title: Sklep izvršnega odbora z dne 16. decembra 1998 o usklajeni napotitvi svetovalcev za dokumente (SCH/Com-ex (98)59 Rev.)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41998D0059

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0308 - 0316

		Sklep izvršnega odboraz dne 16. decembra 1998o usklajeni napotitvi svetovalcev za dokumente(SCH/Com-ex (98)59 Rev.)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju členov 12 in 26 te konvencije,ob upoštevanju Izjave z dne 16. septembra 1998 (dokument SCH/Com-ex (98) decl 3),SKLENIL:1. Sprejme se načrt o usklajeni napotitvi svetovalcev za dokumente v zračnem in pomorskem prometu in pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih (dokument SCH/I-Front (98)171, rev. 4).2. Upošteva se seznam krajev, ki se trenutno štejejo kot načeloma primerni za napotitev svetovalcev za dokumente, ter določitev trenutno ključnih krajev in območij (dokument SCH/I-Front (98)184, rev. 3).Berlin, 16. decembra 1998PredsednikC. H. Schapper--------------------------------------------------SCH/I-Front (98)171, rev. 4Načrt izvajanja ukrepovNa sestanku 16. septembra 1998 je Izvršni odbor poudaril poseben pomen, ki ga ima svetovanje o dokumentih v boju proti nezakonitemu priseljevanju na območje schengenskih držav (SCG/Com-ex (98) decl. 3).Poleg navedenega je Izvršni odbor naročil pripravo praktičnega načrta za izvajanje ukrepov, ki so tukaj podrobno opisani.Usklajena napotitev svetovalcev za dokumente v zračnem in pomorskem prometu in pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih mora potekati v skladu z naslednjimi smernicami:1. Razglasitev sporazuma o ustanovitvi svetovalnih skupin za dokumente(a) Schengenske države organizirajo tam, kjer je treba, informativne seminarje. Sestava in trajanje teh seminarjev sta odvisna od potreb v posameznih primerih, obravnavajo se naslednje teme:Svetovanje poteka- prepoznavanje ponarejenih in prenarejenih dokumentov,- način dela,- pridobitev opreme za odkrivanje ponarejenih in prenarejenih dokumentov,- pravni predpisi in pravila za nadzor.Svetovanje poteka- za letalske prevoznike in ladjarske družbe,- kot pomoč diplomatsko-konzularnim predstavništvom ene ali več schengenskih držav v tretjih državah,- kot pomoč organom, pristojnim za izvajanje mejne kontrole ali kontrole nezakonitega priseljevanja na izstopnih letališčih in izstopnih pristaniščih v tretjih državah.Prav tako svetovalci za dokumente pomagajo prevoznikom in kontrolnemu osebju pri izvajanju kontrolnih pregledov pred vkrcanjem na izstopnih letališčih in v izstopnih pristaniščih.Schengenske države si morajo prizadevati, da svetovalce odpošljejo za od obdobje dveh do treh tednov. Posamezne države si pridržujejo pravico do sprejetja enostranskih dopolnilnih ukrepov.(b) Schengenske države določijo centralne kontaktne službe, prek katerih je mogoče sporočati potrebe po svetovanju in zmogljivostih za pomoč, urejati organizacijske zadeve in posredovati informacije o svetovanjih o dokumentih. Centralna kontaktna služba tiste schengenske države, ki je predlagala izvedbo naloge, prevzame njeno operativno usklajevanje (priprava, izvajanje in analiza izvajanja posameznih dejavnosti). Predsedstvo in vodilna kontaktna služba upoštevata vzporedne dejavnosti, ki potekajo v okviru EU.(c) Centralne kontaktne službe neposredno medsebojno sodelujejo na podlagi zaupanja.(d) Centralne kontaktne službe redno usklajujejo potrebe po učnem gradivu in ga glede na praktične izkušnje, kadar je to potrebno, dopolnjujejo ter se medsebojno obveščajo o novih načinih storitve.(e) Predsedujoča država se pravočasno posvetuje z delegacijami, ali je treba zahtevati finančne subvencije od EU (Odysseus) ter prek predsedstva EU Evropski komisiji pošlje prošnjo za finančno pomoč iz programa Odysseus za priprave izobraževalnih dejavnosti in pomoč ter za izdelavo učnega gradiva. Prošnjo z opisom projekta, ki se bo izvajal (sodelujoče države, usklajevanje skupin, kraj izvedbe, finančni prispevki), je treba prvič poslati najkasneje do 31. marca 1999 (rok za oddajo prošnje).2. Izbira primernih krajev za napotitev svetovalcev za dokumentePodskupina za meje posebej izbere kraje, v katerih so diplomatsko-konzularna predstavništva in (ali) predstavništva prevoznih podjetij v tujini, ki so načeloma primerni za napotitev svetovalcev za dokumente v skladu z aktualnim stanjem v posameznem primeru.Čeprav osebje nacionalnih letalskih prevoznikov in ladjarskih družb, ki prevažajo ljudi iz teh držav na schengensko območje, na omenjenem seznamu ni posebej navedeno, mu je treba nuditi usposabljanje glede na razpoložljive zmogljivosti.Če so za to na voljo ustrezne zmogljivosti, se svetovanje o dokumentih lahko omogoči tudi prevoznikom, ki sicer potnikov ne prevažajo neposredno v kraje na schengenskem območju, temveč opravljajo prevoze na linijah do mesta odhoda, tj. do zračnih in pomorskih povezav s schengenskim območjem.Potem ko se določijo posamezni projekti o svetovanju, se v vsakem primeru takoj vzpostavijo stiki z diplomatsko-konzularnimi predstavništvi in prevozniki. Praviloma se vsa diplomatsko-konzularna predstavništva schengenskih držav na kraju samem obvesti o načrtovanih napotitvah svetovalcev za dokumente.3. Določitev ključnih krajev in območijNapotitev svetovalcev za dokumente izhaja iz aktualne ocene stanja. Podskupina zameje posebej določi ključne kraje in območja.4. Pogoji, ki jih mora izpolnjevati svetovalec za dokumenteKdor opravlja naloge svetovalca za dokumente, mora biti za to osebnostno in strokovno primeren ter imeti vsaj pet let delovnih izkušenj kot izvršilni uradnik.Svetovalci za dokumente morajo zadovoljivo obvladati jezik, ki se v kraju njihove napotitve pretežno uporablja v zračnem in pomorskem prometu, in z zanesljivostjo obvladati angleško strokovno-tehnično terminologijo zračnega prometa in dokumentov (učno gradivo IATA). Uslužbenci, ki so zaposleni kot svetovalci za dokumente, morajo imeti tudi pedagoška in didaktična znanja, potrebna za to dejavnost.5. Sporazum o poročanju in nadaljnji razvojSvetovalci po opravljenem delu sestavijo pisno poročilo o poteku izvajanja njihove naloge in o opaženih šibkih točkah, o načinih storitve, kakor tudi o že sprejetih protiukrepih. Poročilo pošljejo vodilni državi in Generalnemu sekretariatu, ta pa ga posreduje vsem delegacijam v podskupini za meje.Vsakokratno predsedstvo pripravi ob koncu koledarskega polletja skupno poročilo o dejavnostih v preteklem polletju in ga skupaj z oceno predloži delovni skupini I za policijo in varnost.Ta pripravi tudi predloge za nadaljnji potek dela, ki vključujejo načrtovanje nadaljnjih svetovalnih ukrepov in tehničnih ali taktičnih izboljšav, ter jih predloži podskupini za meje.--------------------------------------------------SCH/I-front (98)184 Rev. 3usklajena napotitev svetovalcev za dokumente v zračnem in pomorskem prometu ter na diplomatsko-konzularna predstavništvaIzbira krajev, ki so na podlagi trenutne ocene načeloma primerni za napotitev svetovalcev za dokumente, in določitev aktualnih ključnih krajev in območij.I. Izbira krajev, ki so na podlagi trenutne ocene primerni za napotitev svetovalcev za dokumenteNa podlagi ocene trenutnega stanja so za napotitev svetovalcev za dokumente načeloma primerna diplomatsko-konzularna predstavništva in/ali uradi letalskih in ladjarskih družb v naslednjih krajih v tujini (seznam bo po potrebi ažuriran):- Abidjan (Slonokoščena obala)Letalski prevoznikiPredstavništva v tujini: Francija, Portugalska- Abu Dhabi (Združeni arabski emirati)Pomembno tranzitno letališče za lete v Evropo, zato je še posebej pomembno svetovanje in usposabljanje letalskih prevoznikov.- Akra (Gana)Letalski prevozniki- Ankara (Turčija)Letalski prevozniki- Bamako (Mali)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Bangkok (Tajska)Letalski prevozniki- Bissau (Gvineja Bissau)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Brazzaville (Kongo)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Casablanca (Maroko)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Kolombo (Šrilanka)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Daka (Bangladeš)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Dakar (Senegal)Letalski prevoznikiPredstavništva v tujini: Francija, Portugalska, Španija- Douala (Kamerun)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Dubai (Združeni arabski emirati)Pomembno tranzitno letališče za polete v Evropo, zato je posebej pomembno svetovanje in usposabljanje letalskih prevoznikov.- HaitiLetalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Ho Chi Minh City (Vietnam)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- HongkongLetalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Islamabad (Pakistan)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Istanbul (Turčija)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Karači (Pakistan)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Nemčija (zaželeno intenzivno svetovanje in usposabljanje)- Kijev (Ukrajina)Predstavništvo v tujini: Portugalska- KuvajtLetalski prevozniki- Lagos (Nigerija)Letalski prevoznikiPredstavništva v tujini: Francija, Nemčija, Španija- Lima (Peru)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Luanda (Angola)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- MacaoLetalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Malabo (Ekvatorialna Gvineja)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Maputo (Mozambik)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Moskva (Rusija)Letalski prevozniki- Nador (Maroko)Predstavništvo v tujini: Španija- Nairobi (Kenija)Letalski prevoznikiPredstavništva v tujini: Francija, Nemčija- Peking (Kitajska)Letalski prevoznikiPredstavništva v tujini: Francija, Španija- Praia (Zelenortski otoki)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Rabat (Maroko)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Rio de Janeiro (Brazilija)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Săo Tomé (Săo Tomé in Principe)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Sal (Zelenortski otoki)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Portugalska- Sanaa (Jemen)Letalski prevozniki- Santo Domingo (Dominikanska republika)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Španija- Šanghaj (Kitajska)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: Francija- Skopje (Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija)Letalski prevozniki- Tanger (Maroko)Letalski prevoznikiLadjarske družbePredstavništvo v tujini: Španija- Tetuan (Maroko)Predstavništvo v tujini: Španija- Tirana (Albanija)Letalski prevozniki- Tunis (Tunizija)Letalski prevozniki- Yaounde (Kamerun)Letalski prevoznikiPredstavništvo v tujini: FrancijaII. Določitev aktualnih ključnih krajev in območijIzmed krajev iz poglavja 1 morajo imeti na podlagi ocene trenutnega položaja pri napotitvi svetovalcev za dokumente posebno prednost kraji, ki so navedeni v nadaljevanju. Seznam ni dokončen in bo obnovljen, če bo to potrebno.- Abidjan- Abu Dhabi- Akra- Bamako- Brazzaville- Casablanca- Dakar- Dubai- Istanbul- Lagos- Moskva- Tirana- TunisTakoj se mora izpeljati usklajena napotitev svetovalcev za dokumente v navedene kraje.Poleg tega je treba čim prej poskrbeti za napotitev svetovalcev za dokumente v naslednje kraje (po naslednjem vrstnem redu):- Bangkok- Ankara- Karači- Nairobi- Sanaa- Skopje--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU, Euratom) 2017/1761 z dne 25. septembra 2017 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Italijanske republike

text:
               28.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/55

         SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2017/1761
   z dne 25. septembra 2017
   o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora na predlog Italijanske republike
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. septembra 2015 in 1. oktobra 2015 sprejel sklepa (EU, Euratom) 2015/1600 (1) in (EU, Euratom) 2015/1790 (2) o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandata Claudie BUSCHI se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Gerardo LARGHI, Professore – Dirigente della CISL Scuola dei Laghi di Como e Varese, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2020, imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. septembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 248, 24.9.2015, str. 53).

      (2)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 260, 7.10.2015, str. 23).


title: Sklep Sveta 2006/718/SZVP z dne 23. oktobra 2006 o izvajanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije

text:
               25.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 294/72

      SKLEP SVETA 2006/718/SZVP
   z dne 23. oktobra 2006
   o izvajanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega stališča 2006/276/SZVP z dne 10. aprila 2006 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP, s katerim so bili potrjeni obstoječi omejevalni ukrepi proti osebam, odgovornim za kršenje mednarodnih volilnih standardov med predsedniškimi volitvami v Belorusiji 19. marca 2006 in zatrtje civilne družbe, demokratične opozicije ter z njima povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles.

               (2)

               Svet je 18. maja 2006 sprejel Skupno stališče 2006/362/SZVP o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP, da bi odredil zamrznitev sredstev in gospodarskih virov premoženja oseb, kakor tudi fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali teles, omenjenih zgoraj.

               (3)

               V skladu s členom 4 Skupnega stališča 2006/276/SZVP je Svet pregledal omejevalne ukrepe in odločil, da jih je glede na razvoj dogodkov treba uporabiti tudi za druge posameznike, odgovorne za zatrtje civilne družbe in demokratične opozicije. Zaradi tega je treba seznama iz Prilog III in IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Prilogi III in IV k Skupnemu stališču 2006/276/SZVP se nadomestita z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 23. oktobra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J.-E. ENESTAM

      (1)  UL L 101, 11.4.2006, str. 5. Skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2006/362/SZVP (UL L 134, 20.5.2006, str. 45).

      PRILOGA
      „
            PRILOGA III
            Seznam oseb iz člena 1(1)(c)

                        Priimek in ime (slovenska transkripcija)

                        Priimek in ime (beloruska transkripcija)

                        Priimek in ime (ruska transkripcija)

                        Datum rojstva

                        Kraj rojstva

                        Naslov

                        Številka potnega lista

                        Funkcija

                        Lukašenko Aleksander Grigorjevič
                        (Lukašenka Aljaksandr Rygoravič)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        30.8.1954

                        Kopis, okrožje Vitebsk

                        predsednik

                        Nevyglas Genadij Nikolajevič
                        (Njevyglas Genadz Mikalaevič)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        11.2.1954

                        Parahonsk, okrožje Pinsk

                        vodja predsedniške administracije

                        Petkevič Natalja Vladimirovna
                        (Pjatkevič Natallja Uladzimirauna)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        24.10.1972

                        Minsk

                        namestnica vodje predsedniške administracije

                        Rubinov Anatolij Nikolajevič
                        (Rubinau Anatolj Mikalaevič)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        15.4.1939

                        Mogilev

                        namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija

                        Proleskovskij Oleg Vitoldovič
                        (Praljaskouski Aleg Vitoldavič)

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1.10.1963

                        Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad)

                        pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija

                        Radkov Aleksander Mihajlovič
                        (Radzkou Aljaksandr Mihailavič)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1.7.1951

                        Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

                        minister za šolstvo

                        Rusakevič Vladimir Vasiljevič
                        (Rusakevič Uladzimir Vasilevič)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        13.9.1947

                        Vigonošči, Выгонощи, Брестская область

                        minister za informiranje

                        Golovanov Viktor Grigorjevič
                        (Galavanau Viktar Rygoravič)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952

                        Borisov

                        minister za pravosodje

                        Zimovski Aleksander Leonidovič
                        (Zimouski Aljaksandr Leanidavič)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        10.1.1961

                        Nemčija

                        član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio

                        Konopljev Vladimir Nikolajevič
                        (Kanapljeu Uladzimir Mikalaevič)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        3.1.1954

                        Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

                        predsednik spodnjega doma parlamenta

                        Čarginiec Nikolaj Ivanovič
                        (Čarginec Mikalai Ivanavič)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        17.10.1937

                        Minsk

                        predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma

                        Kostjan Sergej Ivanovič
                        (Kascjan Sjargej Ivanavič)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        15.1.1941

                        Usohi, okrožje Mogilev,
                        Усохи Кличевского района Могилевской области

                        predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma

                        Orda Mikhail Sergejevič
                        (Orda Mihail Sjargeevič)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        28.9.1966

                        Djatlovo, okrožje Grodno,
                        Дятлово Гродненской области

                        član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine)

                        Lozovik Nikolaj Ivanovič
                        (Lazavik Mikalaj Ivanavič)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        18.1.1951

                        Nevinjanij, okrožje Minsk,
                        Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                        namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije

                        Miklaševič Petr Petrovič
                        (Miklaševič Pjotr Pjatrovič)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954

                        Kosuta, okrožje Minsk,
                        Косута Минской области

                        Prosecutor General

                        Sliževskij Oleg Leonidovič
                        (Sližeuski Aleg Leanidavič)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

                        Kariton Aleksander
                        (Haryton Aljaksandr)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

                        Smirnov Jevgenij Aleksandrovič
                        (Smirnou Jaugen Aljaksandravič)

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        15.3.1949

                        okrožje Rjazan, Rusija

                        prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča

                        Reutskaja Nadežda Zalovna
                        (Ravuckaja Nadzeja Zalauna)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        sodnica v okrožju Moskva v Minsku

                        Trubnikov Nikolaj Aleksevič
                        (Trubnikau Mikalai Aljakseevič)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku

                        Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič
                        (Kupryjanau Mikalai Mihailavič)

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        namestnik državnega tožilca

                        Sukorenko Stepan Nikolajevič
                        (Suharenka Scjapan Mikalaevič)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        27.1.1957

                        Zdudiči, okrožje Gomel,
                        Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                        predsednik KGB

                        Dementej Vasilij Ivanovič
                        (Dzemjantsiei Vasilj Ivanavič)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        prvi namestnik, KGB

                        Kozik Leonid Petrovič
                        (Kozik Leanid Pjatrovič)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        13.7.1948

                        Borisov

                        vodja federacije sindikatov

                        Koleda Aleksander Mihajlovič
                        (Kaljada Aljaksandr Mikhajlavič)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        predsednik volilne komisije okrožja Brest

                        Mihašev Vladimir Iljič
                        (Mihasiou Uladzimir Iljič)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel

                        Lučina Leonid Aleksandrovič

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        18.11.1947

                        okrožje Minsk

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno

                        Karpenko Igor Vasiljevič
                        (Karpenka Igar Vasilievič)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        28.4.1964

                        Novokuznetsk, Rusija
                        Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                        predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk

                        Kurlovič Vladimir Anatoljevič
                        (Kurlovič Uladzimir Anatolievič)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk

                        Metelica Nikolaj Timofevič
                        (Miacielica Mikalaj Cimafeevič)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev

                        Pisčulenok Mihail Vasiljevič
                        (Piščulenak Mihail Vasilievič)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk

                        Ribakov Aleksej

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

                        sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku

                        Bortnik Sergej Aleksandrovič

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        28.5.1953

                        Minsk

                        Ul. Surganovo 80-263, Minsk

                        MP0469554

                        javni tožilec

                        Jasinovič Leonid Stanislavovič

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        26.11.1961

                        Buhani, okrožje Vitebsk

                        Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

                        MP0515811

                        sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku

                        Migun Andrej Arkadevič

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        5.2.1978

                        Minsk

                        UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

                        MP1313262

                        javni tožilec

            PRILOGA IV
            Seznam oseb iz člena 1a

                        Priimek in ime (slovenska transkripcija)

                        Priimek in ime (beloruska transkripcija)

                        Priimek in ime (ruska transkripcija)

                        Datum rojstva

                        Kraj rojstva

                        Naslov

                        Številka potnega lista

                        Funkcija

                        Lukašenko Aleksander Grigorjevič
                        (Lukašenka Aljaksandr Rygoravič)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        30.8.1954

                        Kopis, okrožje Vitebsk

                        predsednik

                        Nevyglas Genadij Nikolajevič
                        (Nievyglas Genadz Mikalaevič)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        11.2.1954

                        Parahonsk, okrožje Pinsk

                        vodja predsedniške administracije

                        Petkevič Natalija Vladimirovna
                        (Pjatkevič Natallia Uladzimirauna)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        24.10.1972

                        Minsk

                        namestnica vodje predsedniške administracije

                        Rubinov Anatolij Nikolajevič
                        (Rubinau Anatoj Mikalaevič)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        15.4.1939

                        Mogilev

                        namestnik vodje, odgovornega za medije in ideologijo, predsedniška administracija

                        Proleskovskij Oleg Vitoldovič
                        (Praljaskouski Aleg Vitoldavič)

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1.10.1963

                        Zagorsk (Rusija, zdaj Sergijev Posad)

                        pribočnik in vodja glavnega oddelka za ideologijo, predsedniška administracija

                        Radkov Aleksander Mihajlovič
                        (Radzkou Aljaksandr Mikhailavič)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1.7.1951

                        Votnja, Вотня Быховского района Могилевской области

                        minister za šolstvo

                        Rusakevič Vladimir Vasilevič
                        (Rusakevič Uladzimir Vasilievič)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        13.9.1947

                        Vigonošči, Выгонощи, Брестская область

                        minister za informiranje

                        Golovanov Viktor Grigorjevič
                        (Galavanau Viktar Rygoravič)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952

                        Borisov

                        minister za pravosodje

                        Zimovski Aleksander Leonidovič
                        (Zimouski Aljaksandr Leanidavič)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        10.1.1961

                        Nemčija

                        član zgornjega doma parlamenta; vodja nacionalnega javnega podjetja za televizijo in radio

                        Konopljev Vladimir Nikolajevič
                        (Kanapljou Uladzimir Mikalaevič)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        3.1.1954

                        Akulintsy, д. Акулинцы Могилевского района

                        predsednik spodnjega doma parlamenta

                        Čarginiec Nikolaj Ivanovič
                        (Čarginec Mikalaj Ivanavič)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        17.10.1937

                        Minsk

                        predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru zgornjega doma

                        Kostjan Sergej Ivanovič
                        (Kascian Sjarhiei Ivanavič)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        15.1.1941

                        Usohi, okrožje Mogilev,
                        Усохи Кличевского района Могилевской области

                        predsednik odbora za zunanje zadeve v okviru spodnjega doma

                        Orda Mihail Sergejevič
                        (Orda Mihail Sjargeevič)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        28.9.1966

                        Djatlovo, okrožje Grodno,
                        Дятлово Гродненской области

                        član zgornjega doma, vodja BRSM (Republikanska zveza beloruske mladine)

                        Lozovik Nikolaj Ivanovič
                        (Lazavik Mikalaj Ivanavič)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        18.1.1951

                        Nevinjanij, okrožje Minsk,
                        Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                        namestnik vodje beloruske centralne volilne komisije

                        Miklaševič Petr Petrovič
                        (Miklaševič Pjotr Pjatrovič)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954

                        Kosuta, okrožje Minsk,
                        Косута Минской области

                        Prosecutor General

                        Sliževskij Oleg Leonidovič
                        (Sližeuski Aleg Leanidavič)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        vodja oddelka za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

                        Kariton Aleksander
                        (Haryton Aljaksandr)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        svetovalec na oddelku za družbene organizacije, stranke in NVO, ministrstvo za pravosodje

                        Smirnov Jevgenij Aleksandrovič
                        (Smirnou Jaugen Aljaksandravič

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        15.3.1949

                        okrožje Rjazan, Rusija

                        prvi namestnik predsednika gospodarskega sodišča

                        Reuckaja Nadežda Zalovna
                        (Ravuckaya Nadzjeja Zalauna)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        sodnica v okrožju Moskva v Minsku

                        Trubnikov Nikolaj Aleksevič
                        (Trubnikau Mikalaj Aljakseevič)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        sodnik v okrožju Partizanskij v Minsku

                        Kuprijanov Nikolaj Mihajlovič
                        (Kupryjanau Mikalaj Mihajlavič

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        namestnik državnega tožilca

                        Sukorenko Stepan Nikolajevič
                        (Suharenka Sciapan Mikalaevič)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        27.1.1957

                        Zdudiči, okrožje Gomel,
                        Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                        predsednik KGB

                        Dementej Vasilij Ivanovič
                        (Dzemjanciei Vasil Ivanavič)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        prvi namestnik, KGB

                        Kozik Leonid Petrovič
                        (Kozik Leanid Pjatrovič)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        13.7.1948

                        Borisov

                        vodja federacije sindikatov

                        Koleda Aleksander Mihajlovič
                        (Kalada Alaksandr Mihajlavič)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        predsednik volilne komisije okrožja Brest

                        Mihašev Vladimir Iljič
                        (Mihasiou Uladzimir Iljič)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Gomel

                        Lučina Leonid Aleksandrovič

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        18.11.1947

                        okrožje Minsk

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Grodno

                        Karpenko Igor Vasiljevič
                        (Karpenka Igar Vasiljevič)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        28.4.1964

                        Novokuznetsk, Rusija
                        Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                        predsednik centralne volilne komisije v mestu Minsk

                        Kurlovič Vladimir Anatoljevič
                        (Kurlovič Uladzimir Anatolievič)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Minsk

                        Metelica Nikolaj Timofevič
                        (Mjacielica Mikalaj Cimafeevič)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Mogilev

                        Piščulenok Mikhail Vasiljevič
                        (Piščulenak Mihail Vasilievič)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        predsednik centralne volilne komisije okrožja Vitebsk

                        Šejman (Šeiman), Viktor Vladimirovič

                        26.5.1958

                        regija Grodno

                        državni sekretar Varnostnega sveta

                        Pavličenko (Pavlijučenko), Dmitri (Dmitri) Valerijevič

                        1966

                        Vitebsk

                        vodja posebne odzivne skupine na Ministrstvu za notranje zadeve (SOBR)

                        Naumov Vladimir Vladimirovič Vladimïrovich

                        7.2.1956

                        Minister za notranje zadeve

                        Jermošina Lidija Mihajlovna

                        29.1.1953

                        Slutsk (regija Minsk)

                        predsednica osrednje volilne komisije

                        Podobed Jurij Nikolajevič

                        5.3.1962

                        Slutsk (regija Minsk)

                        podpolkovnik milice, enota za posebne namene (OMON), Ministrstvo za notranje zadeve

                        Ribakov Aleksej

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jesenina 31-1-104, Minsk

                        sodnik sodišča okrožja Moskva v Minsku

                        Bortnik Sergej Aleksandrovič

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        28.5.1953

                        Minsk

                        Ul. Surganovo 80-263, Minsk

                        MP0469554

                        javni tožilec

                        Jasinovič Leonid Stanislavovič

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        26.11.1961

                        Buhani, okrožje Vitebsk

                        Ul. Gorovtsa 4-104, Minsk

                        MP0515811

                        sodnik sodišča centralnega okrožja v Minsku

                        Migun Andrej Arkadevič

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        5.2.1978

                        Minsk

                        UI. Goretskovo Maksima 53-16, Minsk

                        MP1313262

                        javni tožilec

                  “


title: Sklep političnega in varnostnega odbora EUPT/1/2008 z dne 6. junija 2008 o spremembi Sklepa EUPT/2/2007 o imenovanju vodje enote Evropske unije za načrtovanje (EUPT Kosovo)

text:
               3.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/30

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPT/1/2008
   z dne 6. junija 2008
   o spremembi Sklepa EUPT/2/2007 o imenovanju vodje enote Evropske unije za načrtovanje (EUPT Kosovo)
   (2008/545/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2006/304/SZVP z dne 10. aprila 2006 o ustanovitvi enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/124/SZVP z dne 4. februarja 2008 o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovu (EULEX KOSOVO) (2) in zlasti člena 4(3) in člena 5(2) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor je s Sklepom EUPT/2/2007 (3) odločil, da g. Roya REEVEJA z učinkom od 1. januarja 2008 imenuje za vodjo enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) v zvezi z morebitno operacijo EU za krizno upravljanje na področju pravne države in morebitnih drugih področjih na Kosovu.

               (2)

               Člen 6 Skupnega ukrepa 2006/304/SZVP določa, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika imenuje vodjo enote EU za načrtovanje (EUPT Kosovo) –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Drugi odstavek člena 2 Sklepa Političnega in varnostnega odbora EUPT/2/2007 se črta.

      V Bruslju, 6. junija 2008

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         M. IPAVIC

      (1)  UL L 112, 26.4.2006, str. 19. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2008/228/SZVP (UL L 75, 18.3.2008, str. 78).

      (2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

      (3)  UL L 346, 29.12.2007, str. 29.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 94/16/COL z dne 11. maja 2016 o zahtevi, da Norveška ne sprejme ukrepa, priglašenega na podlagi člena 4(2) Akta iz točke 56g Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 97/70/ES o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več), za plovila s cisternami z globoko ohlajeno morsko vodo, da bi izpolnila zahteve glede stabilnosti [2016/1891]

text:
               27.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 292/47

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 94/16/COL
   z dne 11. maja 2016
   o zahtevi, da Norveška ne sprejme ukrepa, priglašenega na podlagi člena 4(2) Akta iz točke 56g Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 97/70/ES o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več), za plovila s cisternami z globoko ohlajeno morsko vodo, da bi izpolnila zahteve glede stabilnosti [2016/1891]
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   ob upoštevanju Akta iz točke 56g poglavja V Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva Sveta 97/70/ES z dne 11. decembra 1997 o vzpostavitvi usklajenega varnostnega režima za ribiška plovila dolžine 24 metrov in več (1), s spremembami (Akt)), kakor je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k Sporazumu, in zlasti člena 4(4)(b) Akta,
   ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem Odbora Efte za promet,
   v skladu s postopkom pregleda,
   ob upoštevanju Odločbe 103/13/COL Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) z dne 13. marca 2013 o pooblastitvi člana kolegija s posebno odgovornostjo za promet, da sprejme nekatere odločbe (dok. št. 578349),
   ob upoštevanju naslednjega:
   Norveški pomorski organ je 21. aprila 2015 priglasil izjemo s sklicevanjem na člen 4(2) Akta v zvezi z ribiškimi plovili s cisternami z globoko ohlajeno morsko vodo kot balast (dok. št. 754705).
   Nadzorni organ je 16. septembra 2015 obvestil Norveško, da meni, da predložena priglasitev ni bila podprta z zadostnimi dokazi (dok. št. 773295), in je Norveško pozval, naj umakne svojo priglasitev ali predloži dodatna dokazila za obstoječo priglasitev. Norveška je z elektronskim sporočilom z dne 25. septembra 2015 Nadzorni organ obvestila, da bo posredovala dodatno dokumentacijo (dok. št. 774042).
   Nadzorni organ je 23. novembra 2015 prejel dodatne informacije, ki jih je predložil norveški pomorski organ (dok. št. 781516). Zato Nadzorni organ meni, da je bila priglasitev ustrezno predložena šele od tega datuma, poleg tega začne od tega datuma teči rok šestih mesecev iz člena 4(4)(b) Akta.
   Norveška namerava v skladu s priglasitvijo spremeniti svojo nacionalno zakonodajo, da sprejme naslednjo izjemo:

      „V uredbi št. 660 z dne 13. junija 2000 o gradnji, delovanju, opremi in nadzoru ribiških plovil, katerih skupna dolžina je 15 m (LOA) in več, § 3-2 (4) bo dodano naslednje besedilo za besedilom ‚trajno opremljeni‘:
      Plovila z globoko ohlajeno morsko vodo (RSW – Refrigerated Seawater) za skladiščenje in hlajenje ulova lahko uporabijo te cisterne za izpolnitev zahtev glede stabilnosti. Ta plovila so opremljena s sistemom spremljanja natančne količine vode v vsaki cisterni z globoko ohlajeno morsko vodo. Če je gladina vode nižja od minimalne zahteve v skladu z odobrenimi izračuni stabilnosti, je treba v krmarnici aktivirati zvočni in svetlobni alarmni signal.“

   Pravilo 2 (merila stabilnosti), točka 3 poglavja III Priloge I k Aktu določa, da je v plovilih, krajših od 45 m, balast trajen, in če je trajen, mora biti trden in varno pritrjen na plovilo. Tekoči balast lahko organi držav EGP sprejmejo le, če je hranjen v popolnoma polnih cisternah, ki niso priključene na noben črpalni sistem plovila. V skladu z norveškim opisom izjeme, to ne drži.
   Člen 4(2) Akta določa, da države EGP izvajajo določbe pravila 3 odstavka 3 poglavja I Priloge k Torremolinoškemu protokolu za sprejetje ukrepov, ki vsebujejo izjeme, po postopku, določenem v odstavku 4 istega člena. V skladu z odstavkom 3 pravila 3 plovila, za katera lahko velja izjema, opravljajo ribolov v bližini obale, medtem ko norveška priglasitev navaja, da ni tako („velik del ribiške flote je vključen v pelagični ribolov, daleč od pristanišč“).
   Poleg tega v skladu tudi s pravilom 3 odstavka 3 poglavja I Priloge k Torremolinoškemu protokolu, v povezavi s členom 4(4) Akta, Norveška predloži dokaze v zvezi z nerazumno in neizvedljivo uporabo zahtev iz Torremolinoškega protokola glede na razdaljo območja plovbe plovila iz matičnega pristanišča v svoji državi, vrsto plovila, vremenske razmere in odsotnost splošnih nevarnosti za plovbo.
   Čeprav je Norveška navedla več argumentov, da bi upravičila izjemo, npr. „težja plovila in plovila z manj učinkovito porabo goriva, povečanim kotalnim obsegom, zmanjšanim radijem delovanja, zmanjšano nosilnostjo ter da lastniki ladij gradijo večje ladje, kot je potrebno“, in je tudi trdila, da pri ladjah, ki uporabljajo cisterne z globoko ohlajeno morsko vodo, ni bilo incidentov, so ti argumenti predvsem operativni in ne izpolnjujejo pogojev za izjeme, odobrene v skladu s pravilom 3 odstavka 3 poglavja I Priloge k Torremolinoškemu protokolu.
   V okviru sodelovanja Nadzornega organa z Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), ki je bila ustanovljena z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2), je Nadzorni organ zaprosil za pomoč v zvezi s to priglasitvijo.
   Ocena EMSA z dne 8. oktobra 2015 (dok. št. 776081) ugotavlja, da je s tehničnega vidika Akt zelo poseben v smislu, da je balast trajen, in da pri izjemah uprave držav EGP lahko dovolijo le tekoči balast, hranjen v popolnoma napolnjenih cisternah, ki niso priključene na noben črpalni sistem plovila. To pa ne velja za priglašeni ukrep. Poleg tega EMSA poudarja, da pravilo 3 odstavka 3 poglavja I Priloge k Torremolinoškemu protokolu velja za plovila, ki plujejo blizu obale, Norveška pa namerava uveljaviti izjemo za plovila, ki so vključena v „pelagični ribolov, daleč od pristanišč“.
   Ko je Norveška 23. novembra 2015 predložila manjkajoče informacije, je bila EMSA decembra 2015 ponovno kontaktirana, da posodobi svoj nasvet. Zadnje priporočilo, ki ga je predložila EMSA, temelji na dodatnih informacijah, ki jih je posredovala Norveška, in popolnoma potrjuje operativno naravo priglašenih ukrepov, torej EMSA potrjuje, da njena ocena iz oktobra 2015 še vedno velja.
   Nadzorni organ meni, da ukrep, ki ga je predložila Norveška, ne izpolnjuje materialnih zahtev za izjemo, kot je določeno v Aktu, ker (i) črpalni sistem, ki ga je predlagala Norveška, ni upravičen do izjeme v skladu z besedilom iz Akta, (ii) se plovila, za katera bi lahko potencialna izjema veljala, ne ukvarjajo z ribolovom v bližini obale in (iii) Norveška ni predložila dokazov, zakaj je uporaba Akta nerazumna in neizvedljiva. Zato Nadzorni organ meni, da priglašena izjema ni upravičena.
   Nadzorni organ zato zahteva, da Norveška ne sprejme predlaganih ukrepov –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Predlagani ukrep, da plovila s hladilnimi bazeni z globoko ohlajeno morsko vodo izpolnjujejo zahteve stabilnosti, ki ga je Norveška priglasila 23. novembra 2015 v skladu s členom 4(2) Akta iz točke 56g poglavja V Priloge XIII k Sporazumu EGP (Direktiva 97/70/ES), ni upravičen.

               2.

               Norveška ne sprejme ukrepa, da plovila s cisternami z globoko ohlajeno morsko vodo izpolnjujejo zahteve stabilnosti, ki je bil priglašen 23. novembra 2015.

               3.

               Ta odločba je naslovljena na Norveško.

      V Bruslju, 11. maja 2016

            Za Nadzorni organ Efte

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Članica kolegija

         Carsten ZATSCHLER

            Direktor

      (1)  UL L 34, 9.2.1998, str. 1.

      (2)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1039 z dne 16. junija 2016 o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije glede zahteve Evropske unije za podaljšanje odstopanja od obveznosti STO, ki se nanašajo na avtonomni preferencialni režim za Zahodni Balkan

text:
                  28.6.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 169/4

            SKLEP SVETA (EU) 2016/1039
      z dne 16. junija 2016
      o določitvi stališča, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije glede zahteve Evropske unije za podaljšanje odstopanja od obveznosti STO, ki se nanašajo na avtonomni preferencialni režim za Zahodni Balkan
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
      ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V odstavkih 3 in 4 člena IX Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum STO) so določeni postopki za oprostitev obveznosti, ki jih članicam določa Sporazum STO ali kateri koli večstranski trgovinski sporazum.

                  (2)

                  Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 (1), ki je uvedla dajatve proste ali preferencialne obravnave proizvodov s poreklom iz Zahodnega Balkana (Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Kosovo (*), Črna gora in Srbija), je bila večkrat znatno spremenjena, z Uredbo Sveta (ES) št. 1215/2009 (2) pa je bila kodificirana. Z Uredbo (EU) št. 1336/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se je dodelitev avtonomnih trgovinskih preferencialov podaljšala do 31. decembra 2015.
                  Hrvaška je bila po pristopu k Evropski uniji z Uredbo Sveta (EU) št. 517/2013 (4) črtana s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1215/2009. Z Uredbo (EU) 2015/2423 Evropskega parlamenta in Sveta (5) se je dodelitev avtonomnih trgovinskih preferencialov podaljšala do 31. decembra 2020. Uredba (ES) št. 1215/2009, kakor je bila nazadnje spremenjena, določa prost dostop na trg Unije za izdelke s poreklom iz držav in ozemelj Zahodnega Balkana, razen za nekatere kmetijske proizvode, za katere veljajo omejene ugodnosti v obliki dajatev prostih tarifnih kvot.

                  (3)

                  Brez odstopanja od obveznosti Unije iz odstavka 1 člena I Splošnega sporazuma o tarifah in trgovini (GATT) 1994 in iz člena XIII GATT 1994 v potrebnem obsegu bi bilo treba obravnavo, ki jo omogočajo avtonomni trgovinski preferenciali, razširiti na vse druge članice Svetovne trgovinske organizacije (STO).

                  (4)

                  V interesu Unije je, da se zahteva podaljšanje odstopanja od obveznosti STO glede avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki jih je Unija dodelila Zahodnemu Balkanu na podlagi odstavka 3 člena IX Sporazuma STO.

                  (5)

                  Unija mora tako zahtevo predložiti STO.

                  (6)

                  Zato je primerno določiti stališče Unije, ki se glede te zahteve zastopa v okviru Generalnega sveta STO –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Stališče, ki se v imenu Evropske unije zastopa v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije, je, da se zahteva podaljšanje obstoječega odstopanja od obveznosti STO glede avtonomnih trgovinskih preferencialov, ki jih je Unija dodelila Zahodnemu Balkanu do 31. decembra 2021, ter da se podpre sprejetje navedene zahteve.
      To stališče izrazi Komisija.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V Luxembourgu, 16. junija 2016

               Za Svet

               Predsednik

            L.F. ASSCHER

         (1)  Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, o spremembi Uredbe (ES) št. 2820/98 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1763/1999 in (ES) št. 6/2000 (UL L 240, 23.9.2000, str. 1).

         (*)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa ter je v skladu z RVSZN 1244 (1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

         (2)  Uredba Sveta (ES) št. 1215/2009 z dne 30. novembra 2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (UL L 328, 15.12.2009, str. 1).

         (3)  Uredba (EU) št. 1336/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (UL L 347, 30.12.2011, str. 1).

         (4)  Uredba Sveta (EU) št. 517/2013 z dne 13. maja 2013 o prilagoditvi nekaterih uredb ter odločb in sklepov na področjih prostega pretoka blaga, prostega gibanja oseb, prava družb, politike konkurence, kmetijstva, varnosti hrane, veterinarske in fitosanitarne politike, prometne politike, energetike, obdavčitve, statistike, vseevropskih omrežij, pravosodja in temeljnih pravic, pravice, svobode in varnosti, okolja, carinske unije, zunanjih odnosov, zunanje, varnostne in obrambne politike ter institucij zaradi pristopa Republike Hrvaške (UL L 158, 10.6.2013, str. 1).

         (5)  Uredba (EU) 2015/2423 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1215/2009 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, ter začasni prekinitvi njene uporabe, kar zadeva Bosno in Hercegovino (UL L 341, 24.12.2015, str. 18).


title: 2012/437/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EU BAM Rafah/2/2012 z dne 24. julija 2012 o podaljšanju mandata začasnega vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)

text:
               27.7.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 200/18

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EU BAM RAFAH/2/2012
   z dne 24. julija 2012
   o podaljšanju mandata začasnega vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah)
   (2012/437/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/889/SZVP z dne 25. novembra 2005 o ustanovitvi Misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) (1) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor (PVO) je na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2005/889/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe sprejema ustrezne sklepe glede političnega nadzora in strateškega usmerjanja misije EU BAM Rafah, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije.

               (2)

               3. julija 2012 je PVO na predlog Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) s Sklepom 2012/382/SZVP (2) imenoval g. Davida PALMIGIANIA za vodjo misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) začasno za obdobje od 1. julija 2012 do 31. julija 2012.

               (3)

               VP je predlagal, da se mandat g. Davida PALMIGIANIA kot začasnega vodje misije EU BAM Rafah podaljša za dva meseca od 1. avgusta 2012 do 30. septembra 2012 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat g. Davida PALMIGIANIA kot začasnega vodje misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah) se podaljša do 30. septembra 2012.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. avgusta 2012.

      V Bruslju, 24. julija 2012

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 327, 14.12.2005, str. 28.

      (2)  UL L 186, 14.7.2012, str. 30.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 328/05/COL z dne 20. decembra 2005 o triinpetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 18C: državna pomoč v obliki nadomestila za javne storitve

text:
               26.4.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 109/44

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

   št. 328/05/COL
   z dne 20. decembra 2005
   o triinpetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja 18C: državna pomoč v obliki nadomestila za javne storitve
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) in zlasti člena 24, člena 5(2)(b) ter člena 1 v delu I Protokola 3 ter členov 18 in 19 v delu II Protokola 3 k Sporazumu,
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER Nadzorni organ Efte v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (4),
   KER je dne 13. julija 2005 Evropska komisija sprejela okvir Skupnosti o pravilih za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (5),
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER mora Nadzorni organ Efte v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   OB PONOVNI POTRDITVI, da se je Nadzorni organ Efte o tem posvetoval z državami Efte v pismu z datumom 19. oktobra 2005 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se uvede novo poglavje 18C o državni pomoči v obliki nadomestila za javne storitve. Novo poglavje je v Prilogi I k tej odločbi. Predlagani so ustrezni ukrepi, navedeni v Prilogi I k tej odločbi.

               2.

               Države Efte so obveščene z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo. Države Efte morajo v enem mesecu po prejetju tega predloga sporočiti svoje soglasje k predlogu ustreznih ukrepov.

               3.

               Evropska komisija je v skladu s točko (d) Protokola 27 Sporazuma EGP obveščena z izvodom te odločbe, vključno s Prilogo I.

               4.

               Odločba, vključno s Prilogo I, se objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

               5.

               Če države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi II k tej odločbi).

               6.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 20. decembra 2005

            Za Nadzorni organ Efte

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Kurt JÄGER

            Član Kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

      (3)  V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

      (4)  Prvič objavljena v UL L 231, 3.9.1994 in istega dne v Dodatku EGP št. 32, nazadnje spremenjena z Odločbo št. 313/05/COL z dne 7. decembra 2005 (še ni objavljena).

      (5)  Okvir skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 297, 29.11.2005, str. 4).

      PRILOGA

         „18C.   DRŽAVNA POMOČ V OBLIKI NADOMESTILA ZA JAVNE STORITVE (1)

         18C.1   Namen in področje uporabe

                     (1)

                     Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti (2) je razvidno, da nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, če izpolnjuje nekatere pogoje. Če pa nadomestilo za javne storitve ne izpolnjuje teh pogojev in so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, takšno nadomestilo pomeni državno pomoč. Po mnenju organa se ta sodna praksa uporablja tudi v okviru člena 61(1) Sporazuma EGP.

                     (2)

                     Odločba Evropske komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (3), določa pogoje, pod katerimi za nekatere oblike nadomestila za javne storitve pomenijo državno pomoč, ki je združljiva s členom 86(2) Pogodbe ES, in nadomestila, ki izpolnjujejo navedene pogoje, ne velja zahteva po predhodni priglasitvi. Odločba še ni vključena v Sporazum EGP (4). Za nadomestilo za javne storitve, ki pomeni državno pomoč in ne sodi v okvir uporabe Odločbe 2005/842/ES, se bo zahteva po predhodni priglasitvi uporabljala tudi po sprejetju navedene odločbe. Namen teh smernic je določiti pogoje, pod katerimi se lahko takšna državna pomoč šteje za združljivo z izvajanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP.

                     (3)

                     Te smernice se uporabljajo pri nadomestilu za javne storitve, dodeljenemu podjetjem v zvezi z dejavnostmi, za katere se uporabljajo pravila Sporazuma EGP, razen za sektor prometa in sektor storitev javne radiotelevizije iz Smernic nadzornega organa Efte o uporabi pravil državne pomoči za storitve javne radiotelevizije (5).

                     (4)

                     Določbe teh smernic se uporabljajo brez poseganja v strožje posebne določbe iz sektorskih pravil in ukrepov EGP, ki se nanašajo na obveznosti javnih storitev.

                     (5)

                     Te smernice se uporabljajo brez poseganja v določbe, ki veljajo na področju oddaje javnih naročil in konkurence (zlasti členov 53 in 54 Sporazuma EGP).

               18C.2   Pogoji, ki urejajo združljivost nadomestila za javne storitve, ki pomeni državno pomoč
         18C.2.1   Splošne določbe

                     (6)

                     Sodišče Evropskih skupnosti je v svoji sodbi v zadevi Altmark
                         (6) določilo pogoje, pod katerimi nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči:

                                 ‚[…]

                                 Prvič, podjetju, ki prejme nadomestilo, mora biti dejansko zaupano izpolnjevanje obveznosti javnih storitev, obveznosti pa morajo biti jasno določene […].

                                 […]

                                 Drugič, parametre, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, je treba določiti vnaprej ter na objektiven in pregleden način, da se prepreči morebitno dajanje gospodarske prednosti podjetju, ki prejme nadomestilo, pred konkurenčnimi podjetji. […] Nadomestilo, ki ga država članica plača za izgubo podjetja, ne da bi bili parametri takšnega nadomestila vnaprej določeni, zato pomeni finančni ukrep, ki sodi v pojem državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, če se po dogodku izkaže, da opravljanje nekaterih storitev v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti javnih storitev ni bilo ekonomsko upravičeno.

                                 […]

                                 Tretjič, nadomestilo ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje vseh ali nekaterih stroškov, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček […].

                                 […]

                                 Četrtič, če podjetje, ki naj bi izpolnjevalo obveznosti javnih storitev, v danem primeru ni izbrano v skladu s postopkom oddaje javnih naročil, ki naj bi omogočil izbiro ponudnika, zmožnega zagotoviti te storitve Skupnosti po najnižjih stroških, je treba stopnjo potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi nastali v običajnem podjetju, ki je dobro vodeno in ima zagotovljena ustrezna transportna sredstva, pri izpolnjevanju navedenih obveznosti, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju obveznosti.‘

                     (7)

                     Če so izpolnjeni ti štirje pogoji, nadomestilo za javne storitve ne pomeni državne pomoči, člen 61 Sporazuma EGP in člen 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu ‚Sporazum o nadzornem organu in sodišču‘) pa se ne uporabljata. Nadomestilo za javne storitve pomeni državno pomoč, če države Efte ne upoštevajo teh meril in če so izpolnjena splošna merila za uporabo člena 61(1) Sporazuma EGP.

                     (8)

                     Organ meni, da se lahko v trenutni stopnji razvoja Sporazuma EGP takšna državna pomoč šteje za združljivo s Sporazumom EGP po členu 59(2) Sporazuma EGP, če je potrebna za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena in ne vpliva na razvoj trgovine v obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi pogodbenic. Za dosego takšnega ravnovesja bi morali biti izpolnjeni naslednji pogoji.

               18C.2.2   Dejanska storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59 Sporazuma EGP

                     (9)

                     Iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti je razvidno, da imajo države Efte, razen v sektorjih, v katerih je področje urejeno s pravili Sporazuma EGP, visoko stopnjo diskrecije pri uvrščanju storitev med storitve splošnega gospodarskega pomena. Zato je naloga organa zagotoviti, da se ta stopnja diskrecije pri opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena uporablja brez očitne napake.

                     (10)

                     Iz člena 59(2) Sporazuma EGP izhaja, da so podjetja (7), pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, podjetja, ki jim je zaupana ‚posebna naloga‘. Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih.

               18C.2.3   Potreba po instrumentu, ki opredeljuje obveznosti javnih storitev in metode za izračun nadomestila

                     (11)

                     Pojem storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 59 Sporazuma EGP pomeni, da je država pooblastila zadevna podjetja za opravljanje posebne naloge (8). Javni organi, z izjemo sektorjev, v katerih je področje urejeno s pravili EGP, ostanejo odgovorni za določanje okvira meril in pogojev za opravljanje storitev, ne glede na pravni status izvajalca storitev in ne glede na to, ali opravljanje storitve temelji na svobodni konkurenci. Zato je dodelitev javne storitve potrebna, da se določijo obveznosti zadevnih podjetij in države. Izraz ‚država‘ zajema centralne, regionalne in lokalne organe.

                     (12)

                     Zadevno podjetje je pooblaščeno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, katerih obliko lahko določi vsaka država Efte. Akt ali akti določajo zlasti:

                                 (a)

                                 natančno naravo in trajanje obveznosti javnih storitev;

                                 (b)

                                 zadevna podjetja in ozemlje;

                                 (c)

                                 vrsto vseh izjemnih ali posebnih pravic, odobrenih podjetju;

                                 (d)

                                 parametre za izračun, nadzor in pregled nadomestila;

                                 (e)

                                 dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo.

                     (13)

                     Pri določanju obveznosti javnih storitev in pri presoji, ali zadevna podjetja izpolnjujejo navedene obveznosti, so države Efte pozvane k obsežnemu posvetovanju s posebnim poudarkom na uporabnikih.

               18C.2.4   Znesek nadomestila

                     (14)

                        Znesek nadomestila ne sme preseči zneska, potrebnega za kritje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev, pri čemer je treba upoštevati ustrezne prejemke in primerni dobiček pri izpolnjevanju navedenih obveznosti. Znesek nadomestila vključuje vse ugodnosti, ki jih dodeli država, ali kakršno koli vrsto ugodnosti iz državnih sredstev. Primerni dobiček lahko zajema vsa ali nekatera povečanja produktivnosti, ki so jih zadevna podjetja dosegla v omejenem dogovorjenem obdobju, ne da bi se zmanjšala raven kakovosti storitev, zaupanih podjetju, ki jih določi država.

                     (15)

                     V vsakem primeru je treba nadomestilo dejansko uporabiti za opravljanje zadevne storitve splošnega gospodarskega pomena. Nadomestilo za javne storitve, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, ki pa se dejansko uporablja za delovanje na drugih trgih, ni upravičeno in posledično pomeni nezdružljivo državno pomoč. Vendar pa lahko podjetje, ki prejme nadomestilo za javne storitve, doseže primerni dobiček.

                     (16)

                        Stroški, ki jih je treba upoštevati, vključujejo vse stroške, ki nastanejo pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena. Če so dejavnosti zadevnega podjetja omejene na storitve splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo vsi njegovi stroški. Če podjetje opravlja tudi dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, se lahko upoštevajo le stroški, povezani s storitvami splošnega gospodarskega pomena. Stroški za storitve splošnega gospodarskega pomena lahko vključujejo vse spremenljive stroške, ki so nastali pri opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena, ustrezen prispevek k fiksnim stroškom, skupnim storitvam splošnega gospodarskega pomena in drugim dejavnostim, ter ustrezen donos lastnega kapitala, pripisan storitvam splošnega gospodarskega pomena (9). Stroški, povezani z naložbami, zlasti v zvezi z infrastrukturo, se lahko upoštevajo, kadar so potrebni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Stroški, povezani s katero koli dejavnostjo zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, morajo zajemati vse spremenljive stroške, ustrezen prispevek k skupnim fiksnim stroškom ter ustrezen donos kapitala. Ti stroški nikakor ne smejo biti pripisani storitvam splošnega gospodarskega pomena. Izračun stroškov mora ustrezati predhodno določenim merilom in temeljiti na splošno sprejetih načelih stroškovnega računovodstva, ki jih je treba sporočiti organu v okviru priglasitve v skladu z določbami člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

                     (17)

                        Prihodek, ki ga je treba upoštevati, mora vključevati vsaj celotni prihodek, ki ga je ustvarila storitev splošnega gospodarskega pomena. Če ima zadevno podjetje posebne ali izključne pravice, povezane s storitvijo splošnega gospodarskega pomena, ki ustvarja dobiček, ki presega primerni dobiček, ali ima koristi zaradi drugih prednosti, ki jih dodeli država, je treba te upoštevati ne glede na njihovo razvrstitev za namen člena 61 Sporazuma EGP in jih prišteti k svojemu prihodku. Država Efte se lahko tudi odloči, da je treba dobiček, ki izhaja iz drugih dejavnosti zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, v celoti ali delno dodeliti za financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena.

                     (18)

                     ‚Primerni dobiček‘ je treba šteti kot stopnjo donosa lastnega kapitala, ki upošteva tveganje ali odsotnost tveganja, ki ga je podjetje imelo zaradi intervencije države Efte, zlasti če ta odobri izključne ali posebne pravice. Ta stopnja običajno ne sme presegati povprečne stopnje za zadevni sektor v zadnjih nekaj letih. V sektorjih, v katerih ni podjetja, primerljivega s podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, je primerjava možna s podjetji, ki imajo sedež v drugih državah Efte, ali po potrebi s podjetji iz drugih sektorjev, pod pogojem, da se upoštevajo posebne značilnosti posameznega sektorja. Pri določitvi pomena primernega dobička lahko države Efte uvedejo merila, iz katerih izhajajo spodbude, med drugim za kakovost opravljene storitve in povečanje učinkovitosti proizvodnje.

                     (19)

                     Če podjetje opravlja dejavnosti znotraj in zunaj obsega storitev splošnega gospodarskega pomena, je treba v internih računovodskih izkazih stroške in prejemke, povezane s storitvami splošnega gospodarskega pomena, prikazati ločeno od tistih, ki so povezani z drugimi storitvami, in tudi parametre za razporejanje stroškov in prihodkov. Če je podjetje pooblaščeno za opravljanje več storitev splošnega gospodarskega pomena, bodisi ker je storitev splošnega gospodarskega pomena dodelil drugi organ bodisi zato, ker je storitev splošnega gospodarskega pomena drugačna, morajo interni računovodski izkazi podjetja zagotoviti, da ni prekomernega nadomestila na ravni vsake storitve splošnega gospodarskega pomena. Ta načela ne posegajo v določbe akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji, kakor je spremenjena) v primerih, kadar se uporablja navedeni akt.

               18C.3   Prekomerno nadomestilo

                     (20)

                     Države Efte morajo izvajati redna preverjanja ali poskrbeti, da se izvajajo redna preverjanja, s katerimi se zagotovi, da nadomestila niso prekomerna. Ker prekomerno nadomestilo ni potrebno za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, pomeni nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti državi, parametre za izračun prihodnjih nadomestil pa je treba posodobiti.

                     (21)

                     Če znesek prekomernega nadomestila ne presega 10 % zneska letnega nadomestila, se takšno prekomerno nadomestilo lahko prenese na naslednje leto. Stroški nekaterih storitev splošnega gospodarskega pomena lahko vsako leto precej nihajo, zlasti v primeru posebnih naložb. V takšnih primerih se lahko prekomerno nadomestilo, ki v posameznih letih preseže 10 %, izjemoma izkaže za potrebno pri opravljanju storitve splošnega gospodarskega pomena. Posebni položaj, ki lahko upraviči prekomerno nadomestilo nad 10 %, je treba pojasniti v priglasitvi organu. Vendar pa je treba položaj pregledati v časovnih presledkih, določenih na podlagi razmer v posameznem sektorju, ki v nobenem primeru ne smejo biti daljši od štirih let. Vsa ugotovljena prekomerna nadomestila na koncu navedenega obdobja je treba vrniti.

                     (22)

                     Katero koli prekomerno nadomestilo se lahko uporabi za financiranje druge storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jo opravlja isto podjetje, vendar je treba takšen prenos prikazati v poslovnih knjigah podjetja ter izvesti v skladu s pravili in načeli, določenimi v teh smernicah, zlasti v zvezi s predhodno priglasitvijo. Države Efte morajo zagotoviti ustrezen nadzor takšnih prenosov. Uporabljajo se pravila o preglednosti iz akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP (Direktiva Komisije 80/723/EGS, kakor je spremenjena).

                     (23)

                     Znesek prekomernega nadomestila ne more ostati na razpolago podjetju z utemeljitvijo, da se ga lahko šteje za pomoč, ki je združljiva s Sporazumom EGP (npr. okoljsko pomoč, pomoč za zaposlovanje in pomoč za mala in srednje velika podjetja). Če država Efte želi dodeliti takšno pomoč, mora upoštevati postopek predhodne priglasitve iz člena 1(3) dela I Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču. Pomoč se lahko izplača le, če jo organ odobri. Če je takšna pomoč združljiva z uredbo o skupinski izjemi, morajo biti izpolnjeni pogoji iz uredbe o ustrezni skupinski izjemi.

               18C.4   Pogoji in obveznosti, ki jih vsebujejo odločbe organa

                     (24)

                     V skladu s členom 7(4) dela II Protokola 3 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču (10) lahko organ pozitivni odločitvi priloži pogoje, na podlagi katerih se pomoč lahko šteje kot združljiva z izvajanjem Sporazuma EGP, in lahko določi obveznosti, da zagotovi nadzor skladnosti z odločitvijo. Na področju storitev splošnega gospodarskega pomena se pogoji in obveznosti lahko izkažejo za potrebne zlasti za zagotovitev, da pomoč, dodeljena zadevnim podjetjem, dejansko ne privede do prekomernih nadomestil. V tem okviru se lahko redna poročila ali druge obveznosti izkažejo za potrebna glede na posebni položaj vsake storitve splošnega gospodarskega pomena.

               18C.5   Uporaba smernic

                     (25)

                     Te smernice se uporabljajo od datuma, ko jih sprejme organ. Njihova veljavnost se izteče šest let po začetku veljavnosti. Organ lahko po posvetovanju z državami Efte spremeni te smernice pred datumom njihovega izteka zaradi pomembnih razlogov, povezanih z napredkom pri izvajanju Sporazuma EGP. Štiri leta po datumu sprejetja teh smernic bo organ izvedel presojo vpliva na podlagi dejanskih informacij in rezultatov obsežnih posvetovanj pod vodstvom organa, zlasti na podlagi podatkov, ki jih predložijo države Efte. Rezultati presoje vpliva bodo dani na voljo državam Efte.

                     (26)

                     Organ bo določbe teh smernic uporabljal za vse projekte pomoči, ki mu bodo priglašeni, in sprejel odločitev v zvezi z navedenimi projekti po sprejetju smernic, tudi če bodo projekti priglašeni pred sprejetjem. Pri nepriglašeni pomoči bo organ uporabil:

                                 —

                                 določbe teh smernic, če je bila pomoč odobrena po sprejetju teh smernic,

                                 —

                                 določbe, ki so veljavne v času dodelitve pomoči, v vseh drugih primerih.

               18C.6   Ustrezni ukrepi

                     (27)

                     Kot ustrezne ukrepe v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču organ predlaga, naj države Efte svoje obstoječe sheme v zvezi z nadomestilom za javne storitve uskladijo s temi smernicami v 18 mesecih po obvestilu države Efte o odločitvi. V enem mesecu od prejema obvestila o odločitvi bi morale države Efte organu potrditi, da se strinjajo s predlogom ustreznih ukrepov. Če organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo to razumel, kakor da se zadevna država Efte ne strinja.

         (1)  To poglavje ustreza okviru Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

         (2)  Sodbe v zadevah C-280/00, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Recueil I-7747 in združene zadeve C-34/01 do C-38/01 Enirisorse SpA [2003] Recueil I-14243.

         (3)  Odločba Komisije z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena UL L 312, 29.11.2005, str. 67.

         (4)  Zato do vključitve odločbe v pravni okvir EGP za te vrste nadomestil za javne storitve veljajo splošne zahteve po priglasitvi, kakor so določene v členu 1(3) dela I in členu 2 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

         (5)  Poglavje 24C Smernic o državni pomoči.

         (6)  Glej opombo 2 zgoraj.

         (7)  ‚Podjetje‘ se razume kot kateri koli subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na pravni status subjekta in način njegovega financiranja. ‚Javno podjetje‘ pomeni vsako podjetje, nad katerim lahko javni organi neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv zaradi svojega lastništva ali svoje finančne udeležbe v teh podjetjih oziroma zaradi njihovega statuta, kakor je določeno v členu 2(1)(b) Akta iz točke 1 Priloge XV k Sporazumu EGP, Direktive Komisije 80/723/EGS o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji (UL L 195, 29.7.1980, str. 35, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/52/ES, UL L 193, 29.7.2000, str. 75, vključeni v Prilogo XV k Sporazumu EGP s Sklepom Skupnega odbora 6/2001, UL L 66, 8.3.2001, str. 48, in Dodatek EGP št. 12, 8.3.2001, str. 6, e.i.f. 1.6.2002).

         (8)  Glej zlasti sodbo v zadevi C-127/73 BRT proti SABAM [1974] Recueil-313.

         (9)  Glej združene zadeve C-83/01P, C-93/01P in C-94/01P Chronopost SA [2003] Recueil I-6993.

         (10)  Ki ustreza Uredbi Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 lo določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 88 Pogodbe ES.“