisom z dne 26. junija 2003. Evidentirana je bila pod številko N 274/03.

               (13)

               S shemo so se zagotovila letna izplačila približno dveh milijonov EUR iz državnih virov fundaciji SDVO, kar naj bi ji omogočalo, da si v skladu s svojim statutom z različnimi ukrepi ali projekti prizadeva za trajnostni razvoj ribištva.

               (14)

               Shema se financira iz nacionalnih sredstev, ki jih predstavlja del plačila akontacije davka (davek na izplačane plače) s strani delodajalcev v ribiškem sektorju.

               (15)

               Evropska komisija je na podlagi člena 107(3)(c) PDEU menila, da je shema združljiva z notranjim trgom, zlasti ker so tako informacije iz priglasitve kot tudi statut fundacije SDVO kazali na to, da bo SDVO sodelovala pri kratkoročnih projektih v skupnem interesu, ki ustrezajo ukrepom iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 2792/1999 (5).

         3.   PRITOŽBA

               (16)

               Pritožnik meni, da sta fundacija SDVO in njena hčerinska družba cvba Schelpdier en vis uporabili državno pomoč, ki je bil prvotno namenjena za pomoč ribiškemu sektorju kot celoti, za začetek komercialnega ribogojniškega projekta v zvezi s školjkami, s čimer sta izkrivljali konkurenco na trgu.

               (17)

               Pritožnik nadalje meni, da je fundacija SDVO s svojo komercialno dejavnostjo na trgu in nato z ustanovitvijo komercialnih hčerinskih družb ravnala v nasprotju s svojim statutom in s svojim pravnim statusom nepridobitnega združenja.

               (18)

               V podporo svoji trditvi pritožnik navaja, da je fundacija SDVO razvila blagovno znamko, začela veliko oglaševalsko kampanjo in sodelovala pri prodaji školjk. Vse te dejavnosti in ukrepi se ocenjujejo kot tipične sestavine trgovske dejavnosti.

               (19)

               Glede izkrivljanja konkurence pritožnik navaja, da je poskušal z gojenjem školjk na odprtem morju ob belgijski obali od leta 1994. Pritožnik je razvil lastno blagovno znamko (Belgica mussels). Nabrane školjke so bile prvič v prodaji leta 2008.

               (20)

               Pritožnik sklepa, da glede na izkrivljanje konkurence na trgu ni mogoče šteti, da fundacija SDVO deluje v skupnem interesu ribiškega in ribogojskega sektorja.

               (21)

               V zvezi z likvidacijo hčerinske družbe fundacije SDVO cvba Schelpdier en vis pritožnik navaja, da se po njegovem mnenju izkrivljanje konkurence z njo ni prenehalo, saj je fundacija tudi po likvidaciji družbe cvba Schelpdier en vis še naprej dejavna na področju trgovine s školjkami.

         4.   OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (22)

               V svoji odločitvi za začetek formalnega postopka preiskave Komisija izraža dvome glede skladnosti nekaterih projektov, ki jih izvaja fundacija SDVO, s statutom fundacije, s katerim je bila Komisija seznanjena in ki ga je odobrila. Komisija zato sumi, da je fundacija SDVO zlorabila pomoč v okviru zadevne sheme.

               (23)

               Gre za naslednje projekte:

                           —

                              Projekt v zvezi s školjkami: Fundacija SDVO je začela obsežno oglaševalsko kampanjo za svoje školjke. Namesto da bi organizirala promocijo školjk na splošno, reklamni material temelji na promociji določene blagovne znamke (Flanders Queen Mussel) in posameznega podjetja (SDVO) ter se na več mestih sklicuje na geografsko poreklo proizvodov (Flandrija). Poleg tega je fundacija razširila projekt v zvezi s školjkami z nakupom in izkoriščanjem 87 dodatnih kletk, kar predstavlja dolgoročno naložbo.

                           —

                           Iskanje novih staležev školjk: Zdi se, da je fundacija SDVO delovala kot spodbujevalec kampanje raziskovalnega ribolova v belgijskem epikontinentalnem pasu z namenom ugotavljanja prisotnosti staležev školjk, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene.

                           —

                           Promocijska kampanja Dagverse vis: S to kampanjo se želi v širši javnosti okrepiti podoba belgijskega ribolova s promocijo sveže ulovljenih rib, tako priljubljenih kot manj znanih vrst, ki jih ulovijo obalni ribiči. Ta ukrep vključuje sodelovanje vrhunskih kuharskih mojstrov, ki v svojih restavracijah ponujajo manj znane vrste rib. Upati je, da bodo lahko obalni ribiči, če vrhunski kuharski mojstri te vrste rib vključijo v ponudbo svojih restavracij, za te vrste rib dobili razumno ceno, tako da vsak člen v ribiški industriji dobi pravično plačilo za svoj proizvod.

               (24)

               Glede projekta v zvezi s školjkami Komisija meni, da je fundacija SDVO ravnala v nasprotju s svojim statutom (in torej s shemo), ki izrecno navaja, da mora SDVO okrepiti podobo morskega ribištva, vendar brez promocije določenega podjetja in ne da bi se sklicevala na geografsko poreklo proizvodov, in ki prepoveduje promocijske ukrepe, ki bi temeljili na blagovni znamki in/ali se sklicevali na geografsko poreklo proizvodov. Poleg tega Komisija izraža dvome o tem, da je z izkoriščanjem 87 dodatnih kletk fundacija SDVO ravnala v skladu s svojim statutom in s Sklepom N 274/03, saj tega ni mogoče obravnavati kot kratkoročen ukrep, temveč ustreza dolgoročni naložbi, ki jo je težko uskladiti z zamislijo o kratkoročnih ukrepih.

               (25)

               Glede projekta iskanja novih staležev školjk Komisija ugotavlja, da ta ni naveden med poslanstvi fundacije SDVO v njenem statutu. Zlasti se ne zdi v skladu s poslanstvom, opisanim pod naslovom (c) Izboljšanje upravljanja z živimi vodnimi viri in nadzora nad ribištvom. Dejansko iskanje novih staležev školjk, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene, ni v skladu s stalnim spremljanjem kakovosti in količine živih vodnih virov ali s spremljanjem socialno-ekonomskih razmer v ribiškem sektorju ali s svetovanjem vladi o nadzoru nad ribolovnim naporom. Ne zdi se, da bi bilo ugotavljanje prisotnosti staležev školjk, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene, v belgijskem epikontinentalnem pasu namenjeno ohranjanju teh staležev, temveč njihovemu izkoriščanju.

               (26)

               Glede promocijske kampanje

                     Dagverse VIS
                   Komisija ugotavlja, da se je s poudarjanjem belgijskega izvora proizvodov (ulov belgijskega obalnega ladjevja) v nasprotju z ulovom tujih ladij fundacija SDVO sklicevala na geografsko poreklo proizvodov in delovala v nasprotju s svojim statutom in s Sklepom N 274/03. Kljub temu je Komisija upoštevala, da je bila kampanja Dagverse vis že spremenjena in v času sprejetja odločitve o začetku postopka ni več vsebovala sklicevanja na geografsko poreklo proizvodov.

         5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

               (27)

               Kot odgovor na objavo odločitve iz leta 2011 o začetku formalnega postopka preiskave v Uradnem listu je Komisija od nacionalnih organov prejela pripombe upravičenca sheme, Stichting Duurzame Visserij Ontwikkeling (SDVO).

               (28)

               Komisija ni prejela nobenih dodatnih pripomb pritožnika.

               (29)

               Fundacija SDVO je ponovila svoje stališče, kot sledi:

         5.1   Projekt v zvezi s školjkami

               (30)

               Projekt v zvezi s školjkami je potekal v dveh korakih. V prvem koraku je bilo razporejenih 13 prototipov kletk za školjke, razvitih v skladu s podnebnimi in morskimi zahtevami belgijske obale. V drugem koraku je bilo razporejenih še 87 dodatnih kletk za školjke.

               (31)

               Da bi ocenili, ali je projekt ekonomsko izvedljiv, je bilo treba izvesti celotni postopek proizvodnje in trženja. Treba je bilo dejansko slediti različnim korakom postopka, vključno s promocijskimi dejavnostmi.

               (32)

               Oglaševalska kampanja je bila izvedena v letih 2007, 2008 in 2009 in je imela, v nasprotju s trditvami Komisije, omejeno trajanje in obseg.

               (33)

               Za to oglaševalsko kampanjo lahko velja, da je bila izvedena v splošnem interesu. Od vsega začetka je bilo predvideno, da se bo projekt po raziskovalni fazi prenesel v zadrugo, odprto vsem, vključno pritožniku.

               (34)

               Fundacija SDVO je blagovno znamko Flanders Queen razvila posebej za ta projekt. Blagovna znamka naj bi se uporabila le enkrat. Trgovsko ime se po koncu projekta ne bi več uporabljalo. Vendar je bila očitno po prenosu projekta na zadrugo VSVC sprejeta odločitev za nadaljnjo prodajo školjk pod to znamko.

               (35)

               Razvoj projekta ter promocijska kampanja se ne bi smela obravnavati kot izdatka v okviru običajnega proizvodnega postopka. Projekt se je razvil bolj, kot bi to storilo zasebno podjetje, saj bi bili s tem povezani zelo visoki stroški. Zasebno podjetje enostavno ne bi bilo pripravljeno izvesti naložb, potrebnih zgolj za preskušanje najboljšega pristopa ali ugotavljanje področij, primernih za gojenje školjk.

         5.2   Iskanje novih staležev školjk

               (36)

               Fundacija SDVO meni, da je iskanje novih staležev školjk v skladu z njenim statutom; takšna dejavnost spada med nadzorne in ohranitvene ukrepe, kot so opredeljeni v kategoriji (c) statuta fundacije.

               (37)

               Poleg tega je projekt del preoblikovanja ribiškega ladjevja, ki je med drugim potrebno zaradi izgube ribolovnih območij zaradi namestitve polj vetrnih elektrarn na morju.

         5.3   Promocijska kampanja Dagverse vis

               (38)

               Fundacija SDVO poudarja, da so promocijsko kampanjo pregledali in iz nje izključili sklicevanje na geografsko poreklo, ki je bilo prvotno uporabljeno.

         6.   OCENA

   6.1
         Projekt v zvezi s školjkami: razvoj trgovskega imena in oglaševanje

               (39)

               Kot je navedeno zgoraj, je fundacija SDVO začela obsežno oglaševalsko kampanjo za svoje školjke. Namesto da bi organizirala promocijo školjk na splošno, oglaševalski material temelji na promociji določene blagovne znamke (Flanders Queen Mussel) in posameznega podjetja (SDVO) ter se na več mestih sklicuje na geografsko poreklo proizvodov (t.j. Flandrijo).

               (40)

               Iz tega sledi, da je fundacija SDVO ravnala v nasprotju s svojim statutom (in torej s shemo), ki izrecno navaja, da mora fundacija SDVO okrepiti podobo morskega ribištva, vendar brez promocije določenega podjetja in brez sklicevanja na geografsko poreklo proizvodov, in ki prepoveduje promocijske ukrepe, ki bi temeljili na blagovni znamki in/ali se nanašali na geografsko poreklo proizvodov. Poleg tega je fundacija SDVO ravnala v nasprotju s Sklepom N 274/2003, v katerem je izrecno navedeno, da geografske označbe niso dovoljene.

               (41)

               Belgijski organi so navedli, da je bila blagovna znamka razvita zgolj za pilotni projekt. Uporabila naj bi se le enkrat, nato pa se postopno odpravila in se ob koncu projekta prenehala uporabljati.

               (42)

               Vendar pa Komisija ugotavlja, da je blagovna znamka ostala v uporabi tudi po koncu pilotnega projekta. Dejansko se je ob prenosu projekta v zvezi s školjkami na zadrugo VSVC prodaja školjk nadaljevala pod imenom Flanders Queen Mussel. Poleg tega so bile na spletni strani fundacije SDVO na voljo informacije o tem, kje je mogoče dobiti Flanders Queen Mussel.

               (43)

               Komisija prav tako opaža, da je fundacija SDVO v letih 2007, 2008 in 2009 organizirala več promocijskih in oglaševalskih dogodkov za Flanders Queen Mussel. Dejstvo, da so se te dejavnosti nadaljevale več let, kaže, da ni šlo za majhno ali začasno kampanjo in zato ne more veljati za časovno omejeno promocijo v omejenem obsegu. Poleg tega je bil del oglaševalskih dejavnosti (2008 in 2009) dejansko opravljen potem, ko so bile študije, naročene v okviru pilotnega projekta, že opravljene. Končno poročilo o ekonomski izvedljivosti projekta v zvezi s školjkami je bilo predloženo 22. novembra 2007, izsledki ocene izvajanja načrta trženja pa so bili predstavljeni 21. februarja 2008.

               (44)

               V vsakem primeru pa Komisija poudarja, da prepoved promocije določene blagovne znamke in sklicevanja na geografsko poreklo proizvodov v oglaševalskih dejavnostih velja za vse dejavnosti. Tako celo kratkoročni projekti, ki se financirajo iz javnih sredstev, ne smejo promovirati določene blagovne znamke ali se sklicevati na geografska območja. V zadevni shemi in Sklepu N 274/03 se ne predvideva nobena izjema od tega pravila in takšna izjema niti ne bi mogla biti predvidena, saj bi bila v nasprotju s smernicami za ribištvo iz leta 2001.

               (45)

               Poleg tega Komisija meni, da je malo verjetno, da bi tako obsežna oglaševalska kampanja lahko veljala za ukrep v skupnem interesu, zlasti ker ni bila splošna, temveč je bila usmerjena na določeno blagovno znamko. To potrjuje tudi dejstvo, da je konkurenčno podjetje razvijalo lastno blagovno znamko.

               (46)

               In končno, razvoj trgovskega imena za izdelek, ki se prodaja na trgu, in organizacija oglaševalske kampanje ustrezata izdatkom, ki nastanejo v običajnem proizvodnem procesu in zato niso dovoljeni v okviru zadevne sheme.

               (47)

               Zato Komisija meni, da je z razvojem trgovskega imena in organizacijo oglaševalske in promocijske kampanje za Flanders Queen Mussel fundacija SDVO delovala v nasprotju s svojim statutom in Sklepom N 274/2003.

               (48)

               Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je SDVO z razvojem trgovskega imena in oglaševanjem zlorabljala pomoč, odobreno v okviru zadevne sheme.

         6.2
         Projekt v zvezi s školjkami: izkoriščanje 87 dodatnih kletk

               (49)

               Komisija se zaveda dejstva, da je projekt v zvezi s školjkami sestavljen iz več delov. Prvi del projekta ni vprašljiv, ima pa Komisija pomisleke v zvezi z naložbami, izvedenimi po zaključku pilotnega projekta. Komisija meni, da z nakupom in izkoriščanjem 87 dodatnih kletk za školjke fundacija SDVO ni ravnala v skladu s svojim statutom in Sklepom N 274/03.

               (50)

               Belgijski organi menijo, da je bilo izkoriščanje 87 dodatnih kletk kratkotrajna dejavnost s poudarkom na skupnem interesu. Poleg tega zagovarjajo, da je bilo povečanje števila kletk večje, kot bi ga običajno izvedlo zasebno podjetje, ki preprosto ne bi vlagalo v tako velikem obsegu brez zagotovila, da je dejavnost lahko donosna v velikem obsegu.

               (51)

               Vendar pa Komisija dvomi, da lahko nakup in izkoriščanje 87 dodatnih kletk veljata za kratkoročna ukrepa.

               (52)

               Komisija ugotavlja, da nakup 87 dodatnih kletk ustreza dolgoročni naložbi, ki se težko sklada z zamislijo o kratkoročnih ukrepih.

               (53)

               Komisija poleg tega ugotavlja, da se ne zdi, da bi fundacija SDVO nakup 87 dodatnih kletk štela za kratkoročen ukrep, ki bi služil izključno omogočanju izvedbe študije. Fundacija SDVO je obravnavala nakup kletk kot naložbo in iskala načine, kako bi iz naložbe pridobila donose. Že leta 2008 je nameravala nadaljevati dejavnost prek novoustanovljene hčerinske družbe. Leta 2009, ko je fundacija SDVO uradno ustavila prodajo Flanders Queen Mussel, je dejansko nadaljevala z izkoriščanjem 87 dodatnih kletk. Svojo infrastrukturo in storitve pobiranja je dala v zakup in najem drugemu podjetju in s tem opravljala trgovsko dejavnost. Dejstvo, da je bila ustanovljena komercialna hčerinska družba za izkoriščanje projekta v zvezi s školjkami, potrjuje, da fundacija SDVO ni resnično nameravala zgolj koristiti sektorju.

               (54)

               V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da sporazumi, ki sta jih leta 2009 sklenili fundacija SDVO in zadruga VSVC, vsebujejo določbe, s katerimi so se želeli zavarovati poslovni interesi zadruge VSVC (npr. sistem jamstev, določbe za preprečevanje konflikta interesov med zadrugo VSVC in drugimi proizvajalci). Tovrstne ureditve in določbe potrjujejo, da je bilo izkoriščanje dodatnih kletk trgovska dejavnost in ni bila v skupnem interesu.

               (55)

               Po mnenju Komisije 87 dodatnih kletk ustreza izdatkom, ki spadajo v okvir običajne proizvodnje. Komisija pravzaprav meni, da po končanem testiranju in potrditvi gospodarske in biološke uporabnosti proizvoda pridobitev in razširitev proizvajalnih sredstev spada med običajni proizvodni proces in proces razvoja podjetja.

               (56)

               Komisija se ne strinja s trditvami belgijskih organov, da nobeno podjetje ne bi vlagalo v dodatna proizvajalna sredstva, ne da bi se vnaprej prepričalo, da bo proizvodnja v večjem obsegu dobičkonosna. V resnici podjetja vlagajo v proizvodnjo v večjem obsegu tudi v primerih, ko nobeno drugo podjetje še ni poskusilo s proizvodnjo v takšnem obsegu. Opirajo se na svoje pretekle izkušnje s proizvodnjo v manjšem obsegu in na napovedi za prihodnost. Splošno ekonomsko načelo je, da je, kar je mogoče in dobičkonosno donosno v majhnem obsegu, zaradi ekonomije obsega prav tako mogoče in še bolj dobičkonosno v večjem obsegu, saj se s tem fiksni stroški razporedijo na večjo količino proizvodov.

               (57)

               Nazadnje se Komisija ne strinja, da je fundacija SDVO s povečanjem svojih proizvajalnih sredstev delovala v interesu sektorja. Glede na to, da je že drug gospodarski subjekt v istem sektorju razvijal posel v resničnem obsegu, sta imela nakup in izkoriščanje 87 dodatnih kletk dejansko neposreden vpliv na trg in konkurenco. Na to nadalje kaže dejstvo, da je fundacija SDVO delovala kot konkurent in ne kot subjekt, ki opravlja preskus.

               (58)

               Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je SDVO zlorabljala pomoč, odobreno v okviru zadevne sheme v zvezi z izkoriščanjem 87 dodatnih kletk.

         6.3   Promocijska kampanja Dagverse vis

               (59)

               Komisija ugotavlja, da se je fundacija SDVO s poudarjanjem belgijskega izvora proizvodov (ulov belgijskega obalnega ladjevja) v nasprotju z ulovom tujih ladij dejansko sklicevala na geografsko poreklo proizvodov in tako delovala v nasprotju s svojim statutom in s Sklepom N 274/2003.

               (60)

               Vendar se Komisija seznanja z dejstvom, da je bila kampanja Dagverse vis že spremenjena in v času sprejetja odločitve o začetku postopka ni več vsebovala sklicevanja na geografsko poreklo proizvodov.

               (61)

               Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je SDVO s sklicevanjem na geografsko poreklo v promocijski kampanji zlorabljala pomoč, odobreno v okviru zadevne sheme.

         6.4   Iskanje novih staležev školjk

               (62)

               Glede projekta iskanja novih staležev školjk Komisija ugotavlja, da ta ni naveden med poslanstvi fundacije SDVO v njenem statutu. Zlasti se ne zdi v skladu s poslanstvom, opisanim pod naslovom (c) Izboljšanje upravljanja z živimi vodnimi viri in nadzora nad ribištvom. Dejansko iskanje novih staležev školjk, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene, ni v skladu s stalnim spremljanjem kakovosti in količine živih vodnih virov ali s spremljanjem socialno-ekonomskih razmer v ribiškem sektorju ali s svetovanjem vladi o nadzoru nad ribolovnim naporom.

               (63)

               Zato Komisija meni, da takšni ukrepi ne spadajo v vrsto ukrepov, ki jih je Komisija odobrila s Sklepom N 274/03. To ni niti nadzorni niti ohranitveni ukrep. Nasprotno, ukrep je namenjen komercialnemu izkoriščanju morebitnih staležev in bo sčasoma povzročil povečanje ribolovnega napora.

               (64)

               Komisija nadalje ugotavlja, da iskanje novih staležev školjk, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene, ne more soditi v okvir ukrepov, ki jih je Komisija odobrila s Sklepom N 274/2003, ker se v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 2792/1999, na katere se sklicujejo smernice za ribištvo iz leta 2001, poskusni ribolov lahko financira iz FIUR (6) samo takrat, kadar je cilj ohranjanje ribolovnih virov.

               (65)

               Kot je bilo že omenjeno, se ne zdi, da bi bilo ugotavljanje prisotnosti staležev školjk v belgijskem epikontinentalnem pasu, ki bi jih bilo možno izkoriščati v komercialne namene, namenjeno ohranjanju teh staležev, temveč njihovemu izkoriščanju.

               (66)

               Poleg tega iskanje novih staležev, ki bi jih bilo mogoče izkoriščati, ustreza dejavnostim, ki jih običajno izvajajo zasebna podjetja, in izdatki, ki se nanašajo na takšne dejavnosti, ustrezajo običajnim stroškom proizvodnje in jih zato ni mogoče financirati v okviru zadevne sheme.

               (67)

               Zaradi zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da je fundacija SDVO z iskanjem novih staležev školjk zlorabljala pomoč, odobreno v okviru zadevne sheme.

         7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

               (68)

               Komisija ugotavlja, da fundacija SDVO z izvajanjem projektov, navedenih v odstavkih 6.1 do 6.4, ni ravnala v skladu s statutom, ki je bil priglašen Komisiji in ki ga je Komisija odobrila v svojem sklepu z dne 16. decembra 2003. Komisija zato meni, da je fundacija SDVO zlorabila del pomoči, ki ji je bila dodeljena v okviru zadevne sheme.

               (69)

               V zvezi s tem želi Komisija poudariti, da je ustaljena praksa, da od prejemnika v skladu s členom 107 zahteva vračilo pomoči, ki je bila zlorabljena. To prakso potrjuje člen 14 postopkovne uredbe.

               (70)

               Belgija mora torej poskrbeti za vse potrebne ukrepe, da od prejemnika izterja zlorabljeno pomoč. Belgija mora izterjati celotne zneske, ki so bili porabljeni za razvoj projektov, navedenih v odstavkih 6.1 do 6.4. S tem namenom mora Belgija zahtevati, naj prejemnik pomoč vrne v štirih mesecih od datuma priglasitve tega sklepa.

               (71)

               V členu 14(2) postopkovne uredbe je navedeno, da vračilo pomoči na podlagi sklepa o vračilu vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila zlorabljena pomoč na razpolago prejemniku, do datuma vračila.

               (72)

               Obresti se izračunajo v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (7). Komisija poziva Belgijo, naj od prejemnika zahteva vračilo pomoči, vključno z obrestmi, v štirih mesecih od tega sklepa, kot je navedeno v nadaljevanju.

               (73)

               Komisija poziva Belgijo, naj zagotovi zahtevane podatke z uporabo vprašalnika, priloženega v Prilogi I k temu sklepu, in pri tem jasno navede načrtovane in že izvedene ukrepe za takojšnjo in dejansko izterjavo zlorabljene državne pomoči. Komisija Belgijo poziva, naj v dveh mesecih od Sklepa predloži vse dokumente, s katerimi dokazuje, da so bili zoper prejemnike zlorabljene pomoči sproženi postopki za izterjavo (okrožnice, nalogi za izterjavo itd.) –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Z izvedbo projektov, ki vključujejo razvoj trgovskega imena in oglaševanje, izkoriščanje 87 dodatnih kletk, promocijsko kampanjo Dagverse vis in iskanje novih staležev školjk, fundacija SDVO ni ravnala v skladu s Sklepom Komisije z dne 16. decembra 2003 o državni pomoči N 274/03. Pomoč, ki jo je prejemnik tako zlorabil, je nezdružljiva z notranjim trgom.
   Člen 2
   1.   Belgija od fundacije SDVO izterja zlorabljeno pomoč za projekte, ki vključujejo razvoj trgovskega imena in oglaševanje, izkoriščanje 87 dodatnih kletk, promocijsko kampanjo Dagverse vis in iskanje novega staleža školjk.
   2.   Vsoti, ki se vrne, se prištejejo obresti za obdobje od datuma, ko je bila dana na razpolago prejemnikom, do datuma njene dejanske izterjave.
   3.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in v skladu z Uredbo (ES) št. 271/2008 o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (8) izračunajo z obrestno obrestnim računom.
   Člen 3
   1.   Dodeljena pomoč iz člena 1 se vrne takoj in učinkovito.
   2.   Belgija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.
   Člen 4
   1.   Belgija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži naslednje podatke:

               (a)

               dokumentacijo, ki se nanaša na pomoč iz člena 1, v kateri je prikazan celotni znesek pomoči za projekte iz člena 2. Informacije se posredujejo z uporabo vprašalnika, ki je priložen v Prilogi I k temu sklepu;

               (b)

               skupni znesek za izterjavo (glavnica in obresti);

               (c)

               podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

               (d)

               dokumentacijo, ki dokazuje, da je bilo prejemniku naročeno, naj vrne pomoč.

         2.   Belgija obvešča Komisijo o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler pomoč iz člena 1 ni v celoti izterjana. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so že bili izterjani od prejemnika.
   Člen 5
   Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo.

      V Bruslju, 27. januarja 2015

            Za Komisijo

         Karmenu VELLA

            Članica Komisije

      (1)  UL C 149, 20.5.2011, str. 10.

      (2)  UL C 28, 31.1.2004, str. 3.

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

      (4)  Glej opombo 1.

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 2792/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil in sporazumov glede strukturne pomoči Skupnosti v ribiškem sektorju (UL L 337, 30.12.1999, str. 10).

      (6)  Finančni instrument za usmerjanje ribištva, glej Uredbo Sveta (ES) št. 1263/1999 z dne 21. junija 1999 o Finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (UL L 161, 26.6.1999, str. 54).

      (7)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (sedaj člen 108 PDEU) (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

      (8)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).


title: Postopek za peticije (Sprememba naslova VIII Poslovnika) Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o reviziji Poslovnika glede postopka za peticije (2006/2209(REG))

text:
               5.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 212/140

         Sreda, 6. maja 2009Postopek za peticije (Sprememba naslova VIII Poslovnika)
   P6_TA(2009)0353
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o reviziji Poslovnika glede postopka za peticije (2006/2209(REG))
   2010/C 212 E/25

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 20. julija 2006,
   ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A6-0027/2009),

               1.

               se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi;

               2.

               opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja, z izjemo spremembe člena 193a(novo), ki bo začela veljati prvi dan po začetku veljavnosti ustrezne določbe Pogodbe;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

               IZVIRNO BESEDILO

               SPREMEMBA

                  Sprememba 1

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 2 a (novo)

                                 2a.

                              Kadar peticijo podpiše več fizičnih ali pravnih oseb, podpisniki določijo predstavnika in njegovega namestnika, ki pri izvajanju tega naslova štejeta kot predlagatelja peticije.

                                 Če predstavnik in njegov namestnik nista bila določena, se kot predlagatelj peticije šteje prvi podpisnik ali druga ustrezna oseba.

                  Sprememba 2

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 2 b (novo)

                                 2b.

                              Vsak predlagatelj peticije lahko kadarkoli umakne svojo podporo peticiji.

                                 Če podporo peticiji umaknejo vsi predlagatelji, postane nična.

                  Sprememba 3

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 3

                           3.

                           Peticije morajo biti sestavljene v
                                 enem izmed uradnih jezikov
                               Evropske unije.

                           3.

                           Peticije morajo biti sestavljene v
                                 uradnem jeziku
                               Evropske unije.

               Peticije, sestavljene v drugih jezikih, se upoštevajo le, če predlagatelj priloži prevod
                     ali povzetek v enem izmed uradnih jezikov Evropske unije. Prevod oziroma povzetek je osnova za delo Parlamenta.
                   Dopisovanje Parlamenta s predlagateljem poteka v uradnem jeziku prevoda oziroma povzetka.

               Peticije, sestavljene v drugih jezikih, se upoštevajo le, če predlagatelj priloži prevod v uradnem jeziku. Dopisovanje Parlamenta s predlagateljem poteka v uradnem jeziku prevoda.

                     Predsedstvo lahko odloči, da se peticije in dopisovanje s predlagatelji lahko pripravijo v drugih jezikih, ki se uporabljajo v državi članici.

                  Sprememba 4

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 5

                           5.

                           Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi,
                                 ali le-te sodijo na področje delovanja Evropske unije
                              .

                           5.

                           Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi
                                 dopustnost ali nedopustnost peticije v skladu s členom 194 Pogodbe ES.

                                 Če pristojni odbor ne doseže soglasja glede dopustnosti peticije, se ta označi za dopustno na zahtevo vsaj četrtine članov odbora.

                  Sprememba 5

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 6

                           6.

                           Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.

                           6.

                           Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.
                                 Če je mogoče, se lahko predlaga druga pravna sredstva.

                  Sprememba 6

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 7

                                 7.

                              V primeru iz odstavka 6 lahko odbor predlagatelju peticije svetuje, naj se obrne na pristojni organ zadevne države članice ali Evropske unije.

                     črtano

                  Sprememba 7

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 8

                           8.

                                 Če predlagatelj posebej ne zahteva zaupnega obravnavanja peticije, se slednja vpiše v javni register
                              .

                           8.

                                 Ko so peticije registrirane, postanejo praviloma javni dokument in Parlament lahko zaradi preglednosti objavi ime predlagatelja peticije in njeno vsebino
                              .

                  Sprememba 8

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 8 a (novo)

                                 8a.

                              Predlagatelj peticije lahko ne glede na določbe odstavka 8 zahteva, da se njegovo ime zaradi varovanja njegove zasebnosti ne objavi, Parlament pa mora tej zahtevi ugoditi.

                                 Kadar pritožba predlagatelja peticije ne dopušča preiskave zaradi anonimnosti, se s predlagateljem peticije dogovori o nadaljnjih korakih.

                  Sprememba 9

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 191 – odstavek 8 b (novo)

                                 8b.

                              Predlagatelj peticije lahko zahteva, da se njegova peticija obravnava zaupno, Parlament pa mora v tem primeru uvesti ustrezne varnostne ukrepe ter s tem zagotoviti, da se vsebina ne objavi. Predlagatelj peticije se obvesti o natančnih pogojih uporabe te določbe.

                  Sprememba 10

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek -1 (novo)

                                 -1.

                              Pristojni odbor obravnava dopustne peticije med opravljanjem svojih običajnih dejavnosti, in sicer med razpravo na redni seji ali s pisnim postopkom. Predlagatelji peticije so lahko vabljeni na seje odbora, če se razpravlja o njihovi peticiji, ali lahko zahtevajo, da so prisotni. Predsednik po svoji presoji da besedo predlagateljem peticije.

                  Sprememba 11

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 1

                           1.

                           Pristojni odbor lahko pripravi poročilo
                                 ali kako drugače izrazi svoje mnenje o peticijah, ki jih je označil za dopustne.

                           1.

                           Pristojni odbor lahko
                                 v skladu s členom 45(1)
                               pripravi
                                 samoiniciativno
                               poročilo
                                 o peticiji, ki je bila označena za dopustno, ali predloži Parlamentu kratek in jedrnat predlog resolucije, pod pogojem, da konferenca predsednikov temu ne ugovarja
                              .
                                 Ti predlogi resolucije se uvrstijo na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ki je najkasneje osem tednov po njihovem sprejemu v odboru. O njih glasuje z enim samim glasovanjem brez razprave, razen če se konferenca predsednikov izjemoma odloči za uporabo člena 131a.

               Odbor lahko,
                     predvsem v zvezi s peticijami, ki merijo na spremembo obstoječe zakonodaje,
                   prosi za mnenja drugih odborov v skladu s členom 46.

               Odbor lahko
                     v skladu členom 46 in Prilogo VI
                   prosi za mnenja drugih odborov, ki so posebej pristojni za zadevno vprašanje.

                  Sprememba 12

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 2

                           2.

                           Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis pod peticije, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register.

                           2.

                           Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo
                                 ali umaknejo
                               svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis k peticijam, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register.

                  Sprememba 13

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 3

                           3.

                           Pri
                                 obravnavi
                               peticij
                                 ali
                               ugotavljanju dejstev lahko odbor organizira
                                 predstavitve mnenj predlagateljev peticije ali splošne predstavitve mnenj ali pošlje svoje člane na kraj dogajanja zaradi ugotovitve dejstev
                              .

                           3.

                           Pri
                                 preiskovanju
                               peticij, ugotavljanju dejstev
                                 ali iskanju rešitev
                               lahko odbor
                                 organizira raziskovalne obiske države članice ali regije, ki jo peticija zadeva
                              .

                                 Poročila o obiskih pripravijo njihovi udeleženci. Ko odbor poročila odobri, se jih posreduje predsedniku.

                  Sprememba 14

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 4

                           4.

                                 Za pripravo svojega mnenja lahko
                               odbor prosi Komisijo, da mu
                                 predloži dokumente, posreduje informacije in dovoli vstop v svoje prostore
                              .

                           4.

                                 Odbor
                               lahko prosi Komisijo, da mu
                                 pomaga, še posebej v zvezi s podrobnostmi glede uporabe prava Skupnosti in njegovega izpolnjevanja ter pri posredovanju vseh informacij in dokumentov, povezanih s temo peticije. Predstavniki Komisije so vabljeni, da sodelujejo na sejah odbora
                              .

                  Sprememba 15

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 5

                           5.

                                 Po potrebi odbor Parlamentu predloži predloge resolucij v zvezi z obravnavanimi peticijami
                              .

                           5.

                                 Odbor lahko prosi predsednika, da njegovo mnenje ali priporočilo posreduje Komisiji, Svetu ali zadevnemu organu države članice za ukrepanje ali odgovor
                              .

                     Odbor lahko tudi zahteva, da predsednik njegova mnenja posreduje Komisiji ali Svetu.

                  Sprememba 16

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 192 – odstavek 7

                           7.

                                 Predsednik Parlamenta predlagatelje peticij seznani s sprejetimi odločitvami in razlogi zanje
                              .

                           7.

                                 Predlagatelji peticije so obveščeni o sprejetih odločitvah odbora in o razlogih, ki odločitev utemeljujejo
                              .

                                 Ko je obravnava dopustne peticije končana, se naznani, da je peticija zaključena, in o tem obvesti predlagatelja peticije.

                  Sprememba 17

                  Poslovnik Parlamenta

                  Člen 193 a (novo)

                     Člen 193a

                     Državljanska pobuda

                     Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj v skladu s členom 11(4) Pogodbe EU predloži predlog pravnega akta, odbor za peticije preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na zadevno temo.


title: Sklep Komisije z dne 27. marca 2002 o ustanovitvi skupine generalnih direktorjev za odnose med delodajalci in delavci

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0260

Uradni list L 091 , 06/04/2002 str. 0030 - 0030

		Sklep Komisijez dne 27. marca 2002o ustanovitvi skupine generalnih direktorjev za odnose med delodajalci in delavci(2002/260/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 211 Pogodbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) V sporočilu o Agendi o socialni politiki [1] je Komisija poudarila potrebo po pozitivnem in dinamičnem medsebojnem vplivu ekonomske in socialne politike ter politike zaposlovanja; potrjuje zlasti svojo zavezanost obsežnim spremembam v delovnem okolju in izpostavlja vrsto dejavnosti za posodobitev in izboljšanje odnosov med delodajalci in delavci.(2) V tem okviru je treba prilagoditi in izboljšati veljavno zakonodajo, tako da bo odražala novo ekonomijo in s tem spodbudila novo ravnotežje med fleksibilnostjo in varstvom delavcev.(3) V ta namen je treba ustanoviti skupino na visoki ravni, ki bo, na lastno pobudo ali na zahtevo, svetovala Komisiji, ji pomagala pri delu, to je pri pripravi novih pobud Skupnosti, revidiranju pravnega reda Evropskih skupnosti, organiziranju raziskav, analiz in študij, ocenjevanju in izvajanju delovne zakonodaje Skupnosti in zagotavljanju usposabljanja in informacij o zakonodaji Skupnosti. Lahko razvija tudi izmenjave novih izkušenj in razširjanje dobre prakse na tem področju.(4) Taka stalna skupina na visoki ravni naj spodbuja tesnejše sodelovanje med državami članicami in Komisijo, pri čemer spoštuje načelo subsidiarnosti. To sodelovanje postaja pomembnejše zaradi prihodnje širitve Unije, vedno bolj nadnacionalne narave odnosov med delodajalci in delavci, procesov nadnacionalnega industrijskega prestrukturiranja in moderniziranja delovnega prava, s čimer postaja trg delovne sile bolj dinamičen, kar zahteva boljšo preglednost –SKLENILA:Člen 11. Ustanovi se skupina generalnih direktorjev za odnose med delodajalci in delavci (v nadaljnjem besedilu skupina), s čimer se zagotovi telo za posvetovanje, presojo, izmenjave in sodelovanje med državami članicami in Komisijo.2. Njena naloga je:(a) vzpostaviti tesno sodelovanje med institucijami držav članic in Komisijo glede zadev v zvezi z- pripravo novih pobud Skupnosti na področju odnosov med delodajalci in delavci,- uporabo in revidiranje pravnega reda Evropskih skupnosti na področju delovnega prava,- pripravo raziskovalnih programov, analiz, študij, publikacij in ukrepov za krepitev ozaveščenosti o delovni zakonodaji Skupnosti.(b) spremljati razvoj politik na področju delovne zakonodaje in odnosov med delodajalci in delavci;(c) pospešiti izmenjavo izkušenj in dobre prakse na področju individualne in kolektivne delovne zakonodaje.Člen 21. V skupino bodo vključeni generalni direktorji za odnose med delodajalci in delavci držav članic.2. Skupini bo predsedoval predstavnik Komisije.3. Skupina lahko ustanovi skupine strokovnjakov ali delovne skupine.Člen 31. Sestanke skupine sklicuje predsedujoči, na lastno pobudo ali na zahtevo vsaj polovice članov skupine.2. Skupina se načeloma sestaja dvakrat letno.V Bruslju, 27. marca 2002Za KomisijoAnna DiamantopoulouČlanica Komisije[1] COM (2000) 379 dokončno.--------------------------------------------------