title: Sklep Sveta 2014/383/SZVP z dne 23. junija 2014 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afganistan

text:
               24.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 183/60

         SKLEP SVETA 2014/383/SZVP
   z dne 23. junija 2014
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afganistan
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 31(2) in člena 33) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. julija 2013 sprejel Sklep 2013/393/SZVP (1), s katerim je Franz-Michaela SKJOLDA MELLBINA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afganistan. Mandat PPEU se izteče 30. junija 2014.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati še za 8 mesecev.

               (3)

               PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat Franz-Michaela SKJOLDA MELLBINA kot PPEU za Afganistan se podaljša do 28. februarja 2015. Svet lahko določi, da mandat PPEU predčasno preneha, na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   Člen 2
   Cilji politike
   PPEU zastopa Unijo in spodbuja uresničevanje ciljev politike Unije v Afganistanu, in sicer ob tesnem usklajevanju s predstavniki držav članic v Afganistanu. PPEU zlasti:

               (a)

               prispeva k izvajanju skupne izjave EU in Afganistana ter strategije EU za Afganistan za obdobje 2014–2016 ter po potrebi sporazuma o sodelovanju med EU in Afganistanom o partnerstvu in razvoju;

               (b)

               podpira politični dialog med Unijo in Afganistanom;

               (c)

               podpira osrednjo vlogo, ki jo imajo Združeni narodi (ZN) v Afganistanu, predvsem pa prispeva k boljšemu usklajevanju mednarodne pomoči in s tem spodbuja izvajanje sporočil z bonske, čikaške in tokijske konference ter zadevnih resolucij ZN.

         Člen 3
   Mandat
   Da bi izpolnil svojo nalogo, PPEU v tesnem sodelovanju s predstavniki držav članic v Afganistanu:

               (a)

               podpira stališča Unije glede političnega procesa in razmer v Afganistanu;

               (b)

               ohranja tesne stike z zadevnimi afganistanskimi institucijami, zlasti vlado, parlamentom in lokalnimi organi, ter podpira njihov razvoj. Ohranjati bi moral tudi stike z drugimi afganistanskimi političnimi skupinami in drugimi zadevnimi akterji v Afganistanu. zlasti določenimi pomembnimi akterji civilne družbe;

               (c)

               ohranja tesne stike z zadevnimi mednarodnimi in regionalnimi deležniki v Afganistanu, zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN in višjim civilnim predstavnikom Organizacije Severnoatlantske pogodbe ter drugimi pomembnimi partnerji in organizacijami;

               (d)

               poroča o napredku pri doseganju ciljev iz skupne izjave EU in Afganistana, strategije EU za Afganistan za obdobje 2014–2016, sporazuma o sodelovanju med EU in Afganistanom o partnerstvu in razvoju ter sporočil s konferenc v Bonnu, Čikagu in Tokiu, zlasti na naslednjih področjih:

                           —

                           krepitev civilnih zmogljivosti, zlasti na podnacionalni ravni,

                           —

                           dobro upravljanje in vzpostavitev institucij, potrebnih za obstoj pravne države, zlasti neodvisnega sodstva,

                           —

                           volilne reforme,

                           —

                           reforme varnostnega sektorja, vključno z okrepitvijo pravosodnih institucij, nacionalne vojske in policije, zlasti pa vzpostavitev civilne policije,

                           —

                           spodbujanje rasti, zlasti s kmetijstvom in razvojem podeželja,

                           —

                           spoštovanje mednarodnih obveznosti Afganistana na področju človekovih pravic, vključno s spoštovanjem pravic manjšin ter žensk in otrok,

                           —

                           spoštovanje demokratičnih načel in pravne države,

                           —

                           spodbujanje udeležbe žensk v javni upravi in civilni družbi, v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 pa tudi v mirovnem procesu,

                           —

                           spoštovanje mednarodnih obveznosti Afganistana, vključno s sodelovanjem pri mednarodnih prizadevanjih v boju proti terorizmu, prometu s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi ter širjenju orožja za množično uničevanje in z njim povezanih materialov,

                           —

                           zagotavljanje humanitarne pomoči ter urejena vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb, ter

                           —

                           učinkovitejša navzočnost in dejavnosti Unije v Afganistanu ter prispevek k pripravi rednih poročil o izvajanju strategije EU za Afganistan za obdobje 2014–2016, ki jih je zahteval Svet;

               (e)

               dejavno sodeluje v lokalnih forumih za usklajevanje, kot je skupni odbor za usklajevanje in spremljanje, obenem pa države članice, ki ne sodelujejo, v celoti obvešča o odločitvah, sprejetih na teh ravneh;

               (f)

               svetuje glede sodelovanja in stališč Unije na mednarodnih konferencah v zvezi z Afganistanom;

               (g)

               dejavno sodeluje pri spodbujanju regionalnega sodelovanja prek zadevnih pobud, vključno z istanbulskim procesom in konferenco o regionalnem gospodarskem sodelovanju v Afganistanu (RECCA);

               (h)

               prispeva k izvajanju politike in smernic EU o človekovih pravicah, zlasti v zvezi z ženskami in otroki na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, in sicer predvsem s spremljanjem in obravnavo razvoja dogodkov v zvezi s tem;

               (i)

               po potrebi podpira vključujoč mirovni proces pod vodstvom Afganistana, katerega cilj je politična rešitev v skladu z dogovori s konference v Bonnu.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   (PVO je prednostno povezan s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. julija 2014 do 28. februarja 2015 znaša 3 760 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojih nalog in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU Svet in Komisijo nemudoma in redno obvešča o sestavi ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače tako dodeljenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter delovanje članov osebja PPEU, doseže dogovor z državo gostiteljico. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnosti iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu z nalogami PPEU in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposredno pristojnostjo PPEU, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi specifičen varnostni načrt, ki vključuje specifične ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, določa upravljanje varnih premikov osebja na geografsko območje in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na geografskem območju;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki bodo napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na geografsko območje ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, določeno za zadevno območje;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in izvajanju nalog.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in učinkovitosti ukrepov Unije in pomaga zagotoviti, da za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic delujejo usklajeno. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, pa tudi z delegacijo Unije v Pakistanu. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU vodji policijske misije EU v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) zagotavlja lokalne politične smernice. PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi medsebojno posvetujeta. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   Člen 13
   Pomoč v zvezi z zahtevki
   PPEU in njegovo osebje pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede morebitnih zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov prejšnjih PPEU za Afganistan, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.
   Člen 14
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU do konca novembra 2014 VP, Svetu in Komisiji predloži celovito poročilo o izvajanju nalog.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. julija 2014.

      V Luxembourgu, 23. junija 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 198, 23.7.2013, str. 47.

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: Sklep Komisije z dne 12. februarja 2016 o ustanovitvi strokovne skupine o ponarejanju eura

text:
               13.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 58/5

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 12. februarja 2016
   o ustanovitvi strokovne skupine o ponarejanju eura
   (2016/C 58/06)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije (EU) 2015/512 (1) določa, da je Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (v nadaljnjem besedilu: generalni direktorat) pristojen za naloge v zvezi s pripravo pobud Komisije za zakonske in podzakonske akte s ciljem zaščite eura pred ponarejanjem ter podpore na tem področju prek usposabljanja in tehnične pomoči. Za zagotovitev učinkovite in dosledne zaščite eura pred ponarejanjem mora Komisija zaprositi za pomoč strokovnjake svetovalnem organu.

               (2)

               Zato je treba ustanoviti strokovno skupino na področju zaščite eurobankovcev in eurokovancev pred ponarejanjem ter opredeliti njene naloge in sestavo.

               (3)

               Skupina bi morala Komisiji pomagati pri izboljševanju pogojev za splošno zaščito eura na podlagi zakonodajnih pobud za okrepitev preprečevanja ponarejanja in boja proti njemu ter pri uporabi Uredbe (EU) št. 331/2014 Evropskega Parlamenta in Sveta (2). Prav tako bi morala vzpostaviti tesno in redno sodelovanje z nacionalnimi pristojnimi organi, Komisijo, Evropskim tehničnim in znanstvenim centrom (ETSC), ustanovljenim z Odločbo Sveta 2003/861/ES (3), Evropsko centralno banko (ECB) in Europolom.

               (4)

               Skupino bi morali sestavljati strokovnjaki iz pristojnih organov držav članic, ETSC, ECB in Europola.

               (5)

               Za člane strokovne skupine bi bilo treba določiti pravila o razkrivanju informacij.

               (6)

               Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (7)

               Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno preučila, ali bi bilo priporočljivo podaljšanje –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Predmet urejanja
   V okviru Komisije se ustanovi se strokovna skupina o ponarejanju eura (ECEG).
   Člen 2
   Naloge skupine ECEG
   Naloge skupine CCEG so:

               (a)

               pomagati Komisiji pri pripravi zakonodajnih predlogov, delegiranih aktov ali pobud politike za zaščito eurobankovcev in eurokovancev pred ponarejanjem;

               (b)

               vzpostaviti tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, Komisijo, ETSC, Evropsko centralno banko in Europolom, da bi zagotovili učinkovito in dosledno zaščito eura;

               (c)

               izmenjava informacij in opredeljevanje dobre prakse na področjih preprečevanja ponarejanja eura, boja proti ponarejanju eurobankovcev in eurokovancev ter vpliva ponarejanja zaradi strateške analize;

               (d)

               Komisiji zagotavljati nasvete in strokovno znanje pri izvajanju zakonodaje, programov in politik Unije, zlasti v zvezi z Uredbo Sveta (ES) št. 1338/2001 (5);

               (e)

               razpravljati o uporabi Uredbe (EU) št. 331/2014.

         Člen 3
   Posvetovanje
   Komisija se lahko posvetuje s skupino ECEG o zadevah v zvezi s splošno zaščito eura na podlagi zakonodajnih pobud za okrepitev preprečevanja ponarejanja in boja proti njemu (6).
   Člen 4
   Članstvo in imenovanje
   1.   Člani skupine ECEG so pristojni organi držav članic, ETSC, ECB in Europol.
   2.   Člani Komisiji sporočijo imena svojih imenovanih predstavnikov.
   3.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Pristojna služba Komisije imenuje predsednika skupine.
   2.   Predstavnik Komisije lahko povabi strokovnjake s posebnim znanjem z določenega področja na dnevnem redu, ki niso člani skupine, da sodelujejo pri delu skupine na ad hoc podlagi. Poleg tega lahko predstavnik Komisije podeli status opazovalca posameznikom, organizacijam v skladu z določbo 8(3) horizontalnih pravil o strokovnih skupinah (7) ter državam kandidatkam.
   3.   Člani skupine ECEG in njihovi predstavniki ter povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443/ES (8) in (EU, Euratom) 2015/444 (9). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse potrebne ukrepe.
   4.   Sestanki skupine ECEG potekajo v prostorih Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve.
   5.   Skupina ECEG sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine.
   6.   Komisija objavi vse zadevne dokumente o dejavnostih skupine ECEG, vključno z dnevnimi redi, zapisniki in prispevki sodelujočih, in sicer tako, da jih vključi v register strokovnih skupin Komisije ali podobnih subjektov, ali prek povezave iz registra na posebno spletišče, kjer so ti dokumenti na voljo. Zadevni dokumenti se ne objavijo, kadar bi razkritje dokumenta oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kot je opredeljeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10).
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Sodelujoči pri dejavnostih skupine ECEG za svoje storitve niso plačani.
   2.   Komisija jim povrne potne stroške in stroške bivanja, nastale pri opravljanju dejavnosti skupine, v skladu z veljavnimi določbami Komisije.
   3.   Navedeni stroški se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.
   Člen 7
   Uporaba
   Ta sklep se uporablja od dneva sprejetja do 31. decembra 2025.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Komisijo

         Pierre MOSCOVICI

            Član Komisije

      (1)  Sklep Komisije (EU) 2015/512 z dne 25. marca 2015 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 81, 26.3.2015, str. 4).

      (2)  Uredba (EU) št. 331/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi programa izmenjave, pomoči in usposabljanja za zaščito eura pred ponarejanjem (program „Pericles 2020“) in razveljavitvi sklepov Sveta 2001/923/ES, 2001/924/ES, 2006/75/ES, 2006/76/ES, 2006/849/ES in 2006/850/ES (UL L 103, 5.4.2014, str. 1).

      (3)  Odločba Sveta 2003/861/ES z dne 8. decembra 2003 o analizi in sodelovanju v zvezi s ponarejenimi kovanci evra (UL L 325, 12.12.2003, str. 44).

      (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).

      (6)  Kot je navedeno v uvodni izjavi (12) Uredbe Sveta (ES) št. 1338/2001.

      (7)  C(2010) 7649 final.

      (8)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

      (9)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

      (10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 110/15/COL z dne 8. aprila 2015 o nezdružljivosti dodatne pomoči v višini 16 milijonov NOK, ki jo je podjetje Innovation Norway dodelilo podjetju Finnfjord AS (Norveška) [2016/905]

text:
                  9.6.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 152/47

            ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
      št. 110/15/COL
      z dne 8. aprila 2015
      o nezdružljivosti dodatne pomoči v višini 16 milijonov NOK, ki jo je podjetje Innovation Norway dodelilo podjetju Finnfjord AS (Norveška) [2016/905]

         (nezaupna različica)
          (*)

      NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61 in Protokola 26,
      ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) in zlasti člena 24 Sporazuma,
      ob upoštevanju Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 7(5) dela II,
      ob upoštevanju naslednjega:
      I.   DEJSTVA

      1.   Postopek

                  (1)

                  Podjetju Finnfjord AS (v nadaljnjem besedilu: podjetje Finnfjord) je bila leta 2011 iz sheme energetskega sklada (glej spodaj) dodeljena državna pomoč v višini 175 milijonov NOK za gradnjo sistema za energijsko predelavo v okviru njegovega obrata za proizvodnjo ferosilicija. Nadzorni organ je to dodelitev pomoči odobril z Odločbo št. 39/11/COL (1).

                  (2)

                  Po razpravah pred priglasitvijo, ki so se začele novembra 2012, so norveški organi z dopisom z dne 26. junija 2013 priglasili dodatno pomoč, ki jo je podjetje Innovation Norway (v nadaljnjem besedilu: podjetje IN) dodelilo podjetju Finnfjord, v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 (2). Ta ukrep je obravnavan v tej odločbi.

                  (3)

                  Nadzorni organ je v dopisu z dne 5. julija 2013 (3) od norveških organov zahteval dodatne informacije. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 19. avgusta 2013 (4). Nadzorni organ je v dopisu z dne 28. avgusta 2013 (5) znova zahteval informacije. Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 18. septembra 2013 (6). Z dopisom z dne 13. novembra 2013 (7) je Nadzorni organ obvestil norveške organe, da je sprejel Odločbo št. 445/13/COL o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi s priglašenim ukrepom.

                  (4)

                  Norveški organi so v elektronskem sporočilu z dne 21. februarja 2014 (8) predložili pripombe k Odločbi. Po dolgotrajnih razpravah z norveškimi organi in podjetjem Finnfjord o zaupnih informacijah je bila Odločba 10. aprila 2014 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP (9). Edina tretja stranka, ki je predložila pripombe, je bilo podjetje Finnfjord (10). Te pripombe so bile norveškim organom posredovane z dopisom z dne 13. maja 2014 (11). Norveški organi so v dopisu z dne 6. junija 2014 (12) predložili pripombe k pripombam tretje stranke. Podjetje Finnfjord je v dopisu z dne 25. septembra 2014 (13) predložilo nadaljnje pripombe. Nadzorni organ je v elektronskem sporočilu z dne 8. oktobra 2014 (14) od podjetja Finnfjord zahteval dodatne informacije. Podjetje Finnfjord je odgovorilo z elektronskima sporočiloma z dne 24. in 27. oktobra 2014 (15). Dodatne pripombe in informacije so bile norveškim organom posredovane z dopisom z dne 27. oktobra 2014 (16). Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 12. novembra 2014 (17). Nadzorni organ je bil med novembrom 2014 in januarjem 2015 prek elektronskih sporočil in telefona neuradno v stikih z norveškimi organi in podjetjem Finnfjord.

            2.   Priglašeni ukrep – 16 milijonov NOK nepovratnih sredstev

                  (5)

                  Priglašeni predlagani ukrep so neposredna nepovratna sredstva v višini 16 milijonov NOK, ki jih podjetje IN dodeli podjetju Finnfjord. Ta sredstva so namenjena delnemu kritju zvišanja stroškov projekta z [680–720] milijonov NOK na [približno 800] milijonov NOK.

                  (6)

                  Podjetje IN je z dopisom z dne 10. decembra 2012 podjetju Finnfjord sporočilo svojo odločitev o odobritvi priglašenega ukrepa.

            3.   Posojila podjetja IN in banke SNN

                  (7)

                  Podjetje IN je pojasnilo, da podjetje Finnfjord za dokončanje projekta energijske predelave potrebuje dodatnih [80–95] milijonov NOK. S 16 milijoni NOK se je torej kril le del zvišanja stroškov.

                  (8)

                  Podjetje IN je podjetju Finnfjord skupaj z dodelitvijo neposrednih nepovratnih sredstev v višini 16 milijonov NOK odobrilo tudi posojilo v višini 18 milijonov NOK. Podjetje Finnfjord si je v zvezi z istim projektom že prej od podjetja IN izposodilo 100 milijonov NOK. Nadzornemu organu ni bilo priglašeno nobeno posojilo. Podjetje IN trdi, da sta bili posojili odobreni pod tržnimi pogoji in zato ne vključujeta državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

                  (9)

                  Vzporedno s posojilom podjetja IN v višini 18 milijonov NOK je podjetje Finnfjord od finančne institucije SpareBank 1 Nord-Norge (v nadaljnjem besedilu: banka SNN) pridobilo posojilo v višini [45–60] milijonov NOK. Obstoječa posojila v zvezi s projektom, ki jih je podjetju Finnfjord odobrila banka SNN, so skupaj znašala [300–325] milijonov NOK.

                  (10)

                  Z neposrednimi nepovratnimi sredstvi v višini 16 milijonov NOK ter posojili v višini 18 milijonov NOK in [45–60] milijonov NOK se je skupaj krilo zvišanje stroškov za [80–95] milijonov NOK.

            4.   Innovation Norway (IN)

                  (11)

                  Podjetje IN je javni subjekt, ki je bil ustanovljen z Zakonom o podjetju Innovation Norway (18). Podjetje je prek ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj v lasti Norveške (51 %) in vseh 19 norveških okrajnih organov (49 %). Financira se z javnimi sredstvi.

            5.   Enova SF (Enova)

                  (12)

                  Enova SF (v nadaljnjem besedilu: podjetje Enova) je državno podjetje (19), ki je prek ministrstva za nafto in energijo v celoti v lasti Norveške. Odgovorno je za upravljanje sheme energetskega sklada, tj. sheme državne pomoči za spodbujanje varstva okolja, ki jo je Nadzorni organ odobril z odločbama št. 125/06/COL (20) in št. 248/11/COL (21). Podjetje Enova se financira z javnimi sredstvi.

                  (13)

                  Podjetje Enova v okviru sheme energetskega sklada organizira razpise za pomoč, pri katerih so izbrani projekti z najboljšimi energetskimi rezultati glede na dodeljeno pomoč v NOK (22).

            6.   Dokončanje projekta energijske predelave in izplačilo zadnje tranše pomoči podjetja Enova

                  (14)

                  Podjetje Enova zadnjih 20 % ukrepa individualne pomoči izplača šele po odobritvi končnega poročila o projektu (23). Glede na sporočilo za medije podjetja Finnfjord (24) je sistem za energijsko predelavo začel delovati 30. oktobra 2012. Podjetje Enova je končno poročilo podjetja Finnfjord odobrilo 22. novembra 2012. 23. novembra 2012 je izplačalo zadnjih 35 milijonov NOK pomoči (20 % skupnega zneska pomoči v višini 175 milijonov NOK).

            7.   Prejemnik – Finnfjord AS (Finnfjord)

                  (15)

                  Finnfjord je družba z omejeno odgovornostjo v družinski lasti. Obrat, ki se financira s predlagano pomočjo, se nahaja v mestu Finnsnes v okraju Troms, ki je drugi najsevernejši okraj Norveške.

            8.   Zvišanje stroškov

                  (16)

                  V priglasitvi, na podlagi katere je Nadzorni organ sprejel Odločbo št. 39/11/COL z dne 9. februarja 2011 o odobritvi pomoči podjetja Enova za podjetje Finnfjord v višini 175 milijonov NOK, je bil proračun projekta energijske predelave podjetja Finnfjord ocenjen na 511,66 milijona NOK. Pomoč je bila dodeljena za zamenjavo obstoječega hladilnega sistema z enoto za energijsko predelavo. Namen je bil zagotoviti letno proizvodnjo električne energije v višini 224 GWh in rekuperacijo procesne pare v višini 125 GWh. Ocenjena letna proizvodnja energije je torej znašala 349 GWh.

                  (17)

                  Glede na trenutno priglasitev se je predvideni proračun do februarja 2011 že povečal za 190 milijonov NOK, in sicer s 511,66 milijona NOK na 700 milijonov NOK. Kljub temu znatnemu povečanju se je upravni odbor podjetja Finnfjord 7. februarja 2011 odločil za izvedbo projekta. Podjetje Finnfjord takrat ni zaprosilo za več pomoči. Priglašena pomoč ni namenjena kritju zvišanja stroškov, zaradi katerega je bil proračun ocenjen na 700 milijonov NOK.

                  (18)

                  Razlog za zvišanje stroškov je bila predvsem odločitev podjetja Finnfjord, da bo projekt osredotočilo izrecno na proizvodnjo električne energije iz pare (in ne rekuperacijo procesne pare), tako da bo kupilo zmogljivejšo parno turbino. Turbina je bila naročena 7. januarja 2011. Pravno zavezujoča pogodba za turbino je bila sklenjena 23. februarja 2011. Podjetje Finnfjord je z dopisom z dne 16. februarja 2011 obvestilo podjetje Enova, da je naročilo zmogljivejšo turbino, ki bo zagotovila letno proizvodnjo električne energije v višini 344,5 GWh. Ta večja proizvodnja električne energije je bila tako bližje predvideni skupni proizvodnji električne energije in pare v višini 349 GWh. Na podlagi tega je podjetje Finnfjord zahtevalo, da se proizvodnja pare izključi iz projekta, za katerega je prejelo pomoč. Podjetje Enova je z dopisom z dne 17. februarja 2011 odobrilo spremembo projekta.

                  (19)

                  Podjetje Finnfjord je podjetju Enova med celotnim trajanjem projekta zagotavljalo poročila o napredku. V poročilu z dne 30. aprila 2012 je podjetje Finnfjord navedlo nadaljnje zvišanje stroškov v zvezi s stavbo turbine, parnimi in kondenzacijskimi cevmi ter jarki. Dodatni stroški so znašali približno 5 milijonov NOK. Podjetje Finnfjord si je še vedno prizadevalo, da skupni stroški projekta ne bi presegli predvidenih 700 milijonov NOK.

                  (20)

                  V poročilu o napredku z dne 29. junija 2012 so bili skupni stroški še vedno ocenjeni na 700 milijonov NOK. Vendar je bilo do takrat predvideno, da se bodo stroški projekta zvišali za dodatnih [5–10] milijonov NOK. To zvišanje stroškov je upravni odbor podjetja Finnfjord obravnaval na seji dne 19. junija 2012. Norveški organi niso pojasnili, zakaj skupni ocenjeni stroški v višini 700 milijonov NOK, sporočeni v poročilu o napredku z dne 29. junija 2012, niso bili prilagojeni glede na skupno zvišanje stroškov za [10–15] milijonov NOK ([…]).

                  (21)

                  Norveški organi so pojasnili, da je podjetje Finnfjord spomladi 2012 začelo neuradne razprave s podjetjem Enova o pridobitvi dodatne pomoči za kritje zvišanih stroškov projekta. Po neuradnih stikih je podjetje Finnfjord 5. julija 2012 uradno zaprosilo podjetje Enova za dodatno pomoč. Hkrati je predvidene skupne stroške popravilo na [730–760] milijonov NOK.

                  (22)

                  Glede na informacije, predložene Nadzornemu organu, je podjetje Finnfjord na podlagi proračunskega pregleda, dokončanega 31. julija 2012, sklenilo, da bodo v okviru projekta nastali dodatni stroški, pri čemer je predvidelo, da bodo zvišani skupni stroški znašali med [740] milijonov NOK in [približno 800] milijonov NOK. Zvišanje stroškov je bilo povezano z: adaptacijami obstoječih strojev, adaptacijami treh obstoječih peči, adaptacijami kanalov za dim, napravami v stavbi turbine in drugih stavbah, daljšimi izpadi proizvodnje od pričakovanih ter dokončanjem dela in naprav. Podjetje Finnfjord je podjetje Enova zaprosilo za dodatno pomoč, da bi lahko projekt izpolnil svoje notranje zahteve glede dobičkonosnosti. Razloge za zvišanje stroškov je podrobneje pojasnilo v svojem poročilu o napredku z dne 12. septembra 2012.

                  (23)

                  V začetku avgusta 2012 je podjetje Finnfjord s podjetjem Enova neuradno razpravljalo o morebitni odložitvi del v zvezi s tretjo pečjo in razvrstitvi te peči kot ločenega projekta, da bi za ta nov projekt zaprosilo podjetje Enova za več pomoči.

                  (24)

                  Podjetje Enova je z dopisom z dne 20. avgusta 2012 zavrnilo vlogo za pomoč.

                  (25)

                  Na seji upravnega odbora podjetja Finnfjord dne 25. septembra 2012 so bili skupni stroški ocenjeni na [približno 800] milijonov NOK. Na tej seji je upravni odbor podjetja Finnfjord obravnaval tri različne vrste ukrepov:

                              (i)

                              dokončanje projekta, pri čemer se zvišanje stroškov financira v okviru splošnega denarnega toka podjetja;

                              (ii)

                              odložitev del v zvezi s tretjo pečjo, razvrstitev te peči kot ločenega projekta in predložitev vloge podjetju Enova za več pomoči;

                              (iii)

                              pridobitev [80–95] milijonov NOK dodatnega financiranja od podjetja Enova (pomoč), banke SNN (posojilo) in podjetja IN (posojilo in pomoč) za dokončanje projekta.

                  (26)

                  Odbor je sklenil nadaljevati v skladu s tretjim ukrepom.

                  (27)

                  Podjetje IN je Nadzornemu organu predložilo izvleček protokola seje upravnega odbora glede tretjega možnega ukrepa. V zvezi z vlogama podjetjema Enova in IN za več pomoči je v izvlečku navedeno:
                  „Morebitna nepovratna sredstva/posojila podjetij Enova in [IN] se bodo uporabila neposredno za zmanjšanje likvidnostnega posojila, za katerega je bila predložena vloga [banki SNN].“ (25)

                  (28)

                  Po navedbah podjetja IN je upravni odbor sklenil, da bi prva možnost ukrepanja v bistvu pomenila financiranje projekta na stroške upnikov podjetja Finnfjord, kar s pravnega vidika ni priporočljivo in dolgoročno ni sprejemljiva rešitev. Poleg tega upravni odbor po navedbah podjetja IN druge možnosti ukrepanja ni štel za izvedljivo, saj je sklenil, da bi bila odložitev del v zvezi s tretjo pečjo nedopustno draga.

                  (29)

                  Norveški organi so v svojih pripombah k sklepu Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave pojasnili, da končni skupni stroški znašajo [približno 800] milijonov NOK. Norveški organi niso pojasnili, kdaj je bilo to dokončno dogovorjeno.

            9.   Pregled zvišanj stroškov

                  Datum, dogodek

                  Predvideni proračun v milijonih NOK

                  Prvotni proračun, kot je opisan v Odločbi št. 39/11/COL z dne 9. februarja 2011

                  511,66

                  7. februar 2011, seja upravnega odbora podjetja Finnfjord

                  [680–720]

                  5. julij 2012, Finnfjord zaprosi podjetje Enova za več pomoči

                  [730–760]

                  31. julij 2012, pregled proračuna podjetja Finnfjord

                  [740–790]

                  25. september 2012, seja upravnega odbora podjetja Finnfjord

                  [740–790]

                  Končni skupni stroški

                  [približno 800]

            10.   Dodelitev pomoči podjetja IN in paket v višini [80–95] milijonov NOK

                  (30)

                  Podjetje Finnfjord je 28. avgusta 2012 začelo neformalen dialog s podjetjem IN in banko SNN, da bi pridobilo [80–95] milijonov NOK, ki jih je potrebovalo za financiranje dokončanja projekta.

                  (31)

                  Z dopisom z dne 1. oktobra 2012 je banko SNN uradno zaprosilo za dodatna posojila. Za dodatna posojila in nepovratna sredstva podjetja IN je zaprosilo 11. oktobra 2012, pri čemer ni navedlo zneska pomoči.

                  (32)

                  Zdi se, da je banka SNN pred sredino oktobra 2012 podjetju Finnfjord ponudila posojilo v višini [80–95] milijonov NOK. Vendar je kot pogoj za to posojilo postavila zavarovanje s premoženjem v škodo zavarovanja s premoženjem že obstoječega posojila podjetja IN (26). Podjetje IN ni sprejelo te rešitve. Namesto tega so se Finnfjord, SNN in IN dogovorili o naslednjem paketu financiranja v višini [80–95] milijonov NOK:

                              (i)

                              podjetje IN zagotovi pomoč v višini 16 milijonov NOK;

                              (ii)

                              podjetje IN odobri kratkoročno posojilo v višini 18 milijonov NOK s [5–9]-odstotno obrestno mero (ki je prilagodljiva v skladu s politiko kreditnega tveganja podjetja IN), ki je zavarovano pari passu s predhodnim posojilom podjetja IN v višini 100 milijonov NOK;

                              (iii)

                              banka SNN odobri kratkoročno posojilo v višini [45–60] milijonov NOK z […]-mesečno obrestno mero NIBOR (27) + [300–600] bazičnih točk, ki je zavarovano pari passu s predhodnim posojilom banke SNN v višini [300–325] milijonov NOK.

                  (33)

                  Podjetje Finnfjord je paket financiranja v višini [80–95] milijonov NOK formaliziralo in sprejelo na podlagi dopolnilnega usklajevalnega sporazuma, ki so ga 12. decembra 2012 podpisali banka SNN ter podjetji IN in Finnfjord. Ta sporazum, katerega namen je bil ureditev odnosa med zadevnimi tremi strankami, je vključeval posojilno pogodbo med podjetjem Finnfjord in banko SNN, sklenjeno 12. decembra 2012, ter posojilno pogodbo med podjetjema Finnfjord in IN, sklenjeno 10. decembra 2012.

                  (34)

                  Posojili podjetja IN in banke SNN sta bili izplačani, pomoč podjetju Finnfjord v višini 16 milijonov NOK pa se bo izplačala le z odobritvijo Nadzornega organa.

            11.   Pripombe

      11.1
            Pripombe, ki so jih norveški organi predložili v odziv na začetek formalnega postopka preiskave

                  (35)

                  Podjetje IN poudarja, da takrat, ko je sklenilo, da bo pogojno dodelilo 16 milijonov NOK, ni obravnavalo možnosti odobritve posojila podjetju Finnfjord, saj to podjetje ni imelo ustreznega zavarovanja s premoženjem za kritje novih posojil do [80–95] milijonov NOK.

                  (36)

                  V zvezi s tem, zakaj podjetje Finnfjord februarja 2011 ni zaprosilo podjetja Enova za več pomoči, podjetje IN pojasnjuje, da je podjetje Enova enostransko zmanjšalo znesek z 200 milijonov NOK ter poudarilo, da dodelitev 175 milijonov NOK pomeni zelo visoko intenzivnost pomoči in da noben drug projekt ne bi mogel pričakovati podobne podpore. Zato je podjetje Finnfjord menilo, da vloga za dodatno pomoč ne bi bila odobrena. Vendar je spremenilo svoj pristop, ko je izvedelo, da je podjetje Enova sklenilo dodeliti 350 milijonov NOK pomoči skoraj popolnoma enakemu projektu, ki ga izvaja podjetje Elkem AS (28).

                  (37)

                  Podjetje IN je predložilo revidirano razpredelnico, v kateri so upoštevane pripombe Nadzornega organa iz sklepa o začetku formalnega postopka preiskave. Na podlagi končnih stroškov projekta v višini [približno 800] milijonov NOK, 15-letne življenjske dobe projekta in preverjenega postopnega večanja proizvodnje električne energije v prvih treh letih do največje letne zmogljivosti v višini 344,5 GWh, pri čemer se uporablja model Enova, izračunana stopnja donosa brez pomoči v višini 16 milijonov NOK znaša [približno 9] %. S pomočjo bi stopnja donosa znašala [približno 11] %. Podjetje IN trdi, da zato projekt ob upoštevanju splošne naložbene politike podjetja Finnfjord, da je za takšne naložbe zunaj temeljnih poslovnih dejavnosti podjetja potrebna [10–20]-odstotna stopnja donosa, ni dobičkonosen.

                  (38)

                  Podjetje IN poudarja, da je podjetje Finnfjord sklep o nadaljevanju projekta sprejelo na podlagi svojih notranjih izračunov, ki se razlikujejo od zgoraj predstavljenih izračunov (na podlagi modela Enova). Navaja, da mu notranji izračuni podjetja Finnfjord niso bili predloženi. Navaja tudi, da dozdevno nasprotujoča si stališča podjetij IN in Enova najverjetneje izhajajo iz razlik med notranjimi pravili in praksami podjetij IN in Enova.

            11.2
            Pripombe tretjih strank, ki jih je podjetje Finnfjord predložilo v odziv na objavo sklepa o začetku formalnega postopka preiskave

                  (39)

                  Po navedbah podjetja Finnfjord si Nadzorni organ v svojem sklepu očitno nasprotuje, saj Nadzorni organ ne izključuje neposredno možnosti spodbujevalnega učinka pomoči v zadevnem primeru, hkrati pa izpostavlja vprašanje, ali je podjetje Finnfjord obravnavalo možnost zaustavitve, zmanjšanja obsega ali prekinitve projekta. Podjetje Finnfjord poudarja, da čeprav je bil do seje upravnega odbora dne 25. septembra 2012 cilj odbora dokončati projekt, se to ne bi smelo razlagati kot izraz želje ali zmožnosti dokončanja projekta za vsako ceno. Po navedbah podjetja dejstva in številke, ki so bile predložene Nadzornemu organu, jasno kažejo, da podjetje Finnfjord ne bi moglo kriti stroškov dokončanja projekta brez dodatnega financiranja. Podjetje Finnfjord ni moglo zagotoviti nobenega dodatnega zavarovanja s premoženjem, zato ni moglo pridobiti dodatnega posojila. Zato se podjetje Finnfjord ne strinja s predhodnim stališčem Nadzornega organa, da bi se pomoč štela za dobrodošel, vendar ne nujen element v paketu financiranja.

                  (40)

                  Tako kot podjetje IN tudi podjetje Finnfjord poudarja, da je bilo zmanjšanje pomoči podjetja Enova z 200 milijonov NOK na 175 milijonov NOK enostranska politična odločitev odbora podjetja Enova. Podjetje Finnfjord opozarja na izjave podjetja Enova o spodbujevalnem učinku dodatne pomoči na projekt, ki po njegovem mnenju vključujejo številne nedoslednosti, ter poudarja, da dozdevno nasprotujoča si stališča podjetij Enova in IN o spodbujevalnem učinku pomoči niso pomembna, ker je politika podjetja Enova bolj omejevalna, kot dovoljujejo smernice o državni pomoči za varstvo okolja (v nadaljnjem besedilu: smernice EAG) (29).

                  (41)

                  Zdi se, da se podjetje Finnfjord v zvezi z oceno, ali je pomoč ustrezen instrument, ne strinja s tem, da je treba to oceno izvesti na podlagi posebnih okoliščin zadevnega primera, in se namesto tega sklicuje na Odločbo št. 39/11/COL, v kateri je Nadzorni organ navedel, da je začetna dodelitev pomoči v višini 175 milijonov NOK ustrezen instrument za spodbuditev naložb v projekt pred začetkom njegovega izvajanja.

                  (42)

                  Kar zadeva vprašanje sorazmernosti, podjetje poudarja, da so stroški projekta več kot dvakrat višji od prvotne ocene. 12,35-odstotna stopnja donosa je bila bližje spodnji meji razpona dobičkonosnosti, ki jo zahteva podjetje Finnfjord. Pojasnjeno je, da je posodobljena [približno 9]-odstotna stopnja donosa brez 16 milijonov NOK pomoči veliko nižja, kot bi dovolilo podjetje Finnfjord, „če bi lahko ukrepalo po lastni volji“. Tudi [približno 11]-odstotna stopnja donosa, ki bi bila dosežena s 16 milijoni NOK pomoči, se šteje za sorazmerno majhen donos. Podjetje Finnfjord označuje dodelitev pomoči kot razumno porazdelitev bremena med podjetjema IN in SNN ter poudarja, da se je dolžniški kapital projekta bistveno povečal. Tveganje neplačila nosi zgolj podjetje. Zato je po mnenju podjetja Finnfjord jasno, da pomoč ne pomeni prekomerne kompenzacije.

                  (43)

                  Podjetje Finnfjord meni, da dodatna pomoč podjetja IN ne bo ogrozila mehanizma za konkurenčnost v okviru sheme energetskega sklada. Poudarja, da mehanizem za konkurenčnost v okviru sheme energetskega sklada zgolj preprečuje, da bi pomoč prejeli najmanj uspešni projekti, ko zneski, za katere so bile predložene vloge, presežejo proračun sheme. Podjetje poziva Nadzorni organ, naj prouči, ali bi lahko prednostno obravnavanje mehanizma za konkurenčnost v okviru sheme energetskega sklada oviralo pravico norveških organov do lastne organizacije upravljanja javnih sredstev. Podjetje Finnfjord v zvezi s tem izraža dvom, da ima Nadzorni organ, poleg pravil o kumulaciji, veljavno pravno podlago za zagotovitev, da dodelitve individualne pomoči ne vplivajo na delovanje sheme pomoči. Pojasnjuje, da je priglašena pomoč porazdeljena na odprt in pregleden način.

            11.3
            Drugi sklop pripomb tretjih strank, ki jih je predložilo podjetje Finnfjord

                  (44)

                  Nadzorni organ je med formalnim postopkom preiskave od podjetja Finnfjord prejel drugi sklop pripomb tretjih strank, v katerih podjetje podrobneje pojasnjuje, kako bi se zaradi pomanjkanja njegove likvidnosti jeseni 2012 prenehalo izvajanje projekta, če se ne bi zagotovil dodaten paket financiranja na podlagi pomoči, ki jo je dodelilo podjetje IN. Da bi podjetje Finnfjord utemeljilo, zakaj ima priglašena pomoč, ki mu je dodeljena, spodbujevalni učinek, se sklicuje na sklep Nadzornega organa v zadevi Helguvík Aluminium Smelter
                      (30).

                  (45)

                  Podjetje Finnfjord kot dokaz o nujnosti pomoči prilaga izjave banke SNN, svojega računovodje in predsednika. Podjetje poleg tega prilaga razpredelnico s posodobljenim izračunom neto sedanje vrednosti projekta (ki ga je preverilo podjetje IN), ki s pomočjo znaša [nekoliko negativen donos] %. Finnfjord se sklicuje na prakso Nadzornega organa in Komisije (31) v primerih nepredvidenih stroškov pri inovativnih projektih, pri katerih je bila odobrena pomoč, ki ni bila izražena kot fiksni znesek, ampak kot odstotek neznanih skupnih stroškov, razglašena za združljivo z delovanjem pravil o državni pomoči.

                  (46)

                  Podjetje Finnfjord je zatem na zahtevo Nadzornega organa predložilo kopiji sporazumov o financiranju, ki so ju 14. junija 2011 in 12. decembra 2012 sklenili banka SNN ter podjetji IN in Finnfjord, in dokumentacijo v zvezi odsotnostjo nezastavljenega zavarovanja.

            11.4
            Pripombe norveških organov na pripombe tretjih strank

                  (47)

                  Norveški organi so predložili pripombe na dva sklopa pripomb tretjih strank podjetja Finnfjord. Norveški organi se strinjajo s podjetjem Finnfjord in so pojasnili manjša dejanska vprašanja glede vira financiranja predlaganih nepovratnih sredstev v višini 16 milijonov NOK. Ker se sredstva iz zadevnih virov izplačujejo na enoten način, se te pojasnitve niso izkazale za bistvene za oceno priglašenega ukrepa, ki jo opravi Nadzorni organ.

            II.   OCENA

      1.   Obstoj državne pomoči

                  (48)

                  Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:
                  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

                  (49)

                  Iz tega sledi, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep: (i) odobri država oz. se pomoč dodeli iz državnih sredstev; (ii) zagotavlja upravičencu selektivno gospodarsko prednost; (iii) lahko vpliva na trgovino med pogodbenicami in izkrivlja konkurenco.

                  (50)

                  Ukrep pomoči mora odobriti država ali se pomoč dodeli iz državnih sredstev. V zvezi s tem se opozarja, da je podjetje IN javni subjekt. Njegova nepovratna sredstva financira Norveška. Priglašeni ukrep se torej financira iz državnih sredstev in se lahko prenese na podjetje Finnfjord pod nadzorom javnega subjekta, ki ga nadzira država. Nadzorni organ zato meni, da ukrep vključuje državna sredstva.

                  (51)

                  Da bi priglašeni ukrep pomenil državno pomoč, mora podjetju Finnfjord nuditi ugodnost oprostitve dajatev, ki običajno bremenijo njegov proračun. Poleg tega mora biti ukrep selektiven, pri čemer daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Neposredna nepovratna sredstva v višini 16 milijonov NOK predstavljajo prenos gotovine, ki je podjetje Finnfjord v okviru običajnega poslovanja ne bi prejelo. Predlagana nepovratna sredstva so namenjena izključno podjetju Finnfjord. Zato je Nadzorni organ sklenil, da ta neposredna nepovratna sredstva zagotavljajo podjetju Finnfjord selektivno gospodarsko prednost.

                  (52)

                  Ukrep se šteje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če lahko izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami navedenega sporazuma. V skladu z ustaljeno sodno prakso zgolj dejstvo, da ukrep okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj EGP, zadostuje za sprejetje sklepa, da lahko ukrep vpliva na trgovino med pogodbenicami in izkrivlja konkurenco med podjetji, ustanovljenimi v drugih državah EGP (32). Podjetje Finnfjord proizvaja ferosilicij in mikrosiliko, ki ju prodaja na evropskem trgu (33). Nadzorni organ je zato sklenil, da pomoč vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP in izkrivlja konkurenco v EGP, ker je upravičenec dejaven v sektorju, v katerem trgujejo pogodbenice.

                  (53)

                  Nadzorni organ je na podlagi navedenih ugotovitev sklenil, da priglašeni ukrep v obliki neposrednih nepovratnih sredstev v višini 16 milijonov NOK, ki jih je podjetje IN dodelilo podjetju Finnfjord, predstavlja državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

            2.   Postopkovne zahteve

                  (54)

                  V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 je „treba Nadzorni organ Efte o kakršnih koli načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči obvestiti dovolj zgodaj, da lahko predloži svoje pripombe /…/. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev.“

                  (55)

                  Norveški organi so z dopisom z dne 26. junija 2013 priglasili ukrep pomoči v višini 16 milijonov NOK. Pomoč je bila dodeljena pod pogojem, da jo odobri Nadzorni organ, zato ni bila izplačana.

                  (56)

                  Glede na predložene informacije se zdi, da je bila pomoč dodeljena na podlagi sheme pomoči, ki ni bila priglašena Nadzornemu organu, ker so jo norveški organi obravnavali, kot da jo ureja takrat veljavna uredba o splošnih skupinskih izjemah (34). Nepovratna sredstva podjetij Enova in IN predstavljajo pomoč za naložbe, namenjeno istemu podjetju za isti naložbeni projekt. Norveški organi so zato sklenili, da bi bilo treba pomoč podjetju Finnfjord posamično priglasiti, ker je skupaj s pomočjo podjetja Enova presegla prag, nad katerim za posamezne dodelitve pomoči velja obveznost priglasitve (35).

                  (57)

                  Nadzorni organ je na podlagi navedenega sklenil, da so norveški organi izpolnili svoje obveznosti iz člena 1(3) dela I Protokola 3.

            3.   Združljivost – pravna podlaga

                  (58)

                  Podjetje IN trdi, da je pomoč podjetju Finnfjord združljiva s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP kot pomoč za varstvo okolja. Poudarja, da zadevna pomoč ne predstavlja oblike pomoči za reševanje.

                  (59)

                  Na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP se „pomoč za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij“ lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v EGP v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                  (60)

                  Nadzorni organ je z Odločbo št. 39/11/COL odobril začetno pomoč, ki se je iz sheme energetskega sklada namenila projektu energijske predelave podjetja Finnfjord, potem ko je izvedel podrobno oceno te pomoči v skladu s poglavjem 5 smernic EAG. Nadzorni organ je sklenil, da je priglašena pomoč podjetja Enova prispevala k varstvu okolja, tako da je spodbudila podjetje Finnfjord k sprejetju ukrepa za prihranek energije, ki ga brez pomoči ne bi sprejelo.

                  (61)

                  Po začetku formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ 16. julija 2014 sprejel nov sklop smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: smernice EEAG) (36), ki so nadomestile smernice EAG (37). Nadzorni organ uporablja smernice EEAG od datuma njihovega sprejetja (38) tudi v zvezi z dodelitvami individualne pomoči, priglašene pred sprejetjem smernic EEAG, kadar je pozvan, da se odloči po datumu sprejetja (39).

                  (62)

                  Nadzorni organ je pomoč podjetja Enova odobril kot ukrep za prihranek energije. Smernice EEAG ne vključujejo poglavja o prihranku energije, ker se je namesto tega vključilo poglavje o energetski učinkovitosti (40). Nadzorni organ ocenjuje združljivost priglašene pomoči na podlagi poglavja o energetski učinkovitosti iz smernic EEAG.

                  (63)

                  Nadzorni organ ugotavlja, da se njegova ocena združljivosti priglašenega ukrepa v obravnavanem primeru ne bi bistveno razlikovala, če bi uporabil smernice EAG. V dokaz so v nadaljevanju navedena zadevna načela smernic EEAG in EAG.

            4.   Obseg formalnega postopka preiskave

                  (64)

                  V sklepu o začetku formalnega postopka preiskave in pri oceni priglašenega ukrepa na podlagi takrat veljavnih smernic EAG je Nadzorni organ poudaril, da glede na to, da je že ocenil združljivost pomoči, ki jo je podjetje Enova dodelilo projektu energijske predelave podjetja Finnfjord, ne dvomi, da je dodatna pomoč zaradi sorazmerno majhnega zneska v primerjavi z začetno pomočjo usmerjena v nedelovanje trga. Ob predpostavki, da bi pomoč imela spodbujevalni učinek in bi bila nujna, je bil Nadzorni organ tudi prepričan, da bi bili izkrivljanje konkurence in učinki na trgovino omejeni, tako da bi bilo skupno ravnotežje pozitivno. Ta vprašanja se zato v nadaljevanju ne bodo obravnavala.

                  (65)

                  Predmet ocene v nadaljevanju je, ali ima priglašena pomoč spodbujevalni učinek in je nujna.

            5.   Ocena združljivosti

      5.1
            Pomoč nima spodbujevalnega učinka in ni nujna

                  (66)

                  Da bi bila pomoč združljiva z delovanjem sporazuma EGP, mora v skladu s smernicami EEAG (41) imeti spodbujevalni učinek. Ključni element ocene združljivosti je, ali je priglašena pomoč nujna za zagotovitev resnične spodbude za naložbo, ki se sicer ne bi izvedla. Preveriti je treba, ali je pomoč nujna za zagotovitev spodbujevalnega učinka za naložbe, tj. ali pomoč dejansko prispeva k spremembi vedenja prejemnika, tako da se stopnja varstva okolja zviša (42).

                  (67)

                  Nadzorni organ bo praviloma sklenil, da spodbujevalni učinek ne obstaja, če se je projekt začel izvajati, preden je prejemnik predložil vlogo za pomoč (43). Ker se obravnavani primer nanaša na dodelitev dodatne pomoči za kritje zvišanih stroškov projekta v teku, Nadzorni organ ne more domnevati, da imajo vloge za pomoč, predložene pred začetkom del, spodbujevalni učinek. Podjetje Finnfjord je februarja 2011 začelo z izvajanjem projekta v vrednosti 700 milijonov NOK na podlagi dodeljene pomoči v višini 175 milijonov NOK.

                  (68)

                  Vendar Nadzorni organ ne izključuje spodbujevalnega učinka pomoči za projekt, če je dodelitev pomoči nedvomno zagotovila dokončanje projektov, ki se sicer ne bi uspešno zaključili, ali dodatno varstvo okolja, ki se sicer ne bi doseglo (44). Pri oceni spodbujevalnega učinka pomoči s tega vidika je treba pozorno proučiti obratne hipotetične razmere, tj. ukrepanje podjetja brez pomoči.

                  (69)

                  Podjetje je oktobra 2012 dokončalo projekt brez izplačila pomoči. Nadzorni organ na podlagi predloženih informacij in dokazov meni, da podjetje Finnfjord po februarju 2011 in do dokončanja projekta oktobra 2012 ni resnično razmišljalo o zaustavitvi, zmanjšanju obsega ali prekinitvi projekta. Ob upoštevanju sklepov seje upravnega odbora z dne 25. septembra 2012 se zdi, da podjetje zaradi previsokih stroškov ni resno razmišljalo o možnosti zaustavitve ali odložitve projekta v celoti ali delno ali možnosti zmanjšanja njegovega obsega. V zapisniku seje upravnega odbora z dne 25. septembra 2012 je navedeno, da je podjetje Finnfjord nameravalo zaprositi banko SNN za dodatno financiranje posojil, podjetji Enova in IN pa za dodatno pomoč, ter da bi podjetje Finnfjord vsakršno morebitno pomoč uporabilo neposredno za zmanjšanje posojila, za katerega bi zaprosilo banko SNN.

                  (70)

                  To ugotovitev naj bi podjetje podprlo v svojih pripombah k sklepu Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave. Čeprav se podjetje sklicuje na svojo potrebo po dodatnem financiranju v višini [80–95] milijonov NOK in domnevno navaja, da sam položaj, v katerem se je znašlo, kaže, da je podjetje razmišljalo o opustitvi projekta, temu nasprotujejo druge izjave podjetja, v katerih se sklicuje na odsotnost „svobodne volje“ (glej uvodno izjavo 42 zgoraj) in zlasti dejstvo, da je podjetje Finnfjord dokončalo projekt brez izplačila pomoči.

                  (71)

                  Če je podjetje menilo, da nima nobene druge možnosti, kot da nadaljuje s projektom, mu pomoč ne bi zagotovila nobene spodbude, ker bi moralo dokončati projekt s pomočjo ali brez nje. Z drugimi besedami, podjetje Finnfjord bi v obratnem scenariju tudi brez pomoči dokončalo projekt brez zamud in brez zmanjšanja obsega.

                  (72)

                  Nadzorni organ ni prepričala utemeljitev, da je pomoč spodbudila zagotovitev paketa financiranja v višini [80–95] milijonov NOK in je bila nujna zlasti za zagotovitev posojila banke SNN v višini [45–60] milijonov NOK. Tudi če bi banka SNN kot pogoj za posojilo določila, da mora podjetje IN dodeliti pomoč v višini 16 milijonov NOK, so bila sredstva (banke SNN in podjetja IN) izplačana brez predhodne odobritve dodatne pomoči s strani Nadzornega organa. To dokazuje neodvisnost posojil od dodelitve pomoči. Upnik, ki bi dejansko izplačilo pomoči določil kot pogoj za nadaljnje financiranje, bi pred izplačilom dodatnega dolžniškega kapitala počakal na dovoljenje Nadzornega organa, če je od tega odvisen obstoj paketa financiranja. Poleg tega iz informacij, predloženih Nadzornemu organu, ni razvidno, da bi moralo podjetje Finnfjord takoj odplačati posojila, če Nadzorni organ ne bi odobril pomoči.

                  (73)

                  Pomoč mora biti nujna, da je združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. S pomočjo se ne smejo subvencionirati stroški za dejavnost, ki bi jo podjetje v vsakem primeru izvajalo, in ne sme se uravnovesiti običajno poslovno tveganje gospodarske dejavnosti (45). Vendar bi se lahko pomoč za dodatne stroške, ki so nastali zaradi nepredvidenih zunanjih dejavnikov, ki jih ni mogoče obravnavati kot del običajnega poslovnega tveganja zadevne gospodarske dejavnosti, štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP (46).

                  (74)

                  Nadzorni organ ugotavlja, da se je podjetje Finnfjord februarja 2011 ob soočenju z zvišanjem stroškov s 511,66 milijona NOK na 700 milijonov NOK odločilo, da bo s projektom nadaljevalo, ne da bi zaprosilo za dodatno pomoč. Zato je za to preiskavo pomembno zvišanje stroškov za [80–95] milijonov NOK, tj. s 700 milijonov NOK na [približno 800] milijonov NOK. To predstavlja približno […]-odstotno zvišanje.

                  (75)

                  Glede na predložene informacije je bilo zvišanje stroškov, kot je opisano v uvodni izjavi 22 zgoraj, povezano z: adaptacijami obstoječih strojev, adaptacijami treh obstoječih peči, adaptacijami kanalov za dim, napravami v stavbi turbine in drugih stavbah, daljšimi izpadi proizvodnje od pričakovanih ter dokončanjem dela in naprav. Pričakuje se, da bo podjetje tovrstna zvišanja stroškov upoštevalo pri načrtovanju te vrste projekta, saj predstavljajo običajno poslovno tveganje zadevne gospodarske dejavnosti. Ne morejo se obravnavati kot posledica zunanjih dejavnikov in ne zdijo se nepredvidljiva. Obravnavani primer se torej razlikuje od primera Helguvík Aluminium Smelter
                      (47), na katerega se sklicuje podjetje Finnfjord. V navedenem primeru je imel upravičenec do pomoči težave pri pridobitvi financiranja v času izredne finančne krize na Islandiji leta 2008, pri čemer se lahko te razmere utemeljeno obravnavajo kot nepredviden zunanji dejavnik. Nadzorni organ glede na navedeno meni, da želijo norveški organi s priglašenim ukrepom pomoči zagotoviti podjetju Finnfjord nadomestilo za običajno poslovno tveganje projekta, ki ga je podjetje izvedlo.

                  (76)

                  Nadzorni organ priznava, da bi rezultat njegove ocene lahko bil drugačen, če bi norveški organi, namesto da so predlagali izplačilo dveh fiksnih zneskov pomoči (s strani podjetja Enova in pozneje podjetja IN), dodelili pomoč za kritje določenega odstotka upravičenih stroškov projekta. To velja zlasti, če je obseg nepredvidenih dodatnih stroškov precejšen in povezan z dejstvom, da je projekt inovativen in da je zato težko vnaprej oceniti njegove stroške. Vendar ta trditev ni pomembna za sklop dejstev, ki jih mora Nadzorni organ upoštevati v zvezi z obravnavanim primerom.

                  (77)

                  Nadzorni organ poudarja, da morajo norveški organi dokazati, da so pogoji za odstopanje od člena 61(1) Sporazuma EGP izpolnjeni (48). Dejstva in utemeljitve, ki so jih predložili norveški organi (in podjetje Finnfjord), Nadzornega organa niso prepričali, da ima priglašena pomoč podjetja IN spodbujevalni učinek ali da je nujna.

                  (78)

                  Nadzorni organ je na podlagi navedenega sklenil, da priglašena pomoč, ki jo je podjetju Finnfjord dodelilo podjetje IN, nima spodbujevalnega učinka in ni nujna. Ker pomoč že samo iz teh razlogov ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, Nadzorni organ ne bo ocenil primernosti niti sorazmernosti pomoči.

            6.   Sklepna ugotovitev – pomoč ni združljiva

                  (79)

                  Nadzorni organ je na podlagi informacij, ki so jih predložili norveški organi, sklenil, da predlaganih 16 milijonov NOK gotovinske dotacije, ki jo je podjetje IN dodelilo podjetju Finnfjord, pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

                  (80)

                  Sklenil je, da ta pomoč ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Zato norveški organi niso pooblaščeni, da jo dodelijo.

                  (81)

                  Nadzorni organ poziva norveške organe, da kopijo te odločbe nemudoma posredujejo podjetju Finnfjord

            SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
      Člen 1
      1.   Neposredna nepovratna sredstva v višini 16 milijonov NOK, ki so bila dodeljena podjetju Finnfjord in ki so jih norveški organi priglasili 26. junija 2013, so nezdružljiva z delovanjem Sporazuma EGP.
      2.   Zato se ne smejo dodeliti.
      3.   Formalni postopek preiskave se zaključi.
      Člen 2
      Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.
      Člen 3
      Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

         V Bruslju, 8. aprila 2015

               Za Nadzorni organ Efte

            Oda Helen SLETNES

               Predsednica

            Helga JÓNSDÓTTIR

               Članica kolegija

         (*)  Ta nezaupna različica odločbe ne vključuje informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Izključene informacije so označene z […]. Kjer so izključene številke, je naveden razpon zadevnih številk, če je to primerno.

         (1)  UL C 278, 22.9.2011, str. 6, in Dopolnilo EGP št. 51, 22.9.2011, str. 1.

         (2)  Dogodki št. 676810, št. 676812, št. 676814–676816, št. 676819, št. 676822, št. 676823, št. 676825–676827, št. 676829 in št. 676832–676834.

         (3)  Dogodek št. 677212.

         (4)  Dogodki št. 680603–680605 in št. 680866–680868.

         (5)  Dogodek št. 681073.

         (6)  Dogodki št. 683806, št. 683807, št. 683809, št. 683810, št. 683813, št. 683814, št. 683817 in št. 683819.

         (7)  Dogodek št. 686086.

         (8)  Dogodek št. 700230.

         (9)  UL C 108, 10.4.2014, str. 2, in Dopolnilo EGP št. 22, 10.4.2014, str. 19.

         (10)  Dopis podjetja Finnfjord, brez datuma, ki ga je Nadzorni organ registriral 16. aprila 2014 (dogodek št. 705906).

         (11)  Dogodek št. 708022.

         (12)  Dogodek št. 710453.

         (13)  Dogodki št. 723413–723421 in št. 723424.

         (14)  Dogodek št. 725001.

         (15)  Dogodki št. 726975–726980 in št. 726985.

         (16)  Dogodek št. 726981.

         (17)  Dogodek št. 729928.

         (18)  LOV 2003-12-19-130 Lov om Innovasjon Norge.

         (19)  V norveščini: Statsforetak. Podjetje Enova je organizirano v skladu z Zakonom št. 71 o državnih podjetjih, ki je bil sprejet 30. avgusta 1991.

         (20)  Odločba nadzornega organa EFTA št. 125/06/COL z dne 3. maja 2006 v zvezi z norveškim energetskim skladom (Norveška) (UL L 189, 17.7.2008, str. 36), in Dopolnilo EGP št. 43, 17.7.2008, str. 1.

         (21)  UL C 314, 27.10.2011, str. 4, in Dopolnilo EGP št. 58, 27.10.2011, str. 2.

         (22)  Razpis za pomoč v okviru sheme energetskega sklada je opisan v odstavkih 27–36 Odločbe št. 248/11/COL Nadzornega organa (navedena zgoraj).

         (23)  Glej odstavek 37 Odločbe št. 248/11/COL Nadzornega organa (navedena zgoraj).

         (24)  Na voljo na spletišču podjetja Finnfjord: http://www.finnfjord.no/weve_got_the_power.

         (25)  Dopis norveških organov z dne 18. septembra 2013 (dogodek št. 683806). Prevod Nadzornega organa: „Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån.“

         (26)  Po navedbah podjetja IN: „Ko je podjetje Finnfjord /…/ zaprosilo za financiranje v višini [80–95] milijonov NOK, je [banka SNN] že odobrila posojilo v enakem znesku, vendar pod zavarovalnimi pogoji, ki za [podjetje IN] niso bili sprejemljivi“; dopis podjetja IN Nadzornemu organu z dne 18. septembra 2013, str. 12.

         (27)  Norwegian Inter Bank Offered Rate (norveška ponujena medbančna obrestna mera).

         (28)  To pomoč je Nadzorni organ odobril z Odločbo št. 304/13/COL (UL C 330, 14.11.2013, str. 7, in Dopolnilo EGP št. 63, 14.11.2013, str. 5).

         (29)  UL L 144, 10.6.2010, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 29, 10.6.2010, str. 1.

         (30)  Odločba št. 344/09/COL Helguvík Aluminium Smelter (UL C 294, 3.12.2009, str. 17, in Dopolnilo EGP št. 64, 3.12.2009, str. 10).

         (31)  Med drugim Odločba Nadzornega organa št. 503/08/COL, Test Centre Mongstad (UL C 297, 20.11.2008, str. 11, in Dopolnilo EGP št. 69, 20.11.2008, str. 2), in Sklep Komisije v zadevi N 117/2007, Dekontaminacija obrata „Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH“ s strani podjetja „57 Profi-Start GmbH“ (UL C 275, 16.11.2007, str. 2).

         (32)  Sodba sodišča Efte z dne 20. maja 1999 v zadevi E-6/98, Norveška proti Nadzornemu organu Efte, Recueil, št. 76, točka 59; Zadeva 730/79, Philip Morris proti Komisiji, EU:C:1980:209, točka 11, kjer je navedeno: „Če državna finančna pomoč okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo v trgovini v Skupnosti, je treba slednja obravnavati, kot da je navedena pomoč vplivala nanje“.

         (33)  Kot je opisano v Odločbi Nadzornega organa št. 39/11/COL (navedena zgoraj).

         (34)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (UL L 214, 9.8.2008, str. 3), vključena v točko 1j Priloge XV k Sporazumu EGP.
      Glej člen 6(1)(b) skupaj s členom 7(1) takrat veljavne uredbe o splošnih skupinskih izjemah.
      Člen 6(1)(b) določa: „Ta uredba se ne uporablja za nobeno individualno pomoč, bodisi dodeljeno kot ad hoc pomoč bodisi na podlagi sheme, katere bruto ekvivalent dotacije presega naslednje pragove /…/ (b) pomoč za naložbe za varstvo okolja: 7,5 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt;“.

         (35)  Člen 7(1) določa: „Pri določanju, ali se spoštujejo pragovi za posamično priglasitev iz člena 6 in največja intenzivnost pomoči iz Poglavja II, se upošteva skupni znesek ukrepov javne podpore za dejavnost ali projekt, ki prejema pomoč, ne glede na to, ali se ta podpora financira iz lokalnih, regionalnih, nacionalnih virov ali virov Skupnosti.“

         (36)  Še neobjavljeno v UL ali Dopolnilu EGP, vendar je na voljo na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (37)  Točka 237 smernic EEAG.

         (38)  Točka 237 smernic EEAG.

         (39)  Točka 238 smernic EEAG. Nadzorni organ navaja, da bo uporabljal smernice EAG za pomoč, dodeljeno na podlagi odobrenih shem pomoči, kadar bo pozvan, da se odloči po začetku veljavnosti smernic EEAG. Vendar po informacijah Nadzornega organa priglašena pomoč v obravnavanem primeru ni dodeljena na podlagi sheme pomoči, ki jo je odobril Nadzorni organ.

         (40)  V točki 14(2) smernic EEAG je „energetska učinkovitost“ opredeljena kot količina prihranjene energije, določeno z meritvijo in/ali oceno porabe pred izvedbo ukrepa za izboljšanje energetske učinkovitosti in po njej, ob zagotovljenih normalnih zunanjih pogojih, ki vplivajo na porabo energije.

         (41)  Točki 139 in 44 smernic EEAG. Glej tudi točke 171–173 in 27–29 smernic EAG.

         (42)  Točka 44 smernic EEAG. Glej tudi točko 142 smernic EAG.

         (43)  Točka 45 smernic EEAG. Glej tudi točko 143 smernic EAG.

         (44)  Zadeva T-162/06, Kronoply proti Komisiji, EU:T:2009:2, točka 85. Potrjeno v pritožbenem postopku v zadevi C-117/09 P, Kronoply proti Komisiji, EU:C:2010:370.

         (45)  Točka 44 smernic EEAG.

         (46)  Zadeva T-162/06, Kronoply proti Komisiji, EU:T:2009:2, točka 88.

         (47)  Naveden zgoraj.

         (48)  Zadeva C-106/09 P, Komisija proti Government of Gibraltar in Združenemu kraljestvu, EU:C:2011:732, točka 147. Zadeva C-372/97, Italija proti Komisiji, EU:C:2004:234, točka 81. Zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji, EU:C:1993:157, točka 20. Zadeva T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE proti Komisiji, EU:T:2007:253, točka 34.


title: 2006/551/ES: Sklep Sveta z dne  24. julija 2006  o imenovanju predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte

text:
               8.8.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 217/28

      SKLEP SVETA

   z dne 24. julija 2006
   o imenovanju predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte
   (2006/551/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti (1), zlasti člena 43(1) in (2) Uredbe,
   ob upoštevanju sporočila, ki ga je posredovala Komisija 3. julija 2006, potem ko je pridobila mnenje upravnega sveta Urada Skupnosti za rastlinske sorte –
   SKLENIL:
   Edini člen
   Gospod Bart KIEWIET, rojen 7. januarja 1947, se imenuje za predsednika Urada Skupnosti za rastlinske sorte za dobo petih let.
   Njegov mandat začne teči na dan prevzema dolžnosti, o katerem se morata še dogovoriti predsednik in upravni svet Urada.

      V Bruslju, 24. julija 2006

            Za Svet

            Predsednik

         M. PEKKARINEN

      (1)  UL L 227, 1.9.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 873/2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 38).