title: 2007/424/ES: Sklep Komisije z dne 18. junija 2007 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske

text:
               20.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 159/42

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 18. junija 2007
   o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske
   (2007/424/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti členov 8 in 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je z Uredbo (ES) št. 1888/2006 (2) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske v Skupnost.

               (2)

               Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov je Komisija nadaljevala preiskavo dampinga, škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti. Dokončne ugotovitve in sklepi te preiskave so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 682/2007 (3) o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske.

               (3)

               Preiskava je potrdila začasne ugotovitve o škodljivem dampingu v zvezi z uvozom nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske.

         B.   ZAVEZA

               (4)

               Po sprejetju začasnih protidampinških ukrepov sta dva sodelujoča proizvajalca izvoznika na Tajskem ponudila cenovni zavezi v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

               (5)

               V teh zavezah sta proizvajalca izvoznika ponudila, da bi zadevni izdelek, opredeljen v Uredbi (ES) št. 682/2007, prodajala v okviru količinske zgornje meje najmanj po tisti ceni, ki odpravlja škodljive učinke dampinga. Število vrst izdelka, ki jih zaveza zajema, je omejeno na tiste vrste izdelka, ki jih je vsak zadevni proizvajalec izvoznik v obdobju preiskave izvozil v reprezentativnih količinah. Ker so bile v obdobju preiskave cene različnih vrst izdelkov zelo različne, je bila za vsako vrsto izdelka iz zaveze ponujena drugačna najnižja uvozna cena.

               (6)

               Proizvajalca izvoznika sta ponudila, da bi izdelke iz zaveze v Skupnost izvažala le v okviru določene zgornje meje, ker v obdobju preiskave nista prodajala samo zadevnega izdelka, ki sta ga proizvedla sama, temveč tudi zadevni izdelek drugih proizvajalcev. Določena količinska zgornja meja za posameznega proizvajalca izvoznika ustreza količini izdelkov, ki sta jih v obdobju preiskave proizvedla sama in jih izvozila v Skupnost. Za uvoz zadevnega izdelka, ki presega zgornjo količinsko mejo, in uvoz, ki ga zaveza ne zajema, pa velja protidampinška dajatev.

               (7)

               Proizvajalca izvoznika sta ponudila, da zadevnega izdelka iz zaveze ne bosta prodajala tistim strankam v Evropski skupnosti, katerim že prodajata druge izdelke, da bi tako zmanjšala tveganje kršitve zaveze z navzkrižno kompenzacijo cen.

               (8)

               Proizvajalca izvoznika bosta Komisiji tudi redno pošiljala podrobne informacije o svojem izvozu v Skupnost, da bo lahko Komisija učinkovito spremljala zavezi. Poleg tega imata ti dve družbi tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjenima zavezama majhna.

               (9)

               Po razkritju ponujenih zavez je industrija Skupnosti pritožnica nasprotovala ponujenima zavezama. Trdila je, da so cene zadevnega izdelka nestabilne in da zato zadevni izdelek ni primeren za zavezo. Nadalje je še trdila, da obstaja visoko tveganje navzkrižne kompenzacije, tj. izdelki, ki jih zaveza ne zajema, se lahko prodajajo po umetno nizkih cenah, da bi izravnali najnižjo uvozno ceno za izdelke iz zaveze, saj so proizvajalci izvozniki istim strankam v Skupnosti poleg izdelka, zajetega v zavezo, prodajali tudi druge izdelke. Zato je industrija Skupnosti sklenila, da v tem primeru zaveza ni ustrezen ukrep.

               (10)

               Treba je opozoriti, da informacije industrije Skupnosti o nestabilnosti cen niso prepričljive. V resnici so povprečne cene, ki so jih proizvajalci industrije Skupnosti v obdobju sedanje protidampinške preiskave zaračunavali v Skupnosti, ostale sorazmerno nizke. Čeprav je industrija Skupnosti trdila, da so bile cene v nekaterih državah članicah bolj nestabilne kot v drugih, je priznala, da so na te številke znatno vplivale dampinške cene tajvanskih izvoznikov. V zvezi s tem je treba poudariti da, kot je navedeno v uvodni izjavi 5, ponujene najnižje uvozne cene in protidampinške dajatve na uvoz, ki presega količinsko zgornjo mejo ali ga zaveza ne zajema, odpravljajo škodljive učinke dampinga in lahko celo vzpostavijo stabilnost na trgu.

               (11)

               V zvezi s tveganjem navzkrižne kompenzacije iz uvodne izjave 7 vsebujejo zaveze določbo, v skladu s katero so proizvajalci izvozniki ponudili, da drugih izdelkov ne bodo prodajali tistim strankam v Evropski skupnosti, katerim že prodajajo zadevni izdelek, zajet v zavezo. Zato ponujene zaveze zadostno omejujejo tako tveganje.

               (12)

               Glede na zgoraj navedeno sta zavezi, ki sta jih ponudila tajvanska proizvajalca izvoznika, sprejemljivi.

               (13)

               Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez družb, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zavez predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev možna le (i) s predložitvijo računa na podlagi zaveze, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 682/2007; (ii) uvoženo blago morata navedeni družbi izdelati, odpraviti in fakturirati neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; ter (iii) blago, deklarirano in predloženo carini, mora natančno ustrezati opisu na računu na podlagi zaveze. Kadar tak račun ni predložen ali ne ustreza izdelku, predloženemu carinskim organom, se namesto tega plača ustrezen znesek protidampinške dajatve.

               (14)

               Za zagotovitev spoštovanja zavez sta bila uvoznika z zgoraj navedeno uredbo Sveta opozorjena, da lahko neizpolnjevanje pogojev iz te uredbe ali umik sprejetja zavez s strani Komisije povzroči carinski dolg za ustrezne transakcije.

               (15)

               V primeru kršitve ali umika zavez, ali kadar Komisija umakne sprejetje zavez, se protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, samodejno uporablja v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Zavezi, ki sta ju ponudila spodaj navedena proizvajalca izvoznika v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske, se sprejmeta.

               Država

               Družba

               Dodatna oznaka Taric

               Tajska

                           Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka,

                           Pathumthani 12130

               A790

                           Sun Sweet Co., Ltd., 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai,

                           Tajska 50120

               A792

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. junija 2007

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

      (2)  UL L 364, 20.12.2006, str. 68.

      (3)  Glej stran 14 tega Uradnega lista.


title: 2005/535/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. aprila 2005 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor

text:
               27.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/50

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 12. aprila 2005
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
   (2005/535/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 (1),
   ob upoštevanju poročila o prihodkih in odhodkih ter bilance stanja za proračunsko leto 2003 (C6-0019/2005),
   ob upoštevanju Letnega poročila Evropskega računskega sodišča za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori institucij (2),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES (3) predloži Računsko sodišče,
   ob upoštevanju členov 272(10), 275 in 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti členov 50, 86(4), 145, 146 in 147 Uredbe,
   ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V k svojemu Poslovniku,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0066/2005),

               1.

               podeli generalnemu sekretarju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora razrešnico glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropskemu varuhu človekovih pravic ter besedili objavi v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL L 54, 28.2.2003, str. 1.

      (2)  UL C 293, 30.11.2004, str. 1.

      (3)  UL C 294, 30.11.2004, str. 99.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (5)  UL L 356, 31.12.1977, str. 1.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
      EVROPSKI PARLAMENT,
      ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003 (1),
      ob upoštevanju poročila o prihodkih in odhodkih ter bilance stanja za proračunsko leto 2003 (C6-0019/2005),
      ob upoštevanju Letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2003, skupaj z odgovori institucij (2),
      ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo na podlagi člena 248 Pogodbe ES (3) predloži Računsko sodišče,
      ob upoštevanju členov 272(10), 275 in 276 Pogodbe ES,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti členov 50, 86(4), 145, 146 in 147 Uredbe,
      ob upoštevanju Finančne uredbe z dne 21. decembra 1977, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),
      ob upoštevanju člena 71 in Priloge V k svojemu Poslovniku,
      ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0066/2005),
      Letno poročilo Evropskega računskega sodišča

                  1.

                  ugotavlja, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor upravljal s proračunom v višini 81 166 960 EUR, v okviru katerega je do 31. decembra 2003 bilo 98,12 % (79 642 494 EUR) prevzetih obveznosti in 92,77 % (73 889 949,11 EUR) porabljenih sredstev;

                  2.

                  pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče prvič ločeno ocenilo kontrolno okolje vsake posamezne institucije in svoje ugotovitve objavilo v ločenem delu;

                  3.

                  ugotavlja, da številne določbe, ki omogočajo primerno delovanje nadzornega in kontrolnega okolja, niso obstajale pred letom 2004;

                  4.

                  je seznanjen z obrazložitvijo Ekonomsko-socialnega odbora, da „je bilo treba dati prednost vzpostavitvi temeljnih elementov regulativnega okvira (npr. notranjim finančnim pravilom Ekonomsko-socialnega odbora) in imenovanju finančnih akterjev“; navaja, da so bila finančna pravila sprejeta 8. januarja 2003;

                  5.

                  ugotavlja, da na področju javnih naročil številne zahteve Finančne uredbe niso bile izpolnjene v letu 2003; poziva Računsko sodišče, da v svojem revizijskem poročilu za leto 2004 preveri napovedane izboljšave;

                  6.

                  pozdravlja dejstvo, da je bil zgodaj leta 2004 vzpostavljen nov sistem plačilne liste in kadrovskega vodenja;

                  7.

                  pozdravlja dejstvo, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor zgodaj leta 2004, čeprav z zamudo, ukinil blagajno predplačil za izplačevanje nadomestil članom;

                  8.

                  opominja, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor med lanskim postopkom podelitve razrešnice javno zagotovil, da ni bilo nobenih nadaljnjih nepravilnosti v zvezi s kritjem potnih stroškov (6); kritizira Evropski ekonomsko-socialni odbor, ker je Računsko sodišče našlo dokaz, da je v treh primerih članom izplačano nadomestilo potnih stroškov znašalo dvakratni znesek, predviden v pravilih odbora; ugotavlja, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor medtem razjasnil pravila za povračilo potnih stroškov; poleg tega poziva Računsko sodišče, da sledi ugotovitvam v svojem revizijskem poročilu za leto 2004;

                  9.

                  je seznanjen, da je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) zaključil preiskavo navedb v zvezi z mogočo zlorabo članov programa za povračila potnih stroškov odbora; OLAF je našel dokaze za „dvojna povračila“ in je zato ugotovitve poslal belgijskemu javnemu tožilcu; v celotnem obdobju preiskave je Evropski ekonomsko-socialni odbor sodeloval z OLAF-om; OLAF ni dvomil v finančno poslovanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora;

            Nadaljnja obravnava postopka podelitve razrešnice za leto 2002

                  10.

                  je seznanjen, da v zvezi s stavbo Belliard notranje poročilo revizorja „ni odkrilo nobenih primerov goljufij … potrdil je tudi vrednost projekta za odbore in pravilnost cene, po kateri je bila stavba kupljena“ (7); vendar je revizija opredelila nekaj pomanjkljivosti pri upravljanju specifičnih del;

                  11.

                  pozdravlja pripravljenost Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za poročanje o nadaljnjih postopkih v zvezi s priporočili notranjega revizorja; Evropski ekonomsko-socialni odbor bo pristojnemu odboru Parlamenta posredoval deveto poročilo o napredku za poslopje Belliard;

            Letno poročilo o delu odredbodajalca in letno poročilo notranjega revizorja

                  12.

                  pozdravlja dejstvo, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor posredoval letno poročilo odredbodajalca, ki mu je bila priložena podpisana izjava o zanesljivosti;

                  13.

                  pozdravlja dejstvo, da je Evropski ekonomsko-socialni odbor posredoval letno poročilo notranjega revizorja Odboru za proračunski nadzor; v tej zvezi ugotavlja, da je notranji revizor:

                              —

                              vzpostavil nadzorni seznam za izvajanje določb Finančne uredbe,

                              —

                              priporočil izboljšavo postopka imenovanja za finančne akterje,

                              —

                              priporočil vzpostavitev četrtletnih načrtov porabe,

                              —

                              priporočil vzpostavitev popolne finančne in pogodbene dokumentacije,

                              —

                              priporočil objavo na intranetu popolnega finančnega in pravnega okvira za poenostavitev finančnega upravljanja,

                              —

                              vzpostavil posebna priporočila, namenjena sektorjem s proračunskimi dejavnostmi, vključno z akcijskimi načrti za leto 2004;

                  14.

                  bo upošteval ta priporočila v svojem poročilu o razrešnici za leto 2004;

            Druge pripombe

                  15.

                  poziva Evropski ekonomsko-socialni odbor, da izboljša svoj javni značaj kot organ, ki predstavlja civilno družbo; poziva Evropski ekonomsko-socialni odbor k uporabi potrebnih orodij za doseganje merljivega napredka;

                  16.

                  čestita Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru za obsežno pripravljalno delo, izvedeno v letu 2003 na podlagi priprav na širitev; bo spremljal izvajanje sprejetih ukrepov v poročilu o razrešnici za leto 2004;

                  17.

                  poziva Evropski ekonomsko-socialni odbor, da presodi vpliv nove Finančne uredbe na njegovo upravno in politično delovanje pravočasno glede na ponovni pregled uredbe v letu 2005/2006 ter o ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu.

         (1)  UL L 54, 28.2.2003, str. 1.

         (2)  UL C 293, 30.11.2004, str. 1.

         (3)  UL C 294, 30.11.2004, str. 99.

         (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (5)  UL L 356, 31.12.1977, str. 1.

         (6)  Sprejeta besedila, 21.4.2004, P5_TA(2004) 0342.

         (7)  Odgovor na pisno vprašanje št. 3.


title: 2013/572/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/216

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011
   (2013/572/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovoroma agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7–0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (4), zlasti člena 13 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0070/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je sestavni del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za okolje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 80.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 126, 21.5.2009, str. 13.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za okolje za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovoroma agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 401/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o Evropski agenciji za okolje in Evropskem okoljskem informacijskem in opazovalnem omrežju (4), zlasti člena 13 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0070/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za okolje (v nadaljevanju: agencija) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

                  B.

                  ker je proračun agencije za proračunsko leto 2011 znašal 62,2 milijona EUR,

                  C.

                  ker je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) začel notranjo preiskavo glede agencije;

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  na podlagi končnih letnih računovodskih izkazov ugotavlja, da je subvencija Komisije za agencijo za leto 2011 zanašala 35 445 155,69 EUR v primerjavi s 34 674 450,58 EUR v letu 2010, skupni prihodki pa so znašali 44 447 489,45 EUR (45 550 051,50 EUR leta 2010); je zadovoljen, da je bilo zasedenih 132 od 134 razpoložljivih delovnih mest, in ugotavlja, da je bilo do konca leta 2011 zaposlenih 82 pogodbenih uslužbencev in nacionalnih izvedencev;

                  2.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je agencija mednarodni okoljski organizaciji plačala 6 061 EUR, ki so bili povezani z udeležbo uslužbencev agencije na ekspedicijah, ki ju je organizacija organizirala februarja in maja 2011; ugotavlja, da ni bil izveden noben postopek za oddajo javnega naročila in za ekspediciji ni bila sestavljena nobena pogodba; ugotavlja, da je agencija pokrila stroške potovanja v višini 11 625 EUR; je seznanjen z ugotovitvami Računskega sodišča, da je bil izvršni direktor agencije do aprila 2011 član upravnega sveta mednarodne okoljske organizacije, kar bi lahko predstavljalo navzkrižje interesov;

                  3.

                  ugotavlja, da je izvršni direktor aprila 2011, ko ga je Računsko sodišče obvestilo o morebitnem navzkrižju interesov, odstopil iz upravnega sveta druge organizacije;

         Javna naročila

                  4.

                  je prejel dodatna pojasnila glede pogodbenega razmerja agencije z dansko družbo za video produkcijo Ace&Ace s sedežem v Københavnu; ugotavlja, da je agencija leta 2011 na odprtem javnem razpisu družbi Ace&Ace podelila pogodbo za videoprodukcijo (EEA/COM/10/001 – sveženj 5) z zgornjo mejo proračuna, ki je znašala 1 000 000 EUR; poudarja, da so se merila za dodelitev zelo razlikovala od tistih, uporabljenih za predhodna javna naročila za videoprodukcijo (EEA/CCA/07/001 – sveženj 1), in so vsebovala omejevalna merila, kot na primer „dostop do storitev montaže v bližini Evropske agencije za okolje“; na podlagi izjave izvršnega direktorja (6) ugotavlja, da se je na javni razpis prijavilo 16 družb, ki se nahajajo v bližini agencije, 15 pa jih je izpolnjevalo vsa merila; potrjuje, da je od agencije prejel imena in naslove vseh družb, ki so kandidirale na javnem razpisu EEA/COM/10/001;

                  5.

                  ugotavlja, da je bila leta 2007 na odprtem javnem razpisu okvirna pogodba dodeljena družbi N1 Creative s sedežem v Londonu, ki je nekatere storitve prepustila podizvajalcu Ace&Ace; poudarja, da sta bili med agencijo in družbo Ace&Ace že med letoma 2007 in 2008 sklenjeni dve pogodbi v skupni vrednosti okrog 101 000 EUR, pri čemer pa ni bil uporabljen javni razpis, temveč so bila upoštevana izvedbena pravila za finančno uredbo (izključne pravice); je seznanjen s podrobnostmi glede števila in vrste projektov, izvedenih v okviru pogodbe s strani N1 Creative na eni strani in Ace&Ace na drugi strani, ki jih je prejel organ za podelitev razrešnice;

                  6.

                  je od izvršnega direktorja agencije (7) prejel informacije, da OLAF trenutno preiskuje te pogodbe za video produkcijo;

         Preglednost

                  7.

                  je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da je agencija v zadnjih letih izboljšala preglednost postopkov zaposlovanja; vendar ugotavlja, da je Računsko sodišče kljub temu pri reviziji ugotovilo zmedo med merili za upravičenost in izbirnimi merili v zvezi z relevantnimi leti zahtevanih poklicnih izkušenj; prav tako ugotavlja, da ni bilo dokazov, da so bili vsebina pisnih preizkusov in pragovi zanje določeni pred pregledom prijav;

                  8.

                  ugotavlja, da je agencija začela proces izvajanja priporočil Računskega sodišča;

         Uspešnost

                  9.

                  poudarja, da mora Komisija izvajati svojo nadzorno vlogo prek sodelovanja v upravnem odboru in predsedstvu agencije, v skladu z omejitvami iz Uredbe (ES) št. 401/2009 in ob ustreznem upoštevanju pravne neodvisnosti agencije; poudarja, da mora Parlament redno prejemati informacije;

                  10.

                  pozdravlja združitev kadrovskih virov in upravnih dejavnosti agencije, postopkov kontrole kakovosti, izdelkov in storitev ter upravnih in gradbenih storitev v strateško področje v strategiji Evropske agencije za okolje 2009–2013;

         Navzkrižja interesov

                  11.

                  ugotavlja, da sta upravni odbor in uprava agencije okrepila politiko agencije na področju navzkrižja interesov, da bi se izognila prihodnjim težavam; je seznanjen z uvedbo predhodne potrditve upravnega odbora, kadar izvršni direktor sprejme članstvo v zunanjih svetih in svetovalnih organih;

                  12.

                  je seznanjen z uvedbo obrazca, ki ga morajo podpisati svetovalci in pogodbeni izvajalci glede njihovih pravic in dolžnosti, s katerim potrdijo, da se vzdržijo kakršnih koli obnašanj ali dejanj, ki bi lahko škodovala njihovi neodvisnosti ali pa bi njihov položaj, njihovo delo ali podobo Unije kazala v slabi luči;

                  13.

                  pozdravlja nove postopke, ki jih je potrdil upravni odbor agencije 12. decembra 2012 na svojem 65. sestanku, in zlasti:

                              —

                              usposabljanje o preprečevanju navzkrižja interesov v uvodnem programu za nove uslužbence,

                              —

                              zahtevo za podpis obrazca A1 „Obveznosti uradnikov in drugih uslužbencev Evropske agencije za okolje v skladu s kadrovskimi predpisi in pogoji zaposlovanja“ in potrditev prejema izvoda kadrovskih predpisov za uradnike Unije in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Unije,

                              —

                              usposabljanje o etiki in integriteti glede obveznosti in dolžnosti osebja ter postopek za poročanje o neprimernem ravnanju (mehanizem „notranjega informatorja“),

                              —

                              dejstvo, da vsak zaposleni prejme izvod evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev in izvod sklepa upravnega odbora z dne 22. junija 2004 za izvajanje kodeksa agencije;

                        potrjuje, da je od agencije prejel informacije o izvajanju zgoraj omenjenih postopkov ter o napredku na področju obvladovanja navzkrižja interesov;

                  14.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (8) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 80.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 126, 21.5.2009, str. 13.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  Glej odgovore izvršnega direktorja Evropske agencije za okolje na predstavitvi z dne 24. januarja 2013, ki jo je organiziral Odbor za proračunski nadzor, ob podelitvi razrešnice decentraliziranim agencijam za leto 2011.

         (7)  Isto.

         (8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: 2007/672/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 15. oktobra 2007 o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               20.10.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 277/22

      SKLEP SVETA

   z dne 15. oktobra 2007
   o imenovanju avstrijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2007/672/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   po pridobitvi mnenja Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2006/524/ES, Euratom z dne 11. julija 2006 o imenovanju čeških, nemških, estonskih, španskih, francoskih, italijanskih, latvijskih, litovskih, luksemburških, madžarskih, malteških, avstrijskih, slovenskih in slovaških članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1) imenoval avstrijske člane odbora za obdobje od 21. septembra 2006 do 20. septembra 2010.

               (2)

               Zaradi odstopa g. Hansa KLETZMAYRJA se je sprostilo eno mesto avstrijskega člana omenjenega odbora –

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Gerfried GRUBER se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, kjer nadomesti g. Hansa KLETZMAYRJA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 15. oktobra 2007

            Za Svet

            Predsednik

         L. AMADO

      (1)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/622/ES, Euratom (UL L 253, 28.9.2007, str. 39).


title: Sklep Sveta (EU) 2016/768 z dne 21. aprila 2016 o sprejetju sprememb Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja

text:
               18.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 127/8

         SKLEP SVETA (EU) 2016/768
   z dne 21. aprila 2016
   o sprejetju sprememb Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija je pogodbenica Konvencije iz leta 1979 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE)o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) po njeni odobritvi leta 1981 (1).

               (2)

               Unija je pogodbenica Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Protokol) po njegovi odobritvi dne 4. aprila 2001 (2).

               (3)

               Pogodbenice Protokola so leta 2009 začele pogajanja, ki so bila leta 2010 razširjena, da se nadalje izboljšata varovanje zdravja ljudi in varstvo okolja, vključno s posodobitvijo mejnih vrednosti emisij, ki se nanašajo na emisije onesnaževal zraka pri viru.

               (4)

               Leta 2012 so pogodbenice, prisotne na 31. zasedanju izvršnega organa Konvencije, soglasno sprejele sklepa 2012/5 in 2012/6 o spremembi Protokola.

               (5)

               Spremembe iz sklepa 2012/6 so začele veljati in se uporabljati na podlagi hitrega postopka, ki ga določa člen 13(4) Protokola.

               (6)

               Spremembe iz sklepa 2012/5 morajo v skladu s členom 13(3) Protokola sprejeti pogodbenice Protokola.

               (7)

               Unija je že sprejela instrumente o zadevah, ki so zajete v spremembe Protokola, vključno z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta. (3)

               (8)

               Spremembe Protokola iz sklepa 2012/5 bi bilo treba zato sprejeti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba Protokola iz leta 1998 o težkih kovinah h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se sprejme v imenu Unije.
   Besedilo sprememb Protokola iz Priloge k sklepu 2012/5 izvršnega organa Konvencije je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije v zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Unije, imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o sprejetju, določeno v členu 13(3) Protokola (4).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. aprila 2016

            Za Svet

            Predsednik

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  UL L 171, 27.6.1981, str. 11.

      (2)  UL L 134, 17.5.2001, str. 40.

      (3)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti sprememb Protokola.

         SPREMEMBE PROTOKOLA

         iz Priloge k Slepu 2012/5 izvršnega organa Konvencije

      (a)   Člen 1

                  1.

                  V odstavku 10 se besede „:(i) tega protokola; ali (ii) spremembe Prilog I ali II, če za nepremični vir začnejo veljati določbe tega protokola šele s tako spremembo“ nadomestijo z besedami „tega protokola za pogodbenico. Pogodbenica se lahko odloči, da nepremičnega vira, ki ga je ustrezni pristojni državni organ že odobril ob začetku veljavnosti protokola za navedeno pogodbenico, ne obravnava kot nov nepremični vir, če se gradnja ali bistvena sprememba začne v petih letih od navedenega začetka veljavnosti“.

                  2.

                  Za odstavkom 11 se doda naslednji nov odstavek 12:
                  „12.   Izraza „ta protokol“, in „protokol“ pomenita Protokol iz leta 1998 o težkih kovinah, kakor se občasno spremeni.“

            (b)   Člen 3

                  3.

                  V odstavku 2 se beseda „Vsaka“ nadomesti z besedami „V skladu z odstavkoma 2a in 2b vsaka“.

                  4.

                  V odstavku 2(a) se besede „za katere Priloga III navaja najboljše razpoložljive tehnologije“ nadomestijo z besedami „za katere navodila, ki so jih pogodbenice sprejele na zasedanju izvršnega organa, navajajo najboljše razpoložljive tehnologije“.

                  5.

                  V odstavku 2(c) se besede „za katere Priloga III navaja najboljše razpoložljive tehnologije“ nadomestijo z besedami „za katere navodila, ki so jih pogodbenice sprejele na zasedanju izvršnega organa, navajajo najboljše razpoložljive tehnologije“.

                  6.

                  Za odstavkom 2 se vstavita naslednja nova odstavka 2a in 2b:
                  „2a.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove kategorije virov, že pogodbenica tega protokola, lahko mejne vrednosti, ki se uporabljajo za „obstoječi nepremični vir“, uveljavi za vsak vir v takšni novi kategoriji, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom dveh let od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in do takrat, ko se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.
                  2b.   Pogodbenica, ki je bila pred začetkom veljavnosti spremembe, ki uvaja nove mejne vrednosti za „nov nepremični vir“, že pogodbenica tega protokola, lahko pretekle mejne vrednosti še naprej uporablja za vsak vir, katerega gradnja ali bistvena sprememba se začne pred potekom dveh let od datuma začetka veljavnosti navedene spremembe za to pogodbenico, razen če in dokler se navedeni vir kasneje bistveno spremeni.“

                  7.

                  V odstavku 5:

                              (a)

                              se besede „za pogodbenice na zemljepisnem območju EMEP, pri čemer uporablja vsaj metodologije, ki jih določi upravni organ EMEP, in za pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP, pri čemer uporablja kot smernice metodologije, razvite z delovnim načrtom izvršnega organa“ črtajo in nadomestijo s piko „.“.

                              (b)

                              se za prvim stavkom doda naslednje besedilo:
                              „Pogodbenice iz zemljepisnega območja EMEP uporabljajo metodologije, določene v navodilih, ki jih pripravi upravni organ EMEP in jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP kot smernice uporabljajo metodologije, razvite na podlagi delovnega načrta izvršnega organa.“

                  8.

                  Na koncu člena 3 se doda naslednji nov odstavek 8:
                  „8.   Vsaka pogodbenica bi morala dejavno sodelovati v programih na podlagi konvencije, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje, ter programih za spremljanje ozračja in atmosfersko modeliranje.“

            (c)   Člen 3a

                  9.

                  Doda se naslednji člen 3a:
                  „Člen 3a
                  Prožne prehodne ureditve
                  1.   Ne glede na odstavka 2(c) in 2(d) člena 3 lahko pogodbenica konvencije, ki med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2019 postane pogodbenica tega protokola, pod pogoji, navedenimi v tem členu, uvede prožne prehodne ureditve za uveljavljanje najboljših razpoložljivih tehnologij in mejnih vrednosti za obstoječe nepremične vire v posameznih kategorijah nepremičnih virov.
                  2.   Vsaka pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu navede naslednje:

                              (a)

                              posamezne kategorije nepremičnih virov iz Priloge II, za katere se je pogodbenica odločila uvesti prožne prehodne ureditve, pod pogojem, da ni mogoče navesti več kot štiri take kategorije;

                              (b)

                              nepremične vire, katerih gradnja ali zadnja bistvena sprememba se je začela pred letom 1990 ali drugim letom v obdobju med 1985 in vključno 1995, ki ga pogodbenica navede ob ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, ki so upravičeni do prožnih prehodnih ureditev, kakor je določeno v odstavku 5; ter

                              (c)

                              izvedbeni načrt v skladu z odstavkoma 3 in 4, v katerem je opredeljen časovni razpored za celovito izvajanje določenih določb.

                        3.   Pogodbenica uporablja vsaj najboljše razpoložljive tehnologije za obstoječe nepremične vire v kategorijah 1, 2, 5 in 7 Priloge II najpozneje do poteka osmih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico ali do 31. decembra 2022, kar koli od tega nastopi prej, razen v primerih iz odstavka 5.
                  4.   Uporaba najboljših razpoložljivih tehnologij ali mejnih vrednosti za katere koli obstoječe nepremične vire s strani pogodbenice se ne sme v nobenem primeru preložiti na čas po 31. decembru 2030.
                  5.   Kar zadeva kateri koli vir ali vire, navedene v skladu z odstavkom 2(b), se lahko pogodbenica najpozneje do poteka osmih let od začetka veljavnosti tega protokola za pogodbenico ali do 31. decembra 2022, kar koli od tega nastopi prej, odloči, da bo tak vir ali vire zaprla. Seznam takih virov se zagotovi kot del naslednjega poročila pogodbenice v skladu z odstavkom 6. Zahteve za uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in mejnih vrednosti se ne bodo uporabljale za noben tak vir ali vire, če se bodo vir ali viri zaprli najpozneje do 31. decembra 2030. Za vsak tak vir ali vire, ki na navedeni datum ne bodo zaprti, mora pogodbenica nato uporabiti najboljše razpoložljive tehnologije in mejne vrednosti, ki se uporabljajo za nove vire v veljavni kategoriji vira.
                  6.   Pogodbenica, ki se odloči za uvedbo prožnih prehodnih ureditev v skladu s tem členom, izvršnemu sekretarju Komisije predloži triletna poročila o svojem napredku v smeri izvajanja najboljših razpoložljivih tehnologij in mejnih vrednosti za nepremične vire v kategorijah nepremičnih virov, določenih v skladu s tem členom. Izvršni sekretar Komisije bo takšna triletna poročila predložil izvršnemu organu.“

            (d)   Člen 7

                  10.

                  V odstavku 1(a):

                              (a)

                              se podpičje na koncu odstavka „;“ nadomesti z „. Poleg tega:“;
                              ter

                              (b)

                              se vstavita naslednja nova pododstavka (i) in (ii):

                                          „(i)

                                          če pogodbenica uporablja strategije za zmanjševanje emisij, ki so drugačne od tistih iz člena 3(2)(b), (c) ali (d), dokumentira uporabljene strategije in njihovo usklajenost z zahtevami iz navedenih odstavkov;

                                          (ii)

                                          če pogodbenica presodi, da uporaba nekaterih mejnih vrednosti, določenih v skladu s členom 3(2)(d), ni tehnično in ekonomsko izvedljiva, to sporoči in utemelji;“

                  11.

                  Odstavek 1(b) se nadomesti z naslednjim:

                              „(b)

                              vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP prek izvršnega sekretarja Komisije sporoča EMEP podatke o ravneh emisij težkih kovin, navedenih v Prilogi I, pri tem pa uporablja metodologije, določene v navodilih, ki jih pripravi upravni organ EMEP in jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP sporočajo razpoložljive podatke o ravneh emisij težkih kovin, navedenih v Prilogi I. Vsaka pogodbenica zagotovi tudi podatke o ravneh emisij snovi, navedenih v Prilogi I, za referenčno leto iz navedene priloge;“

                  12.

                  Za odstavkom 1(b) se dodata naslednja nova odstavka:

                              „(c)

                              vsaka pogodbenica iz zemljepisnega območja EMEP bi morala izvršnemu organu prek izvršnega sekretarja Komisije sporočati razpoložljive podatke o svojih programih, ki obravnavajo učinke onesnaženosti zraka na zdravje ljudi in okolje, ter programih za spremljanje ozračja in atmosfersko modeliranje v okviru konvencije, pri tem pa uporabljati navodila, ki jih sprejme izvršni organ;

                              (d)

                              pogodbenice zunaj zemljepisnega območja EMEP bi morale na zahtevo izvršnega organa dati na razpolago podatke, podobne tistim, ki so navedeni v pododstavku (c);“

                  13.

                  V odstavku 3:

                              (a)

                              se besede „dovolj zgodaj pred vsakim letnim zasedanjem izvršnega organa“ nadomestijo z „na zahtevo izvršnega organa in v časovnih rokih, ki jih ta določi“;

                              (b)

                              se za besedo „EMEP“ vstavijo besede „in druga pomožna telesa“;

                              (c)

                              se beseda „pošlje“ nadomesti z besedama „zagotovijo ustrezne“.

            (e)   Člen 8

                  14.

                  Stavek „EMEP z uporabo ustreznih modelov in meritev za izvršni organ pripravi izračune čezmejnih prenosov in usedanja težkih kovin na zemljepisnem območju EMEP dovolj zgodaj pred vsakim letnim zasedanjem tega organa“ se nadomesti z naslednjim stavkom „EMEP ter njegovi tehnični organi in središča izvršnemu organu na njegovo zahtevo in v časovnih rokih, ki jih ta določi, z uporabo ustreznih modelov in meritev pripravijo izračune čezmejnih prenosov in usedanja težkih kovin na zemljepisnem območju EMEP“.

            (f)   Člen 10

                  15.

                  V odstavku 4:

                              (a)

                              se pred besedo „pripravijo“ vstavi beseda „preučijo“;

                              (b)

                              se beseda „pripravijo“ nadomesti z besedo „pripravo“;

                              (c)

                              se besede „za zmanjševanje emisij težkih kovin iz Priloge I v ozračje“ črtajo.

            (g)   Člen 13

                  16.

                  V odstavku 3:

                              (a)

                              se besede „in njegovih Prilog I, II, IV, V in VI“ nadomestijo z besedami „, razen njegovih prilog III in VII,“;

                              (b)

                              se besede „ko dve tretjini pogodbenic deponirata“ nadomestijo z besedami „ko sta dve tretjini tistih pogodbenic, ki so bile v času sprejetja sprememb že pogodbenice, deponirali“;

                  17.

                  V odstavku 4 se beseda „devetdesetih“ nadomesti s številko „180“.

                  18.

                  V odstavku 5 se beseda „devetdesetih“ nadomesti s številko „180“.

                  19.

                  Za odstavkom 5 se vstavita naslednja nova odstavka 5a in 5b:
                  „5a.   Za pogodbenice, ki so spremembo sprejele, postopek iz odstavka 5b nadomesti postopek iz odstavka 3 v zvezi s spremembami prilog II, IV, V in VI.
                  5b.   Spremembe prilog II, IV, V in VI se sprejmejo s soglasjem pogodbenic, prisotnih na zasedanju izvršnega organa. Po poteku enega leta od datuma, ko izvršni sekretar Komisije o spremembi obvesti vse pogodbenice, začne sprememba katere koli od teh prilog veljati za pogodbenice, ki depozitarju niso poslale obvestila v skladu z določbami iz pododstavka (a):

                              (a)

                              vsaka pogodbenica, ki ne more odobriti spremembe prilog II, IV, V in VI, o tem pisno uradno obvesti depozitarja v enem letu po datumu obvestila o sprejetju spremembe. Depozitar o vsakem takem prejetem uradnem obvestilu nemudoma obvesti vse pogodbenice. Pogodbenica lahko svoje prejšnje uradno obvestilo kadar koli nadomesti s sprejetjem spremembe, sprememba te priloge pa za to pogodbenico začne veljati po deponiranju listine o sprejetju pri depozitarju;

                              (b)

                              sprememba prilog II, IV, V in VI ne začne veljati, če skupno 16 ali več pogodbenic bodisi:

                                          (i)

                                          pošlje uradno obvestilo v skladu z določbami iz pododstavka (a) ali

                                          (ii)

                                          ne sprejme postopka iz tega odstavka in še ni deponiralo listine o sprejetju v skladu z določbami iz odstavka 3.“

            (h)   Člen 15

                  20.

                  Za odstavkom 2 se doda nov odstavek 3:
                  „3.   Če se država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje ne namerava zavezati k uporabi postopkov iz odstavka 5b člena 13 v zvezi s spremembami prilog II, IV, V in VI, to navede v svoji listini o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.“

            (i)   Priloga II

                  21.

                  V razpredelnici pod podnaslovom II se v prvi vrstici opisa kategorije 5 besede „svinca in cinka“ nadomestijo z besedami „svinca, cinka ter silicij-manganovih in fero-manganovih zlitin“.

            (j)   Priloga IV

                  22.

                  Pred prvim odstavkom se doda številka „1.“.

                  23.

                  V pododstavku (a) se za besedo „protokola“ vstavijo besede „za pogodbenico“.

                  24.

                  V pododstavku (b):

                              (a)

                              se v prvem stavku beseda „osem let“ nadomesti z besedo „dve leti“;

                              (b)

                              se na koncu prvega stavka za besedo „protokola“ vstavijo besede „za pogodbenico ali 31. decembra 2020, kar je pozneje“.

                              (c)

                              se zadnji stavek črta.

                  25.

                  Na koncu priloge se vstavita naslednja nova odstavka 2 in 3:

                              „2.

                              Ne glede na odstavek 1, vendar ob upoštevanju odstavka 3, lahko pogodbenica Konvencije, ki postane pogodbenica tega protokola med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2019, ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola ali pristopu k njemu poda izjavo, da bo podaljšala roke za uporabo mejnih vrednosti iz odstavka 2(d) člena 3 na največ 15 let po datumu začetka veljavnosti tega protokola za zadevno pogodbenico.

                              3.

                              Pogodbenica, ki je sprejela odločitev v zvezi s posamezno kategorijo nepremičnega vira v skladu s členom 3a tega protokola, ne sme podati tudi izjave v zvezi z isto kategorijo vira v skladu z odstavkom 2.“

            (k)   Priloga V

                  26.

                  Besedilo Priloge V se nadomesti z naslednjim:

                     „PRILOGA V

                        Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami iz večjih nepremičnih virov

                                 1.

                                 Za nadzor nad emisijami težkih kovin sta pomembni dve vrsti mejnih vrednosti:

                                             (a)

                                             vrednosti za posamezne težke kovine ali skupine težkih kovin in

                                             (b)

                                             vrednosti za emisije delcev na splošno.

                                 2.

                                 Načeloma mejne vrednosti za delce ne morejo nadomestiti posameznih mejnih vrednosti za kadmij, svinec in živo srebro, saj količina kovin v emisijah delcev od enega postopka do drugega zelo niha. Upoštevanje teh mejnih vrednosti pa bistveno prispeva k zmanjševanju emisij težkih kovin na splošno. Poleg tega je spremljanje stanja emisij delcev običajno cenejše kot spremljanje stanja posameznih vrst snovi, stalno spremljanje stanja posameznih težkih kovin pa na splošno ni izvedljivo. Tako imajo mejne vrednosti delcev veliko praktično vrednost in so tudi določene v tej prilogi večinoma kot dodatni podatek posameznih mejnih vrednosti za kadmij ali svinec ali živo srebro.

                                 3.

                                 Oddelek A se nanaša na vse pogodbenice, razen Združene države Amerike. Oddelek B se nanaša na Združene države Amerike.

                           A.   Vse pogodbenice, razen Združenih držav Amerike

                                 4.

                                 Samo v tem oddelku „prah“ pomeni maso delcev katere koli oblike, strukture ali gostote, ki se razpršijo v plinski fazi v pogojih na mestu odvzema in se lahko po reprezentativnem odvzemu vzorca plina za analizo zberejo s filtriranjem pri določenih pogojih ter ki po sušenju pri določenih pogojih ostanejo pred filtrom in na filtru.

                                 5.

                                 V tem oddelku „mejna vrednost emisij“ (MVE) ali „mejna vrednost“ pomeni količino prahu in posameznih težkih kovin v skladu s tem protokolom, ki jo vsebujejo odpadni plini iz naprave in ki ne sme biti presežena. Če ni drugače določeno, se izračuna kot masa onesnaževala na prostornino odpadnih plinov (izraženo kot mg/m3) pri privzetih standardnih pogojih za temperaturo in tlak za suhi plin (prostornina pri 273,15 K, 101,3 kPa). V zvezi z vsebnostjo kisika v odpadnem plinu se uporabljajo dane vrednosti za izbrane kategorije večjih nepremičnih virov. Razredčevanje za zmanjšanje koncentracij onesnaževal v odpadnih plinih ni dovoljeno. Zagon, ustavitev in vzdrževanje opreme so izvzeti.

                                 6.

                                 Emisije se v vseh primerih spremljajo z meritvami ali izračuni, če ti dosežejo vsaj enako točnost. Skladnost z mejnimi vrednostmi se preverja z neprekinjenimi ali sekvenčnimi meritvami ali katero koli drugo tehnično zanesljivo metodo, vključno s preverjenimi metodami izračunavanja. Meritve ustreznih težkih kovin se izvajajo vsaj enkrat na tri leta za vsak industrijski vir. Upoštevajo se smernice o metodah za izvajanje meritev in izračunov, ki jih pogodbenice sprejmejo na zasedanju izvršnega organa. Pri neprekinjenih meritvah se skladnost z mejnimi vrednostmi doseže, če preverjeno mesečno povprečje emisij ne preseže mejnih vrednosti emisij. Pri sekvenčnih meritvah ali drugih ustreznih postopkih ugotavljanja ali izračunavanja se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij doseže, če srednja vrednost, ki temelji na ustreznem številu meritev v reprezentativnih razmerah, ne preseže vrednosti iz emisijskega standarda. Pri preverjanju se lahko upošteva nenatančnost merilnih metod. Možno je tudi posredno spremljanje snovi prek vsote parametrov/kumulativnih parametrov (npr. prah kot vsota parametrov za težke kovine). V nekaterih primerih lahko uporaba nekaterih tehnologij za obravnavo emisij zagotovi ohranitev ali doseganje vrednosti/mejne vrednosti.

                                 7.

                                 Spremljanje pomembnih onesnaževal in meritve parametrov postopka, pa tudi zagotavljanje kakovosti avtomatiziranih sistemov merjenja ter referenčne meritve za umerjanje teh sistemov se izvedejo skladno s standardi CEN. Če standardi CEN niso na voljo, se uporabljajo standardi ISO ali nacionalni ali mednarodni standardi, ki bodo zagotovili z znanstvenega vidika enako kakovostne podatke.

                           Kurilne naprave (kotli in procesni grelniki) z nazivno vhodno toplotno močjo nad 50 MWt

                         (1)

                           (Priloga II, kategorija 1)

                                 8.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu pri izgorevanju trdnih in tekočih goriv, razen biomase in šote: (2)

                                    Preglednica 1

                                                Vrsta goriva

                                                Vhodna toplotna moč (MWt)

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
                                                 (1)

                                             Trdna goriva

                                             50–100

                                             nove naprave:
                                             20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             obstoječe naprave:
                                             30 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             100–300

                                             nove naprave:
                                             20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             obstoječe naprave:
                                             25 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             > 300

                                             nove naprave:
                                             10 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             obstoječe naprave:
                                             20 (premog, lignit in druga trdna goriva)

                                             tekoča goriva

                                             50–100

                                             nove naprave:
                                             20

                                             obstoječe naprave:

                                                         30 (splošno)

                                                         50 za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe

                                             tekoča goriva

                                             100–300

                                             nove naprave:
                                             20

                                             obstoječe naprave:

                                                         25 (splošno)

                                                         50 za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe

                                             > 300

                                             nove naprave:
                                             10

                                             obstoječe naprave:

                                                         20 (splošno)

                                                         50 za sežiganje ostankov, ki nastanejo pri destilaciji in pretvorbi med rafiniranjem surove nafte, v kurilnih napravah za lastne potrebe

                                 9.

                                 Posebne določbe za kurilne naprave iz odstavka 8:

                                             (a)

                                             pogodbenica lahko odstopi od obveznosti izpolnjevanja zahtev glede doseganja mejnih vrednosti emisij iz odstavka 8 v naslednjih primerih:

                                                         (i)

                                                         za kurilne naprave, ki običajno uporabljajo samo plinasto gorivo in zaradi nenadnih motenj v oskrbi s plinom izjemoma uporabljajo druge vrste goriva ter bi morale biti zato opremljene z napravami za čiščenje odpadnih plinov,

                                                         (ii)

                                                         za obstoječe kurilne naprave, ki med 1. januarjem 2016 in najpozneje 31. decembrom 2023 ne bodo obratovale več kot 17 500 obratovalnih ur;

                                             (b)

                                             če se zmogljivost kurilne naprave poveča za vsaj 50 MWt, se mejne vrednosti emisij, kot so določene v odstavku 8 za nove naprave, uporabljajo za razširjeni del naprave, na katerega se nanaša sprememba. Mejna vrednost emisij se izračuna kot tehtano povprečje glede na dejansko vhodno toplotno moč za obstoječi in novi del naprave;

                                             (c)

                                             pogodbenice zagotovijo, da se uvedejo določbe za postopke v zvezi z okvarami ali izpadi naprav za zmanjševanje emisij;

                                             (d)

                                             v primeru večgorivnih kurilnih naprav, ki hkrati uporabljajo dve ali več vrst goriva, se mejna vrednost emisij določi kot tehtano povprečje mejnih vrednosti emisij za posamezna goriva na podlagi vhodne toplotne moči, ki jo prispeva posamezno gorivo.

                           Primarna in sekundarna železarska in jeklarska industrija (Priloga II, kategoriji 2 in 3)

                                 10.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu:

                                    Preglednica 2

                                                Dejavnost

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

                                             naprava za sintranje

                                             50

                                             naprava za peletiranje

                                             20 za drobljenje, mletje in sušenje
                                             15 za vse druge faze postopka

                                             plavži: predgrevanje vpihanega zraka

                                             10

                                             proizvodnja jekla v kisikovih konverterjih in litje

                                             30

                                             električne naprave za proizvodnjo jekla in litje

                                             15 (obstoječe)
                                             5 (nove)

                           Železolivarne (Priloga II, kategorija 4)

                                 11.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu iz železolivarn:

                                    Preglednica 3

                                                Dejavnost

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

                                             Železolivarne:
                                             vse peči (kupolaste, indukcijske, rotacijske); vsi kalupi (za enkratno uporabo in trajni)

                                             20

                                             vroče valjanje

                                             20
                                             50, če zaradi mokrih odpadnih plinov ni mogoče uporabiti filtrskih vreč

                           Proizvodnja in predelava bakra, cinka ter silicij-manganovih in fero-manganovih zlitin, vključno s talilnicami Imperial (Priloga II, kategoriji 5 in 6)

                                 12.

                                 Mejna vrednost za emisije prahu iz proizvodnje in predelave bakra, cinka ter silicij-manganovih in fero-manganovih zlitin:

                                    Preglednica 4

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

                                             Proizvodnja in predelava neželeznih kovin

                                             20

                           Proizvodnja in predelava svinca (Priloga II, kategoriji 5 in 6)

                                 13.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje in predelave svinca:

                                    Preglednica 5

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)

                                             Proizvodnja in predelava svinca

                                             5

                           Proizvodnja cementa (Priloga II, kategorija 7)

                                 14.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje cementa:

                                    Preglednica 6

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
                                                 (2)

                                             naprave za proizvodnjo cementa, peči, cementni mlini in hladilniki za klinker

                                             20

                                             naprave za proizvodnjo cementa, peči, cementni mlini in hladilniki za klinker, v katerih se izvaja sosežiganje odpadkov

                                             20

                           Steklarska industrija (Priloga II, kategorija 8)

                                 15.

                                 Mejne vrednosti za emisije prahu iz proizvodnje stekla:

                                    Preglednica 7

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
                                                 (3)

                                             nove naprave

                                             20

                                             obstoječe naprave

                                             30

                                 16.

                                 Mejna vrednost za emisije svinca iz proizvodnje stekla: 5 mg/m3.

                           Kloralkalna industrija (Priloga II, kategorija 9)

                                 17.

                                 Obstoječe kloralkalne naprave, ki uporabljajo postopek z živosrebrovimi celicami, se preuredijo za uporabo tehnologije brez živega srebra ali zaprejo do 31. decembra 2020; v obdobju do preureditve se uporabljajo ravni živega srebra, ki jih obrat spušča v zrak, v višini 1 g na Mg (3) proizvodne zmogljivosti za klor.

                                 18.

                                 Nove kloralkalne naprave morajo obratovati brez živega srebra.

                           Sežiganje odpadkov (Priloga II, kategoriji 10 in 11)

                                 19.

                                 Mejna vrednost za emisije prahu, nastale pri sežiganju odpadkov:

                                    Preglednica 8

                                                Mejna vrednost emisij za prah (mg/m3)
                                                 (4)

                                             sežiganje komunalnih, nenevarnih, nevarnih in medicinskih odpadkov

                                             10

                                 20.

                                 Mejna vrednost za emisije živega srebra, nastale pri sežiganju odpadkov: 0,05 mg/m3.

                                 21.

                                 Mejna vrednost za emisije živega srebra, nastale pri sosežiganju odpadkov, pri kategorijah virov 1 in 7: 0,05 mg/m3.

                           B.   Združene države Amerike

                                 22.

                                 Mejne vrednosti za nadzor nad emisijami delcev in/ali posameznih težkih kovin iz nepremičnih virov za naslednje kategorije nepremičnih virov ter viri, za katere se uporabljajo, so navedeni v naslednjih dokumentih:

                                             (a)

                                             Jeklarne: elektroobločne peči – ZZP 40, 60. del, poddela AA in AA a,

                                             (b)

                                             Majhne sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddel AAAA,

                                             (c)

                                             Proizvodnja stekla – ZZP 40, 60. del, poddel CC,

                                             (d)

                                             Naprave za proizvodnjo pare v elektroenergetskih sistemih – ZZP 40, 60. del, poddela D in D a,

                                             (e)

                                             Industrijske-poslovne-institucionalne naprave za pridobivanje pare – ZZP 40, 60. del, poddela D b in D c,

                                             (f)

                                             Sežigalnice komunalnih odpadkov – ZZP 40, 60. del, poddeli E, E a in E b,

                                             (g)

                                             Sežigalnice medicinskih/infektivnih odpadkov in odpadkov iz zdravstva – ZZP 40, 60. del, poddel E c,

                                             (h)

                                             Portlandski cement – ZZP 40, 60. del, poddel F,

                                             (i)

                                             Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel L,

                                             (j)

                                             Kisikovi konverterji – ZZP 40, 60. del, poddel N,

                                             (k)

                                             Obrati za proizvajanje jekla s procesom v kisikovem konverterju (po 20. januarju 1983) – ZZP 40, 60. del, poddel Na,

                                             (l)

                                             Talilnice primarnega bakra – ZZP 40, 60. del, poddel P,

                                             (m)

                                             Talilnice primarnega cinka – ZZP 40, 60. del, poddel Q,

                                             (n)

                                             Talilnice primarnega svinca – ZZP 40, 60. del, poddel R,

                                             (o)

                                             Obrati za proizvodnjo železovih zlitin – ZZP 40, 60. del, poddel Z,

                                             (p)

                                             Druge sežigalnice trdnih odpadkov (po 9. decembru 2004) – ZZP 40, 60. del, poddel EEEE,

                                             (q)

                                             Talilnice sekundarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel X,

                                             (r)

                                             Sežigalnice nevarnih odpadkov – ZZP 40, 63. del, poddel EEE,

                                             (s)

                                             Proizvodnja portlandskega cementa – ZZP 40, 63. del, poddel LLL,

                                             (t)

                                             Primarni baker – ZZP 40, 63. del, poddel QQQ,

                                             (u)

                                             Taljenje primarnega svinca – ZZP 40, 63. del, poddel TTT,

                                             (v)

                                             Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEE,

                                             (w)

                                             Integrirana proizvodnja železa in jekla – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFF,

                                             (x)

                                             Obrati za proizvajanje jekla v elektroobločnih pečeh – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYY,

                                             (y)

                                             Železo- in jeklolivarne – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZ,

                                             (z)

                                             Majhni viri v talilnicah primarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel EEEEEE,

                                             (aa)

                                             Majhni viri v talilnicah sekundarnega bakra – ZZP 40, 63. del, poddel FFFFFF,

                                             (bb)

                                             Majhni viri v proizvodnji neželezovih barvnih kovin: cink, kadmij in berilij – ZZP 40, 63. del, poddel GGGGGG,

                                             (cc)

                                             Proizvodnja stekla (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel SSSSSS,

                                             (dd)

                                             Talilnice sekundarnih neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel TTTTTT,

                                             (ee)

                                             Proizvodnja železovih zlitin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel YYYYYY,

                                             (ff)

                                             Livarne aluminija, bakra in neželezovih kovin (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel ZZZZZZ,

                                             (gg)

                                             Standardi učinkovitosti za obrate za pripravo in obdelavo premoga – ZZP 40, 60. del, poddel Y,

                                             (hh)

                                             Industrijski, komercialni, institucionalni in procesni grelniki – ZZP 40, 63. del, poddel DDDDD;

                                             (ii)

                                             Industrijski, komercialni in institucionalni kotli (majhni viri) – ZZP 40, 63. del, poddel JJJJJJ;

                                             (jj)

                                             Kloralkalni obrati z živosrebrovimi celicami – ZZP 40, 63. del, poddel IIIII,
                                             ter

                                             (kk)

                                             Standardi učinkovitosti za komercialne in industrijske sežigalnice trdnih odpadkov, katerih gradnja se je začela po 30. novembru 1999 ali katerih sprememba ali obnova se je začela 1. junija 2001 ali pozneje – ZZP 40, 60. del, poddel CCCC.“

            (l)   Priloga VI

                  27.

                  V odstavku 1:

                              (a)

                              se besede „Razen če v tej prilogi ni drugače določeno, najpozneje“ črtajo in nadomestijo z besedo „Najpozneje“;

                              (b)

                              se besede „v šestih mesecih po datumu“ nadomestijo z besedama „na datum“;

                              (c)

                              se za besedo „protokola“ vstavijo besede „za pogodbenico“.

                  28.

                  Odstavek 3 se črta.

                  29.

                  V odstavku 4 se stavek „Pogodbenici se dovoli, da za stara motorna vozila prodaja majhne količine osvinčenega bencina, katerega vsebnost svinca ne presega 0,15 g/l, če to ne presega do 0,5 odstotka njene celotne prodaje motornega bencina“ nadomesti s stavkom „Ne glede na odstavek 1 se pogodbenici dovoli, da za stara motorna vozila prodaja majhne količine osvinčenega bencina, katerega vsebnost svinca ne presega 0,15 g/l, če to ne presega do 0,5 odstotka njene celotne prodaje motornega bencina“.

                  30.

                  V odstavku 5 se uvodni stavek pred pododstavkom (a) nadomesti z naslednjim besedilom:
                  „Vsaka pogodbenica najpozneje na datum začetka veljavnosti tega protokola za navedeno pogodbenico doseže ravni koncentracije, ki ne presegajo:“

         (1)  Nazivna vhodna toplotna moč kurilne naprave se izračuna kot vsota vhodnih moči vseh enot, priključenih na skupen odvodnik. Posamezne enote z vhodno močjo pod 15 MWt se pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči ne upoštevajo.

         (2)  Mejne vrednosti emisij se ne uporabljajo zlasti za:

                  —

                  naprave, ki izkoriščajo biomaso in šoto kot edini vir goriva

                  —

                  naprave, v katerih se produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov;

                  —

                  naprave za naknadno zgorevanje, namenjene čiščenju odpadnih plinov s sežigom, ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave;

                  —

                  naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov;

                  —

                  naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo;

                  —

                  reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji;

                  —

                  koksarniške peči;

                  —

                  rekuperatorje toplote pri plavžih;

                  —

                  kotle za predelavo v sklopu obratov za proizvodnjo papirne kaše;

                  —

                  naprave za sežiganje odpadkov in

                  —

                  naprave, ki jih poganjajo dizelski, bencinski ali plinski motorji oziroma plinske turbine, ne glede na uporabljeno gorivo.

         (1)  Mejne vrednosti se nanašajo na vsebnost kisika 6 % za trdna goriva in 3 % za tekoča goriva.

         (2)  Mejne vrednosti se nanašajo na vsebnost kisika 10 %.

         (3)  Mejne vrednosti se nanašajo na vsebnost kisika 8 % za neprekinjeno taljenje in 13 % za sekvenčno taljenje.

         (3)  1 Mg = 1 tona.

         (4)  Mejne vrednosti se nanašajo na vsebnost kisika 11 %.