title: 2004/518/ES:Sklep Sveta z dne 14. junija 2004 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo

text:
               23.6.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 222/20

      SKLEP SVETA

   z dne 14. junija 2004
   o načelih, prednostnih nalogah in pogojih Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo
   (2004/518/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 533/2004 z dne 22. marca 2004 o vzpostavitvi evropskih partnerstev v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja (1) in zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet v Solunu je 19. in 20. junija 2003 potrdil „Solunsko agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“, kjer je oblikovanje evropskih partnerstev omenjeno kot eno od sredstev za krepitev procesa stabilizacije in pridruževanja.

               (2)

               Uredba (ES) št. 533/2004 določa, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloča o načelih, prednostnih nalogah in pogojih evropskih partnerstev, kot tudi o morebitnih naknadnih prilagoditvah. Prav tako določa, da bo spremljanje izvajanja evropskih partnerstev zagotovljeno z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja, predvsem z letnimi poročili.

               (3)

               Redno poročilo Komisije za 2004 predstavlja analizo priprav Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo in opredeljuje vrsto prednostnih področij za nadaljnje delo.

               (4)

               Da bi se pripravila za nadaljnje povezovanje z Evropsko unijo, bi morala Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pripraviti načrt s časovnim razporedom in podrobnostmi glede ukrepov, ki jih namerava sprejeti v ta namen –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 533/2004 so načela, prednostne naloge in pogoji iz Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo navedeni v Prilogi k temu sklepu, ki je njegov sestavni del.
   Člen 2
   Izvajanje Evropskega partnerstva se preverja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luksembourgu, 14. junija 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. COWEN

      (1)  UL L 86, 24.3.2004, str. 1.

      PRILOGA
      1.   UVOD
      Solunska agenda opredeljuje načine in sredstva za krepitev procesa stabilizacije in pridruževanja, med drugim tudi uvedbo evropskih partnerstev.
      Izhajajoč iz letnega poročila Komisije je namen Evropskega partnerstva z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo določiti prednostne naloge za ukrepanje, da bi prizadevanja za približevanje Evropski Uniji podprli znotraj smiselno zaokroženega okvira. Te prednostne naloge so prilagojene posebnim potrebam in stopnji pripravljenosti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ter se bodo po potrebi posodabljale. Evropsko partnerstvo predvideva tudi usmeritve za finančno pomoč Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.
      Pričakuje se, da bo Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sprejela načrt s časovnim razporedom in podrobnostmi glede svojega pristopa k prednostnim nalogam iz Evropskega partnerstva. V načrtu je treba navesti, kako naj bi se uresničevali solunska agenda, prednostne naloge v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, izpostavljene na konferenci v Londonu leta 2002 in na ministrskem srečanju v Bruslju 28. novembra 2003 v okviru Foruma EU-Zahodni Balkan, ter ukrepi, ki jih je predstavila vsaka od držav zahodnega Balkana na sestanku 5. novembra 2003 v Beogradu, in pomenijo nadaljevanje ohridske konference o integriranem upravljanju mej.
      2.   NAČELA
      Proces stabilizacije in pridruževanja ostaja okvir za evropsko usmeritev držav zahodnega Balkana do njihovega pristopa v prihodnosti.
      Glavne prednostne naloge za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo se nanašajo na njeno usposobljenost za izpolnjevanje meril, ki jih je določil Evropski svet leta 1993 v Kobenhavnu, in pogojev, določenih za proces stabilizacije in pridruževanja, predvsem pogojev, opredeljenih v sklepih Sveta z dne 29. aprila 1997 ter 21. in 22. junija 1999, na vsebino sklepne izjave s zagrebškega vrha 24. novembra 2000 ter na solunsko agendo.
      3.   PREDNOSTNE NALOGE
      Komisija je v svojem letnem poročilu ocenila doseženi napredek ter navedla področja, na katerih mora država še okrepiti svoja prizadevanja. Prednostne naloge, naštete v tem evropskem partnerstvu so bili izbrane na podlagi realističnih pričakovanj, da jih bo Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija lahko izpeljala ali pri njih dosegla bistven napredek v naslednjih letih. Razlikuje se med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile opravljene v enem do dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile opravljene v treh do štirih letih.
      Evropsko partnerstvo navaja glavna prednostna področja za pripravo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo, ki temeljijo na analizi iz letnega poročila 2004. Treba je opozoriti, da pri približevanju zakonodaje, vključevanje pravnega reda Unije v nacionalno zakonodajo samo po sebi ne zadostuje; treba se je pripraviti tudi na njegovo polno izvajanje.
      3.1.   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Politični položaj
      Demokracija in pravna država
      Zagotoviti delovanje državnih institucij na celotnem ozemlju.
      Izvajati Ohridski okvirni sporazum– Uveljaviti že sprejeto zakonodajo za izvajanje okvirnega sporazuma. Sprejeti preostalo zakonodajo, ki jo zahteva okvirni sporazum, predvsem sprejeti in izvajati zakonodajo o ozemeljski razdelitvi, financiranju občin in mestu Skopje. Doseči hiter napredek pri izvajanju procesa decentralizacije, da se omogoči lokalne volitve po načrtu, zlasti krepitev sposobnosti občin glede finančnega upravljanja in upravljanja prenesenih pristojnosti in premoženja z usposabljanjem, svetovanjem in posredovanjem opreme. Obenem okrepiti upravno usposobljenost za nadzor in pospešitev procesa decentralizacije, vključno na centralni ravni, predvsem v Ministrstvu za lokalno samoupravo in Ministrstvu za finance v povezavi z davčno decentralizacijo kakor tudi v resornih ministrstvih na njihovih lastnih področjih pristojnosti. Zagotoviti, da so ustrezni proračunski viri dodeljeni tako, da je zagotovljen nemoten prenos pristojnosti. Sprejeti srednjeročni strateški načrt za pravično zastopanost manjšin, vključno z ustreznimi proračunskimi sredstvi, in zagotoviti pospešeno izvajanje. Sprejeti nadaljnje ukrepe za uresničevanje določb okvirnega sporazuma o rabi jezika in simbolih narodnih skupnosti. Izboljšati sposobnost spremljanja in ocenjevanja institucionalnih enot centralne ravni države. Okrepiti prizadevanja za revitalizacijo nekdanjih kriznih območij.
      Izboljšati delovanje javne uprave– V celoti izvajati zakon o javnih uslužbencih. Nadaljevati z razvojem Agencije za državne uradnike. Razviti ustrezno strateško načrtovanje in s tem povezano dodelitev sredstev v vseh ministrstvih in na ravni vlade. Izvajati strateški razvojni načrt Generalnega sekretariata. Dokončati tekoče operativne analize v vseh javnih organih in sprejeti ukrepe za izvajanje njihovih priporočil ob upoštevanju procesa decentralizacije. Izboljšati preglednost uprave in sprejeti zakon o dostopu javnosti do informacij. Reformirati zakone o upravnih postopkih in upravnih sporih za okrepitev uveljavljanja državljanskih pravic. V celoti izvajati zakon o varuhu človekovih pravic iz leta 2003 in zaključiti reformiranje funkcije varuha človekovih pravic. Zagotoviti upoštevanje priporočil varuha človekovih pravic. Spodbujati razvoj civilne družbe in njeno aktivno udeležbo v postopkih sprejemanja odločitev.
      Okrepiti pravosodni sistem– Pripraviti celovito reformo sodstva. Pregledati sedanji sistem izbora, imenovanja in napredovanja sodnikov in tožilcev z namenom zagotovitve politične neodvisnosti, nezamenljivosti sodnikov in napredovanja na temelju delovne uspešnosti. Pripraviti potrebne ustavne in zakonske spremembe za zagotovitev neodvisnosti organa, pristojnega za njihov izbor in napredovanje na delovnem mestu. Poenostaviti sodne postopke. Izboljšati izvrševanje sodnih odločb. Uvesti mehanizme alternativnega reševanja sporov, vključno z arbitražo in mediacijo v kazenskih zadevah. Zagotoviti ustrezno uveljavljanje premoženjskih pravic in izvrševanje odločb sodišča na področju civilnega prava. Okrepiti institucionalne sposobnosti za izobraževanje in usposabljanje sodnikov in tožilcev ter pripraviti ustanovitev Državne šole za sodnike in tožilce. Zagotoviti ustrezne programe začetnega in poklicnega usposabljanja.
      Izboljšati boj zoper korupcijo– Izvajati strategijo boja zoper korupcijo. Okrepiti institucionalno sposobnost preiskovanja in preganjanja korupcije. Izboljšati koordinacijo in zagotoviti sodelovanje med organi odkrivanja in pregona in Državno komisijo za preprečevanje korupcije. Izboljšati izmenjavo podatkov o primerih korupcije med službami, pristojnimi za odkrivanje, preiskavo in pregon odkritih primerov. Krepiti in izvajati pravila, ki se uporabljajo za uradno prijavo premoženja, navzkrižje interesov, preglednost javnih naročil ter notranji in zunanji nadzor uprave. Sprejeti ustrezno zakonodajo o financiranju političnih strank.
      Človekove pravice in varstvo manjšin
      Izboljšati spoštovanje človekovih pravic s strani organov odkrivanja in pregona– Zagotoviti skladnost z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Konvencijo o preprečevanju mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja in z drugimi ustreznimi mednarodnimi konvencijami. Uporabljati kodeks poklicne etike in zagotoviti pregon nepravilnosti. Ustrezno preganjati prejšnje primere zlorab. Izboljšati notranji nadzor in upoštevanje poklicnih standardov v vseh organih odkrivanja in pregona kot tudi v sodstvu in upravah zaporov. Spoštovati pravila o priporu v predkazenskem postopku. Spodbujati ozaveščenost policije, sodnikov, tožilcev in drugih organov odkrivanja in pregona glede njihovih obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami in zagotavljati njihovo izvajanje v skladu z mednarodnimi zahtevami.
      Spodbujati svobodo izražanja in medijev– Pregledati pravni okvir za radiodifuzno oddajanje v smislu preprečevanja političnega vpliva. Sprejeti konkretne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti nadzornega organa za medije. Revidirati zakonodajo o obrekovanju, da upošteva evropske standarde in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice.
      Zagotoviti spoštovanje pravic manjšin– Zagotoviti zaključitev postopka ustanavljanja tretje državne univerze v Tetovu na način, ki ustvarja sinergijo z South East European University in zagotavlja akademske standarde v skladu z Bolonjsko deklaracijo.
      Regionalno in mednarodno sodelovanje
      Krepiti regionalno sodelovanje– Ravnati v skladu z zahtevami procesa stabilizacije in pridruževanja (PSP) in obvez iz Soluna glede regionalnega sodelovanja. Zagotoviti izvajanje vseh regionalnih sporazumov o prosti trgovini. Nadaljevati s sklepanjem sporazumov s sosednjimi državami, med drugim o čezmejnem sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu, nedovoljenemu prometu in tihotapljenju, kakor tudi na področju sodelovanja sodstva, upravljanja mej, okolja in energije ter zagotavljati njihovo učinkovito izvajanje.
      Zagotoviti pravilno izvajanje Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma (SPS) na področju regionalnega sodelovanja– Zaključiti pogajanja s Hrvaško o bilateralni konvenciji o regionalnem sodelovanju.
      Sprejeti potrebni pravni okvir o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo
      Izvajati mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija– Spoštovati obveznosti, ki jih je sprejela Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v okviru njenih odnosov z EU.
      Gospodarski položaj
      Tržno gospodarstvo in strukturne reforme
      Vzdrževati makroekonomsko stabilnost– Zagotoviti uravnoteženo makroekonomsko stabilnost – Ohraniti stabilen makroekonomski okvir v kontekstu programa Mednarodnega denarnega sklada (IMF). Skleniti dogovor o nadaljnjem programu.
      Nadaljevati z gospodarskimi reformami– Uvesti celovite tržno usmerjene reforme, namenjene zmanjšanju vloge države na področju gospodarstva in zagotovitvi enakih pogojev delovanja za vse gospodarske akterje, da se jim omogoči delovanje v stabilnem in predvidljivem okolju. Razjasniti in uveljavljati premoženjske pravice, tudi v kontekstu privatizacije.
      Izboljšati poslovno okolje– Sprejeti in izvajati izboljšani pravni okvir zakonodaje o družbah. Povečati učinkovitost upravnega in sodnega sistema in racionalizirati učinkovitost stečajnih postopkov. Razviti program za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdajanja dovoljenj in izboljšati preglednost vseh upravnih postopkov, ki imajo vpliv na podjetja.
      Politika zaposlovanja– Razviti in izvajati celovito strategijo za spodbujanje zaposlovanja in zmanjšanje brezposelnosti, predvsem z upoštevanjem poklicnega usposabljanja in reforme trga dela, z vključitvijo vseh zadevnih akterjev v vseh etničnih skupnostih. Spoštovati poglavitne delovne standarde in zagotoviti njihovo učinkovito izvajanje (vključno s svobodo združevanja in pravico do kolektivnih pogajanj, nediskriminacijo pri zaposlovanju in v poklicu).
      Upravljanje javnih financ
      Izboljšati upravljanje javnih financ– Izvajati davčno decentralizacijo. Določiti fleksibilno strukturo plač državnih uslužbencev. Okrepiti sposobnost notranjega nadzora in revizije v Ministrstvu za finance in razširiti nadzor na celotno javno upravo. Pregledati zakon o računskem sodišču z namenom njegove uskladitve s standardi EU in okrepitev računskega sodišča kot neodvisne državne institucije s samostojnim proračunom. Izvajati večjo kontrolo in nadzor nad odhodki iz posebnih proračunskih sredstev. Vzpostaviti učinkovit trg zakladnih menic in obveznic.
      EU Standardi
      Notranji trg in trgovina
      Primerno izvajati Protokol o prilagoditvi SPS, da se upošteva širitev EU.
      Pretok blaga– Zagotoviti nadaljnji napredek pri prevzemu evropskih tehničnih norm in standardov. Izvajanje zakonodaje o standardizaciji, normiranju, meroslovju in ocenjevanju skladnosti iz leta 2002, med drugim s sprejemanjem izvedbenih aktov in krepitvijo upravne usposobljenosti za zagotavljanje izvajanja. Napredovati v smislu uporabe kombinirane nomenklature.
      Finančne storitve– Izboljšati okvirne nadzorne predpise in nadzor tega sektorja.
      Varstvo osebnih podatkov– Spremeniti zakonodajo o varstvu osebnih podatkov skladno s standardi EU in ustanoviti neodvisni organ za nadzor njenega izvajanja.
      Carina– Doseči pomembne rezultate v boju proti goljufiji, tihotapljenju in nedovoljeni trgovini. Nadaljevati s krepitvijo carinske uprave in zagotoviti njeno pravilno delovanje z namenom izpolnjevanja standardov EU. Nadaljevati s procesom reforme in zagotoviti pravilno izvajanje strateškega načrta 2004-2008. Zagotoviti zlasti pravilno delovanje nove enote za poklicne standarde in pregon primerov korupcije v carinski službi. Okrepiti upravno sodelovanje v carinskem sektorju. Okrepiti službe, ki sodelujejo pri izvajanju trgovinskih sporazumov, zlasti glede nadzora pravil o preferencialnem poreklu blaga.
      Obdavčevanje– Začeti pregled veljavne davčne zakonodaje in upravnih postopkov ter zagotoviti učinkovito in nediskriminacijsko izvajanje davčne zakonodaje. Odpraviti sedanje različne stopnje trošarine za tobačne izdelke, ki temeljijo na poreklu blaga (domače ali uvoženo). Nadaljevati z reformo davčne uprave in zlasti na lokalni ravni okrepiti njeno usposobljenost za pobiranje in nadzor dolgovanega davka. Reševati problem povečanih zaostankov pri vračanju davka na dodano vrednost. Upoštevati načela etičnega kodeksa za obdavčenje podjetij in zagotavljati skladnost novih davčnih ukrepov s temi načeli.
      Konkurenca in državne pomoči– Sprejeti zakonodajo zoper omejevanje konkurence. Organu, pristojnemu za konkurenco, zagotoviti učinkovita sredstva za neposredno izvajanje zakonodaje in izrekanje sankcij. Spodbujati preglednost in temeljno izvajanje načel za državne pomoči. Spodbujati konkurenčno politiko s pospeševanjem liberalizacije, z izboljšanjem postopkov na področju javnih naročil in zagotavljanjem bolj konkurenčnega privatizacijskega pristopa. Sprejeti sekundarno zakonodajo o državnih pomočeh in krepiti upravno sposobnost za izvajanje zakonskega okvira.
      Javna naročila– Izboljšati sedanji pravni okvir za javna naročila v skladu s pravnim redom EU in ustanoviti Agencijo za javna naročila, ki bo lahko zagotavljala izvajanje zakonskega okvira.
      Pravice intelektualne in industrijske lastnine– Sprejeti sekundarno zakonodajo v zvezi z zakonom o industrijski lastnini in izvajati zakon. Nadaljevati z izboljšanjem zakonodaje o avtorskih in sorodnih pravicah.
      Sektorske politike
      Industrija in MSP– Sprejeti program prestrukturiranja in preoblikovanja jeklarske industrije v skladu z zadevnim konkurenčnim pravom EU z namenom oblikovati učinkovita in konkurenčna podjetja. Izvajati načela Evropske listine za mala podjetja, zlasti ciljev, določenih za 2004. Izboljšati dostop malih in srednje velikih podjetij do finančnih in drugih storitev. Nadaljevati s pripravo nacionalnega jamstvenega sklada.
      Energija– Razvijati novo ustanovljeno Regulativno komisijo za energetiko za izpolnjevanje smernic EU in izogibanje monopolnega položaja v energetskem sektorju. Spremeniti energetski zakon s ciljem uvedbe upravljavca prenosnega omrežja in zagotavljanja gospodarskih javnih storitev. Nadaljevati z reformami (privatizacijo) v sektorju električne energije.
      Telekomunikacije– Zagotoviti učinkovito liberalizacijo sektorja elektronskih komunikacij, vključno s krepitvijo regulatornih organov ter sprejetjem ustreznih zakonov in ukrepov za ta sektor.
      Okolje– Sprejeti zakonodajo o okolju, ravnanju z odpadki, gospodarjenju z vodami, varstvu naravnih virov in kvaliteti zraka v skladu s standardi EU. V skladu s pravnim redom EU razviti nacionalno strategijo za trajnostni razvoj, vključno z obširnim načrtom za izvajanje priporočil iz sklepov Svetovnega vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002.
      Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev
      Upravljanje mej– Po Ohridski regionalni konferenci o obmejni varnosti in upravljanju mej, maja 2003, izvajati kratkoročne ukrepe, ki jih je sprejela vlada in so bili predstavljeni na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve v okviru Foruma EU-Zahodni Balkan 28. novembra 2003. Izvajati strategijo integriranega upravljanja mej, sprejeto decembra 2003, v sodelovanju med zadevnimi uradi. Okrepiti sodelovanje med Ministrstvom za notranje zadeve in Ministrstvom za obrambo za poenostavitev prenosa pristojnosti o nadzoru mej na mejno policijo in zagotoviti institucionalni razvoj služb mejne policije.
      Migracijska in azilna politika– Izvajati zakon o azilu iz leta 2003. Vzpostaviti neodvisno in pregledno komisijo za pritožbe in revizijo za iskalce azila. Sprejeti ustrezne izvedbene predpise za izvajanje in razvoj strategij sprejemanja in sprejemnih objektov. Ponovno preučiti migracijsko zakonodajo, predvsem pregledati zakonodajo, ki se nanaša na ilegalno priseljevanje in trgovino z ljudmi. Izdelati skupno strategijo za boj proti ilegalnemu priseljevanju in trgovini z ljudmi, z vključitvijo regionalne razsežnosti. Sprejeti nov zakon o tujcih.
      Policija– Zagotoviti, da policijske službe, predvsem posebne policijske enote, ravnajo v skladu z mednarodnimi standardi in prakso. Jasno določiti vlogo Ministrstva za notranje zadeve in Ministrstva za obrambo v primerih kriznega upravljanja v skladu s prakso EU. Sprejeti in izvesti akcijski načrt za reformo policije ob upoštevanju pravične zastopanosti na vseh ravneh in načrtovati potrebna sredstva za njegovo izvajanje. Sprejeti nujne ukrepe za reformiranje upravljanja s človeškimi viri. Izboljšati sodelovanje s sodstvom. Okrepiti izobraževalne kapacitete in zagotoviti pravilno delovanje Policijske akademije, vključno z ustrezno dodelitvijo proračunskih virov. Zmanjšati korupcijo in nepravilno ravnanje v policijskih vrstah. Spodbujati sodelovanje z Interpolom in drugimi mednarodnimi organizacijami odkrivanja in pregona, predvsem z boljšo uporabo njihovih podatkovnih baz.
      Organizirani kriminal, nedovoljena trgovina, droge, pranje denarja in terorizem– Izvajati akcijsko usmerjene ukrepe, ki jih je sprejela vlada in so bili predstavljeni na srečanju ministrov za pravosodje in notranje zadeve EU in Zahodnega Balkana 28. novembra 2003. Zaključiti ratifikacijo Konvencije ZN proti organiziranemu kriminalu, vključno z njenimi zadevnimi protokoli o orožju malega kalibra, trgovanju z ljudmi in tihotapljenju migrantov, in zagotoviti njihovo izvajanje. Okrepiti sodelovanje med organi odkrivanja in pregona, ki sodelujejo v boju proti organiziranemu kriminalu. Izboljšati analizo informacij in analizo tveganj in vzpostaviti centralno enoto za nadzor kriminalitete, ki sodeluje z vsemi uradi odkrivanja in pregona. Sprejeti potrebne zakonodajne spremembe za uporabo posebnih preiskovalnih metod. Razviti programe za zaščito prič. Okrepiti sposobnost za boj proti trgovini z drogami. Izdelati nacionalno strategijo o drogah v skladu s strategijo o drogah in akcijskim načrtom EU. Določiti pristojnosti Direkcije za boj proti pranju denarja (DML) in finančne policije in nadgraditi DML na raven enote finančnega nadzora v skladu z EU standardi. Sprejeti potrebne ukrepe za sklenitev sporazuma z Europolom. Razširiti mednarodno sodelovanje in izvajati ustrezne mednarodne konvencije o boju proti terorizmu. Izboljšati sodelovanje in izmenjavo informacij med policijo in obveščevalnimi službami znotraj države in z drugimi državami. Preprečevati financiranje in pripravo terorističnih dejavnosti.
      3.2.   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Politični položaj
      Demokracija in pravna država
      Izvajati Okvirni sporazum (OS)– Izvajati strateški načrt za pravično zastopanost manjšin. Zagotoviti pravilno delovanje decentraliziranih ravni vlade. Okrepiti prizadevanja za revitalizacijo nekdanjih kriznih območij.
      Nadaljevati z izboljšanjem delovanja uprave– Nadaljevati s spodbujanjem neodvisnosti uprave, preglednosti v postopku zaposlovanja in napredovanja na temelju sposobnosti, profesionalnosti in pravične zastopanosti vseh narodnih skupnosti. Nadaljevati z reformo javne uprave, predvsem ob upoštevanju izida „funkcionalne“ analize. Nadalje razvijati zmogljivost ministrstev za uresničitev vrste skupnih nalog za spodbujanje koordinacijske vloge Generalnega sekretariata in drugih centralnih organov (razvoj politike, strateško načrtovanje, finančno poslovodenje, kadrovski menedžment, informacijska tehnologija). Zagotoviti, da so sektorji v upravi, odgovorni za izvajanje določb SPS, ustrezno opremljeni za opravljanje njihovih nalog. Nadaljevati s spodbujanjem razvoja civilne družbe in njene aktivne udeležbe v postopku sprejemanja odločitev.
      Nadalje krepiti pravosodni sistem– Izvesti celovito reformo pravosodnega sistema, vključno s potrebnimi spremembami ustave in pravnega okvira in okrepiti celovito sposobnost pravosodnega sistema. Zagotoviti učinkovito delovanje Nacionalne šole za sodnike in tožilce. Okrepiti usposabljanje na področju zakonodaje EU, čezmejno sodelovanje v kazenskih zadevah in v postopkih. Zmanjšati zaostanke primerov na vseh sodiščih. Zagotoviti ustrezno opremo in dobro usposobljeno in specializirano administrativno osebje z ustreznim statusom. Zagotoviti zadostna proračunska sredstva za omogočanje dostopa do sodišča in do pravne pomoči. Povečati plače.
      Nadalje izboljšati boj proti korupciji, organiziranem kriminalu– Doseči bistvene, otipljive rezultate v boju proti korupciji na vseh ravneh z ustrezno zakonodajo in pravilnim izvajanjem nacionalnega programa proti korupciji. Olajšati nameščanje oficirjev za zvezo, ki jih dodelijo države članice, v ustreznih državnih organih, ki se ukvarjajo z bojem proti organiziranemu kriminalu. Pripraviti EU polletna poročila o dosežkih pri sodnem pregonu z organiziranim kriminalom povezanih dejavnosti, v skladu z Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, znano kot Palermska konvencija.
      Človekove pravice in varstvo manjšin
      Zagotoviti spoštovanje človekovih pravic s strani organov odkrivanja in pregona– Zagotoviti, da so policija, sodniki, državni tožilci in drugi organi odkrivanja in pregona v celoti seznanjeni s svojimi obveznostmi glede človekovih pravic in jih izvajajo. Zagotoviti, da se v prostorih za pridržanje in zaporih spoštuje človekovo dostojanstvo.
      Nadalje spodbujati svobodo izražanja in medijev– Zagotoviti, da so zakoni na področju medijev usklajeni s standardi EU in se jih pravilno izvaja.
      Nadalje spodbujati načelo nediskriminacije in enake zastopanosti– Spodbujati možnosti zaposlovanja za vse etnične skupnosti in olajšati dostop do izobraževanja. Spodbujati višješolsko izobraževanje za manjšine in zagotoviti višješolsko izobraževanje v albanskem jeziku, v skladu s standardi EU, kakor je opredeljeno z Bolonjsko deklaracijo.
      Regionalno in mednarodno sodelovanje
      Nadalje krepiti regionalno sodelovanje– Vzdrževati konstruktivno in usklajeno regionalno politiko, ki spodbuja dialog, stabilnost, dobro sosedstvo in sodelovanje. Izvajati Memorandum o soglasju o jedru regionalne prometne mreže v jugovzhodni Evropi (JVE). Izvajati obveznosti, prevzete v okviru Atenskega memoranduma o soglasju o regionalnem energetskem trgu v jugovzhodni Evropi iz leta 2003 in pripraviti vzpostavitev integriranega energetskega regionalnega trga.
      Izvajati mednarodne sporazume, ki jih je sklenila Nekdanja jugoslovanske republika Makedonija– V celoti izvajati mednarodne sporazume in konvencije, ki jih je ratificirala Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zlasti konvencije na področju pravosodja in notranjih zadev, človekovih pravic in pravic manjšin ter trgovine.
      Gospodarski položaj
      Prosto tržno gospodarstvo in strukturne reforme
      Zagotoviti trajnost gospodarskih reform
      Dodatno izboljšati podjetniško okolje– Zagotoviti učinkovito izvajanje glavnih mednarodnih standardov in standardov EU za pravo družb, računovodstvo in revizijo. Še naprej nadgrajevati učinkovitost upravnega in sodnega sistema, v celoti izvajati program za poenostavitev in skrajšanje postopkov izdajanja dovoljenj in dodatno izboljšati preglednost vseh upravnih postopkov, ki imajo vpliv na podjetja. Zagotoviti izvajanje upniških pravic v preglednem zakonodajnem okviru in z reformiranjem katastra. Spodbujati izvajanje kodeksa o upravljanju podjetij.
      Zaposlovanje in socialna politika– Razvijati socialno politiko za spodbujanje socialne kohezije in učinkovitih sistemov socialne zaščite, za izboljšanje socialnih standardov in boj zoper revščino in socialno izključenost. Nadalje razvijati politiko zaposlovanja z vključitvijo vseh zadevnih akterjev.
      Upravljanje javnih financ
      Dodatno izboljšati javne finance in njihovo upravljanje– Okrepiti javni notranji in zunanji finančni nadzor. Odstraniti glavne ovire za razvoj drugega stebra pokojninskega sistema, predvsem financiranje prehoda s solidarnostnega sistema na obvezni sistem akumuliranja sredstev.
      Goljufije– Vzpostaviti učinkovite postopke za odkrivanje, obravnavo in spremljanje primerov (domnevne) goljufije in drugih nepravilnosti v povezavi z nacionalnimi in mednarodnimi sredstvi
      Standardi EU
      Notranji trg in trgovina
      Pretok blaga– Okrepitev vladne usposobljenosti za izvajanje zahtev SPS, predvsem z razvijanjem internih strokovnih znanj za oceno skladnosti osnutka zakonodaje s pravnim redom EU.
      Finančne storitve– Zagotoviti učinkovito uvedbo neodvisnih in dobro usposobljenih nadzornih organov v skladu z mednarodno priznanimi standardi.
      Varstvo osebnih podatkov– Nadaljevati institucionalno krepitev organa za varstvo podatkov v skladu z EU standardi in praksami.
      Carina– Nadaljnja krepitev carinske uprave in zagotavljanje njenega pravilnega delovanja z namenom izpolnjevanja EU standardov. Izvajanje strateškega načrta 2004-2008.
      Davki– Nadaljevati s krepitvijo davčne uprave, predvsem na področju pobiranja davkov in nadzora, in zagotoviti njeno pravilno delovanje z namenom izpolnjevanja EU standardov. Razviti revizijsko strategijo in ustrezne sisteme informacijske tehnologije.
      Konkurenca in državne pomoči– Izvajati zakonodajo zoper omejevanje konkurence. Organ, pristojen za konkurenco, dodatno okrepiti s pooblastili za neposredno izvajanje zakonodaje in izrekanje sankcij. Nadalje spodbujati preglednost na področju državne pomoči.
      Javna naročila– Vzpostaviti v celoti delujoče strukture za javna naročila in zagotoviti dosledno upoštevanje postopkov javnih naročil, v skladu z zakonom in zahtevami SPS.
      Pravice intelektualne lastnine– Zagotoviti izvajanje zakonodaje o intelektualni in industrijski lastnini.
      Sektorske politike
      Industrija in MSP– Izvesti program prestrukturiranja in preoblikovanja jeklarske industrije. Dokončati izvajanje strategije za uvedbo Evropske listine za mala podjetja. Spodbujati dostop SMP do možnosti kreditiranja. Nadaljevati s pridobivanjem izkušenj z mehanizmi nefinančne podpore MSP (t.j. grozdenje podjetij in tehnološki parki) Izvajati akcijski načrt FIAS za zmanjšanje ovir pri investiranju.
      Telekomunikacije– V notranje pravo prenesti in izvajati novi okvir EU za elektronske komunikacije.
      Kmetijstvo– Sprejeti in izvajati strukturne reforme na področju kmetijstva. Sprejeti in izvajati celovito reformo, ki med drugim vključuje mejne in nacionalne inšpekcijske službe, prakse, povezane z zdravjem rastlin in živali, analizo politik, sektorski informacijski sistem in statistiko ter koordinacijske naloge za obstoječe institucije in službe javnega in zasebnega sektorja.
      Okolje– Nadaljnje približevanje zakonodaje standardom EU. Izvajati sprejeto zakonodajo. Izboljšati spremljanje stanja okolja in nadaljevati z izgradnjo upravnih sposobnosti. Vključiti okoljske zadeve v različne politike, predvsem z razvijanjem velikih infrastrukturnih projektov, usklajenih s standardi EU.
      Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev
      Upravljanje mej– Dokončati izvedbo strategije integriranega upravljanja mej v sodelovanju med pristojnimi agencijami.
      Migracijska in azilna politika– Okrepiti razvoj nacionalnih azilnih struktur v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi za zagotovitev ustrezne zaščite in pomoči iskalcem azila in beguncem. Izvajati strategijo boja proti ilegalnemu priseljevanju in trgovini z ljudmi.
      Policija– Dokončati izvedbo reforme policije. Okrepiti usposabljanje za boj zoper nove oblike kriminalitete, vključno z računalniškim in čezmejnim kriminalom. Dodatno izboljšati policijske informacijske sisteme.
      Organizirani kriminal, nedovoljena trgovina, droge in pranje denarja– Doseči bistvene uspehe v boju proti organizirani kriminaliteti. Zagotoviti izvajanje instrumentov ZN proti organiziranemu kriminalu. Dodatno izboljšati sposobnosti države za preprečevanje in boj proti kriminalu s koordinacijo med organi odkrivanja in pregona in sodnimi oblastmi in dodatno usposabljanje v zvezi z novimi oblikami kriminalitete. Zmanjšati število nedovoljenega orožja malega kalibra in lahkega orožja. Zagotoviti polno delovanje enote finančnega nadzora v skladu s standardi EU. Izvajati nacionalno strategijo na področju drog. Okrepiti boj proti gospodarskemu in finančnemu kriminalu (vključno s pranjem denarja in ponarejanjem plačilnih sredstev) in goljufiji ter izboljšati ustrezno nacionalno zakonodajo.
      4.   PROGRAMIRANJE
      Pomoč Skupnosti v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja držav zahodnega Balkana bo zagotovljena z ustreznimi finančnimi instrumenti, zlasti z Uredbo Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (1), skladno s tem ta sklep ne bo imel finančnih posledic. Poleg tega bo imela Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija dostop do sredstev iz večdržavnih in horizontalnih programov. Da bi olajšala sofinanciranje projektov, povezanih s procesom stabilizacije in pridruževanja, Komisija sodeluje z Evropsko investicijsko banko in mednarodnimi finančnimi institucijami, zlasti z Evropsko banko za obnovo in razvoj ter Svetovno banko.
      5.   POGOJNOST
      Pogoj za pomoč Skupnosti v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja držav zahodnega Balkana je nadaljnji napredek pri izpolnjevanju kopenhagenskih političnih meril. V primeru nespoštovanja omenjenih splošnih pogojev bo Svet lahko na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2666/2000 ustrezno ukrepal.
      Pogoj za pomoč Skupnosti je tudi izpolnjevanje pogojev, ki jih je opredelil Svet v svojih sklepih z dne 29. aprila 1997, zlasti kar zadeva obvezo prejemnikov, da bodo ob upoštevanju prednostnih nalog evropskega partnerstva izvajali demokratične, gospodarske in institucionalne reforme.
      6.   SPREMLJANJE
      Spremljanje evropskega partnerstva se zagotavlja z mehanizmi, vzpostavljenimi v okviru procesa stabilizacije in pridruževanja, zlasti z letnim poročilom o procesu stabilizacije in pridruževanja.

         (1)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2415/2001 (UL L 327, 12.12.2001, str. 3).


title: Sklep Sveta z dne 29. aprila 2004 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0576

2004/576/ES: Sklep Sveta z dne 29. aprila 2004 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehničnem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael

Uradni list L 261 , 06/08/2004 str. 0047 - 0047

		Sklep Svetaz dne 29. aprila 2004o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael(2004/576/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti njenega člena 170 v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Komisija se je v imenu Skupnosti pogodila o Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Državo Izrael (v nadaljevanju Sporazum).(2) Sporazum je bil podpisan v imenu Skupnosti dne 10. junija 2003 v Bruslju s pridržkom njegove sklenitve.(3) Sporazum je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je že bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije [2].Člen 2Predsednik Sveta v imenu Skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 5 Sporazuma.V Luxembourgu, 29. aprila 2004Za SvetPredsednikM. McDowell[1] Mnenje z dne 11. marca 2004 (še neobjavljeno v Uradnem listu).[2] UL L 154, 21.6.2003, str. 80.--------------------------------------------------


title: 2014/505/EU: Sklep Sveta z dne 23. julija 2014 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske, v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               30.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 224/1

         SKLEP SVETA
   z dne 23. julija 2014
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske, v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

      (2014/505/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum med Dansko, Norveško in Švedsko o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku in Kattegatu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz leta 1966) je bil podpisan 19. decembra 1966 in je začel veljati 7. avgusta 1967.

               (2)

               Sporazum iz leta 1966 je omogočil vzajemni dostop Danske, Norveške in Švedske do ribolova na območju do štiri navtične milje od njihovih temeljnih črt v Skagerraku in Kattegatu. V njem je bilo tudi določeno, da se za namene takega ribolova zadevno območje šteje kot del odprtega morja, tako da se je v zvezi z vprašanji, kot je nadzor, uporabljala jurisdikcija držav zastave.

               (3)

               S pristopom Danske in Švedske k Uniji leta 1973 in 1995 je Unija postala pristojna za upravljanje Sporazuma iz leta 1966 v imenu obeh držav članic.

               (4)

               Ministrstvo za zunanje zadeve Norveške je 29. julija 2009 uradno obvestilo Dansko, ki je depozitar Sporazuma iz leta 1966, da želijo Sporazum iz leta 1966 odpovedati z uradno odpovedjo v skladu z navedenim sporazumom, zato je Sporazum iz leta 1966 posledično prenehal veljati 7. avgusta 2012.

               (5)

               Svet je pooblastil Komisijo, da v imenu Unije s pogajanji doseže novi sporazum s Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku in Kattegatu.

               (6)

               Rezultat navedenih pogajanj je Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevno Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je bil parafiran 24. oktobra 2013.

               (7)

               Sporazum bi bilo treba podpisati.

               (8)

               Da bi zagotovili neprekinjen dostop plovil Unije do ribolovnih dejavnosti, bi bilo treba Sporazum do začetka njegove veljavnosti uporabljati začasno do dveh let od dneva njegovega podpisa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzajemnem dostopu do ribolova v Skagerraku za plovila, ki plujejo pod zastavo Danske, Norveške in Švedske, v imenu Unije se odobri, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Sporazum se do začetka njegove veljavnosti uporablja začasno do dveh let od dneva njegovega podpisa (1).
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.


title: Sklep Sveta 2009/969/SZVP z dne 15. decembra 2009 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije, določenih v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/314/SZVP

text:
               17.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 332/76

      SKLEP SVETA 2009/969/SZVP
   z dne 15. decembra 2009
   o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije, določenih v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/314/SZVP
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (1).

               (2)

               S Skupnim stališčem 2009/314/SZVP z dne 6. aprila 2009 o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP (2) so bili omejevalni ukrepi podaljšani do 15. marca 2010. Vendar je bila do 15. decembra 2009 odpravljena omejitev potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije.

               (3)

               Svet se je 17. novembra 2009 dogovoril, da bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, podaljšati do oktobra 2010, ker na področjih iz sklepov Sveta z dne 13. oktobra 2008 ni otipljivega napredka; hkrati pa bi bilo treba podaljšati tudi odložitev omejitve potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, in sicer do oktobra 2010, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije. Po preteku tega obdobja bo Svet pregledal omejevalne ukrepe in pri tem upošteval razmere v Belorusiji. Glede na dejanja beloruskih oblasti na področju demokracije in človekovih pravic se lahko kadar koli odloči za ponovno uvedbo ali odpravo omejitve potovanja.

               (4)

               Skupno stališče 2009/314/SZVP bi bilo zato treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Omejevalni ukrepi, določeni v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, se podaljšajo do 31. oktobra 2010.
   Člen 2
   1.   Ukrepi iz člena 1(1)(b) Skupnega stališča 2006/276/SZVP se v zvezi z g. Jurijem Nikolajevičem Podobedom odložijo do 31. oktobra 2010.
   2.   Ukrepi iz člena 1(1)(c) Skupnega stališča 2006/276/SZVP se odložijo do 31. oktobra 2010.
   Člen 3
   Ta sklep se do 31. oktobra 2010 ponovno preuči ob upoštevanju razmer v Belorusiji.
   Člen 4
   Skupno stališče 2009/314/SZVP se razveljavi.
   Člen 5
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 6
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         E. ERLANDSSON

      (1)  UL L 101, 11.4.2006, str. 5.

      (2)  UL L 93, 7.4.2009, str. 21.


title: 2005/473/ES: Sklep Sveta z dne 30. maja 2005 o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               29.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 167/16

      SKLEP SVETA

   z dne 30. maja 2005
   o imenovanju avstrijskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2005/473/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006 (1).

               (2)

               Po odstopu g. Edmunda FREIBAUERJA, o katerem je bil Svet obveščen 8. februarja 2005, se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V Odbor regij se kot nadomestna članica za preostanek mandata, torej do 25. januarja 2006, imenuje: ga. Johanna MIKL-LEITNER „Landesrätin“, članica Vlade federalne dežele Spodnje Avstrije, ki zamenja g. Edmunda FREIBAUERJA.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Veljati začne na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. maja 2005

            Za Svet

            Predsednik

         F. BODEN

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/643 z dne 21. aprila 2016 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike

text:
               23.4.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 108/35

         SKLEP SVETA (EU) 2016/643
   z dne 21. aprila 2016
   o imenovanju člana Odbora regij na predlog Italijanske republike
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Mauro D'ATTIS (Consigliere comunale di Brindisi), se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

               —

               Mauro D'ATTIS, Assessore del Comune di Roccafiorita (ME) (sprememba mandata).

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. aprila 2016

            Za Svet

            Predsednik

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: 2006/491/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne  27. junija 2006  o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta

text:
               14.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 194/29

      SKLEP SVETA

   z dne 27. junija 2006
   o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta
   (2006/491/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti, ki jih določa Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti člena 2 navedenih kadrovskih predpisov in člena 6 navedenih pogojev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s prvim pododstavkom člena 207(2) Pogodbe ES in prvim pododstavkom člena 121(2) Pogodbe Euratom je za generalni sekretariat Sveta odgovoren generalni sekretar, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko (v nadaljevanju „generalni sekretar“), temu pa pomaga namestnik generalnega sekretarja, ki je odgovoren za organizacijsko vodenje generalnega sekretariata.

               (2)

               V skladu s členoma 28 in 41 Pogodbe EU se določbe člena 207 Pogodbe ES uporabljajo za določbe, ki se nanašajo na področja iz naslovov V in VI Pogodbe EU.

               (3)

               Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (ES, Euratom) št. 723/2004 z dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (2), ki je med drugim spremenila karierno strukturo uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, je treba sprejeti nov sklep, ki bo določil organ za imenovanje ( v nadaljevanju: „OZI“) in organ za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta, in razveljaviti Sklep Sveta 1999/692/ES, ESPJ, Euratom z dne 20. oktobra 1999 o določitvi organa za imenovanje generalnega sekretariata Sveta (3) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Pooblastila, ki se na OZI prenesejo s Kadrovskimi predpisi za uradnike, na organ, pristojen za sklepanje pogodb o zaposlitvi, pa s Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev, kar zadeva generalni sekretariat Sveta izvaja:

               (a)

               Svet, kar zadeva generalnega sekretarja in namestnika generalnega sekretarja;

               (b)

               Svet na predlog generalnega sekretarja glede uporabe členov 1a, 30, 34, 41, 49, 50 in 51 Kadrovskih predpisov za generalne direktorje; generalni sekretar lahko svoje pooblastilo za predlaganje prenese na namestnika generalnega sekretarja;

               (c)

               generalni sekretar v drugih primerih; generalni sekretar lahko svoja pooblastila prenese na namestnika generalnega sekretarja.
               Namestnik generalnega sekretarja lahko vsa pooblastila, ki jih nanj prenese generalni sekretar, v celoti ali delno prenese na generalnega direktorja administracije, če gre za uporabo Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev in Kadrovskih predpisov za uradnike v funkcionalnih skupinah AST. Prenosa pooblastil pa ne sme razširiti na pooblastila, ki so nanj prenesena v zvezi z imenovanjem uradnikov in prenehanjem njihovega delovnega razmerja ter zaposlovanjem drugih uslužbencev.

         Člen 2
   Sklep 1999/692/ES, ESPJ, Euratom se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 27. junija 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. PRÖLL

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2104/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 7).

      (2)  UL L 124, 27.4.2004, str. 1.

      (3)  UL L 273, 23.10.1999, str. 12.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/2007 z dne 10. novembra 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini

text:
               11.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 294/64

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/2007
   z dne 10. novembra 2015
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 19. januarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/77 (1) o imenovanju Larsa-Gunnarja WIGEMARKA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Bosni in Hercegovini. Mandat PPEU se izteče 31. oktobra 2015.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev.

               (3)

               PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat Larsa-Gunnarja WIGEMARKA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) se podaljša do 28. februarja 2017. Svet lahko sklene, da mandat PPEU na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) predčasno preneha.
   Člen 2
   Cilji politike
   Mandat PPEU temelji na naslednjih ciljih politike Unije v Bosni in Hercegovini (BIH): nenehen napredek pri stabilizacijsko-pridružitvenem procesu za stabilno, trdno, mirno ter večetnično in združeno BIH, ki bo mirno sodelovala s svojimi sosedi in nepovratno napredovala v pridruževanju EU. Unija bo prav tako še naprej podpirala izvajanje Splošnega okvirnega sporazuma za mir v BIH.
   Člen 3
   Mandat
   Da bi dosegel cilje politike, je mandat PPEU:

               (a)

               zagotavljati svetovanje in pomoč Unije v političnem procesu;

               (b)

               zagotavljati doslednost in skladnost ukrepov Unije;

               (c)

               omogočati lažji napredek pri uresničevanju političnih, gospodarskih in evropskih prednostnih nalog;

               (d)

               spremljati izvršne in zakonodajne organe na vseh ravneh vlade v BIH in jim svetovati ter vzdrževati stike z organi in političnimi strankami v BiH;

               (e)

               skrbeti za uresničevanje prizadevanj Unije v okviru najrazličnejših dejavnosti na področju pravne države in reforme varnostnega sektorja, spodbujati splošno usklajenost prizadevanj Unije v zvezi z zatiranjem organiziranega kriminala in korupcije in zagotavljati politične usmeritve za ta prizadevanja ter v tej zvezi po potrebi tudi pripravljati ocene in napotke za VP in Komisijo;

               (f)

               zagotavljati podporo za okrepljeno in učinkovito povezanost med kazenskim pravosodjem in policijo v BIH;

               (g)

               brez poseganja v vojaško strukturo poveljevanja poveljniku sil EU zagotavljati politične smernice glede vojaških vprašanj, povezanih z lokalno politiko, zlasti kar zadeva občutljive operacije ter odnose s tamkajšnjimi organi in tamkajšnjimi mediji; posvetovati se s poveljnikom sil EU pred političnim ukrepanjem, ki bi lahko vplivalo na varnostne razmere;

               (h)

               usklajevati in uresničevati prizadevanja Unije na področju komuniciranja z javnostjo v BIH o zadevah, povezanih z Unijo;

               (i)

               podpirati proces povezovanja z EU, in sicer s ciljno usmerjeno javno diplomacijo in dejavnostmi Unije za obveščanje, usmerjenimi v boljše razumevanje in podporo javnosti BIH glede zadev, povezanih z EU, tudi z vključevanjem tamkajšnjih civilnodružbenih akterjev;

               (j)

               prispevati k razvoju in utrjevanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v BIH v skladu s politiko in smernicami Unije na področju človekovih pravic;

               (k)

               sodelovati s pristojnimi organi BIH glede njihovega polnega sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSNJ);

               (l)

               skladno s procesom povezovanja z Unijo svetovati, pomagati, podpirati in spremljati politični dialog o potrebnih ustavnih spremembah;

               (m)

               vzdrževati tesne stike in se posvetovati z visokim predstavnikom v BiH in drugimi pomembnimi mednarodnimi organizacijami, ki so dejavne v tej državi;

               (n)

               po potrebi svetovati VP glede fizičnih ali pravnih oseb, proti katerim bi lahko bili, glede na razmere v BIH, uvedeni omejevalni ukrepi;

               (o)

               brez poseganja v ustrezne strukture poveljevanja pomagati zagotavljati usklajeno delovanje vseh instrumentov Unije na terenu za doseganje ciljev politik Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   PVO je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politična navodila brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. novembra 2015 do 28. februarja 2017 je 7 600 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje fizičnih in pravnih oseb v postopku oddaje javnih naročil s strani PPEU je možno brez omejitev. Za blago, ki ga kupi PPEU, se tudi ne uporablja pravilo glede porekla.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. Glede vseh odhodkov PPEU odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   Pri izvajanju mandata in prispevanju k skladnosti, prepoznavnosti in učinkovitosti celotne dejavnosti Unije v BIH pomaga PPEU dodeljeno osebje Unije. PPEU je v okviru mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače tega začasno dodeljenega osebja krije zadevna država članica, zadevna institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice napotile na institucije Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice, institucije Unije ali ESZD, ki ga je dodelila, ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter delovanje članov osebja PPEU, doseže dogovor s pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani ekipe PPEU spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu z mandatom PPEU in varnostnimi razmerami na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, določa upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju, za katerega je odgovoren;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošljejo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti delovanja Unije in pomaga zagotoviti, da se za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo dosledno. Dejavnosti PPEU so ustrezno usklajene z dejavnostmi Komisije in z dejavnostmi drugih PPEU, ki delujejo v tej regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesen stik z vodji delegacij Unije v regiji in z vodji misij držav članic. Ti PPEU pri izvajanju njegovega mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je v stiku tudi z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu in zlasti vzdržuje tesne stike z visokim predstavnikom v BIH.
   3.   V podporo operacijam Unije za krizno upravljanje PPEU skupaj z drugimi akterji Unije na terenu izboljša razširjanje in izmenjavo informacij med akterji Unije na območju operacij, da bi tako dosegli visoko raven skupnega zavedanja in presoje o razmerah.
   Člen 13
   Pomoč v zvezi z zahtevki
   PPEU in osebje PPEU pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede kakršnih koli zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov predhodnih PPEU za BIH, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.
   Člen 14
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno območje se redno pregledujeta. PPEU do konca junija 2016 predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku, do konca novembra 2016 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. novembra 2015.

      V Bruslju, 10. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/77 z dne 19. januarja 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije v Bosni in Hercegovini (UL L 13, 20.1.2015, str. 7).

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).