title: Sklep Komisije (EU) 2017/1149 z dne 27. septembra 2016 o državni pomoči SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ki jo je Romunija odobrila romunskim regionalnim letališčem (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6031) (Besedilo velja za EGP. )

text:
               29.6.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 166/36

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1149
   z dne 27. septembra 2016
   o državni pomoči SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ki jo je Romunija odobrila romunskim regionalnim letališčem

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6031)

   (Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Romunija je z elektronskim obvestilom z dne 17. maja 2010 Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe priglasila shemo pomoči o dodelitvi podpore iz javnih sredstev majhnim (2) regionalnim letališčem. Priglasitev je bila evidentirana pod številko zadeve N 185/2010.

               (2)

               Komisija je 23. junija 2010, 7. oktobra 2010, 3. decembra 2010 in 17. marca 2011 pozvala k predložitvi dodatnih informacij o priglašenem ukrepu. Romunski organi so zahtevane informacije poslali 22. julija 2010, 27. oktobra 2010, 20. januarja 2011 in 5. aprila 2011.

               (3)

               Romunski organi so 15. septembra 2010 Komisijo obvestili o nekaterih spremembah priglašene sheme, zlasti v zvezi s številom upravičencev.

               (4)

               Komisija je z dopisom z dne 24. maja 2011 Romuniji sporočila, da bo začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) PDEU glede priglašene pomoči in drugih ukrepov za letališča, ki niso bila vključena v priglasitev, temveč je Romunija Komisijo o njih obvestila med predhodno oceno (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (3). Romunski organi so Komisijo med predhodno oceno obvestili zlasti, da je bilo regionalnim letališčem dodeljeno javno financiranje v obdobju 2007–2009 za kritje izgub iz poslovanja.

               (5)

               Komisija je 23. junija 2011 sprejela popravek sklepa o začetku postopka.

               (6)

               Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

               (7)

               Romunija je v dopisih z dne 27. junija 2011, 5. julija 2011 in 19. avgusta 2011 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka.

               (8)

               Komisija je prejela pripombe treh zainteresiranih strani, in sicer letalskega prevoznika Carpatair, letališča Cluj-Napoca in romunskega združenja letališč.

               (9)

               Komisija je z dopisom z dne 16. septembra 2011 Romuniji poslala pripombe zainteresiranih strani.

               (10)

               Romunija je z dopisom z dne 25. julija 2011 umaknila priglasitev načrtovane sheme financiranja naložb v infrastrukturo na romunskih majhnih regionalnih letališčih. Romunija se je zavezala financiranju takih letališč v skladu z Odločbo Komisije 2005/842/ES (5) (v nadaljnjem besedilu: odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005) o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES [zdaj člen 106(2) PDEU]. Zato je Komisija 31. oktobra 2011 zaključila preiskavo v zvezi z navedenim ukrepom. Formalni postopek preiskave pa je ostal odprt v zvezi z javnim financiranjem, dodeljenim romunskim regionalnim letališčem v obdobju 2007–2009.

               (11)

               Smernice Komisije o državni pomoči letališčem in letalskim družbam (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor iz leta 2014) so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014 (6). Nadomestile so Smernice o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč iz leta 2005 (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor iz leta 2005).

               (12)

               V Uradnem listu Evropske unije je bilo 15. aprila 2014 objavljeno obvestilo, v katerem so bile države članice in zainteresirane strani pozvane, naj v enem mesecu od objave predložijo pripombe k uporabi smernic za letalski sektor iz leta 2014 v tej zadevi. Komisija ni prejela odgovora na ta poziv.

         2.   PODROBEN OPIS UKREPA/POMOČI

   2.1   SPORNI UKREPI

               (13)

               Kot je bilo že navedeno, je Romunija v okviru priglasitve naložb v infrastrukturo na majhnih regionalnih letališčih Komisijo obvestila, da večina regionalnih letališč v Romuniji ustvarja izgubo in da se njihove izgube iz poslovanja vsako leto pokrivajo z javnim financiranjem.

               (14)

               V preglednici 1 je prikazan seznam javnega financiranja, ki je bilo na voljo letališčem kategorije D (7) v obdobju 2007–2009, kot ga je predložila Romunija.

                  Preglednica 1

                  Javno financiranje, dodeljeno 13 regionalnim letališčem (v tisočih RON)

                           Letališče

                           Leto 2007

                           Leto 2008

                           Leto 2009

                           Skupaj

                           Arad

                           2 900

                           3 400

                           4 041

                              10 341

                           Bacău

                           3 730,99

                           1 765,52

                           394,14

                              5 890,65

                           Baia Mare

                           2 620

                           6 977

                           6 135

                              15 732

                           Cluj-Napoca

                           34 927

                           43 500

                           44 500

                              122 927

                           Craiova

                           6 505,33

                           8 377,08

                           25 099

                              39 981,38

                           Iaşi

                           19 843,12

                           12 314,89

                           7 812,15

                              39 970,16

                           Oradea

                           3 160

                           6 021

                           5 450

                              14 631

                           Satu Mare

                           3 890

                           3 460

                           2 676

                              10 026

                           Sibiu

                           13 889

                           66 818

                           13 545

                              94 252

                           Suceava

                           5 812,43

                           5 464,52

                           4 614,07

                              15 918,02

                           Târgu-Mureş

                           4 083,30

                           18 175,60

                           15 573,65

                              37 832,55

                           Tulcea

                           11 651

                           16 921

                           2 069

                              30 641

                           Constanţa

                           25 054,85

                           17 042,27

                           10 161,42

                              52 258,54

                              SKUPAJ

                              138 067,02

                              210 236,88

                              142 070,43

                              490 401,3

               (15)

               Romunija je med predhodno preiskavo trdila, da bi tako financiranje v glavnem pomenilo pomoč, izvzeto iz obveznosti priglasitve na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Edina izjema bi bila javna finančna sredstva, dodeljena letališču Temišvar. Komisija preiskuje navedeno financiranje pod številko zadeve SA.31662 (8).

               (16)

               Romunija je zlasti trdila, da je javno financiranje, ki je bilo letno dodeljeno regionalnim letališčem, pomenilo nadomestilo za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. V tem smislu bi se z ukrepom kumulativno upoštevali pogoji odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, in sicer

                           (a)

                           za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena so bili pooblaščeni upravljavci letališča z vladnim sklepom št. 398/1997, v katerem so med drugim določene obveznosti javne službe, parametri za izračun nadomestila in dogovori za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila;

                           (b)

                           letni promet na letališčih ni presegel 1 000 000 potnikov.

               (17)

               Sklep vlade št. 398/1997 se nanaša na prenos lastništva regionalnih letališč z Ministrstva za promet na svete lokalnih okrožij, zaradi česar se je njihov statut iz „regii autonome“ s posebnimi značilnostmi nacionalnega pomena spremenil v „regii autonome“ s posebnimi značilnostmi lokalnega pomena. V ta sklep so med drugim vključene določbe o njihovih sredstvih, proračunu in osebju. V njegovih prilogah pa so določene določbe o organizacijski strukturi in financiranju letališč. V prilogah so navedene tudi dejavnosti upravljavcev letališč (npr. upravljanje letališke infrastrukture, organizacija in zagotavljanje storitev zemeljske oskrbe, zagotavljanje varnosti med drugim zrakoplovov, potnikov in letaliških dejavnosti, razvoj, vzdrževanje in posodobitev vzletno-pristajalnih in voznih stez, betonskih ploščadi, opreme itd.), vendar te dejavnosti niso predstavljene kot obveznosti javne službe, naložene upravljavcem letališč. Seznam dejavnosti se nanaša na vsa zadevna letališča v državi, torej ni ločenega seznama za vsako posamezno letališče. Romunija je trdila, da bi bilo treba te dejavnosti, tj. upravljanje zadevnih letališč v celoti, obravnavati kot storitev splošnega gospodarskega pomena, združljivost ukrepa pa bi bilo treba presoditi v skladu s členom 106 Pogodbe.

               (18)

               Glede financiranja letališč je v Sklepu vlade št. 398/1997 določeno, da se stroški poslovanja in investicijskega vzdrževanja zadevnih letališč krijejo z lastnimi sredstvi, dopolnjenimi z javnim financiranjem. Romunski organi trdijo, da ta mehanizem preprečuje prekomerno nadomestilo, saj lahko letališča prejmejo le znesek, potreben za kritje vseh stroškov, s čimer se je mogoče izogniti prekomernemu nadomestilu.

               (19)

               Poleg tega so poudarili, da dejavnosti, ki niso v neposredni zvezi z osnovnimi dejavnostmi letališč, niso subvencionirane v skladu s točko 34 in točko 53(iv) smernic za letalski sektor iz leta 2005.

               (20)

               Za eno od letališč iz preglednice 1, tj. letališče Constanța, se Sklep vlade št. 398/1997 ne uporablja. Romunski organi so pojasnili, da javno financiranje tega letališča pomeni nadomestilo za izvajanje obveznosti javnih služb v skladu s Sklepom vlade št. 523/1998. V tem sklepu je določeno, da je družba Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța“ delniška družba v lasti države in da je stari pravni subjekt („Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu“) ukinjen. Sklep in njegove priloge vsebujejo določbe o sredstvih, organizacijski strukturi in financiranju, v njih pa so navedene tudi dejavnosti, ki jih mora opravljati upravljavec letališča (npr. obratovanje letališke infrastrukture, organizacija in zagotavljanje storitev zemeljske oskrbe, zagotavljanje varnosti potnikov, zrakoplova itd., vzdrževanje vzletno-pristajalnih in voznih stez, betonskih ploščadi itd.). Te dejavnosti niso predstavljene kot obveznosti javne službe, naložene upravljavcu letališča. V Sklepu vlade št. 523/1998 je glede financiranja določeno, da bi se glede na vrsto sredstev in stroškov, ki jih je treba financirati, stroški financirali bodisi z lastnimi sredstvi in posojili bodisi z lastnimi sredstvi, dopolnjenimi z javnim financiranjem, ali le z javnim financiranjem (9). Romunski organi so tudi pojasnili, da je to letališče vojaška baza Romunije in ZDA, zato se njegovo neprekinjeno delovanje obravnava kot strateški cilj za nacionalno varnost.

         2.2   ORGANI, KI DODELIJO POMOČ

               (21)

               Za letališče, ki je v lasti države (Constanța), se zadevna finančna sredstva dodelijo iz državnega proračuna. Za preostala letališča, pri katerih se je lastništvo s Sklepom vlade št. 398/1997 preneslo na lokalne organe, pa javno financiranje dodelijo lokalni organi z lokalnimi sredstvi.

         2.3   UPRAVIČENCI

               (22)

               Upravičenci so upravljavci romunskih letališč Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu-Mureș, Tulcea in Constanța.

               (23)

               V preglednici 2 je prikazan promet na zadevnih letališčih v obdobju 2007–2009, ki se ocenjuje, in v nedavnih letih (2013–2015).

                  Preglednica 2

                  Promet na 13 letališčih

                           Letališče

                           Leto 2007

                           Leto 2008

                           Leto 2009

                           Leto 2013

                           Leto 2014

                           Leto 2015

                           Arad

                           67 183

                           128 835

                           88 147

                           40 855

                           28 405

                           8 623

                           Bacău

                           114 323

                           119 657

                           195 952

                           307 488

                           313 376

                           364 727

                           Baia Mare

                           15 334

                           22 468

                           24 983

                           16 568

                           21 560

                           19 228

                           Cluj-Napoca

                           390 434

                           752 181

                           834 400

                           1 035 438

                           1 179 161

                           1 485 937

                           Craiova

                           5 113

                           13 021

                           13 977

                           40 291

                           138 886

                           116 947

                           Iaşi

                           126 334

                           145 933

                           148 538

                           231 933

                           273 047

                           381 603

                           Oradea

                           35 805

                           38 913

                           39 108

                           38 805

                           36 501

                           8 118

                           Satu Mare

                           5 883

                           7 298

                           11 101

                           16 195

                           12 644

                           17 375

                           Sibiu

                           105 654

                           141 032

                           154 160

                           189 152

                           215 951

                           278 403

                           Suceava

                           20 909

                           23 591

                           32 590

                           20 054

                           219 (10)

                           2 359

                           Târgu-Mureş

                           157 531

                           70 349

                           84 120

                           356 699

                           343 521

                           335 993

                           Tulcea

                           1 029

                           4 032

                           854

                           1 894

                           1 311

                           394

                           Constanţa

                           48 705

                           67 227

                           73 664

                           70 090

                           154 320

                           71 165

               (24)

               Izmed 13 letališč je pri le petih letališčih (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța in Oradea) drugo letališče EU oddaljeno manj kot 100 km ali potovanje do njega traja manj kot 60 minut. Letališče Arad je od letališča Temišvar oddaljeno 50 km, potovanje pa traja 40 minut. Letališči Baia Mare in Satu Mare sta medsebojno oddaljeni 76 km, potovanje med njima pa traja 1 uro in 10 minut. Letališče Constanța je od letališča Tuzla oddaljeno 45 km, potovanje pa traja 30 minut. Letališče Oradea je od letališča Debrecen, ki je na Madžarskem, oddaljeno 80 km, potovanje pa traja približno 1 uro in 30 minut.

                  Preglednica 3

                  Oddaljenost in čas potovanja do najbližjih letališč

                           Letališče

                           Najbližje sosednje letališče

                           Oddaljenost
                           (km)

                           Čas potovanja

                           Arad

                           Temišvar

                           50

                           40 min

                           Bacău

                           Iaşi

                           138

                           2 uri

                           Baia Mare

                           Satu Mare

                           76

                           1 ura 10 min

                           Cluj-Napoca

                           Târgu-Mureş

                           104

                           1 ura 27 min

                           Craiova

                           Sibiu

                           223

                           3 ure 28 min

                           Iaşi

                           Bacău

                           128

                           2 uri

                           Satu Mare

                           Baia Mare

                           76

                           1 ura 10 min

                           Sibiu

                           Târgu-Mureş

                           124

                           1 ura 46 min

                           Suceava

                           Iaşi

                           170

                           2 uri 45 min

                           Târgu-Mureş

                           Cluj-Napoca

                           107

                           1 ura 45 min

                           Tulcea

                           Constanţa

                           111

                           1 ura 30 min

                           Constanţa

                           Tuzla

                           45

                           30 min

                           Oradea

                           Debrecen (Madžarska)

                           80

                           1 ura 30 min

               (25)

               Glede letališč, ki so od drugega letališča oddaljena manj kot 100 km ali do katerih traja potovanje manj kot 60 minut, so bili romunski organi pozvani, naj navedejo morebitne podrobnosti teh letališč, s katerimi bi se lahko utemeljila domneva, da so navedena letališča v različnih zaledjih letališča, kot je opredeljeno v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 (11).

               (26)

               V odgovor na to zahtevo Komisije je Romunija pojasnila naslednje (12):

         ARAD – TEMIŠVAR

               (27)

               Letališče Arad je odprto za domači in mednarodni potniški in tovorni promet ter ima vzletno-pristajalno stezo, dolgo 1 800 m × 45 m. Zmogljivost letališča je 200 potnikov na uro. Letališče je opremljeno s kakovostno tehnično opremo. Po navedbah Romunije so lokalni organi ob predložitvi informacij odobrili financiranje razširitve in posodobitve letališča Arad, pri čemer se je med drugim upošteval njihov strateški cilj spremeniti letališče v kombinirano potniško in tovorno vozlišče za razvoj regije.

               (28)

               V obdobju 2007–2009 je bilo letališče usmerjeno na nizkocenovni promet. Družba BlueAir je opravljala lete na več evropskih destinacij (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso), družba Ryanair pa je v obdobju od aprila do junija 2008 ponujala lete na eno destinacijo (Milano).

               (29)

               Romunski organi so Komisiji poslali analizo, ki jo je letališče pripravilo leta 2008, o tedanji dejavnosti in potniškem prometu za obdobje 2009–2020.

               (30)

               Iz analize je bilo razvidno:

                           —

                           povečanje neletalskih prihodkov z 0,7 milijona RON leta 2007 na 1,3 milijona RON leta 2008;

                           —

                           povečanje letalskih prihodkov z 1,7 milijona RON leta 2007 na 2,3 milijona RON leta 2008;

                           —

                           povečanje prihodkov od zemeljske oskrbe z 0,2 milijona RON leta 2007 na 1 milijon RON leta 2008;

                           —

                           povečanje javnega financiranja letališča z 2,4 milijona RON leta 2007 na 3,4 milijona RON leta 2008.

               (31)

               Glede na analizo se je letališče močno zanašalo na nizkocenovni promet kot pomembno gonilo rasti: leta 2008 so 88 % celotnega potniškega prometa zagotovili redni leti, ki jih je opravljala družba Blue Air, 11 % pa promet družbe Ryanair. V analizi je bila predvidena diverzifikacija letalskih povezav s pridobitvijo novega nizkocenovnega letalskega prevoznika, tj. družbe EasyJet.

               (32)

               V napovedih, predstavljenih v analizi, se je predvidelo, da bi se promet letališča Arad s 128 834 potnikov leta 2008 po optimističnem scenariju povečal na 1 064 116 potnikov leta 2020.

               (33)

               Na letališču Temišvar se je potniški promet povečal z 859 329 potnikov leta 2007, na 886 083 potnikov leta 2008 in 991 758 potnikov leta 2009. Od leta 2007 do leta 2009 je bilo letališče regionalno vozlišče za družbo Carpatair, tj. regionalnega prevoznika, ki je zagotavljal celovite storitve in opravljal lete na približno 32 domačih in evropskih destinacij. Lete na letališče so opravljali tudi drugi letalski prevozniki, kot so Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldavian Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines in Wizzair.

         BAIA MARE – SATU MARE

               (34)

               Značilnosti vzletno-pristajalne steze na letališču Baia Mare omogočajo redne lete zrakoplovov s sedeži za največ 75 potnikov na kratke razdalje.

               (35)

               Značilnosti vzletno-pristajalne steze na letališču Satu Mare omogočajo lete zrakoplovov s sedeži za največ 180 potnikov na srednje dolge razdalje. Zmogljivost letališča je 100 potnikov na uro.

         CONSTANȚA – TUZLA

               (36)

               Na letališču Tuzla je travnata steza, ki jo uporabljajo majhni zrakoplovi (tj. tisti, katerih največja vzletna masa ne presega 5 700 kg (13)) in nima radio-navigacijskega sistema. V obdobju 2007–2009 je bilo premikov zrakoplovov z največjo vzletno maso 5 700 kg z letališča Constanța precej manj (v obdobju, ki se ocenjuje, od 5- do 16-krat manj) kot na letališču Tuzla. Letališče Tuzla je večinoma namenjeno specializiranim letom, letališče Constanța pa uporabljajo srednji in veliki zrakoplovi za komercialni promet.

         ORADEA – DEBRECEN

               (37)

               Letališče Debrecen (Madžarska) je od letališča Oradea oddaljeno 80 km, potovanje pa traja vsaj 1 uro in 30 minut, saj je vanj vključena mejna kontrola potnih listov ob prehodu iz Romunije, ki ni v schengenskem območju, na Madžarsko, ki spada v schengensko območje. Na letališču Debrecen je bilo leta 2007 42 900 potnikov, leta 2008 42 650 potnikov, leta 2009 pa 25 060 potnikov. Poslovna modela obeh letališč v obdobju 2007–2009 sta se razlikovala, saj je bilo letališče Debrecen usmerjeno na čarterske lete (pri čemer se je nizkocenovni promet razvil šele v zadnjih letih), letališče Oradea pa je bilo usmerjeno na domače lete, ki so jih opravljali regionalni in nacionalni prevozniki, ki opravljajo celovite storitve.

         2.4   PRORAČUN

               (38)

               Skupni proračun ukrepa, ki se ocenjuje, znaša 490 401,3 tisoč RON, kot je navedeno v preglednici 1.

         2.5   DRUGI POTEKAJOČI POSTOPKI PREISKAVE

               (39)

               Komisija je 31. julija 2015 začela formalna postopka preiskave, ki se med drugim nanašata na ukrepe javnega financiranja letališča Cluj-Napoca, dodeljenega v obdobju od leta 2010 do leta 2014 (14), in letališča Târgu-Mureș, dodeljenega v obdobju od leta 2011 do leta 2014 (15), razen tistih, ki jih zajema preiskava, za katero velja ta sklep.

         3.   OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (40)

               Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 4, se je Komisija v sklepu o začetku postopka odločila začeti formalni postopek preiskave glede priglašene pomoči in javnega financiranja v obdobju 2007–2009 za pokritje izgub iz poslovanja. Ko je Romunija umaknila priglasitev načrtovane sheme financiranja naložb v infrastrukturo, je ostal odprt formalni postopek preiskave v zvezi z javnim financiranjem, dodeljenim romunskim regionalnim letališčem v obdobju 2007–2009 (glej uvodno izjavo 10).

               (41)

               Komisija je v sklepu o začetku postopka predhodno menila, da pogoji, na podlagi katerih nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena ne bi pomenilo prednosti v smislu člena 107 Pogodbe, v tej zadevi niso bili kumulativno izpolnjeni.

               (42)

               Glede na četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark (16) mora biti nadomestilo, da se ne opredeli kot državna pomoč, omejeno na najnižjo raven, ki bi jo za to potrebovalo učinkovito podjetje. Šteje se, da je to merilo izpolnjeno, če so bili prejemniki nadomestila izbrani v postopku oddaje javnega naročila. Če to ni izpolnjeno, je treba raven nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti.

               (43)

               Komisija je predhodno menila, da ta pogoj ni bil izpolnjen, saj upravljavci upravičenih letališč niso bili izbrani v postopku oddaje javnega naročila. Romunija tudi ni trdila, da je bilo nadomestilo določeno na podlagi analize stroškov običajnega upravljavca letališča, ki bi bil dobro voden in ustrezno opremljen s sredstvi za zagotavljanje javne storitve.

               (44)

               Komisija je zato menila, da je ukrep prejemnikom zagotovil gospodarsko prednost, in je sprejela predhodno ugotovitev, da so letno dodeljene subvencije za tekoče poslovanje pomenile državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe.

               (45)

               Komisija je tudi ugotovila, da Romunija ni izpodbijala tega, da ukrep pomeni pomoč.

               (46)

               Glede združljivosti ukrepa je imela Komisija pomisleke o tem, ali so bila izpolnjena merila iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in ali so bile zato subvencije za tekoče poslovanje, letno izplačane letališčem, izvzete iz obveznosti priglasitve, kot je sprva trdila Romunija.

               (47)

               Komisija je v tem smislu najprej navedla, da če naj bi se odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 uporabljala v posameznih primerih, morajo biti zadevne storitve dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena in da jih mora država članica jasno opredeliti kot take.

               (48)

               Komisija je menila, da v tem primeru Romunija ni zagotovila dovolj informacij za utemeljitev, da bi bilo treba upravljanje 13 regionalnih letališč šteti za storitve splošnega gospodarskega pomena v smislu, da bi bila povezava območij, na katerih ta letališča opravljajo storitve, s preostalo državo nezadostna, če bi bila prepuščena le tržnim silam.

               (49)

               Komisija je nadalje menila, da država članica letaliških služb ni jasno opredelila kot storitev splošnega gospodarskega pomena. Predhodno je menila, da bi lahko bil razlog, zaradi katerega so navedena letališča prinašala izgubo, v navideznem podvajanju regionalnih letališč v Romuniji z istim zaledjem. Zato je opozorila, da je imelo več od teh letališč manj kot 50 000 potnikov na leto in da so bila medsebojno oddaljena manj kot 100 km zračne razdalje.

               (50)

               Komisija je tako menila, da opredelitev javne službe ni bila dovolj jasna in da lahko vsebuje očitno napako, saj bi se lahko upravljanje letališč opredelilo kot storitev splošnega gospodarskega pomena brez dejanske potrebe po zagotavljanju ustrezne povezave med zaledjem vsakega letališča s preostalimi deli države.

               (51)

               Komisija je imela tudi pomisleke o tem, ali so bile zahteve iz člena 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, ki se nanašajo na vsebino aktov o pooblastitvi, v celoti izpolnjene.

               (52)

               Nazadnje je ugotovila, da čeprav so romunski organi potrdili, da so bile subvencionirane le osnovne dejavnosti letališč, ni bilo dovolj jasno, ali so bili dejansko subvencionirani le stroški upravičenih dejavnosti. V akte o pooblastitvi ni bila vključena nobena posebna določba o omejitvi upravičenih stroškov na osnovne dejavnosti letališč.

         4.   PRIPOMBE ROMUNIJE

               (53)

               Pripombe Romunije k sklepu o začetku postopka so se večinoma nanašale na pomisleke Komisije o shemi državne pomoči za financiranje infrastrukture letališč z letnim prometom manj kot 1 milijon potnikov, katere priglasitev je bila umaknjena.

               (54)

               Glede javnega financiranja romunskih regionalnih letališč je Romunija v odgovor na mnenje Komisije, v skladu s katerim lahko navidezno preveliko število letališč v določenih regijah ovira razvoj zadevnih letališč, trdila, da je bilo stanje regionalnih letališč (z majhnim prometom, zaradi katerega ne morejo doseči stopnje donosnosti) predvsem posledica stopnje razvitosti regij, v katerih so navedena letališča, ne pa oddaljenosti od sosednjih letališč.

               (55)

               Romunija je glede javnega financiranja na podlagi Sklepa vlade št. 398/1997 pojasnila, da se zneski ne izplačajo ob začetku leta na podlagi predvidenih stroškov in da se kakršen koli presežek ne vrne državi ob koncu finančnega leta, kot je navedeno v sklepu o začetku postopka, temveč se tako financiranje dodeli, ko se dejavnosti izvajajo, temelji pa na utemeljitvah in je v mejah odobrenega proračuna.

         5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

   5.1   PRIPOMBE DRUŽBE CARPATAIR

               (56)

               Pripombe družbe Carpatair se deloma nanašajo na javno financiranje letališča Temišvar in družbo Wizz Air. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15, je javno financiranje letališča Temišvar in družbe Wizz Air predmet drugega formalnega postopka preiskave (17). Zato bo Komisija povzela le pripombe družbe Carpatair, ki se nanašajo na to zadevo.

               (57)

               Družba Carpatair trdi, da se pomoč za tekoče poslovanje na splošno šteje za nezakonito in je v nasprotju z interesom EU ter da jo je treba dodeliti le v izjemnih okoliščinah. Dodelitev pomoči za tekoče poslovanje letališčem bi bila po mnenju te družbe moteča za industrijo iz naslednjih razlogov:

                           (a)

                           ustvarila bi nelojalno konkurenco med letališči EU, letališču, ki je upravičeno do državne pomoči, pa bi omogočila, da privabi letalske prevoznike s ponujanjem popustov na letališke pristojbine. Letališča, ki niso upravičena do pomoči, ne bi mogla učinkovito konkurirati za prevoznike;

                           (b)

                           zaradi ukrepa bi letališča, ki prejemajo pomoč za tekoče poslovanje, ponujala visoke popuste na letališke pristojbine, taki popusti pa ne bi bili odobreni, če bi letališča delovala pod tržnimi pogoji.

               (58)

               Družba Carpatair opozarja, da ima pomoč za tekoče poslovanje negativen učinek na zračni prevoz in trge letaliških storitev, saj povzroča nelojalno konkurenco med letališči ter nazadnje nelojalno konkurenco med letalskimi prevozniki, ki opravljajo lete z navedenih letališč. Pomoč za tekoče poslovanje kot taka povzroča nelojalno konkurenco med letališči v Romuniji in tudi negativno vpliva na letališča v sosednjih državah, kot je Madžarska.

         5.2   PRIPOMBE ROMUNSKEGA ZDRUŽENJA LETALIŠČ

               (59)

               Romunsko združenje letališč je neprofitni pravni subjekt zasebnega prava, ki zastopa romunska civilna letališča.

               (60)

               Pripombe tega združenja k sklepu o začetku postopka se večinoma osredotočajo na vidike, povezane s shemo državne pomoči za financiranje infrastrukture. Romunsko združenje letališč v bistvu trdi, da je treba infrastrukturo večine regionalnih letališč v Romuniji posodobiti, saj je precej slabša od letališč v drugih državah članicah EU. Po mnenju združenja bi bilo javno financiranje za posodobitev letališke infrastrukture upravičeno zaradi neobstoja izvedljivih in zanesljivih drugih možnosti prevoza v Romuniji (ni niti avtocest niti hitrih vlakov).

         5.3   PRIPOMBE LETALIŠČA CLUJ-NAPOCA

               (61)

               Po navedbah letališča Cluj-Napoca so se z javnim financiranjem, ki mu ga je dodelil lokalni svet, subvencionirale le negospodarske dejavnosti, zaradi česar to financiranje ne spada na področje uporabe člena 107(1) Pogodbe.

               (62)

               Z zadevnimi zneski so se predvidoma krili stroški nekaterih negospodarskih dejavnosti, ki se izvajajo v letaliških prostorih (kot so mejne patrulje, brigada posebnih sil, dejavnosti carine in policije, posebna letalska enota), ter stroški za podporno infrastrukturo in opremo, vključno z vzdrževanjem, posodobitvijo, upravljanjem infrastrukture, stroški za pomožne storitve, ki jih zagotavlja letališče, požarno varnost, nujno pomoč in varnostne ukrepe. Po navedbah letališča Cluj-Napoca navedeni stroški spadajo v pristojnost države pri izvajanju uradnih pooblastil in zato ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči.

               (63)

               Poleg tega je še navedlo, da v obdobju 2007–2009 ni evidentiralo izgub iz poslovanja.

         6.   PRIPOMBE ROMUNIJE K PRIPOMBAM ZAINTERESIRANIH STRANI

               (64)

               Romunija je Komisiji z dopisom z dne 17. oktobra 2011 poslala pripombe k pripombam, ki so jih predložile zainteresirane strani v preiskavi.

               (65)

               Čeprav so se te pripombe nanašale izključno na priglašeno shemo državne pomoči za naložbe v infrastrukturo, pa so nekatere pomembne za presojo subvencij za tekoče poslovanje, ki se ocenjujejo v tem sklepu. Navedene pripombe so povzete v nadaljevanju.

               (66)

               Romunija je navedla, da ima večina romunskih regionalnih letališč letni promet, ki ne presega 50 000 potnikov, in da do leta 2015 promet na nobenem od teh letališč ne bo presegel 300 000 potnikov. Zato meni, da ni verjetno, da bi javna pomoč navedenim letališčem prizadela konkurenco in izkrivljala trgovino med državami članicami.

               (67)

               Po njenih trditvah razdalja med navedenimi letališči nikakor ne bi mogla vplivati na njihov razvoj. Razlog za to je, da celo v tistih primerih, v katerih zračna razdalja med letališči ne presega 100 km, potovanje običajno traja več kot 2 uri, zaradi česar zadevna letališča ne izvajajo medsebojnega konkurenčnega pritiska.

         7.   OCENA POMOČI

               (68)

               Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 10, je po tem, ko je Romunija umaknila priglasitev načrtovane sheme financiranja naložb v infrastrukturo, ostal odprt formalni postopek preiskave v zvezi z javnim financiranjem, dodeljenim romunskim regionalnim letališčem v obdobju 2007–2009. Ocena v nadaljevanju se tako nanaša na navedeni ukrep.

               (69)

               Komisija glede na odločitvi o začetku formalnega postopka preiskave za letališče Cluj-Napoca in letališče Târgu-Mureș, sprejeti 31. julija 2015 (glej uvodno izjavo 39), meni, da je primerno zaključiti sedanjo preiskavo za vsa letališča, na katera se nanaša, razen za letališči Cluj-Napoca in Târgu-Mureș. Komisija namerava zaključiti preiskavo v zadevi SA.30931 glede obeh navedenih letališč skupaj s preiskavami, ki jih je začela 31. julija 2015. Zato se ocena v nadaljevanju nanaša le na ukrepe, odobrene 11 drugim letališčem.

         7.1   OBSTOJ POMOČI

               (70)

               V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

               (71)

               Merila iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativna. Za ugotovitev, ali ukrepi, v zvezi s katerimi poteka preiskava, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, morajo biti torej izpolnjeni vsi navedeni pogoji. To pomeni, da za finančno pomoč velja:

                           (a)

                           da jo dodeli država ali je dodeljena iz državnih sredstev,

                           (b)

                           daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga,

                           (c)

                           izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco;

                           (d)

                           prizadene trgovino med državami članicami.

         7.1.1
         Gospodarska dejavnost in pojem podjetja

               (72)

               V skladu z ustaljeno sodno prakso mora Komisija najprej ugotoviti, ali so upravljavci letališč podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe. Pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (18). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost.

               (73)

               V sodbi v združenih zadevah Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle je Splošno sodišče menilo, da od sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. december 2000) uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture ni več mogoče izključiti.

               (74)

               Komisija zato ugotavlja, da je upravljavec letališč vsaj od 12. decembra 2000 opravljal gospodarsko dejavnost in da pomeni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe (glej tudi točko 29 smernic za letalski sektor iz leta 2014).

         7.1.2
         Področje javne politike

               (75)

               Za upravljavce letališč je treba šteti, da pomenijo podjetja v smislu člena 107(1) Pogodbe vsaj od 12. decembra 2000 dalje, vendar je treba spomniti, da vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno gospodarske narave (glej tudi točko 34 smernic za letalski sektor iz leta 2014) (19).

               (76)

               Sodišče meni, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske narave in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči.

               (77)

               Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane z navedenimi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (20). Dejavnosti na letališču, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane z infrastrukturo in opremo, potrebno za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (glej tudi točko 35 smernic za letalski sektor iz leta 2014) (21).

               (78)

               Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti ne sme povzročiti neupravičenega razlikovanja med letalskimi prevozniki in upravljavci letališč. V skladu z ustaljeno sodno prakso dejansko pomeni prednost, kadar javni organi prevzamejo breme stroškov, ki jih imajo podjetja pri izvajanju gospodarskih dejavnosti (22). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalske družbe ali upravljavci letališča krijejo stroške nekaterih storitev, drugim družbam ali upravljavcem letališča, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, pa teh stroškov ni treba kriti, imajo lahko zadnjenavedeni prednost, čeprav te storitve same po sebi veljajo za negospodarske (glej tudi točko 37 smernic za letalski sektor iz leta 2014).

               (79)

               Romunija ni nikoli trdila, da so se s financiranjem, ki je bilo dodeljeno kateremu koli regionalnemu letališču, na katerega se nanaša ta sklep, krili stroški, ki bi se opredelili kot stroški, ki spadajo v pristojnost javne politike. Niti niso nobeni upravljavci letališč, razen letališča Cluj-Napoca, med preiskavo trdili, da je tako. Dejansko je mehanizem nadomestila zasnovan tako, da krije razliko med prihodki in izgubo letališč, ne da bi se razlikovalo med stroški, ki spadajo v pristojnost javne politike, in drugimi vrstami stroškov. To vprašanje lahko glede letališč Cluj-Napoca in Târgu-Mureș ostane odprto, saj se s tem sklepom ne zaključujeta že začeti preiskavi v zvezi z navedenima letališčema. Komisija glede ostalih letališč ugotavlja, da ukrepi ne pomenijo nadomestila za stroške, ki spadajo v pristojnost javne politike.

         7.1.3
         Državna sredstva in pripisljivost

               (80)

               Pojem državne pomoči obsega vsako prednost, ki je dodeljena neposredno ali posredno, se financira iz javnih sredstev in jo dodeli država sama ali posredniški organ, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil. Torej obsega vse prednosti, ki jih dodelijo regionalni ali lokalni organi držav članic, ne glede na njihov status in opis (23).

               (81)

               V tej zadevi financiranje dodeli neposredno država ali lokalni organi iz svojih lastnih sredstev. Komisija zato potrjuje, da so bili vsi ukrepi, ki se ocenjujejo, dodeljeni iz državnih sredstev in jih je mogoče pripisati državi.

         7.1.4
         Selektivna gospodarska prednost

               (82)

               Javno financiranje, dodeljeno upravljavcem letališč, je namenjeno izravnavi izgub, nastalih pri opravljanju njihovih vsakodnevnih dejavnosti. Nič v dejanskih dokazilih, ki so na voljo Komisiji, ali v pripombah, prejetih od Romunije ali tretjih oseb, ne kaže na to, da bi lahko organi, ki dodeljujejo pomoč, zaradi navedenih ukrepov financiranja ob odločitvi o njihovi dodelitvi pričakovali kakršne koli finančne donose. Zato zadevni ukrepi niso združljivi z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

               (83)

               Romunija je med preiskavo trdila, da sporno javno financiranje pomeni nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

               (84)

               Da bi lahko Komisija v primeru podjetij, pooblaščenih za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena, ugotovila, ali ukrepi, ki se ocenjujejo, pomenijo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe, mora proučiti upoštevanje pogojev, ki jih je Sodišče določilo v svoji sodbi v zadevi Altmark (24). Te pogoje je mogoče povzeti, kot sledi:

                           (a)

                           podjetje, ki prejema nadomestilo, mora dejansko izpolnjevati obveznosti javne službe, te pa morajo biti jasno opredeljene (v nadaljnjem besedilu: prvi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark);

                           (b)

                           merila, na podlagi katerih se izračuna nadomestilo, morajo biti določena vnaprej ter objektivno in pregledno (v nadaljnjem besedilu: drugi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark);

                           (c)

                           nadomestilo ne sme presegati tistega, kar je potrebno za kritje vseh ali dela stroškov, ki so nastali z izpolnjevanjem obveznosti javne službe ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: tretji pogoj iz sodbe v zadevi Altmark);

                           (d)

                           če podjetje, ki se mu naloži izpolnjevanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru ni izbrano v postopku oddaje javnega naročila, ki omogoča, da se izbere tisti ponudnik, ki lahko te storitve opravlja z najnižjimi stroški za skupnost, se mora raven potrebnega nadomestila določiti na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s prevoznimi sredstvi, zato da lahko zadosti zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju realiziranih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (v nadaljnjem besedilu: četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark).

               (85)

               Navedeni štirje pogoji morajo biti kumulativno izpolnjeni. Če eden od njih ni izpolnjen, ni mogoče trditi, da zadevni ukrepi ne vključujejo gospodarske prednosti na podlagi sodbe v zadevi Altmark.

         7.1.4.1   Prvi pogoj iz sodbe v zadevi Altmark

               (86)

               Zahteva prvega pogoja iz sodbe v zadevi Altmark sovpada z zahtevo po jasni pooblastitvi podjetja za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena in opredelitvi take storitve, ki je določena v členu 106(2) Pogodbe (25).

               (87)

               Člen 106(2) Pogodbe se uporablja le za „podjetja, pooblaščena za opravljanje“ storitev splošnega gospodarskega pomena. Sodišče je stalno poudarjalo potrebo po pooblastitvi (26). Potreba po jasni opredelitvi storitev splošnega gospodarskega pomena je torej del zamisli o pooblastitvi in je z njo neločljivo povezana ter izhaja neposredno iz člena 106(2) Pogodbe.

               (88)

               V sporočilu o storitvah splošnega interesa iz leta 2001 je Komisija že opozorila na povezavo med jasno opredelitvijo, pooblastitvijo ter potrebo po nadomestilu za storitve splošnega gospodarskega pomena in njegovo sorazmernostjo v skladu s členom 106(2) Pogodbe (27). V točki 22 navedenega sporočila je pojasnila: „[…] je treba v vsakem primeru za uporabo izjeme iz člena 106(2) Pogodbe jasno opredeliti poslanstvo javne storitve in jo poveriti z aktom organa oblasti […]. Ta obveznost je nujna za zagotovitev pravne varnosti in preglednosti za državljane ter nepogrešljiva za Komisijo pri ocenjevanju sorazmernosti“. Pooblastitev in opredelitev sta torej logični osnovni pogoj za kakršno koli smiselno presojo sorazmerne ravni kakršnega koli nadomestila. Sodišča Unije so stalno poudarjala potrebo po jasni opredelitvi obveznosti javne službe za uporabo izjeme iz sodbe v zadevi Altmark in člena 106(2) Pogodbe (28).

               (89)

               V Sporočilu Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, iz leta 2011 (29), je prav tako pojasnjeno, da je treba storitve splošnega gospodarskega pomena in obveznosti javne službe vnaprej jasno opredeliti. Zato da se uporablja člen 106(2) Pogodbe je treba v skladu s točko 51 tega sporočila za izvajanje storitve splošnega gospodarskega pomena pooblastiti eno ali več podjetij. Torej mora država zadevna podjetja pooblastiti za opravljanje posebne naloge. V prvem merilu iz sodbe v zadevi Altmark je določeno tudi, da mora podjetje izpolnjevati obveznosti javne službe. Da bi se upoštevala sodna praksa iz zadeve Altmark, je treba s pooblastitvijo za opravljanje javne storitve določiti tudi obveznosti zadevnega izvajalca storitev splošnega gospodarskega pomena in javnega organa, ki je podelil pooblastilo za opravljanje zadevnih storitev splošnega gospodarskega pomena. V skladu s točko 52 tega sporočila je treba nalogo opravljanja javnih storitev dodeliti z enim aktom ali več akti, v katerih je treba določiti vsaj obveznosti javne službe, zadevno podjetje in, če je primerno, ozemlje in vrsto vseh izključnih ali posebnih pravic, ki jih podjetju dodeli zadevni organ.

               (90)

               Romunija je v tej zadevi trdila, da je javno financiranje, dodeljeno zadevnim letališčem v obdobju 2007–2009, pomenilo nadomestilo za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena. Trdila je, da so bili v Sklepu vlade št. 398/1997 jasno in pregledno določeni obveznosti javne službe, parametri za izračun nadomestila in dogovori za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila.

               (91)

               Čeprav je bilo v Sklepu vlade št. 398/1997 določeno, da se bodo stroški poslovanja in investicijskega vzdrževanja letališč, navedenih v tem sklepu, krili z lastnimi sredstvi, dopolnjenimi z javnim financiranjem, ter so bile navedene dejavnosti, ki jih morajo izvesti upravljavci letališč na vseh zadevnih letališčih (tj. ne za vsako letališče posebej), pa nobenemu upravljavcu letališča niso bile naložene jasne obveznosti javne službe.

               (92)

               Kar zadeva letališče Constanța, čeprav je bilo v Sklepu vlade št. 523/1998 določeno, kateri stroški bodo z javnim financiranjem bodisi dopolnjeni bodisi v celoti kriti, in so bile navedene dejavnosti, ki jih mora izvesti upravljavec letališča, pa nobenemu upravljavcu letališča niso bile naložene jasne obveznosti javne službe.

               (93)

               Trditev Romunije, da bi bile letališke storitve bistvene za gospodarski razvoj zadevnih regij ali da je njihov namen izpolniti cilj strateške varnosti, ne zadostuje za ugotovitev, da so bili upravičenci pravilno pooblaščeni za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, kolikor so to obveznosti javne službe.

               (94)

               Komisija pušča vprašanje, ali se zadevna letališča štejejo za dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena, odprto, saj presoja v zvezi s tem ni potrebna, saj, kot je pojasnjeno zgoraj, obveznosti javne službe v aktu o pooblastitvi niso jasno opredeljene. Komisiji se zato v zvezi s tem ni treba opredeliti.

               (95)

               Zato zadevni ukrepi niso skladni s prvim pogojem iz sodbe v zadevi Altmark.

         7.1.4.2   Četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark

               (96)

               V četrtem pogoju iz sodbe v zadevi Altmark je določeno, da mora biti nadomestilo omejeno na najnižjo raven, ki je potrebna, da se ne bi opredelilo kot državna pomoč. To merilo je izpolnjeno, če je bil prejemnik nadomestila izbran v postopku oddaje javnega naročila, ki omogoča izbiro ponudnika, zmožnega opravljati zahtevano storitev splošnega gospodarskega pomena z najnižjimi stroški za skupnost, ali, če to ni mogoče, je bilo nadomestilo izračunano glede na stroške učinkovitega podjetja.

               (97)

               V tem primeru upravičenci niso bili izbrani v postopku oddaje javnega naročila. Poleg tega ni nobenih dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je bila raven nadomestila določena na podlagi analize stroškov, ki bi jih povprečno, dobro vodeno podjetje, ki je ustrezno opremljeno s sredstvi za zadostitev zahtevam javne službe, imelo pri izpolnjevanju teh obveznosti ob upoštevanju zadevnih prejemkov in razumnega dobička zaradi izpolnjevanja teh obveznosti (nepravilna opredelitev – glej uvodne izjave od 86 do 95). Komisija zato meni, da ni mogoče ugotoviti, da je bilo zadevno javno financiranje določeno na podlagi stroškov učinkovitega podjetja.

               (98)

               Zato ukrep, v zvezi s katerim poteka preiskava, ni skladen s četrtim pogojem iz sodbe v zadevi Altmark.

         7.1.4.3   Sklepna ugotovitev – obstoj selektivne gospodarske prednosti

               (99)

               Ker prvi in četrti pogoj iz sodbe v zadevi Altmark nista izpolnjena, Komisija ugotavlja, da štirje pogoji, ki jih je Sodišče določilo v sodbi v zadevi Altmark, v tej zadevi niso bili kumulativno izpolnjeni. Poleg tega ni izpolnjeno načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 82, zato je bila z ukrepi, ki se ocenjujejo, upravljavcem letališč dodeljena gospodarska prednost.

               (100)

               Poleg tega je ta gospodarska prednost selektivna, saj je usmerjena na določena podjetja, ki spadajo v določeno gospodarsko panogo, tj. letališča.

         7.1.5
         Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med državami članicami

               (101)

               Konkurenco med letališči je mogoče oceniti glede na merila, ki jih izberejo letalski prevozniki, in zlasti s primerjavo dejavnikov, kot so vrsta ponujenih letaliških storitev in zadevne stranke, prebivalstvo ali gospodarska dejavnost, preobremenjenost, možnost dostopa po kopnem, kot tudi višina pristojbin ter splošni trgovinski pogoji za uporabo letališke infrastrukture in storitev (glej točko 43 smernic za letalski sektor iz leta 2014).

               (102)

               Poleg tega si upravljavci letališč medsebojno konkurirajo za upravljanje letališke infrastrukture, vključno na lokalnih in regionalnih letališčih. Javno financiranje letališča lahko torej izkrivlja konkurenco na trgih za upravljanje letališke infrastrukture. Poleg tega lahko javno financiranje letališč izkrivlja konkurenco ter vpliva na trgovino na trgih zračnega prevoza po vsej Uniji. Javno financiranje letališč lahko vpliva tudi na kombinirano konkurenco (glej točko 44 smernic za letalski sektor iz leta 2014).

               (103)

               Zato so ukrepi, ki se ocenjujejo, izkrivljali ali bi vsaj lahko izkrivljali konkurenco in vplivali na trgovino med državami članicami.

         7.1.6
         Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem pomoči

               (104)

               Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da ukrepi, ki se ocenjujejo, pomenijo državno pomoč navedenim letališčem v smislu člena 107(1) Pogodbe.

         7.2   OBSTOJEČA ALI NOVA VRSTA POMOČI

               (105)

               Presoja iz razdelka 3.2.2 „Obstoječa ali nova vrsta pomoči“ (uvodne izjave od 93 do 95) sklepa o začetku postopka v zvezi s tem, ali bi bilo treba pomoč obravnavati kot obstoječo ali novo pomoč v skladu z določbami Priloge V Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije, ostane veljavna. Ukrep zato ne pomeni obstoječe pomoči.

         7.3   ZAKONITOST POMOČI

               (106)

               Ukrepi, v zvezi s katerimi poteka preiskava, so začeli veljati, preden jih je Komisija uradno odobrila. Zato pomenijo nezakonito pomoč, razen če izpolnjujejo ustrezne pogoje akta Unije, ki zagotavlja skupinsko izjemo od obveznosti priglasitve, določeno v členu 108 PDEU za določene kategorije pomoči. V tem primeru je edini možni akt, ki bi lahko morebiti zagotovil tako izjemo, odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

               (107)

               Romunija je med preiskavo trdila, da je pomoč 13 zadevnim letališčem skladna s pogoji iz odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, ki je veljala ob dodelitvi navedenih ukrepov.

               (108)

               Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 se je nanašala na letališča,

                           (a)

                           pri katerih letni promet ne presega 1 000 000 potnikov;

                           (b)

                           katerih letni promet pred obdavčitvijo ne presega 100 milijonov EUR v obdobju dveh finančnih let pred letom, v katerem je bila dodeljena storitev splošnega gospodarskega pomena, in letno nadomestilo za zadevno storitev ne presega 30 milijonov EUR (30).

               (109)

               Odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 je veljala le za pomoč v obliki nadomestila za javne storitve za dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena. Da bi bilo nadomestilo za javne storitve za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena upravičeno do izvzetja, je moralo izpolnjevati tudi podrobno opredeljene pogoje iz členov 4, 5 in 6 navedene odločbe (31).

               (110)

               V členu 4 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 je določeno, da je treba podjetje pooblastiti za opravljanje storitve splošnega gospodarskega pomena z enim ali več uradnimi akti, ki med drugim določajo naravo in trajanje obveznosti opravljanja javnih storitev, parametre za izračun in pregled nadomestila ter nadzor nad njim in dogovore za preprečitev kakršnega koli prekomernega nadomestila in njegovo vračilo. V členu 5 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 je določeno, da mora biti znesek nadomestila ob upoštevanju ustreznih prejemkov in zmernega donosa omejen na znesek, potreben za pokritje stroškov, ki so nastali pri izpolnjevanju obveznosti javnih storitev. V skladu s členom 6 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 morajo države članice izvajati redna preverjanja, da se zagotovi, da podjetja ne prejemajo prekomernega nadomestila zneska, določenega v skladu s členom 5.

               (111)

               Kot je navedeno v razdelku 7.1.4.1, Romunija ni mogla dokazati, da so bili upravljavci letališč z domnevnimi akti o pooblastitvi, tj. sklepoma vlade št. 398/1997 in št. 523/1998, pooblaščeni za opravljanje jasno določenih obveznosti javne službe. Zahteve iz člena 4 tako niso izpolnjene.

               (112)

               Zato pomoči 11 upravljavcem letališč ni mogoče šteti kot združljive z notranjim trgom in izvzete iz obveznosti priglasitve na podlagi odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

               (113)

               V skladu s členom 10 Sklepa Komisije 2012/21/EU (32) (v nadaljnjem besedilu: sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011), se lahko vsaka pomoč, ki je začela učinkovati pred začetkom veljavnosti tega sklepa in ni bila združljiva z notranjim trgom niti ni bila izvzeta iz obveznosti priglasitve v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005, šteje kot združljiva z notranjim trgom ter izvzeta iz obveznosti predhodne priglasitve, če izpolnjuje pogoje iz tega sklepa. Zaradi podobnih razlogov, kot so tisti, navedeni v razdelku 7.1.4.1, pomoč ne izpolnjuje pogojev iz členov 4, 5 in 6 sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011, ki so močno podobni členom 4, 5 in 6 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005. Zato pomoči ni mogoče šteti kot združljive z notranjim trgom in izvzete iz obveznosti priglasitve na podlagi sklepa o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011.

               (114)

               Zato ti ukrepi pomenijo nezakonito državno pomoč.

         7.4   ZDRUžLJIVOST POMOČI

               (115)

               Zaradi zgoraj pojasnjenih razlogov pomoči ni mogoče šteti kot združljive z notranjim trgom v skladu z odločbo o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 in sklepom o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011. Zato bo Komisija združljivost zadevnih ukrepov ocenila na podlagi meril iz okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011 oziroma smernic za letalski sektor iz leta 2014, ki se zdita edini možni pravni podlagi, v skladu s katerima bi se lahko navedeni ukrepi morebiti šteli kot združljivi z notranjim trgom.

         7.4.1
         Združljivost na podlagi okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011

               (116)

               Člen 106(2) Pogodbe določa: „Podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ravnajo po pravilih iz Pogodb, zlasti po pravilih o konkurenci, kolikor uporaba takšnih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. Razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, ki bi bil v nasprotju z interesi Unije.“

               (117)

               V navedenem členu je določeno izvzetje iz splošne prepovedi državne pomoči iz člena 107 Pogodbe, če je pomoč potrebna in sorazmerna za zagotovitev opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena v sprejemljivih gospodarskih razmerah. V skladu s členom 106(3) Pogodbe mora Komisija zagotoviti uporabo tega člena, med drugim vključno s tem, da določi pogoje, pod katerimi sta merili nujnosti in sorazmernosti po njenem mnenju izpolnjeni.

               (118)

               Pred 31. januarjem 2012 sta politiko Komisije glede uporabe izvzetja iz člena 106(2) Pogodbe sestavljala Okvir Skupnosti za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve (v nadaljnjem besedilu: okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005) (33) in odločba o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005.

               (119)

               Po 31. januarju 2012 pa je začel veljati nov sveženj o storitvah splošnega gospodarskega pomena, ki je vključeval Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (iz leta 2011) (v nadaljnjem besedilu: okvir o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011) (34) in sklep o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011.

               (120)

               V skladu s točko 69 okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011 „bo Komisija načela iz tega sporočila uporabljala za nezakonito pomoč, v zvezi s katero bo sprejela odločitev po 31. januarju 2012, tudi če je bila pomoč dodeljena pred tem datumom.“

               (121)

               V točki 16 okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011 so določene zahteve, v skladu s katerimi se storitve splošnega gospodarskega pomena štejejo kot veljavno poverjene. V točki 16(a) je nato določeno, da morata biti v aktu o pooblastitvi navedena vsebina in trajanje obveznosti javne službe. V tej zadevi, zaradi enakih razlogov, kot so bili že navedeni v razdelku 7.1.4.1 in razdelku 7.3, tako pomoči ni mogoče šteti kot združljive na podlagi okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2011.

               (122)

               Komisija zato meni, da zadevnega ukrepa pomoči ni mogoče šteti kot združljivega z notranjim trgom v skladu s členom 106(2) Pogodbe.

         7.4.2
         Združljivost na podlagi smernic za letalski sektor iz leta 2014

               (123)

               Smernice za letalski sektor iz leta 2014 se uporabljajo za pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno letališčem pred 4. aprilom 2014 (35). Pogoji združljivosti, določeni v teh smernicah, za pomoč letališčem za tekoče poslovanje se razlikujejo glede na to, ali je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014, tj. datumom začetka veljavnosti smernic, ali po njem (36).

               (124)

               Pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena pred začetkom veljavnosti smernic za letalski sektor iz leta 2014, tj. pred 4. aprilom 2014, se lahko šteje kot združljiva, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

                           (a)

                              prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa: ta pogoj je izpolnjen, če pomoč med drugim poveča mobilnost državljanov EU in povezljivost regij ali spodbuja regionalni razvoj (37);

                           (b)

                              ustreznost ukrepa pomoči kot instrumenta politike: države članice morajo dokazati, da je pomoč ustrezna za doseganje nameravanega cilja ali reševanje težav, ki se nameravajo obravnavati s to pomočjo (38),

                           (c)

                              potreba po posegih države: pomoč mora biti usmerjena v primere, ko lahko taka pomoč zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči (39),

                           (d)

                              obstoj spodbujevalnega učinka: ta pogoj je izpolnjen, če bi se brez pomoči za tekoče poslovanje in ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe ter ravni prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno znižala (40);

                           (e)

                              sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno): da bi bila pomoč letališčem za tekoče poslovanje sorazmerna, mora biti omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede (41);

                           (f)

                              izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino
                               (42).

         7.4.2.1   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju splošnega interesa

               (125)

               Cilj ukrepov za poslovanje, ki so bili dodeljeni romunskim regionalnim letališčem, je bil zagotoviti dovolj kapitala za nadaljnje uspešno poslovanje. Po mnenju Romunije imajo regionalna letališča pomembno vlogo pri spodbujanju dostopnosti do zaledij letališč, z zadevnim financiranjem pa so se izboljšali varovanje in varnost na letališču in učinkovitost letališča ter se je obenem prispevalo k doseganju širših regionalnih razvojnih ciljev. Poleg tega je najprimernejši način prevoza v te regije in iz njih letalski prevoz, poleg cestnih/železniških storitev, pri katerih pa v Romuniji zaradi slabega stanja infrastrukture vožnja traja precej dlje.

               (126)

               Vendar Komisija ugotavlja, da bi lahko bilo morebitno podvajanje letališke infrastrukture zaradi neposredne bližine nekaterih letališč v preiskavi v nasprotju z ugotovitvijo, da financiranje teh letališč ustreza jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa. Zato mora presoditi, ali financiranje navedenih letališč ne povzroča podvajanja letališke infrastrukture na istem zaledju letališča.

               (127)

               V zvezi s tem je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 „ciljno območje letališča“ opredeljeno kot geografska tržna meja, ki je običajno določena na približno 100 kilometrov ali 60 minut vožnje z avtomobilom, avtobusom, vlakom ali hitrim vlakom. Pri opredelitvi zaledja zadevnega letališča je treba tudi upoštevati posebnosti vsakega posameznega letališča. Velikost in oblika zaledja letališča sta odvisni od različnih značilnosti letališča, vključno z njegovim poslovnim modelom, lokacijo in letalskimi destinacijami, kamor se opravljajo leti.

               (128)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, so edina letališča, na katere se nanaša ta ocena in pri katerih je v zaledju letališča v oddaljenosti 100 km ali 60 minut vožnje po cesti, z vlakom ali hitrim vlakom drugo letališče, kot je določeno v točki 25(12) smernic za letalski sektor iz leta 2014, letališča Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța in Oradea. Za vsa druga letališča Komisija meni, da je pomoč prispevala k ohranjanju delovanja infrastrukture, potrebne za mobilnost državljanov in dostopnost regij, na katerih so navedena letališča, pri čemer se upoštevata zlasti slaba kakovost cestne in železniške infrastrukture. Zato je pri navedenih letališčih pomoč prispevala k spodbujanju cilja splošnega interesa za Unijo. Komisija glede preostalih letališč ugotavlja naslednje.

      Letališče Arad

               (129)

               Letališče Arad je od Temišvara oddaljeno le 50 km, kar ustreza 40 minutam vožnje po cesti.

               (130)

               V obdobju 2007–2009 sta imeli letališči Temišvar in Arad različna poslovna modela. Letališče Temišvar je dobro uveljavljeno letališče, ki se drži poslovnega modela, ki se precej razlikuje od poslovnega modela letališča Arad. Letališče Temišvar je ponujalo predvsem redne lete regionalnih in mednarodnih prevoznikov, ki zagotavljajo celovite storitve, ki so to letališče povezovale s številnimi romunskimi in evropskimi mesti (43), poslovni model letališča Arad pa je temeljil na nizkocenovnem prometu, kot je navedeno v uvodnih izjavah 28 in 31. Obe letališči sta od leta 2009 dalje še naprej delovali z različnima modeloma, pri čemer se je na letališču Arad nizkocenovni promet močno zmanjšal, nato pa izginil (letališče je imelo leta 2015 le 8 632 potnikov, leta 2016 pa glede na javno dostopne podatke sploh ni imelo komercialnega potniškega prometa), letališče Temišvar pa se je preusmerilo k nizkocenovnemu prometu. Dejstvo, da sta se poslovna modela obeh letališč v obdobju, ki se ocenjuje, in po njem razlikovala, kaže, da letališči medsebojno nista popolnoma zamenljivi.

               (131)

               V skladu s točko 85 smernic za letalski sektor iz leta 2014 pa podvajanje nedobičkonosnih letališč ali ustvarjanje dodatne neuporabljene zmogljivosti ne prispeva k cilju skupnega interesa. Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da je bilo letališče Temišvar v obdobju, ki se ocenjuje, dobičkonosno. Poleg tega je letališče Temišvar v obdobju 2007–2010 izvedlo naložbe v različne terminale zaradi povečanja svoje zmogljivosti in zadovoljitve potreb povečanega zračnega prometa (npr. razširitev in posodobitev terminala za mednarodne lete leta 2007, razširitev terminala za domače odhode v obdobju 2008–2010). Tako je moralo že tedaj precej večje letališče Temišvar vložiti v rast, zato je brez pomoči letališču Arad malo verjetno, da bi lahko letališče Temišvar prevzelo njegov promet, če ne bi izvedlo nadaljnjih naložb. To je še en znak za nepopolno stopnjo medsebojne zamenljivosti obeh letališč.

               (132)

               Komisija glede na utemeljitve iz uvodnih izjav 130 in 131 ugotavlja, da čeprav je letališče Arad v istem zaledju letališča kot letališče Temišvar, med letališčema ni podvajanja.

               (133)

               Komisija lahko glede na navedeno sklene, da je pomoč letališču Arad prispevala k mobilnosti državljanov in dostopnosti regije, v kateri je letališče, ter tako podpirala natančno opredeljen cilj skupnega interesa.

      Letališči Baia Mare in Satu Mare

               (134)

               Letališči Baia Mare in Satu Mare sta medsebojno oddaljeni 76 km, obe pa sta se večinoma uporabljali za redne lete v Bukarešto, ki jih je opravljal romunski nacionalni prevoznik TAROM. Glede na javno dostopne podatke je na letališču Baia Mare prevoznik TAROM v obdobju 2007–2009 opravljal več tedenskih letov v Bukarešto, družba Austrian Airlines je v obdobju od aprila 2008 do februarja 2009 opravljala lete na eno destinacijo (Dunaj), družba Blueair pa je samo nekaj mesecev zagotavljala povezavo s tremi evropskimi destinacijami (od oktobra do decembra leta 2009). Nacionalni prevoznik TAROM je opravljal tudi več tedenskih letov z letališča Satu Mare v Bukarešto. Glede na slabo stanje cestne infrastrukture na tem območju pa traja vožnja po cesti med obema letališčema 1 uro in 10 minut, kar presega merilo časa vožnje 60 minut, ki se uporablja za omejitev zaledja letališča v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014.

               (135)

               Kot je navedeno v uvodnih izjavah 34 in 35, je poleg tega obstajala razlika v velikosti zrakoplovov, ki so lahko opravljali redne lete na obeh letališčih, ob upoštevanju razlik v infrastrukturi.

               (136)

               Komisija tako glede na utemeljitve iz uvodnih izjav 134 in 135 ugotavlja, da čeprav sta letališči znotraj merila oddaljenosti 100 km, ki se uporablja za omejitev zaledja letališča v skladu smernicami za letalski sektor iz leta 2014, med njima ni podvajanja.

               (137)

               Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je pomoč, ki jo je prejelo vsako od obeh letališč, prispevala k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa tako, da je povečala mobilnost in dostopnost območij, na katerih sta navedeni letališči.

      Letališče Constanța

               (138)

               Letališče Constanța je od letališča Tuzla oddaljeno 45 km, potovanje pa traja 30 minut. V obdobju 2007–2009 je ponujalo redne lete na več evropskih destinacij in je tako imelo drugačen poslovni model kot letališče Tuzla, ki ni ponujalo letaliških storitev za komercialno letalstvo in se je usmerjalo na specializirane lete (npr. za kmetijske ali oglaševalske namene, pa tudi prostočasne lete, lete za usposabljanje in nujne primere). Čeprav ima letališče Tuzla isto zaledje kot letališče Constanța, ga ni mogoče obravnavati kot „letališče“ v smislu točke 25(6) smernic za letalski sektor iz leta 2014 in tako šteti za podvojevanje letališke infrastrukture letališča Constanța.

               (139)

               Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je pomoč, ki jo je prejelo letališč Constanța, prispevala k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa tako, da je povečala mobilnost in dostopnost območja, na katerem je letališče.

      Letališče Oradea

               (140)

               Letališče Oradea je od letališča Debrecen (Madžarska) oddaljeno 80 km, potovanje pa traja vsaj 1 uro in 30 minut (zaradi prehoda neschengenske meje).

               (141)

               Poleg tega sta imeli letališči v obdobju 2007–2009 različna poslovna modela, pri čemer so na letališče Oradea domače lete opravljali regionalni in nacionalni prevozniki, ki zagotavljajo celovite storitve, letališče Debrecen pa je bilo tedaj usmerjeno na čarterske lete (pri čemer se je nizkocenovni promet razvil šele v zadnjih letih). Iz tega je razvidno, da letališči v obdobju, ki se ocenjuje, medsebojno nista popolnoma zamenljivi. Komisija tako ugotavlja, da čeprav sta letališči znotraj merila oddaljenosti 100 km, ki se uporablja za omejitev zaledja letališča v skladu smernicami za letalski sektor iz leta 2014, med njima ni podvajanja.

               (142)

               Komisija glede na navedeno ugotavlja, da je pomoč, ki jo je prejelo letališč Oradea, prispevala k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa tako, da je povečala mobilnost in dostopnost območja, na katerem je letališče.

         7.4.2.2   Potreba po posegih države, ustreznost ukrepa pomoči kot instrumenta politike, obstoj spodbujevalnega učinka in sorazmernost zneska pomoči

               (143)

               Glede potrebnosti pomoči je v točki 116 smernic za letalski sektor iz leta 2014 zahteva, da mora pomoč za tekoče poslovanje zagotoviti pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. V skladu s točko 120 smernic za letalski sektor iz leta 2014 morajo države članice prikazati, da je pomoč ustrezna za doseganje nameravanega cilja ali reševanje težav, ki se nameravajo obravnavati s to pomočjo. To velja v primeru, če bi morala zadevna romunska letališča brez zadevne pomoči verjetno zapustiti trg, regije Romunije pa bi ostale brez prometne infrastrukture, ki ima pomembno vlogo pri njeni dostopnosti in razvoju, ali precej zmanjšati svojo dejavnost. V skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 lahko imajo manjša letališča težave z zagotavljanjem finančnih sredstev za svoje delovanje brez javnega financiranja. V skladu s točko 118 smernic za letalski sektor iz leta 2014 letališča z manj kot 200 000 potniki na leto morda ne bodo zmožna v veliki meri pokriti svojih stroškov poslovanja. Komisija v tem smislu navaja, da promet na 11 letališčih, na katera se ta ocena nanaša, v obdobju 2007–2009 ni presegel 200 000 potnikov.

               (144)

               V skladu s točko 124 smernic za letalski sektor iz leta 2014 ima pomoč za tekoče poslovanje spodbujevalni učinek, če bi se ob njeni odsotnosti in ob upoštevanju možnega obstoja pomoči za naložbe ter ravni prometa raven gospodarske dejavnosti zadevnega letališča verjetno znatno zmanjšala. V tej zadevi bi se dejavnost upravičencev zaradi nepokritih izgub brez pomoči močno zmanjšala ali celo ukinila. V skladu s točko 125 smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti pomoč za tekoče poslovanje, da bi bila sorazmerna, omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede. Ukrepi, o katerih poteka preiskava, so bili omejeni na najmanjše potrebne, da se izravnajo izgube in letališčem omogoči nadaljnje uspešno poslovanje.

               (145)

               Komisija zato ugotavlja, da je bila vsa pomoč za tekoče poslovanje potrebna in omejena na najmanjšo potrebno, da se dejavnost z dodeljeno pomočjo izvede.

         7.4.2.3   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

               (146)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, so edina letališča, na katere se nanaša ta ocena in od katerih je drugo letališče oddaljeno manj kot 100 km ali 60 minut vožnje po cesti, z vlakom ali hitrim vlakom, letališča Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța in Oradea. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 128, Komisija za vsa druga letališča meni, da je pomoč prispevala k ohranjanju delovanja infrastrukture, potrebne za mobilnost državljanov in dostopnost regij, na katerih so navedena letališča, pri čemer je upoštevala zlasti slabo kakovost cestne in železniške infrastrukture. Zato je pri navedenih letališčih pomoč prispevala k podpiranju cilja splošnega interesa za Unijo in ni povzročala neupravičenih izkrivljanj konkurence. Komisija glede preostalih letališč ugotavlja naslednje.

      Letališče Arad

               (147)

               Komisija ugotavlja, da je imelo letališče Arad v obdobju, ki se ocenjuje, zelo omejen promet v absolutnem smislu in v primerjavi z letališčem Temišvar (ki je od njega oddaljeno 50 km in 40 minut vožnje). Število potnikov na letališču Arad se je v obdobju, ki se ocenjuje, gibalo med 67 183 in 128 835, promet na letališču Temišvar pa se je gibal med 859 329 in 991 758 potniki na leto. Promet na letališču Arad je pomenil le približno 7,8 % prometa letališča Temišvar leta 2007, 14,5 % leta 2008 in 8,8 % leta 2009. Konkurenčni učinek pomoči, ki jo je prejelo letališče Arad, na letališče Temišvar je bil zelo omejen glede na razliko v količini prometa med letališčema (44). Splošni konkurenčni učinki pomoči so nujno zmerni glede na majhen promet na letališču. Poleg tega se razvoj prometa na obeh letališčih ne zdi povezan. Promet na letališču Arad se je povečal s 67 183 potnikov leta 2007 na 128 835 potnikov leta 2008 in zmanjšal na približno 88 147 potnikov leta 2009, medtem ko se je na letališču Temišvar postopoma povečeval (z 859 329 potnikov leta 2007 na 886 083 potnikov leta 2008 in 991 758 potnikov leta 2009) (45). Ta odsotnost povezave kaže, da sta letališči zadovoljevali različne potrebe in segmente trga ter se nista zgolj medsebojno podvojevali.

               (148)

               Glede na to, da je bilo letališče Temišvar v obdobju 2007–2009 dobičkonosno in je izvedlo naložbo v povečanje svoje zmogljivosti, je malo verjetno, da je imel učinek pomoči letališču Arad materialni vpliv na delovanje letališča Temišvar.

               (149)

               Komisija glede na navedeno meni, da je bilo izkrivljanje konkurence, ki jo je povzročila pomoč, omejeno ter da ni prevladalo nad prispevkom pomoči k mobilnosti in dostopnosti.

      Letališči Baia Mare in Satu Mare

               (150)

               Ob upoštevanju izjemno majhnega prometa na obeh letališčih v obdobju, ki se ocenjuje (s 15 334 potnikov leta 2007 na 24 983 potnikov leta 2009 za letališče Baia Mare in s 5 883 potnikov leta 2007 na 11 101 potnikov leta 2009 za letališče Satu Mara), in razliko v velikosti vrste zrakoplovov, ki izvajajo lete, kot je navedeno v uvodnih izjavah 34 in 35, Komisija ugotavlja, da je bilo izkrivljanje konkurence, ki jo je povzročila pomoč, zelo omejeno in ni prevladalo nad pozitivnim prispevkom pomoči k mobilnosti in dostopnosti.

      Letališče Constanța

               (151)

               Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 138, je imelo letališče Constanța, ki je izvajalo komercialni promet, drugačen poslovni model od bližnjega letališča Tuzla, ki ni ponujalo letaliških storitev za komercialno letalstvo. Letališče Tuzla sploh ni „letališče“ v smislu točke 25(6) smernic za letalski sektor iz leta 2014. Poleg tega je imelo letališče Constanța v obdobju, ki se ocenjuje, izjemno malo prometa, kar omejuje izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč, ki jo je prejelo. Zato Komisija ugotavlja, da je prispevek pomoči, ki jo je v obdobju 2007–2009 prejelo letališče Constanța, k mobilnosti in dostopnosti prevladal nad izkrivljanjem konkurence, ki jo povzročila navedena pomoč.

      Letališče Oradea

               (152)

               Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 37 in 140, je letališče Oradea od letališča Debrecen (Madžarska) oddaljeno 80 km, potovanje pa traja vsaj 1 uro in 30 minut (zaradi prehoda neschengenske meje). Poleg tega je imelo letališče Oradea v obdobju 2007–2009 zelo malo prometa (manj kot 40 000 potnikov) in drugačen poslovni model kot letališče Debrecen (glej uvodno izjavo 141).

               (153)

               Komisija na tej podlagi meni, da je prispevek pomoči, ki jo je prejelo letališče Oradea, k mobilnosti in dostopnosti pomembnejši od morebitnega izkrivljanja konkurenca, ki ga je povzročila navedena pomoč.

         7.4.3
         Sklep glede združljivosti pomoči

               (154)

               Komisija glede na navedeno oceno ugotavlja, da je pomoč, ki je bila v obdobju 2007–2009 dodeljena romunskim letališčem Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea in Constanța, združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

               (155)

               Ta ocena nikakor na vpliva na morebitno prihodnjo oceno Komisije kakršne koli morebitne pomoči, dodeljene navedenim letališčem po 4. aprilu 2014, saj bi bilo treba kakršno koli tako pomoč ocenjevati glede na merila, ki se razlikujejo od meril, uporabljenih pri teh ukrepih (46).

         8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (156)

               Finančna sredstva, ki so jih romunski javni organi v obdobju 2007–2009 dodelili letališčem Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea in Constanța, pomenijo nezakonito državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU.

               (157)

               Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 69, ostaja preiskava javnega financiranja, ki je bilo v obdobju 2007–2009 dodeljeno letališčema Cluj-Napoca in Târgu-Mureș, odprta –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Javno financiranje, ki ga je Romunija v obdobju 2007–2009 zagotovila letališčem Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea in Constanța ter je znašalo 490 401,3 tisoč RON, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je bila uvedena v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   2.   Državna pomoč iz odstavka 1 je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

      V Bruslju, 27. septembra 2016

            Za Komisijo

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  UL C 207, 13.7.2011, str. 3.

      (2)  Letališča kategorije D, tj. letališča z manj kot 1 milijonom potnikov, kot je opredeljeno v Smernicah iz leta 2005 o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim družbam z odhodi z regionalnih letališč (UL C 312, 9.12.2005, str. 1).

      (3)  Formalni postopek preiskave se nanaša na priglašeno shemo javnega financiranja za podpiranje razvoja infrastrukture na majhnih regionalnih letališčih ter javno financiranje za kritje izgub iz poslovanja, dodeljeno nekaterim letališčem.

      (4)  Glej opombo 1.

      (5)  Odločba Komisije 2005/842/ES z dne 28. novembra 2005 o uporabi člena 86(2) Pogodbe ES za državne pomoči v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljene nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 312, 29.11.2005, str. 67).

      (6)  UL C 99, 4.4.2014, str. 3.

      (7)  Glej opombo 2.

      (8)  Državne pomoči – Romunija – Državna pomoč SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Mednarodno letališče Temišvar – Wizz Air – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) PDEU (UL C 270, 13.9.2011, str. 11).

      (9)  V Sklepu vlade št. 523/1998 je predvideno, da i) bi se investicijski odhodki, povezani z lastnimi sredstvi, financirali iz lastnih sredstev, posojil in drugih virov, ii) stroški, povezani z ustvarjanjem novega javnega premoženja ter razširitvijo in posodobitvijo obstoječega javnega premoženja, bi se krili iz državnega proračuna, iii) financiranje naložb letališča, ki jih do datuma ustanovitve novega pravnega subjekta odobri vlada, bi bilo zagotovljeno z lastnimi sredstvi, dopolnjenimi z javnim financiranjem, iv) plačilne obveznosti za naložbe, povezane z zasebnimi sredstvi, ki do ustanovitve novega pravnega subjekta še niso zapadle v plačilo, bi se krile iz lastnih sredstev, dopolnjenih z javnim financiranjem, in v) plačilne obveznosti, povezane z ustvarjanjem novega javnega premoženja ali posodobitvijo obstoječega, ki do ustanovitve novega pravnega subjekta še niso zapadle v plačilo, bi se krile iz državnega proračuna.

      (10)  Letališče je bilo odprto šele januarja.

      (11)  Dopis Komisije z dne 19. februarja 2015.

      (12)  Dopisa Romunije z dne 19. marca 2015 in 24. junija 2016.

      (13)  Za primerjavo, zrakoplov Embraer ERJ 135 ER ima 37 sedežev in največjo vzletno maso 19 000 kg.

      (14)  Zadeva SA. 32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) Romunija – Državna pomoč za Wizz Air in letališče Cluj-Napoca (UL C 104, 18.3.2016, str. 77).

      (15)  Zadeva SA. 33769 (2015/NN) (ex-2011/CP) – Romunija – Domnevna pomoč letališču Târgu-Mureș Transilvania, družbama Wizz Air in Ryanair ter drugim letalskim prevoznikom (UL C 104, 18.3.2016, str. 45).

      (16)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 93. Glej tudi analizo v uvodnih izjavah 84 in 85 tega sklepa.

      (17)  Glej opombo 8.

      (18)  Sodba z dne 23. aprila 1991 v zadevi Höfner in Elser proti Macrotron, C-41/90, EU:C:1991:161, točka 21, sodba z dne 17. februarja 1993 v združenih zadevah Poucet proti AGF in Pistre proti Cancava C-160/91, EU:C:1993:63, točka 17, in sodba z dne 18. junija 1998 v zadevi Komisija proti Italiji, C-35/96, EU:C:1998:303, točka 36.

      (19)  Sodba z dne 19. januarja 1994 v zadevi SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

      (20)  Odločba Komisije z dne 19. marca 2003, N 309/2002, Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001 (UL C 148, 25.6.2003, str. 7).

      (21)  Glej zlasti sodbo z dne 19. januarja 1994 v zadevi SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, točka 30 in sodbo z dne 26. marca 2009 v zadevi Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, C-113/07 P, EU:C:2009:191, točka 71.

      (22)  Glej sodbo z dne 3. marca 2005 v zadevi Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, točka 36 in navedeno sodno prakso.

      (23)  Sodba Sodišča z dne 14. oktobra 1987 v zadevi Zvezna republika Nemčija proti Komisiji Evropskih skupnosti, C-248/84, EU:C:1987:437 ter sodba Splošnega sodišča z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah Région Nord-Pas-de-Calais in Communauté d'agglomération du Douaisis proti Komisiji, T-267/08 in T-279/08, EU:T:2011:209, točka 108.

      (24)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

      (25)  Točka 47 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL C 8, 11.1.2012, str. 4).

      (26)  Sodba Sodišča z dne 27. marca 1974 v zadevi Belgische Radio en Televisie proti SV SABAM in NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, točki 19 in 20, sodba z dne 11. aprila 1989 v zadevi Ahmed Saeed Flugreisen in Silver Line Reisebüro GmbH proti Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V, C-66/86, EU:C:1989:140, točke 55–57, sodba z dne 2. marca 1983 v zadevi Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL) proti Komisiji, C-7/82, EU:C:1983:52 in Sodba Sodišča z dne 14. julija 1981 v zadevi Gerhard Züchner proti Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

      (27)  Sporočilo Komisije o storitvah splošnega interesa v Evropi (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o storitvah splošnega interesa iz leta 2001) (UL C 17, 19.1.2001, str. 4).

      (28)  Sodba z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, točka 87 in sodba z dne 7. novembra 2012 v zadevi CBI proti Komisiji, T-137/10, o njej še ni bilo poročano, točki 97 in 98.

      (29)  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

      (30)  Člen 2(1)(a) odločbe.

      (31)  Glej člen 10 odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena iz leta 2005 za začetek veljavnosti odločbe in zlasti datum začetka uporabe člena 4(c), (d) in (e) ter člena 6 odločbe.

      (32)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

      (33)  UL C 297, 29.11.2005, str. 4.

      (34)  UL C 8, 11.1.2012, str. 15.

      (35)  Točka 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (36)  Točka 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (37)  Točki 137 in 113 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (38)  Točki 137 in 120 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (39)  Točki 137 in 116 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (40)  Točki 137 in 124 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (41)  Točki 137 in 125 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (42)  Točki 137 in 131 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

      (43)  Nizkocenovni letalski prevoznik Wizz Air je začel svoje dejavnosti z letališča Temišvar opravljati šele konec leta 2008.

      (44)  V zadevi državne pomoči SA 33961 (2012/C) (ex 2012/NN), ki jo je Francija izvedla za gospodarsko zbornico Nîmes-Uzès-Le Vigan ter družbe, Veolia Transport Aéroport Nîmes, Ryanair Limited in Airport Marketing Services Limited (UL L 113, 27.4.2016, str. 32), je Komisija ugotovila, da je bil konkurenčni učinek pomoči letališču Nîmes na bližnje letališče Montpellier med drugim tudi omejen zaradi razlike v prometu med obema letališčema, saj je bil promet na letališču Nîmes šestkrat nižji od prometa na letališču Montpellier.

      (45)  Neobstoj povezave med razvojem prometa na sosednjih letališčih je bil tudi eno od meril, uporabljenih v zadevi državne pomoči SA.22614 (C 53/07), ki jo je Francija odobrila Gospodarski zbornici Pau-Béarn ter družbam Ryanair, Airport Marketing Services in Transavia (UL L 201, 30.7.2015, str. 109), da se je dokazala združljivost pomoč letališču Pau.

      (46)  Zlasti za pomoč, dodeljeno po aprilu 2014, je v točki 115 smernic za letalski sektor iz leta 2014 predvideno, da je treba dokazati zmogljivost nedobičkonosnega letališča, da se bo doseglo kritje celotnih stroškov tekočega poslovanja ob koncu prehodnega obdobja (glej točke 128 do 130 smernic za letalski sektor iz leta 2014), v točki 132 smernic za letalski sektor iz leta 2014 pa je določeno, da morajo države članice dokazati, da bodo vsa letališča v istem zaledju letališča zmožna v celoti pokriti stroške poslovanja ob koncu prehodnega obdobja.


title: Sklep Sveta z dne 7. novembra 2000 o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi razširitve jamstva Skupnosti, podeljenega Evropski investicijski banki za kritje posojil za projekte na Hrvaškem

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0688

Uradni list L 285 , 10/11/2000 str. 0020 - 0021

		Sklep Svetaz dne 7. novembra 2000o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi razširitve jamstva Skupnosti, podeljenega Evropski investicijski banki za kritje posojil za projekte na Hrvaškem(2000/688/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski skupnosti, zlasti člena 308 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet za splošne zadeve je 6. marca 1995 sprejel pogajalske smernice za sklenitev sporazuma o gospodarskem in trgovinskem sodelovanju, vključno s finančnim protokolom, s Hrvaško. Finančni protokol je vseboval posebno posojilno ugodnost v višini 230 milijonov EUR, ki jo je Evropska investicijska banka (EIB) namenila Hrvaški za obdobje petih let. Predsedstvo Sveta je 4. avgusta 1995 zaradi začetka vojaških operacij v Krajini napovedalo odložitev pogajanj s Hrvaško glede sporazuma o gospodarskem in trgovinskem sodelovanju.(2) Zadnji dogodki po parlamentarnih in predsedniških volitvah, organiziranih na začetku leta 2000, so radikalno spremenili politično prizorišče na Hrvaškem. Nova hrvaška vlada se je odločno zavezala izpeljati program političnih in gospodarskih reform skladno s pogoji iz stabilizacijsko-pridružitvenega procesa Evropske unije za države Jugovzhodne Evrope.(3) Svet za splošne zadeve je 24. januarja 2000 sprejel posebno deklaracijo o Hrvaški in potrdil svojo pripravljenost za pomoč Hrvaški pri obvladovanju izzivov, ki jo čakajo pri vzpostavljanju tesnejših odnosov z Evropsko unijo.(4) Na povabilo Sveta za splošne zadeve z dne 14. februarja 2000 je Komisija 24. maja 2000 izdelala poročilo o izvedljivosti odprtja pogajanj za sklenitev stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma s Hrvaško. To poročilo je 14. junija 2000 potrdil Svet za splošne zadeve in Komisija je 19. julija 2000 na Svet naslovila priporočilo o odprtju pogajanj.(5) Bistvenega pomena je, da Evropska unija sedaj podpira Hrvaško pri izvajanju programa političnih in gospodarskih reform, izdelanega po volitvah leta 2000 skladno s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, tako da pospešuje naložbe Hrvaške v razvoj infrastrukture in zasebnega sektorja.(6) Zato je treba EIB podeliti mandat za jamstva, ki ji bo omogočal podpisovanje posojilnih pogodb na Hrvaškem. EIB je izrazila sposobnost in željo, da posojila iz lastnih sredstev skladno s svojim statutom razširi na Hrvaško.(7) Svet je 31. oktobra 1994 sprejel Uredbo (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe [3].(8) Sklep Sveta 2000/24/ES [4] daje EIB jamstvo Skupnosti v primeru izgub pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (Srednja in Vzhodna Evropa, sredozemske države, Latinska Amerika in Azija ter Južnoafriška republika).(9) Splošno jamstvo, ki zajema splošni mandat EIB za dodeljevanje posojil zunaj Skupnosti, določeno s Sklepom 2000/24/ES, je treba razširiti na Hrvaško. Povišanje zgornjih mej posojil mora omogočiti, da se ustrezne posojilne ugodnosti dodelijo Hrvaški. Zato je treba ustrezno spremeniti Sklep 2000/24/ES.(10) Pogodba za sprejetje tega sklepa ne predvideva drugih pooblastil, razen tistih iz člena 308 Pogodbe –SKLENIL:Člen 1Člen 1 Sklepa 2000/24/ES se spremeni:1. Drugi stavek drugega pododstavka odstavka 1 se spremeni:(a) v uvodnem delu se znesek "18410 milijonov EUR" nadomesti z zneskom "18660 milijonov EUR";(b) v prvi alinei se znesek "8680 milijonov EUR" nadomesti z zneskom "8930 milijonov EUR";2. V prvi alinei odstavka 2 se "Hrvaška" doda za "Bolgarija".Člen 2Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 7. novembra 2000Za SvetPredsednikL. Fabius[1] UL C 311 E, 31.10.2000, str. 329.[2] Mnenje z dne 16. oktobra 2000 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL L 293, 12.11.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1149/1999 (UL L 139, 2.6.1999, str. 1).[4] UL L 9, 13.1.2000, str. 24.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 1990 o sklenitvi Protokola o obnovi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko o proizvodnji in trženju manioke ter trgovanju z njo

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31990D0637

Uradni list L 347 , 12/12/1990 str. 0023 - 0023

		Sklep Svetaz dne 22. oktobra 1990o sklenitvi Protokola o obnovi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko o proizvodnji in trženju manioke ter trgovanju z njo(90/637/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je sklenitev Protokola o obnovi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko o proizvodnji in trženju manioke ter trgovanju z njo [1] v njunem skupnem interesu;ker je navedeni protokol treba odobriti,SKLENIL:Člen 1Protokol o obnovi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Tajsko o proizvodnji in trženju manioke ter trgovanju z njo je odobren v imenu Skupnosti.Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma, navedenega v členu 1, zavezujočega za Skupnost.V Luxembourgu, 22. oktobra 1990Za SvetPredsednikG. de Michelis[1] UL L 219, 28.7.1982, str. 53.--------------------------------------------------