title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/322 z dne 31. januarja 2019 o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4)

text:
                  25.2.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 55/7

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2019/322
         z dne 31. januarja 2019
         o prenosu pooblastila za sprejetje odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu (ECB/2019/4)
         SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1)(d) in (e) in členov 4(3) in 9(1) Uredbe,
         ob upoštevanju Sklepa Evropske centralne banke (EU) 2017/933 z dne 16. novembra 2016 o splošnem okviru za prenos pooblastil za odločanje o pravnih instrumentih v zvezi z nadzorniškimi nalogami (ECB/2016/40) (2) ter zlasti člena 4 Sklepa,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V okviru člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) izključno pristojna za izvajanje nadzora kreditnih institucij s ciljem, da se zagotovi skladna uporaba nadzornih standardov, spodbuja finančna stabilnost in zagotovijo enaki konkurenčni pogoji.

                     (2)

                     Člen 4(3) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da mora ECB uporabljati vse upoštevno pravo Unije in nacionalno zakonodajo, s katero so bile prenesene morebitne direktive, ki so del upoštevnega prava Unije.

                     (3)

                     V skladu z drugim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1024/2013 ima ECB za namene opravljanja nalog, prenesenih nanjo, vsa pooblastila in obveznosti, določene v Uredbi (EU) št. 1024/2013, ter vsa pooblastila in obveznosti, ki jih imajo na podlagi upoštevnega prava Unije pristojni organi. Pristojnost ECB obsega tudi izvajanje nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije, če ta pooblastila sodijo v okvir nalog ECB po členu 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podpirajo nadzorno funkcijo. ECB mora kot pristojni organ vsako leto sprejeti veliko odločitev v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, podeljenimi po nacionalnem pravu.

                     (4)

                     Da se olajša postopek sprejemanja odločitev, je treba sprejeti sklep o prenosu pooblastil v zvezi s sprejemanjem takih odločitev. Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je prenos pooblastil potreben za to, da se instituciji, ki mora sprejeti veliko odločitev, omogoči opravljanje njenih nalog. Podobno je potrdilo, da je nujnost zagotavljanja sposobnosti delovanja organa odločanja načelo, ki ga vsebuje vsak institucionalni sistem (3).

                     (5)

                     Prenos pooblastil za odločanje bi moral biti omejen in sorazmeren, obseg prenosa pooblastil pa bi moral biti jasno opredeljen.

                     (6)

                     Sklep (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) določa postopek, ki ga je treba uporabiti pri sprejemanju sklepov o prenosu pooblastil v zvezi z nadzorom, in določa, na katere osebe se lahko pooblastila za odločanje prenesejo. Navedeni sklep ne vpliva na izvajanje nadzorniških nalog ECB in ne posega v pristojnost Nadzornega odbora, da Svetu ECB predlaga dokončne osnutke odločitev.

                     (7)

                     Kadar merila za sprejetje delegiranega sklepa, kakor so določena v tem sklepu, niso izpolnjena, bi bilo treba odločitve sprejeti v skladu s postopkom z neugovarjanjem, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2 (4). Postopek z neugovarjanjem bi bilo treba prav tako uporabiti, če imajo vodje delovnih enot zaradi zapletenosti ocene pomisleke glede tega, ali so izpolnjena ocenjevalna merila za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil.

                     (8)

                     Nadzorniške odločitve ECB so lahko predmet upravnega pregleda v skladu s členom 24 Uredbe (EU) št. 1024/2013 in Sklepom ECB/2014/16 (5). V primeru takega upravnega pregleda bi moral Nadzorni odbor upoštevati mnenje Upravnega odbora za pregled in predložiti nov osnutek odločitve Svetu ECB za sprejetje po postopku z neugovarjanjem –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Opredelitev pojmov
            V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                        (1)

                        „odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil“ pomeni odločitve, ki jih ECB sprejme pri izvajanju nadzorniških pooblastil, podeljenih po nacionalnem pravu, ki niso izrecno določena v pravu Unije;

                        (2)

                        „pridobitev deleža“ pomeni pridobitev neposrednega ali posrednega deleža kapitala ali glasovalnih pravic v drugem subjektu, tudi zaradi ustanovitve novega subjekta, razen pridobitve kvalificiranega deleža v smislu člena 22 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6);

                        (3)

                        „združitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb v postopku prenehanja z likvidacijo ali brez likvidacije prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na obstoječo družbo ali novo družbo v zameno za to, da se njihovim družbenikom izdajo vrednostni papirji ali deleži, ki predstavljajo kapital te obstoječe družbe ali nove družbe, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni združitev po zadevnem nacionalnem pravu;

                        (4)

                        „delitev“ pomeni (a) postopek, pri katerem ena ali več družb loči del svojih sredstev in obveznosti in ustanovi novo družbo, ki je imetnik teh sredstev in obveznosti, ali (b) kateri koli postopek, ki pomeni delitev po zadevnem nacionalnem pravu;

                        (5)

                        „tretja država ali ozemlje“ pomeni državo ali ozemlje zunaj Evropskega gospodarskega prostora;

                        (6)

                        „povezana oseba“ pomeni fizično osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, njenega ožjega družinskega člana ali pravno osebo, ki je povezana s kreditno institucijo, v skladu z zadevnim nacionalnim pravom;

                        (7)

                        „odločitev SREP“ pomeni odločitev, ki jo ECB sprejme na podlagi člena 16 Uredbe (EU) št. 1024/2013 po izvedenem letnem procesu nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v smislu člena 97 Direktive 2013/36/EU;

                        (8)

                        „količnik likvidnostnega kritja“ pomeni količnik, kakor je opredeljen v členu 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (7);

                        (9)

                        „enakovredni nadzorniški in regulativni standardi“ pomeni nadzorniške in regulativne zahteve ali ureditev tretje države ali ozemlja, za katere je Evropska komisija priznala, da so enakovredni standardom, ki se uporabljajo v Uniji, v skladu s členoma 107(4) in 114(7) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Te tretje države in ozemlja so navedeni v prilogah I in IV Izvedbenega sklepa Komisije 2014/908/EU (9);

                        (10)

                        „sklep o prenosu pooblastil“ in „delegirani sklep“ imata enak pomen kot v točki 2 oziroma točki 4 člena 3 Sklepa (EU) 2017/933 (ECB/2016/40);

                        (11)

                        „vodje delovnih enot“ pomeni vodje delovnih enot v ECB, na katere se prenese pooblastilo za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil;

                        (12)

                        „postopek z neugovarjanjem“ pomeni postopek, ki je določen v členu 26(8) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in podrobneje v členu 13g Sklepa ECB/2004/2;

                        (13)

                        „negativna odločitev“ pomeni odločitev, da se dovoljenje, ki ga zahteva pomembni nadzorovani subjekt, ne izda ali se ne izda v celoti. Odločitev z dodatnimi določbami, kot so pogoji ali obveznosti, se šteje za negativno odločitev, razen če te dodatne določbe (a) zagotavljajo, da nadzorovani subjekt izpolnjuje zahteve zadevnega nacionalnega prava, in so bile pisno dogovorjene ali (b) zgolj ponavljajo obstoječo zahtevo ali več obstoječih zahtev, ki jih mora institucija izpolniti v skladu z ustrezno določbo nacionalnega prava, ali zahtevajo predložitev informacij o izpolnjevanju take zahteve ali več takih zahtev;

                        (14)

                        „pomemben nadzorovani subjekt“ pomeni pomemben nadzorovani subjekt, kakor je opredeljen v točki 16 člena 2 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (10);

                        (15)

                        „podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013;

                        (16)

                        „predstavništvo“ pomeni enoto, ki spodbuja dejavnosti nadzorovanega subjekta ali pomaga pri njih, ne opravlja pa dejavnosti kreditne institucije;

                        (17)

                        „nebistvene podporne storitve“ pomeni upravne storitve, storitve za stranke, izterjavo dolgov, elektronsko podpisovanje ali druge podobne storitve v povezavi z dejavnostjo kreditne institucije;

                        (18)

                        „vodnik ECB“ pomeni kateri koli dokument, ki ga sprejme Svet ECB na predlog Nadzornega odbora in se objavi na spletni strani ECB ter ki vsebuje smernice o tem, kako ECB razlaga pravne zahteve.

            Člen 2
            Vsebina in področje uporabe

               1.   Ta sklep določa merila za prenos pooblastil za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil na vodje delovnih enot v ECB.

               2.   Prenos pooblastil za odločanje ne posega v nadzorniško oceno, ki se opravi za namene sprejetja odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil.

            Člen 3
            Prenos pooblastila za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil

               1.   Svet ECB v skladu s členom 4 Sklepa (EU) 2017/933 (ECB/2016/40) prenaša na vodje delovnih enot, ki jih imenuje Izvršilni odbor v skladu s členom 5 navedenega sklepa, pooblastilo za sprejetje odločitev na podlagi nacionalnih pooblastil, ki se nanašajo na: (a) pridobitev deležev; (b) pridobitev sredstev ali obveznosti; (c) prodajo deležev; (d) prodajo sredstev ali obveznosti; (e) združitve; (f) delitve; (g) poslovanje v tretjih državah ali ozemljih; (h) uporabo zunanjih izvajalcev; (i) spremembe statuta; (j) imenovanje zunanjih revizorjev; (k) dajanje kreditov povezanim osebam.

               2.   Odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil iz odstavka 1 se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena ustrezna merila za sprejetje delegiranih sklepov, določena v členih 4 do 14.

               3.   Odločitve na podlagi nacionalnih pooblastil se ne sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če mora po nacionalnem pravu strateške ukrepe kreditnih institucij odobriti nadzorni organ ali je treba zaradi zapletenosti ocene odločitve sprejeti po postopku z neugovarjanjem.

               4.   Prenos pooblastil za odločanje velja za sprejetje nadzorniških odločitev in za odobritev pozitivnih ocen ECB, kadar po nacionalnem pravu ni potrebna nadzorniška odločitev.

               5.   Negativne odločitve se ne sprejmejo v obliki delegiranega sklepa.

               6.   Če se odločitev ne more sprejeti v obliki delegiranega sklepa, se sprejme v skladu s postopkom z neugovarjanjem.

            Člen 4
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o pridobitvi deležev

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt pridobi deleže v kreditnih institucijah ali družbah, ki niso kreditne institucije, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki pridobiva deleže, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja;

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

                           (c)

                           ciljni subjekt se nahaja v državi članici Unije ali Evropskega gospodarskega prostora ali v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi.

               2.   Ocena pridobitve deležev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 5
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o pridobitvi sredstev ali obveznosti

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt pridobi sredstva ali obveznosti kreditnih institucij ali družb, ki niso kreditne institucije, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po pridobitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv pridobitve sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

                           (c)

                           vrednost pridobljenih sredstev in obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih pridobiva, na posamični ravni.

               2.   Ocena pridobitve sredstev ali obveznosti se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 6
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o prodaji deležev

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt proda deleže, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki prodaja deleže, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %.

               2.   Ocena prodaje deležev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 7
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o prodaji sredstev ali obveznosti

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt proda sredstva ali obveznosti, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po prodaji kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv prodaje sredstev ali obveznosti na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

                           (c)

                           vrednost prodanih sredstev ali obveznosti ne presega 25 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta, ki jih prodaja, na posamični ravni.

               2.   Ocena prodaje sredstev ali obveznosti se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 8
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o združitvah

               1.   Odločitve o odobritvi združitev, v katerih je udeležen najmanj en pomemben nadzorovani subjekt, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv združitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po združitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv združitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

                           (c)

                           struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta, ki je posledica združitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora.

               2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na:

                           (a)

                           združitve enega pomembnega nadzorovanega subjekta in drugega subjekta, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali

                           (b)

                           čezmejne združitve pomembnih nadzorovanih subjektov, ki so del iste skupine.

               3.   Ocena združitev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 9
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o delitvah

               1.   Odločitve o odobritvi delitev, v katerih je udeležen najmanj en pomemben nadzorovani subjekt, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           vpliv delitve na kapital pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       po delitvi kapital presega in bo po ocenah še naprej presegal vsoto zahtev iz člena 92(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kapitala, ki ga je treba imeti v skladu s členom 16(2)(a) Uredbe (EU) št. 1024/2013, zahteve po skupnem blažilniku, kakor je opredeljena v točki 6 člena 128 Direktive 2013/36/EU, in, kjer to pride v poštev, kapitalskih smernic v okviru drugega stebra, kakor so določene v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, in

                                       (ii)

                                       je vpliv zmanjšanja na količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala, količnik temeljnega kapitala in količnik skupnega kapitala manjši od 100 bazičnih točk;

                           (b)

                           vpliv delitve na likvidnost pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov je omejen, kar pomeni, da:

                                       (i)

                                       količnik likvidnostnega kritja ostaja nad 110 % in nad likvidnostnimi zahtevami, določenimi v zadnji razpoložljivi odločitvi SREP, če so te višje od zahtevanega minimalnega količnika likvidnostnega kritja, in

                                       (ii)

                                       se na konsolidirani ravni količnik likvidnostnega kritja ne zmanjša za več kot 50 %;

                           (c)

                           struktura upravljanja pomembnega nadzorovanega subjekta ali pomembnih nadzorovanih subjektov, ki je posledica delitve, ne zbuja pomislekov z vidika nadzora.

               2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na:

                           (a)

                           delitve, na podlagi katerih se ustanovi nov subjekt, ki ni del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt, ali

                           (b)

                           delitve, na podlagi katerih se ustanovi subjekt v državi ali na ozemlju, ki se razlikuje od države ali ozemlja, kjer je ustanovljen pomembni nadzorovani subjekt.

               3.   Ocena delitve se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 10
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o poslovanju v tretjih državah ali ozemljih

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt ustanovi podružnico v tretji državi ali ozemlju, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           podružnica se ustanovi v tretji državi ali ozemlju z enakovrednimi nadzorniškimi in regulativnimi standardi;

                           (b)

                           skupna sredstva podružnice, predvidena v poslovnem načrtu, ne presegajo 10 % skupnih sredstev pomembnega nadzorovanega subjekta in

                           (c)

                           podružnica opravlja posle, ki se izvršujejo predvsem v tretji državi ali ozemlju, kjer je podružnica ustanovljena.

               2.   V obliki delegiranega sklepa se sprejmejo odločitve o naslednjih dejanjih pomembnega nadzorovanega subjekta:

                           (a)

                           zaprtje podružnice;

                           (b)

                           spremembe strukture podružnic;

                           (c)

                           odprtje ali zaprtje predstavništva in

                           (d)

                           opravljanje bančnih storitev v tretji državi ali ozemlju, ne da bi bila tam vzpostavljena fizična prisotnost v obliki podružnice ali podrejene družbe,

                     razen če se ta dejanja izvedejo v državi, ki je na seznamu v Prilogi k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675 (11).

               3.   Ocena poslovanja v tretjih državah ali ozemljih se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 11
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o uporabi zunanjih izvajalcev

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt odda dejavnosti v izvajanje zunanjim izvajalcem, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če je izpolnjeno najmanj eno od naslednjih meril:

                           (a)

                           ponudnik storitev je del iste skupine kot pomembni nadzorovani subjekt (uporaba zunanjih izvajalcev znotraj skupine) in ima sedež v Uniji ali

                           (b)

                           ponudnik storitev je nadzorovani subjekt, ki ima sedež v Uniji in dovoljenje za opravljanje storitev, oddanih v zunanje izvajanje, ali

                           (c)

                           uporaba zunanjih izvajalcev se nanaša na nebistvene podporne storitve in ponudnik storitev ima sedež v Uniji ali Evropskem gospodarskem prostoru.

               2.   Ocena projektov uporabe zunanjih izvajalcev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 12
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o spremembah statuta

               1.   Odločitve o odobritvi sprememb statuta pomembnega nadzorovanega subjekta se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa v naslednjih primerih:

                           (a)

                           spremembe, ki so zgolj formalne, vključno s spremembami imena in naslova;

                           (b)

                           spremembe, ki zgolj prenašajo zakonske ali regulativne zahteve v zvezi s statutom;

                           (c)

                           spremembe, s katerimi se izvaja sodna ali upravna odločba ali ki se uvajajo na zahtevo ECB;

                           (d)

                           spremembe v zvezi z osnovnim kapitalom pomembnega nadzorovanega subjekta, če je preneseno tudi pooblastilo za sprejetje povezane odločitve o kapitalu (npr. o razvrstitvi kapitalskih instrumentov kot instrumentov navadnega lastniškega temeljnega kapitala ali zmanjšanju kapitala);

                           (e)

                           spremembe statuta podrejene družbe, s katerimi se ta usklajuje s statutom nadrejene osebe, če je spremembe slednjega že odobrila ECB.

               2.   Ocena sprememb statuta se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 13
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o imenovanju ali spremembah zunanjih revizorjev

               1.   Odločitve o imenovanju ali spremembah zunanjih revizorjev pomembnega nadzorovanega subjekta se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, kadar take odločitve po zadevnem nacionalnem pravu pomenijo izvajanje bonitetnega nadzora v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1024/2013.

               2.   Na vodje delovnih enot se v nobenem primeru ne prenesejo pooblastila za odločanje, ki se nanašajo na (a) odločitve o zamenjavi zunanjega revizorja z drugim, ki ga imenuje pristojni nadzorni organ, ali (b) odločitve o imenovanju zunanjega revizorja po navodilu pristojnega nadzornega organa.

               3.   Ocena primernosti zunanjih revizorjev se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 14
            Merila za sprejetje delegiranih sklepov o dajanju kreditov povezanim osebam

               1.   Odločitve o odobritvi tega, da pomemben nadzorovani subjekt da kredit povezani osebi, se sprejmejo v obliki delegiranega sklepa, če so izpolnjena naslednja merila:

                           (a)

                           skupna izpostavljenost pomembnega nadzorovanega subjekta do povezane osebe ne presega 5 milijonov EUR in

                           (b)

                           pogoji, ki veljajo za ta kredit, niso ugodnejši od pogojev, po katerih se krediti dajejo strankam, ki niso povezane osebe, ali so vsaj podobni kot pri istovrstnih poslih z zaposlenimi, ki niso povezane osebe pomembnega nadzorovanega subjekta.

               2.   Ocena kredita povezani osebi se opravi v skladu z ustreznimi določbami nacionalnega prava, pri tem pa se upoštevajo tudi vsi veljavni vodniki ECB in/ali politike, smernice ali podobni akti pristojnih nacionalnih organov.

            Člen 15
            Prehodna določba
            Ta sklep se ne uporablja v primerih, ko je bila vloga za odobritev katerega koli postopka iz člena 3(1) predložena ECB pred začetkom veljavnosti tega sklepa.

            Člen 16
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Frankfurtu na Majni, 31. januarja 2019

                  Predsednik ECB

               Mario DRAGHI

            (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

            (2)  UL L 141, 1.6.2017, str. 14.

            (3)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 23. septembra 1986, AKZO Chemie proti Komisiji, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, točka 37, in sodbo Sodišča z dne 26. maja 2005, Carmine Salvatore Tralli proti ECB, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, točka 59.

            (4)  Sklep ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (UL L 80, 18.3.2004, str. 33).

            (5)  Sklep ECB/2014/16 z dne 14. aprila 2014 o ustanovitvi Upravnega odbora za pregled in določitvi njegovih pravil za delovanje (UL L 175, 14.6.2014, str. 47).

            (6)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

            (7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

            (8)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

            (9)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/908/EU z dne 12. decembra 2014 o enakovrednosti nadzorniških in regulativnih zahtev nekaterih tretjih držav in ozemelj za namene obravnave izpostavljenosti v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 359, 16.12.2014, str. 155).

            (10)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

            (11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (UL L 254, 20.9.2016, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 12. marca 2019 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

text:
                  15.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 100/1

         SKLEP SVETA
         z dne 12. marca 2019
         o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu
         (2019/C 100/01)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
         ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so jih Svetu posredovale vlade držav članic,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je s Sklepom z dne 24. februarja 2016 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 29. februarja 2016 do 28. februarja 2019.

                     (2)

                     Člani in nadomestni člani obdržijo svojo funkcijo, dokler niso zamenjani ali ponovno imenovani.

                     (3)

                     Člane in nadomestne člane tega odbora bi bilo treba imenovati za obdobje treh let –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu se za obdobje od 1. marca 2019 do 28. februarja 2022 imenujejo:
            I.   PREDSTAVNIKI VLAD

                        Država

                        Člani

                        Nadomestni člani

                        Belgija

                        Bolgarija

                        Vaska SEMERDŽIEVA

                        Darina KONOVA
                        Nikolay ARNAUDOV

                        Češka

                        Jaroslav HLAVÍN

                        Pavel FOŠUM
                        Lucie KYSELOVÁ

                        Danska

                        Charlotte SKJOLDAGER

                        Annemarie KNUDSEN

                        Nemčija

                        Kai SCHÄFER

                        Thomas VOIGTLÄNDER
                        Ellen ZWINK

                        Estonija

                        Seili SUDER

                        Maret MARIPUU
                        Silja SOON

                        Irska

                        Paula GOUGH

                        Marie DALTON
                        Stephen CURRAN

                        Grčija

                        Hrvaška

                        Snježana ŠTEFOK

                        Ana AKRAP
                        Jere GAŠPEROV

                        Španija

                        Francisco Javier PINILLA GARCÍA

                        Mercedes TEJEDOR AIBAR
                        Belén PÉREZ AZNAR

                        Francija

                        Frédéric TEZE

                        Amel HAFID
                        Arnaud PUJAL

                        Italija

                        Ciper

                        Anastassios YANNAKI

                        Aristodemos ECONOMIDES
                        Marios KOURTELLIS

                        Latvija

                        Māra VĪKSNE

                        Jolanta GEDUŠA
                        Renārs LŪSIS

                        Litva

                        Aldona SABAITIENĖ

                        Gintarė BUŽINSKAITĖ
                        Vilija KONDROTIENĖ

                        Luksemburg

                        Madžarska

                        Péter NESZTINGER

                        Katalin BALOGH
                        Gyula MADARÁSZ

                        Malta

                        Nizozemska

                        Heidi BOUSSEN

                        Martin G. DEN HELD
                        Rob TRIEMSTRA

                        Avstrija

                        Anna RITZBERGER-MOSER

                        Gertrud BREINDL
                        Gerlinde ZINIEL

                        Poljska

                        Danuta KORADECKA

                        Dariusz GŁUSZKIEWICZ
                        Roman SĄSIADEK

                        Portugalska

                        Maria Luísa TORRES DE ECKENROTH GUIMARÃES

                        Carlos Jorge AFONSO PEREIRA
                        Maria Helena CORREIA DE ARAÚJO KRIPPAHL

                        Romunija

                        Anca Mihaela PRICOP

                        Marian TĂNASE
                        Dantes Nicolae BRATU

                        Slovenija

                        Nikolaj PETRIŠIČ

                        Vladka KOMEL
                        Jože HAUKO

                        Slovaška

                        Romana HURTUKOVÁ

                        Petra KUBIČAROVÁ
                        Martina DULEBOVÁ

                        Finska

                        Raimo ANTILA

                        Liisa HAKALA
                        Sirkku SAARIKOSKI

                        Švedska

                        Boel CALLERMO

                        Victoria DIPPEL
                        Håkan OLSSON

                        Združeno kraljestvo

                        Hefin DAVIES

                        Clive FLEMING
                        Stephen TAYLOR

            II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

                        Država

                        Člani

                        Nadomestni člani

                        Belgija

                        Bolgarija

                        Ivan KOKALOV

                        Ognian ATANASOV
                        Aleksandar ZAGOROV

                        Češka

                        Radka SOKOLOVÁ

                        Václav PROCHÁZKA
                        Miroslav FEBER

                        Danska

                        Nina HEDEGAARD NIELSEN

                        Niels SØRENSEN

                        Nemčija

                        Sonja KÖNIG

                        Anne KARRASS
                        Moriz-Boje TIEDEMANN

                        Estonija

                        Aija MAASIKAS

                        Argo SOON
                        Elina REEDI

                        Irska

                        Sylvester CRONIN

                        Frank VAUGHAN
                        Dessie ROBINSON

                        Grčija

                        Hrvaška

                        Marko PALADA

                        Gordana PALAJSA
                        Rajko KUTLAČA

                        Španija

                        Ana GARCÍA DE LA TORRE

                        Pedro J. LINARES
                        Marco ROMERO

                        Francija

                        Italija

                        Ciper

                        Evangelos EVANGELOU

                        Nicos ANDREOU
                        Stelios CHRISTODOULOU

                        Latvija

                        Ziedonis ANTAPSONS

                        Mārtiņš PUŽULS
                        Kristīne KURSĪTE

                        Litva

                        Inga RUGINIENĖ

                        Ričardas GARUOLIS
                        Kęstutis JUKNYS

                        Luksemburg

                        Carlos PEREIRA

                        Paul DE ARAUJO
                        Jean-Luc DE MATTEIS

                        Madžarska

                        Malta

                        Nizozemska

                        Willem VANVEELEN

                        Rik VAN STEENBERGEN

                        Avstrija

                        Ingrid REIFINGER

                        Julia NEDJELIK-LISCHKA
                        Petra STREITHOFER

                        Poljska

                        Katarzyna BARTKIEWICZ

                        Longina KACZMARSKA
                        Stefan ŁUBNIEWSKI

                        Portugalska

                        Fernando José MACHADO GOMES

                        Georges CASULA
                        Vanda Teresa ROGADO MEDEIRO PEREIRA DA CRUZ

                        Romunija

                        Mihaela DARLE

                        Corneliu CONSTANTINOAIA
                        Dumitru FORNEA

                        Slovenija

                        Lučka BÖHM

                        Katja GORIŠEK
                        Simon ŠIBELJA

                        Slovaška

                        Peter RAMPAŠEK

                        Vladimír KMEC
                        Iveta KUCOVÁ

                        Finska

                        Anne MIRONEN

                        Erkki AUVINEN
                        Hanna-Maija KAUSE

                        Švedska

                        My BILLSTAM

                        Karin FRISTEDT
                        Ulrika HAGSTRÖM

                        Združeno kraljestvo

                        Hugh ROBERTSON

            III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

                        Država

                        Člani

                        Nadomestni člani

                        Belgija

                        Bolgarija

                        Georgi STOEV

                        Petya GEOREVA
                        Antoaneta KATZAROVA

                        Češka

                        Renata ZBRANKOVÁ

                        Kristýna BENDELOVÁ
                        Martin RÖHRICH

                        Danska

                        Lena SØBY

                        Jens SKOVGAARD LAURITSEN

                        Nemčija

                        Eckhard METZE

                        Stefan ENGEL
                        Rüdiger TRIEBEL

                        Estonija

                        Marju PEÄRNBERG

                        Piia ZIMMERMANN
                        Ille NAKURT-MURUMAA

                        Irska

                        Michael GILLEN

                        Katharine MURRAY

                        Grčija

                        Hrvaška

                        Admira RIBIČIĆ

                        Nenad SEIFERT
                        Boris ANTUNOVIĆ

                        Španija

                        Rosa SANTOS FERNÁNDEZ

                        Isabel MAYA RUBIO
                        Laura CASTRILLO NÚÑEZ

                        Francija

                        Italija

                        Ciper

                        Emilios MICHAEL

                        Polyvios POLYVIOU
                        Giorgos HADJIKALLIS

                        Latvija

                        Jānis PUMPIŅŠ

                        Līga MEŅĢELSONE
                        Inese STEPIŅA

                        Litva

                        Rūta JASIENĖ

                        Vaidotas LEVICKIS
                        Giedrius MAŽŪNAITIS

                        Luksemburg

                        François ENGELS

                        Pierre BLAISE
                        Marc KIEFFER

                        Madžarska

                        Malta

                        Nizozemska

                        W.M.J.M. VAN MIERLO

                        Avstrija

                        Christa SCHWENG

                        Julia SCHITTER
                        Pia-Maria ROSNER - SCHEIBENGRAF

                        Poljska

                        Jacek MĘCINA

                        Agnieszka SZPARA
                        Rafał HRYNYK

                        Portugalska

                        Luís HENRIQUE

                        Manuel Marcelino PENA COSTA
                        Luís Miguel CORREIA MIRA

                        Romunija

                        Daniela SÂRBU

                        Ovidiu NICOLESCU
                        Daniela TĂNASE

                        Slovenija

                        Igor ANTAUER

                        Karmen FORTUNA JEFIM

                        Slovaška

                        Róbert MEITNER

                        Ivan PEKÁR
                        Silvia SUROVÁ

                        Finska

                        Riitta WÄRN

                        Auli RYTIVAARA
                        Mikko RÄSÄNEN

                        Švedska

                        Bodil MELLBLOM

                        Cecilia ANDERSSON
                        Malin LOOBERGER

                        Združeno kraljestvo

                        Matthew PERCIVAL

                        Terry WOOLMER

            Člen 2
            Svet bo pozneje imenoval tudi člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

            Člen 3
            Ta sklep se v informativne namene objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 12. marca 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

            (2)  UL C 79, 1.3.2016, str. 1.


title: Sklep Komisije (EU) 2019/540 z dne 26. marca 2019 o predlagani državljanski pobudi z naslovom „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“ (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2312)

text:
                  2.4.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 93/16

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/540
         z dne 26. marca 2019
         o predlagani državljanski pobudi z naslovom „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“

               (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 2312)

         (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o državljanski pobudi (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Vsebina predlagane državljanske pobude z naslovom „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“ se nanaša na naslednje: „Krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev, zlasti z naložitvijo obveznosti digitalnim platformam, da ‚samozaposlenim‘, ki redno delajo zanje, plačajo zajamčeni minimalni dohodek.“

                     (2)

                     Cilji predlagane državljanske pobude se nanašajo na naslednje: „Želimo uvesti obveznost za digitalne platforme, da ‚samozaposlenim‘, ki redno delajo zanje, plačajo zajamčeni minimalni dohodek. S tem ukrepom socialne pravičnosti bi se zaščitil in stabiliziral njihov dohodek ter konkretno obravnavalo pomanjkanje varnosti zaposlitve. V bolj splošnem smislu želimo okrepiti socialne pravice ‚uberiziranih‘ delavcev.“

                     (3)

                     Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU) krepi državljanstvo Unije in nadalje utrjuje demokratično delovanje Unije, saj med drugim določa, da ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije prek evropske državljanske pobude.

                     (4)

                     Zato bi morali biti postopki in pogoji, ki veljajo za državljansko pobudo, jasni, preprosti, uporabniku prijazni in sorazmerni z naravo državljanske pobude, da bi spodbujali sodelovanje državljanov in prispevali k večji dostopnosti Unije.

                     (5)

                     V zvezi z usklajevanjem določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na začetek in opravljanje dejavnosti samozaposlenih oseb, se lahko na podlagi člena 53(1) in člena 62 PDEU sprejmejo pravni akti Unije za namen izvajanja Pogodb.

                     (6)

                     Iz navedenih razlogov predlagana državljanska pobuda ni očitno zunaj okvira pristojnosti Komisije za predložitev predlogov pravnih aktov Unije za namen izvajanja Pogodb v smislu člena 4(2)(b) Uredbe.

                     (7)

                     Poleg tega je bil v skladu s členom 3(2) Uredbe ustanovljen državljanski odbor in imenovani sta bili kontaktni osebi, predlagana državljanska pobuda pa ni očitno žaljiva, neresna ali provokativna in ni v očitnem nasprotju z vrednotami Unije, kot so določene v členu 2 PEU.

                     (8)

                     Predlagano državljansko pobudo z naslovom „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“ bi bilo zato treba prijaviti –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Predlagana državljanska pobuda z naslovom „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“ se prijavi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati 1. aprila 2019.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na organizatorje (člane državljanskega odbora) predlagane državljanske pobude „#NewRightsNow – krepitev pravic ‚uberiziranih‘ delavcev“, ki jih kot kontaktni osebi zastopata Atte Samuli OKSANEN in Vasiliki TSIARA.

            V Strasbourgu, 26. marca 2019

                  Za Komisijo

               Frans TIMMERMANS

                  Prvi podpredsednik

            (1)  UL L 65, 11.3.2011, str. 1.


title: Odločba Nadzornega organa EFTE št. 1/19/COL z dne 16. januarja 2019 o razširitvi posebnih jamstev v zvezi s Salmonello spp., določenih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, na meso in jajca domačih kokoši (Gallus gallus) ter meso, pridobljeno iz puranov, namenjeno na Islandijo [2019/546]

text:
                  4.4.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 95/13

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE št. 1/19/COL
         z dne 16. januarja 2019
         o razširitvi posebnih jamstev v zvezi s Salmonello spp., določenih v Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, na meso in jajca domačih kokoši (Gallus gallus) ter meso, pridobljeno iz puranov, namenjeno na Islandijo [2019/546]
         NADZORNI ORGAN EFTE JE –
         ob upoštevanju akta iz točke 17 dela 6.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP, tj. Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1), ter zlasti člena 8(3)(b) akta,
         kakor je bila prilagojena Sporazumu EGP s točko 4(d) Protokola 1 k Sporazumu EGP ter členom 1(1)(c), členom 1(2) in členom 3 Protokola 1 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uredba (ES) št. 853/2004 določa posebna pravila za higieno živil živalskega izvora za nosilce živilske dejavnosti ter nekatera posebna jamstva za nekatera živila živalskega izvora, namenjena na finski, švedski in norveški trg. Zato morajo nosilci živilske dejavnosti, ki nameravajo v navedenih državah Efte dati na trg meso iz določenih živali in jajca, izpolnjevati nekatera pravila v zvezi s salmonelo. Poleg tega mora pošiljke takih proizvodov spremljati trgovinska listina ali spričevalo, ki navaja, da je bil mikrobiološki preskus opravljen z negativnim rezultatom v skladu z zakonodajo EGP.

                     (2)

                     Uredba Komisije (ES) št. 1688/2005 (2) tudi določa navedena posebna jamstva ter pravila za vzorčenje teh proizvodov in mikrobiološke metode za pregledovanje navedenih vzorcev. Določa tudi trgovinsko listino in spričevalo, ki spremlja pošiljke proizvodov.

                     (3)

                     Islandska vlada je 5. julija 2018 predložila zahtevo nadzornemu organu Efte (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ) za razširitev posebnih jamstev glede salmonele na Islandijo, in sicer za perutnino in jajca v skladu z Uredbo (ES) št. 853/2004 (3). Zahteva vključuje islandski program nadzora salmonele za rejo perutnine in perutninske proizvode.

                     (4)

                     Islandski program nadzora salmonele zajema celotno proizvodnjo perutnine, vključno z domačimi kokošmi, purani, racami, gosmi in drugimi populacijami perutnine. Vendar določbe Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ciljih EGP za zmanjšanje razširjenosti serotipov salmonele in za nacionalne programe nadzora ter njeni izvedbeni ukrepi, zlasti uredbe Komisije (EU) št. 200/2012 (5), (EU) št. 200/2010 (6), (EU) št. 517/2011 (7) in (EU) št. 1190/2012 (8) o določitvi ciljev EGP za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri nekaterih populacijah perutnine, v zvezi s perutnino zajemajo le jate brojlerjev, matične jate in kokoši nesnice vrste Gallus gallus ter jate puranov.

                     (5)

                     Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali se je na sestanku 18. junija 2008 dogovoril o delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom „Smernice za minimalne zahteve za programe nadzora salmonele, ki se bodo šteli za enakovredne tistim, odobrenim za Švedsko in Finsko v zvezi z mesom in jajci Gallus gallus“ (v nadaljnjem besedilu: smernice) (9).

                     (6)

                     Nadzorni organ je v sodelovanju z Evropsko komisijo proučil določbe islandskega programa nadzora salmonele v zvezi z mesom in jajci domačih kokoši (Gallus gallus) in mesa, pridobljenega iz puranov. Program je predstavila tudi islandska vlada, o njem pa se je razpravljalo 5. oktobra 2018 na seji oddelka za biološko varnost živilske verige v okviru Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo.

                     (7)

                     Določbe islandskega programa nadzora salmonele v zvezi z mesom in jajci domačih kokoši (Gallus gallus) in mesa, pridobljenega iz puranov, se štejejo za enakovredne tistim, ki so odobrene za Finsko, Švedsko in Norveško, ter so v skladu s smernicami in ustreznimi zahtevami, ki se uporabljajo za purane.

                     (8)

                     Zato bi bilo treba posebna jamstva razširiti na pošiljke mesa in jajc domačih kokoši (Gallus gallus) in mesa, pridobljenega iz puranov, namenjene za Islandijo. Poleg tega bi se morala za take pošiljke uporabljati pravila iz Uredbe (ES) št. 1688/2005 o vzorčenju takega mesa in izvornih jat jajc, mikrobioloških metodah za preiskavo navedenih vzorcev ter o trgovinski listini ali spričevalu.

                     (9)

                     Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem veterinarskega in fitosanitarnega odbora Efte –

               SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

            Člen 1
            Islandiji se dovoli uporaba posebnih jamstev v zvezi s salmonelo, določenih v členu 8(2) Uredbe (ES) št. 853/2004, za pošiljke mesa in jajc domačih kokoši (Gallus gallus) in mesa puranov, namenjene za Islandijo.

            Člen 2

               1.   Vzorčenje mesa iz člena 1 in mikrobiološko preskušanje teh vzorcev se izvedeta v skladu s členoma 3 oziroma 5 Uredbe (ES) št. 1688/2005.

               2.   Vzorčenje izvornih jat jajc iz člena 1 in mikrobiološko preskušanje teh vzorcev se izvedeta v skladu s členoma 4 oziroma 5 Uredbe (ES) št. 1688/2005.

               3.   Pošiljkam mesa iz člena 1 je priložena trgovinska listina, ki je skladna z vzorcem iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1688/2005.

               4.   Pošiljkam jajc iz člena 1 je priloženo spričevalo, ki je skladno z vzorcem iz Priloge V k Uredbi (ES) št. 1688/2005.

            Člen 3
            Ta odločba začne veljati 16. januarja 2019.

            Člen 4
            Ta odločba je naslovljena na Islandijo.

            Člen 5
            Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

            V Bruslju, 16. januarja 2019

                  Za Nadzorni organ Efte

               Bente ANGELL-HANSEN

                  Predsednica

               Frank J. BÜCHEL

                  Član kolegija

               Högni KRISTJÁNSSON

                  Odgovorni član kolegija

               Carsten ZATSCHLER

                  Sopodpisan kot direktor za pravne in izvršilne zadeve

            (1)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

            (2)  Uredba Komisije (ES) št. 1688/2005 z dne 14. oktobra 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih jamstvih v zvezi s salmonelo za pošiljke nekaterih vrst mesa in jajc na Finsko in Švedsko (UL L 271, 15.10.2005, str. 17) iz točke 51 dela 6.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (3)  Dok. št. 922555.

            (4)  Uredba Komisije (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (UL L 325, 12.12.2003, str. 1) iz točke 8b dela 7.1 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (5)  Uredba Komisije (EU) št. 200/2012 z dne 8. marca 2012 o cilju Unije za zmanjšanje Salmonelle Enteritidis in Salmonelle Typhimurium v jatah brojlerjev, določenem v Uredbi (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 71, 9.3.2012, str. 31) iz točke 57 dela 7.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (6)  Uredba Komisije (EU) št. 200/2010 z dne 10. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti serotipov salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus (UL L 61, 11.3.2010, str. 1) iz točke 53 dela 7.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (7)  Uredba Komisije (EU) št. 517/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele pri nesnicah vrste Gallus gallus ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2160/2003 in Uredbe Komisije (EU) št. 200/2010 (UL L 138, 26.5.2011, str. 45) iz točke 8(b) dela 7.1 ter iz točk 53 in 55 dela 7.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (8)  Uredba Komisije (EU) št. 1190/2012 z dne 12. decembra 2012 o cilju Unije za zmanjšanje Salmonelle Enteritidis in Salmonelle Typhimurium v jatah puranov, določenem v Uredbi (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 340, 13.12.2012, str. 29) iz točke 51 dela 7.2 poglavja I Priloge I k Sporazumu EGP.

            (9)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/biosafety_food-borne-disease_salmonella_guidance_min-req_eggs-poultry-meat.pdf


title: Sklep Sveta (EU) 2019/642 z dne 13. aprila 2019 o spremembi Sklepa (EU) 2019/274 o podpisu v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Besedilo velja za EGP.)

text:
                  25.4.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 110/1

         SKLEP SVETA (EU) 2019/642
         z dne 13. aprila 2019
         o spremembi Sklepa (EU) 2019/274 o podpisu v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo
         (Besedilo velja za EGP)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom) v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), ki se uporablja za Euratom na podlagi člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

                     (2)

                     Evropska unija je v skladu s členom 50 PEU v pogajanjih z Združenim kraljestvom dosegla sporazum o podrobnostih njegovega izstopa, ki upošteva okvir njegovih prihodnjih odnosov z Unijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu).

                     (3)

                     Svet je 11. januarja 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/274 (1) o podpisu Sporazuma o izstopu (2).

                     (4)

                     Evropski svet je 21. marca 2019 odobril instrument v zvezi s Sporazumom o izstopu in skupno izjavo, ki dopolnjuje politično izjavo, dogovorjeno med predsednico vlade May in predsednikom Evropske komisije Junckerjem 11. marca 2019.

                     (5)

                     Evropski svet je s Sklepom (EU) 2019/476 (3) v dogovoru z Združenim kraljestvom sklenil podaljšati obdobje na podlagi člena 50(3) PEU do 22. maja 2019, če bi spodnji dom parlamenta odobril Sporazum o izstopu do 29. marca 2019, v nasprotnem primeru pa do 12. aprila 2019. Spodnji dom parlamenta do 29. marca 2019 ni odobril Sporazuma o izstopu.

                     (6)

                     Združeno kraljestvo je 5. aprila 2019 še enkrat zaprosilo Evropski svet za podaljšanje obdobja iz člena 50(3) PEU. Evropski svet je 11. aprila 2019 s Sklepom (EU) 2019/584 (4) v dogovoru z Združenim kraljestvom sklenil to obdobje nadalje podaljšati do 31. oktobra 2019. Evropski svet je opozoril, da na podlagi člena 50(3) PEU Sporazum o izstopu lahko začne veljati prej, če bi obe pogodbenici svoje postopke ratifikacije zaključili pred 31. oktobrom 2019. V tem primeru bi do izstopa moralo priti prvega dne meseca, ki sledi dokončanju postopkov ratifikacije, ali 1. novembra 2019, kar koli nastopi prej. Poleg tega bo navedeni sklep, kot je navedeno v drugem odstavku člena 2 navedenega sklepa, prenehal veljati 31. maja 2019, če Združeno kraljestvo ne bi izvedlo volitev v Evropski parlament v skladu z veljavnim pravom Unije in ne bi ratificiralo sporazuma o izstopu do 22. maja 2019.

                     (7)

                     Zato je bilo treba datum začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu prilagoditi tako, da bo upošteval obdobje iz člena 50(3) PEU, kot ga je podaljšal Evropski svet v dogovoru z Združenim kraljestvom.

                     (8)

                     11. aprila 2019 je bil Sporazum o izstopu v dogovoru z Združenim kraljestvom prilagojen na naslednjih treh mestih:

                                 —

                                 v zadnji uvodni izjavi je bilo besedilo „po 29. marcu 2019“ nadomeščeno z besedilom „po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma“,

                                 —

                                 v členu 185 je bil prvi odstavek nadomeščen z besedilom:

                                    „Ta sporazum stopi v veljavo na tistega od naslednjih datumov, ki nastopi prej:

                                                (a)

                                                dan, ki sledi koncu obdobja iz člena 50(3) PEU, kot ga je Evropski svet podaljšal v dogovoru z Združenim kraljestvom, če bo do tega datuma depozitar tega sporazuma prejel pisni uradni obvestili Unije in Združenega kraljestva glede dokončanja potrebnih notranjih postopkov;

                                                (b)

                                                prvi dan meseca, ki sledi dnevu, na katerega je depozitar tega sporazuma prejel zadnje od pisnih uradnih obvestil iz točke (a).

                                          Če depozitar tega sporazuma do konca obdobja iz člena 50(3) PEU, kot ga je Evropski svet podaljšal v dogovoru z Združenim kraljestvom, ne prejme pisnih uradnih obvestil iz točke (a), ta sporazum ne stopi v veljavo.“,

                                 —

                                 v členu 2 Protokola o Gibraltarju je bil datum 30. marec 2019 nadomeščen z besedilom „datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu“.

                     (9)

                     Sklep (EU) 2019/274 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

                     (10)

                     Kot je določeno v členu 50(4) PEU, Združeno kraljestvo ni sodelovalo pri razpravah Sveta o tem sklepu niti pri njegovem sprejetju –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Člen 1 Sklepa (EU) 2019/274 se nadomesti z naslednjim:

                  „Člen 1
                  Podpis, v imenu Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, kot je bil prilagojen, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
                  Besedilo Sporazuma, kot je bil prilagojen, je priloženo temu sklepu (*1).

            Člen 2
            Besedilo Sporazuma, priloženo Sklepu (EU) 2019/274, se nadomesti z besedilom prilagojenega Sporazuma, priloženim temu sklepu (5).

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 13. aprila 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. CIAMBA

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2019/274 z dne 11. januarja 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 47 I, 19.2.2019, str. 1).

            (2)  Besedilo Sporazuma o izstopu, priloženo Sklepu (EU) 2019/274, je bilo objavljeno v UL C 66 I, 19.2.2019, str. 1.

            (3)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/476, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 22. marca 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 80 I, 22.3.2019, str. 1).

            (4)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/584, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 11. aprila 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 101, 11.4.2019, str. 1).

            (5)  UL C 144 I, 25.4.2019, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 14. maja 2019 o imenovanju madžarskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev

text:
                  17.5.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 169/2

         SKLEP SVETA
         z dne 14. maja 2019
         o imenovanju madžarskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev
         (2019/C 169/02)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) ter zlasti členov 23 in 24 Uredbe,
         ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu poslale vlade držav članic,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 28. septembra 2018 (2), 15. oktobra 2018 (3), 19. novembra 2018 (4) in 18. februarja 2019 (5) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2018 do 24. septembra 2020.

                     (2)

                     Madžarska vlada je dala predlog o imenovanju za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje do 24. septembra 2020 imenujejo:
            II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

                        Država

                        Člana

                        Nadomestna članica

                        Madžarska

                        Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
                        László KOZÁK

                        Annamária KUNERT

            Člen 2
            Svet bo pozneje imenoval še člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 14. maja 2019

                  Za Svet

                  Predsednik

               P. DAEA

            (1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

            (2)  Sklep Sveta z dne 28. septembra 2018 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 366, 10.10.2018, str. 3).

            (3)  Sklep Sveta z dne 15. oktobra 2018 o imenovanju portugalskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 376, 18.10.2018, str. 9).

            (4)  Sklep Sveta z dne 19. novembra 2018 o imenovanju italijanskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 421, 21.11.2018, str. 7).

            (5)  Sklep Sveta z dne 18. februarja 2019 o imenovanju italijanskih članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 67, 20.2.2019, str. 2).