title: 2011/398/EU: Sklep Sveta z dne 13. maja 2011 o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani#Protokol med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani

text:
               6.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/1

         SKLEP SVETA
   z dne 13. maja 2011
   o sklenitvi sporazuma v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani
   (2011/398/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. februarja 2006 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj s partnericami mediteranske regije za vzpostavitev mehanizma za reševanje sporov v zvezi s trgovinskimi določbami.

               (2)

               Komisija je vodila pogajanja ob posvetovanju z odborom, imenovanim na podlagi člena 207 Pogodbe in v okviru pogajalskih direktiv, ki jih je izdal Svet.

               (3)

               Ta pogajanja so se zaključila in sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 9. decembra 2009.

               (4)

               Protokol je bil podpisan v imenu Unije dne 11. februarja 2011.

               (5)

               Protokol je treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum v obliki Protokola med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se potrdi v imenu Unije.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v skladu s členom 23 Protokola poda uradno obvestilo v imenu Unije (2).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

      V Bruslju, 13. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

      (1)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

      (2)  Datum začetka veljavnosti Protokola bo objavil Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.

      PROTOKOL
      med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o vzpostavitvi mehanizma za reševanje sporov, ki se uporablja za spore v okviru trgovinskih določb Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani
      EVROPSKA UNIJA, v nadaljnjem besedilu: „Unija“
      na eni strani
      ter
      HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA, v nadaljnjem besedilu „Jordanija“
      na drugi strani
      STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
      POGLAVJE I

         CILJ IN PODROČJE UPORABE

      Člen 1
      Cilj
      Cilj tega protokola je izogibanje in reševanje morebitnih trgovinskih sporov med pogodbenicama, da se, kjer je to mogoče, doseže sporazumna rešitev.
      Člen 2
      Uporaba Protokola
      1.   Določbe tega protokola se uporabljajo za vse razlike pri razlagi in uporabi določb naslova II (z izjemo člena 23) Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Pridružitveni sporazum), razen če je izrecno določeno drugače (1). Za spore v zvezi z uporabo in razlago drugih določb Pridružitvenega sporazuma se uporablja njegov člen 97.
      2.   Postopki iz tega protokola se uporabijo, če pridružitveni svet spora ne uspe rešiti 60 dni po tem, ko mu je bil spor posredovan v skladu s členom 97 Pridružitvenega sporazuma.
      3.   Za namene odstavka 2 se šteje, da je spor rešen, če pridružitveni svet sprejme sklep, kot je določeno v členu 97(2) Pridružitvenega sporazuma, ali če izjavi, da spor ne obstaja več.
      POGLAVJE II

         POSVETOVANJA IN MEDIACIJA

      Člen 3
      Posvetovanja
      1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti vse razlike glede razlage in uporabe določb iz člena 2 tako, da začneta posvetovanja v dobri veri z namenom hitre, pravične in sporazumne rešitve.
      2.   Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom, ki ga predloži drugi pogodbenici, kopijo pa pošlje pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, v katerem opredeli sporni ukrep in določbe Pridružitvenega sporazuma, ki se po njenem mnenju uporabljajo.
      3.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se posvetovanja opravijo v 40 dneh od datuma prejema zahtevka na ozemlju pogodbenice, proti kateri je pritožba vložena. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 60 dneh od prejema zahtevka, razen če se pogodbenici strinjata o nadaljevanju posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupna in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
      4.   Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago, se skličejo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka in se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka.
      5.   Če se pogodbenica, kateri je predložen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odzove v 10 delovnih dneh od datuma njegovega prejema, ali če se posvetovanja ne opravijo v rokih iz odstavka 3 oziroma 4, ali če po zaključenih posvetovanjih ni bil dosežen dogovor o sporazumni rešitvi, lahko pogodbenica pritožnica zaprosi za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5.
      Člen 4
      Mediacija
      1.   Če posvetovanja ne dajo sporazumne rešitve, se lahko pogodbenici z vzajemnim dogovorom zatečeta k mediatorju. Vsak zahtevek za mediacijo mora biti predložen v pisni obliki pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb in navajati ukrep, ki je bil predmet posvetovanj, ter vzajemno dogovorjene pristojnosti in naloge pri mediaciji. Vsaka pogodbenica se zaveže, da bo z razumevanjem preučila zahtevek za mediacijo.
      2.   Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma prejema zahtevka za mediacijo ne sporazumeta o mediatorju, predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njegov pooblaščenec z žrebom izbere mediatorja iz skupine posameznikov, ki so na seznamu iz člena 19 in niso državljani nobene od pogodbenic. Izbor se opravi v desetih delovnih dneh od prejema zahtevka za mediacijo. Mediator bo sklical sejo s pogodbenicama najpozneje 30 dni po tem, ko je bil izbran. Mediator prejme prispevke vsake od pogodbenic najpozneje 15 dni pred srečanjem in lahko od pogodbenic, strokovnjakov ali tehničnih svetovalcev zahteva dodatne informacije, za katere meni, da so potrebne. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe. Mediator mnenje uradno sporoči najpozneje 45 dni po tem, ko je bil izbran.
      3.   Mnenje mediatorja lahko vključuje priporočilo o tem, kako rešiti spor skladno z določbami iz člena 2. Mnenje mediatorja ni zavezujoče.
      4.   Pogodbenici se lahko dogovorita za spremembo rokov iz odstavka 2. Mediator se za spremembo teh rokov lahko odloči tudi na zahtevo katere koli od pogodbenic glede na posebne težave zadevne pogodbenice ali zapletenost primera.
      5.   Postopki v zvezi z mediacijo, zlasti mnenje mediatorja ter vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med temi postopki, so zaupni in ne vplivajo na pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.
      6.   Če se pogodbenici strinjata, se lahko postopki v zvezi z mediacijo nadaljujejo med arbitražnim postopkom.
      7.   Zamenjava mediatorja je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
      POGLAVJE III

         POSTOPKI REŠEVANJA SPOROV

         ODDELEK I

            Arbitražni postopek

      Člen 5
      Začetek arbitražnega postopka
      1.   Kadar pogodbenicama ne uspe rešiti spora s posvetovanji iz člena 3 ali mediacijo iz člena 4, lahko pogodbenica pritožnica zahteva ustanovitev arbitražnega senata.
      2.   Zahteva za ustanovitev arbitražnega senata se predloži v pisni obliki pogodbenici, proti kateri je vložena pritožba, ter pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Pogodbenica pritožnica v svojem zahtevku opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako tak ukrep krši določbe iz člena 2. Zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata se predloži najpozneje 18 mesecev od datuma prejema zahtevka za posvetovanje, brez poseganja v pravice pogodbenice pritožnice, da o istem vprašanju v prihodnosti zahteva nova posvetovanja.
      Člen 6
      Ustanovitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni svet sestavljajo trije arbitri.
      2.   V 10 delovnih dneh od datuma, ko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, prejme zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, se pogodbenici posvetujeta, da bi dosegli sporazum o sestavi arbitražnega senata.
      3.   Kadar se pogodbenici ne moreta sporazumeti o sestavi arbitražnega senata v roku iz odstavka 2, lahko katera koli pogodbenica zaprosi predsednike pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njihovega pooblaščenca, da vse tri člane izbere z žrebom s seznama, sestavljenega na podlagi člena 19, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica pritožnica, enega izmed oseb, ki jih predlaga pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ter enega izmed oseb, ki sta jih pogodbenici izbrali za opravljanje funkcije predsednika. Kadar se pogodbenici sporazumeta o enem ali več članih arbitražnega sveta, se vsi preostali člani izberejo po enakem postopku.
      4.   Predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njihov pooblaščenec izberejo arbitre v petih delovnih dneh od zahtevka iz odstavka 3 katere koli od pogodbenic.
      5.   Datum ustanovitve arbitražnega senata je datum, ko so trije arbitri izbrani.
      6.   Zamenjava arbitra je možna samo iz razlogov in v skladu s postopki, ki so podrobneje opisani v točkah 18 do 21 postopkovnih pravil arbitraže.
      Člen 7
      Vmesno poročilo senata
      Arbitražni senat izda vmesno poročilo za pogodbenici, v katerem navede ugotovitve o dejstvih, uporabi zadevnih določb in osnovna načela, ki so bila podlaga njegovih ugotovitev in priporočil, najpozneje 120 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Obe pogodbenici lahko arbitražnemu senatu predložita pisno zahtevo za ponovni pregled določenih vidikov vmesnega poročila v 15 dneh od njegove objave. Ugotovitve zaključnega poročila arbitražnega senata vključujejo razpravo o argumentih, predloženih na vmesni stopnji.
      Člen 8
      Odločitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 150 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata. Če predsednik arbitražnega senata meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, mora o tem pisno obvestiti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, pri čemer navede razloge za odlog ter datum, ko naj bi senat predvidoma končal svoje delo. Uradno obvestilo o odločitvi pod nobenim pogojem ne sme biti poslano pozneje kot 180 dni od datuma ustanovitve arbitražnega senata.
      2.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, si arbitražni senat vsestransko prizadeva, da svojo odločitev sporoči v 75 dneh od datuma svoje ustanovitve. Pod nobenim pogojem to ne sme trajati več kot 90 dni od njegove ustanovitve. Arbitražni senat o tem, ali je primer po njegovem mnenju nujen, predhodno odloči v 10 dneh od svoje ustanovitve.
      3.   Na zahtevo obeh pogodbenic arbitražni senat kadar koli začasno prekine svoje delo, in sicer za dobo, o kateri se dogovorita pogodbenici in ne presega 12 mesecev, ter ga na zahtevo pogodbenice pritožnice po izteku te dogovorjene dobe nadaljuje. Če pogodbenica pritožnica ne zahteva nadaljevanja dela arbitražnega senata pred iztekom dogovorjenega obdobja prekinitve, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega senata ne vplivata na pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku o isti zadevi.

         ODDELEK II

            Izpolnitev odločitve

      Člen 9
      Izpolnitev odločitve arbitražnega senata
      Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenici pa si bosta prizadevali za soglasje glede obdobja za izpolnitev odločitve.
      Člen 10
      Razumno obdobje za izpolnitev odločitve
      1.   Najpozneje v 30 dneh po tem, ko pogodbenici prejmeta uradno obvestilo o odločitvi arbitražnega senata, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, uradno obvesti pogodbenico pritožnico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb o obdobju, ki ga bo potrebovala za izpolnitev odločitve (razumno obdobje), če takojšnja izpolnitev ni mogoča.
      2.   Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica pritožnica v 20 dneh po tem, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici ter pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka.
      3.   Razumno obdobje se lahko podaljša po vzajemnem dogovoru pogodbenic.
      Člen 11
      Preučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata
      1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred iztekom razumnega časovnega obdobja uradno obvesti drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb o vseh morebitnih ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega senata.
      2.   Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ukrepov, o katerih sta bili uradno obveščeni v skladu z odstavkom 1, ali glede njihove neskladnosti z določbami iz člena 2, lahko pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da arbitražni senat presodi o zadevi. Taka zahteva mora vsebovati opredelitev konkretnega spornega ukrepa in razlago, zakaj je ta ukrep neskladen z določbami iz člena 2. Arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 90 dneh od datuma predložitve zahtevka. V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom, arbitražni senat svojo odločitev sporoči v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka.
      Člen 12
      Začasna pravna sredstva v primeru neizpolnitve odločitve
      1.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega senata uradno ne obvesti pred iztekom razumnega obdobja, ali če arbitražni senat odloči, da ukrep, o katerem je bil uradno obveščen v skladu s členom 11(1), ni skladen z obveznostmi te pogodbenice na podlagi določb iz člena 2, mora pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice pritožnice predložiti ponudbo za začasno nadomestilo. Pogodbenica pritožnica lahko zahteva takšno ponudbo tudi pred iztekom razumnega obdobja.
      2.   Če dogovor o nadomestilu ni dosežen v 30 dneh po koncu razumnega obdobja ali odločitve arbitražnega senata po členu 11, da sprejeti ukrep za izpolnitev odločitve ni skladen z določbami iz člena 2, je pogodbenica pritožnica upravičena, da se po uradnem obvestilu drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, njene obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe iz člena 2, začasno opustijo na ravni, ki je enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev. Pri sprejemanju takšnih ukrepov pogodbenica pritožnica upošteva njihov učinek na gospodarstvo pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba. Pogodbenica pritožnica lahko začasno opustitev izvede 10 delovnih dni po datumu prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če je slednja zahtevala arbitražo po odstavku 3.
      3.   Če pogodbenica, proti kateri je pritožba vložena, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju in poslabšanju, ki ju je povzročila kršitev, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi arbitražni senat. Takšna zahteva mora biti uradno sporočena drugi pogodbenici in pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb pred iztekom obdobja 10 delovnih dni iz odstavka 2. Po tem ko arbitražni senat po potrebi zaprosi za mnenja strokovnjakov, svojo odločitev glede ravni začasne opustitve obveznosti uradno sporoči pogodbenicama in institucionalnemu organu za trgovinska vprašanja v 30 dneh od datuma predložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler arbitražni senat uradno ne sporoči svoje odločitve, in vsaka opustitev mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega senata.
      4.   Opustitev obveznosti je začasna in se uporablja samo, dokler se ukrep, za katerega je ugotovljena neskladnost z določbami iz člena 2, ne odpravi ali spremeni tako, da se uskladi s temi določbami, kakor je določeno v členu 13, ali dokler se pogodbenici ne dogovorita za rešitev spora.
      Člen 13
      Preučitev kakršnih koli ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve po opustitvi obveznosti
      1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, drugo pogodbenico in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb uradno obvesti o kakršnih koli ukrepih, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta in o svoji zahtevi, da se opustitev obveznosti za pogodbenico pritožnico preneha.
      2.   Če pogodbenici v 30 dneh od datuma prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora glede skladnosti sporočenega ukrepa z določbami iz člena 2, pogodbenica pritožnica pisno zahteva, da o zadevi odloči arbitražni senat. O taki zahtevi sta hkrati obveščena druga pogodbenica in pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb. Odločitev arbitražnega senata se sporoči pogodbenicama ter pododboru za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v 45 dneh od datuma predložitve zahtevka. Če arbitražni svet odloči, da je kakršen koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, v skladu z določbami iz člena 2, se opustitev obveznosti zaključi.

         ODDELEK III

            Skupne določbe

      Člen 14
      Sporazumna rešitev
      Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v okviru tega protokola. O takšni rešitvi uradno obvestita pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ter arbitražni senat. Po uradnem obvestilu o sporazumni rešitvi senat zaključi svoje delo in postopek se konča.
      Člen 15
      Postopkovna pravila
      1.   Postopke za reševanje sporov iz poglavja III tega protokola urejajo postopkovna pravila arbitraže, ki so priložena temu protokolu.
      2.   Vsa zasedanja arbitražnega senata so v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže odprta za javnost, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
      Člen 16
      Splošne informacije in tehnični nasveti
      1.   Na lastno pobudo ali na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat pridobi informacije, ki so po njegovem mnenju za postopek arbitražnega senata ustrezne. Arbitražni senat ima zlasti pravico pridobiti ustrezno mnenje strokovnjakov. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Tako pridobljene informacije je treba razkriti vsaki od pogodbenic in jima jih predložiti, da izrazita pripombe.
      2.   Zainteresirane osebe, ustanovljene na ozemlju pogodbenic, so pooblaščene, da arbitražnemu senatu predložijo dopise amicus curiae v skladu s postopkovnimi pravili arbitraže.
      Člen 17
      Pravila razlage
      Arbitražni senat razlaga določbe iz člena 2 v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pogodbenem pravu. Odločitve arbitražnega senata ne morejo dodati ali zmanjšati pravic in obveznosti iz določb člena 2.
      Člen 18
      Sklepi in odločitev arbitražnega senata
      1.   Arbitražni svet si vsestransko prizadeva za sprejemanje sklepov s soglasjem. Če sklepov kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. V nobenem primeru pa se ločena odklonilna mnenja arbitrov ne objavijo.
      2.   Vsaka odločitev arbitražnega senata je zavezujoča za pogodbenici in ne ustvarja nikakršnih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi se navedejo ugotovitve v zvezi z dejstvi, uporaba zadevnih določb Pridružitvenega sporazuma ter osnovna načela, ki so bila podlaga sprejetim ugotovitvam in sklepom. Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb daje odločitev arbitražnega senata v celoti na voljo javnosti, razen če se odloči drugače, da se zagotovi zaupnost poslovnih zaupnih informacij.
      POGLAVJE IV

         SPLOŠNE DOLOČBE

      Člen 19
      Seznami arbitrov
      1.   Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega protokola oblikuje seznam najmanj 15 oseb, ki so pripravljene opravljati vlogo arbitrov in so zanjo primerne. Vsaka od pogodbenic predlaga najmanj pet posameznikov za opravljanje vloge arbitra. Pogodbenici prav tako izbereta najmanj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in bodo opravljali funkcijo predsednika arbitražnega senata. Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb zagotavlja, da se seznam vedno vodi na tej ravni.
      2.   Arbitri so strokovno usposobljeni in imajo izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svoji individualni pristojnosti, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado katere koli od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja, priloženim temu protokolu.
      3.   Pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb lahko izdela dodaten seznam najmanj 15 posameznikov, ki imajo področno strokovno znanje iz posebnih zadev, ki jih zajema ta pridružitveni sporazum. Če se uporabi postopek izbire iz člena 6(2), lahko predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb seznam področij uporabi ob soglasju obeh pogodbenic.
      Člen 20
      Razmerje do obveznosti STO
      1.   Uporaba določb o reševanju sporov iz tega protokola ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom za reševanje sporov.
      2.   Toda kadar je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom sprožila postopek reševanja spora v skladu s tem protokolom ali Sporazumom STO, ne more sprožiti postopka reševanja spora glede istega ukrepa pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva pri obeh razsodiščih za popravo kršitve obveznosti, ki v enaki obliki obstaja v skladu s Pridružitvenim sporazumom in Sporazumom STO. V tem primeru velja, da po začetku postopka za reševanje spora, pogodbenica ne vloži zahtevka za popravo enake kršitve obveznosti v okviru drugega sporazuma pri drugem razsodišču, razen če izbrano razsodišče iz postopkovnih ali jurisdikcijskih razlogov ne pride do ugotovitev v zvezi z zahtevkom za popravo kršitve te obveznosti.
      3.   Za namene odstavka 2 velja, da:

                  —

                  se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev senata v skladu s členom 6 Dogovora STO o pravilih in postopkih za reševanje sporov, ter zaključijo, ko organ za reševanje sporov sprejme poročilo senata in poročilo pritožbenega organa, odvisno od primera, v skladu s členoma 16 in 17(14) Dogovora o reševanju sporov,

                  —

                  se postopki za reševanje sporov v okviru tega protokola začnejo, ko pogodbenica predloži zahtevo za ustanovitev arbitražnega senata v skladu s členom 5(1), ter zaključijo, ko arbitražni senat o svoji odločitvi uradno obvesti pogodbenici in pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb v skladu s členom 8.

            4.   Nobena določba tega protokola pogodbenici ne preprečuje uporabe opustitve obveznosti, ki jo odobri Organ STO za poravnavo sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila opustitev obveznosti v skladu s tem protokolom.
      Člen 21
      Roki
      1.   Vsi roki iz tega protokola, vključno z roki, v katerih morajo arbitražni senati uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.
      2.   Kakršen koli rok iz tega protokola se lahko spremeni z vzajemnim dogovorom pogodbenic. Pogodbenici z razumevanjem obravnavata zahtevke za podaljšanje kakršnih koli rokov zaradi težav katere koli od pogodbenic pri izpolnjevanju zahtev postopkov iz tega protokola. Na zahtevo pogodbenice lahko arbitražni senat spremeni roke, ki se uporabljajo v postopkih, pri čemer upošteva različne stopnje razvoja pogodbenic.
      Člen 22
      Ponovni pregled in sprememba Protokola
      1.   Po začetku veljavnosti tega protokola in njegovih prilog lahko pridružitveni svet kadar koli ponovno pregleda njihovo izvajanje, da se odloči o njihovem nadaljevanju, spremembi ali zaključku.
      2.   Pri tem ponovnem pregledu se lahko odloči za možnost, da skliče pritožbeni organ, skupen več evro-mediteranskim sporazumom.
      3.   Pridružitveni svet se lahko odloči za spremembo tega protokola in njegovih prilog.
      Člen 23
      Začetek veljavnosti
      Ta protokol pogodbenici odobrita v skladu s svojimi lastnimi postopki. Veljati začne prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so postopki iz tega odstavka zaključeni.

         Ta protokol je sestavljen v Bruslju, dne enajstega februarja leta dva tisoč enajst v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Хашемитско кралство Йордания
            Por el Reino Hachemí de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hashemita di Giordania
            Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hásimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            För Hashemitiska konungariket Jordanien

         (1)  Določbe tega protokola ne vplivajo na člen 34 Protokola glede opredelitve pojma „izdelki s poreklom“ in načinov upravnega sodelovanja.

         PRILOGI

                        PRILOGA I:

                     POSTOPKOVNA PRAVILA ARBITRAŽE

                        PRILOGA II:

                     KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE

            PRILOGA I

               POSTOPKOVNA PRAVILA ARBITRAŽE

               Splošne določbe

                        1.

                        V Protokolu in v skladu s temi pravili:

                                    je „svetovalec“ oseba, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitražnega senata,

                                    je „pogodbenica pritožnica“ pogodbenica, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 5 Protokola;

                                    je „pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pogodbenica, ki domnevno krši določbe iz člena 2 Protokola;

                                    je „arbitražni senat“ senat, ustanovljen po členu 6 Protokola;

                                    je „zastopnik pogodbenice“ zaposleni ali katera koli oseba, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pogodbenice,

                                    je „dan“ koledarski dan, razen če je drugače določeno.

                        2.

                        Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je zadolžena za logistično upravljanje postopkov za reševanje sporov, zlasti za organizacijo zaslišanj, razen kadar je dogovorjeno drugače. Stroške, nastale zaradi celotne organizacije v zvezi s posvetovanji, mediacijo in arbitražo, pa nosi Unija, z izjemo honorarjev za mediatorje in arbitre, ki so deljeni.

               Uradna obvestila

                        3.

                        Pogodbenici in arbitražni senat posredujeta vse zahtevke, obvestila, pisna stališča ali druge dokumente po elektronski pošti, isti dan pa en izvod pošljeta po telefaksu, priporočeni pošti, kurirju, po pošti s povratnico ali katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo elektronsko sporočilo prejeto na dan pošiljanja.

                        4.

                        Pogodbenica pošlje drugi pogodbenici in vsem arbitrom elektronski izvod vseh svojih pisnih stališč. Predloži se tudi izvod dokumenta v tiskani obliki.

                        5.

                        Vsa uradna obvestila so naslovljena na Ministrstvo za zunanje zadeve Jordanije in Generalni direktorat Evropske komisije za trgovino.

                        6.

                        Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih v zvezi s postopkom arbitražnega senata, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, v katerem so spremembe jasno razvidne.

                        7.

                        Če je zadnji dan za predložitev dokumenta ravno na uradni državni praznik ali dela prosti dan Jordanije ali Unije, se dokument lahko predloži prvi delovni dan zatem. Pogodbenici si izmenjata seznam datumov svojih uradnih praznikov in dela prostih dni na prvi ponedeljek vsakega decembra za naslednje leto. Nikoli se ne šteje, da so kakršni koli dokumenti, uradna obvestila ali zahtevki prejeti na državni praznik ali dela prosti dan.

                        8.

                        Odvisno od predmeta sporne določbe, se kopije vseh zahtevkov in obvestil, naslovljenih na pododbor za industrijo, trgovino in storitve v skladu s Protokolom pošljejo tudi drugim relevantnim pododborom, ustanovljenim v skladu s Pridružitvenim sporazumom.

               Začetek arbitražnega postopka

                        9.

                                    (a)

                                    Če so v skladu s členom 6 Protokola ali točkami 19, 20 ali 49 teh postopkovnih pravil arbitraže člani arbitražnega senata izbrani z žrebom, so med žrebanjem prisotni zastopniki obeh pogodbenic.

                                    (b)

                                    Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim senatom v sedmih delovnih dneh po datumu njegove ustanovitve, da določijo zadeve, ki se zdijo pogodbenicama ali arbitražnemu senatu primerne, vključno s honorarji in stroški za arbitre, ki so običajno v skladu s standardi STO. Člani arbitražnega senata in zastopniki pogodbenic se lahko teh sestankov udeležijo prek telefona ali video konference.

                        10.

                                    (a)

                                    Če se pogodbenici v petih delovnih dneh od datuma izbora arbitrov ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega senata naslednji:
                                    „ob upoštevanju ustreznih določb Pridružitvenega sporazuma preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega senata, odločiti o združljivosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 2 Protokola in sprejeti odločitev v skladu s členom 8 Protokola o reševanju sporov.“.

                                    (b)

                                    Pogodbenici morata o dogovorjenem obsegu pooblastil uradno obvestiti arbitražni senat v treh delovnih dneh po svojem dogovoru.

               Začetna stališča

                        11.

                        Pogodbenica pritožnica predloži svoja začetna pisna stališča najpozneje 20 dni po datumu ustanovitve arbitražnega senata. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži svoj odgovor najpozneje 20 dni po datumu prejema začetnega pisnega stališča.

               Delo arbitražnih senatov

                        12.

                        Predsednik arbitražnega senata predseduje vsem njegovim sejam. Arbitražni senat lahko predsednika pooblasti za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah.

                        13.

                        Razen kadar je v Protokolu določeno drugače, lahko arbitražni senat opravlja svoje dejavnosti prek katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.

                        14.

                        Posvetovanj arbitražnega senata se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni senat pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki.

                        15.

                        Oblikovanje odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega senata in prenos pristojnosti ni dovoljen.

                        16.

                        Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga določbe Protokola in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu s temi določbami.

                        17.

                        Kadar arbitražni senat meni, da bi bilo treba spremeniti katerega od rokov, ki se v postopkih uporablja, ali da bi bila potrebna kakršna koli postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno obvesti pogodbenici o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o obdobju ali prilagoditvi, ki sta potrebna. Arbitražni senat tako spremembo ali prilagoditev lahko sprejme po posvetovanju s pogodbenicama. Roki iz člena 8(2) Protokola se ne spreminjajo.

               Nadomestitev

                        18.

                        Kadar se arbiter ne more udeležiti postopka, odstopi ali mora biti zamenjan, je nadomestni arbiter izbran v skladu s členom 6(3) Protokola.

                        19.

                        Če katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja.
                        Kadar katera od pogodbenic meni, da arbiter, ki ni predsednik, ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in če se o tem sporazumeta, arbitra nadomestita z novim po postopku iz člena 6(3) Protokola.
                        Kadar se pogodbenici ne strinjata glede potrebe po zamenjavi arbitra, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži predsedniku arbitražnega senata, ki sprejme končno odločitev.
                        Če predsednik meni, da kateri od arbitrov ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega arbitra izmed skupine posameznikov iz člena 19(1) Protokola, katere član je bil prvotni arbiter. Če sta pogodbenici prvotnega arbitra izbrali v skladu s členom 6(2) Protokola, je nadomestni arbiter izbran z žrebom izmed skupine posameznikov, ki sta jih v skladu s členom 19(1) Protokola predlagali pogodbenica pritožnica in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba. Novi arbiter je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve predsedniku arbitražnega senata.

                        20.

                        Kadar katera od pogodbenic meni, da predsednik arbitražnega senata ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in če se o tem sporazumeta, predsednika zamenjata in izbereta nadomestnega po postopku iz člena 6(3) Protokola.
                        Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih članov skupine posameznikov, izbranih za delovanje v funkciji predsednika v skladu s členom 19(1) Protokola. Ime te osebe izberejo z žrebom predsedniki pododbora za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb ali njihovi pooblaščenci. Odločitev te osebe o potrebi za zamenjavo predsednika je dokončna.
                        Če ta oseba odloči, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega predsednika izmed preostale skupine posameznikov v skladu s členom 19(1) Protokola, ki bi lahko prevzel funkcijo predsednika. Novi predsednik je izbran v petih delovnih dneh od predložitve zahteve iz tega odstavka.

                        21.

                        Postopki arbitražnega senata se prekinejo za obdobje, potrebno za izvedbo postopkov iz točk 18, 19 in 20.
                        Če katera od pogodbenic meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je izvedela za okoliščine, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja.

               Zaslišanja

                        22.

                        Predsednik določi datum in uro zaslišanja v dogovoru s pogodbenicama in drugimi člani arbitražnega senata ter to pisno potrdi pogodbenicama. Pogodbenica, ki je pristojna za logistično upravljanje postopkov, te podatke tudi javno objavi, kadar je zaslišanje odprto za javnost. Arbitražni senat lahko odloči, da zaslišanja ne bo sklical, če se pogodbenici s tem strinjata.

                        23.

                        Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica pritožnica Jordanija, in v Amanu, če je pogodbenica pritožnica Unija.

                        24.

                        Arbitražni senat lahko samo v izjemnih okoliščinah skliče eno dodatno zaslišanje. Za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Protokola ni dodatnih zaslišanj.

                        25.

                        Vsi arbitri morajo biti prisotni ves čas vsakega zaslišanja.

                        26.

                        Ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, se zaslišanj lahko udeležijo naslednje osebe:

                                    (a)

                                    zastopniki pogodbenic;

                                    (b)

                                    svetovalci pogodbenic;

                                    (c)

                                    upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji; ter

                                    (d)

                                    pomočniki arbitrov.

                              Pred arbitražnim senatom se lahko izrekajo le zastopniki in svetovalci pogodbenice.

                        27.

                        Vsaka od pogodbenic najpozneje pet delovnih dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu senatu predloži seznam imen oseb, ki bodo na zaslišanju v imenu te pogodbenice ustno predstavile argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na zaslišanju.

                        28.

                        Zaslišanja arbitražnega senata so javna, razen če pogodbenici določita drugače. Če se pogodbenici odločita, da je zaslišanje zaprto za javnost, je del zaslišanj lahko kljub temu javen, če na zahtevo pogodbenic arbitražni senat tako odloči. Vendar se arbitražni senat sestane za zaprtimi vrati, kadar stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne poslovne informacije.

                        29.

                        Arbitražni senat zaslišanje izvede na naslednji način:

                                    Argument

                                                (a)

                                                argument pogodbenice pritožnice;

                                                (b)

                                                argument pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

                                    Protiargument

                                                (a)

                                                argument pogodbenice pritožnice;

                                                (b)

                                                replika pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

                        30.

                        Arbitražni senat lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja neposredno na katero koli pogodbenico.

                        31.

                        Arbitražni senat poskrbi za zapisnik vsakega zaslišanja in ga čim prej predloži pogodbenicama.

                        32.

                        Vsaka od pogodbenic lahko v 10 delovnih dneh od datuma zaslišanja predloži dopolnilno pisno stališče v zvezi z vsakim vprašanjem, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

               Pisna vprašanja

                        33.

                        Arbitražni senat lahko kadar koli med postopki naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici. Vsaka od pogodbenic prejme kopijo vseh vprašanj arbitražnega senata.

                        34.

                        Pogodbenica izvod svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega senata predloži tudi drugi pogodbenici. Vsaka pogodbenica ima možnost, da v petih delovnih dneh od datuma prejema vprašanja pisno izrazi svoje pripombe na odgovor druge pogodbenice.

               Zaupnost

                        35.

                        Pogodbenici spoštujeta zaupnost zaslišanj arbitražnega senata, če so opravljena na zaprti seji v skladu s točko 28. Vsaka od pogodbenic obravnava informacije, ki jih druga pogodbenica predloži arbitražnemu senatu, kot zaupne, če jih ta pogodbenica označi za zaupne. Kadar pogodbenica v sporu predloži arbitražnemu senatu zaupno različico svojega pisnega stališča, predloži na zahtevo druge pogodbenice tudi nezaupni povzetek informacij iz svojih stališč, ki se lahko razkrije javnosti, in sicer najpozneje 15 dni po datumu bodisi zahtevka bodisi stališča, kar je poznejše. Ta pravila ne preprečujejo pogodbenici, da bi javnosti razkrila svoja stališča.

               Enostranski stiki

                        36.

                        Arbitražni senat se ne sestaja oziroma ne vzpostavi stika s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

                        37.

                        Noben član arbitražnega senata ne sme razpravljati o kakršnih koli vidikih sporne zadeve postopka s pogodbenico ali pogodbenicama v odsotnosti drugih arbitrov.

               Stališča amicus curiae

                        38.

                        Razen kadar se pogodbenici v petih dneh po datumu ustanovitve arbitražnega senata dogovorita drugače, arbitražni senat lahko sprejema nezahtevana pisna stališča, če se predložijo v 10 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega senata, če so jedrnata in v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani, vključno s prilogami, in če so neposredno pomembna za stvarno vprašanje, ki ga preučuje arbitražni senat.

                        39.

                        Stališče vsebuje opis osebe, ki stališče predloži, bodisi fizične ali pravne, vključno z vrsto njenih dejavnosti in virom financiranja, ter opredeli, kakšen interes ima ta oseba v arbitražnem postopku. Napisano je v jeziku, ki ga izbereta pogodbenici v skladu s točkama 42 in 43 teh postopkovnih pravil arbitraže.

                        40.

                        Arbitražni senat navede v svojih odločitvah vsa prejeta stališča, ki so v skladu z zgornjimi točkami pravil. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati argumentov iz takšnih predloženih stališč. Vsako stališče, ki ga prejme arbitražni senat v skladu s to točko, se predloži pogodbenicama, da izrazita svoje pripombe.

               Nujni primeri

                        41.

                        V nujnih primerih iz Protokola arbitražni senat po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz teh pravil in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

               Prevajanje in tolmačenje

                        42.

                        Med posvetovanji iz člena 6(2) Protokola in najpozneje na seji iz točke 9(b) teh postopkovnih pravil arbitraže si pogodbenici prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred arbitražnim senatom.

                        43.

                        Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju poskrbi za prevod svojih pisnih stališč v jezik, ki ga izbere druga pogodbenica, in krije stroške prevoda.

                        44.

                        Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici.

                        45.

                        Odločitve arbitražnega senata se uradno sporočijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici.

                        46.

                        Vsaka pogodbenica lahko izrazi pripombe na vsak prevod dokumenta, ki je napisan v skladu s temi pravili.

               Izračun rokov

                        47.

                        Kadar pogodbenica zaradi uporabe točke 7 teh postopkovnih pravil arbitraže prejme dokument na datum, ki se razlikuje od datuma, ko isti dokument prejme druga pogodbenica, se rok, katerega izračun je odvisen od prejema tega dokumenta, izračuna od datuma prejema zadnjega takšnega dokumenta.

               Drugi postopki

                        48.

                        Ta postopkovna pravila arbitraže se uporabljajo tudi za postopke v skladu s členi 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Protokola. Vendar je treba roke iz teh postopkovnih pravil prilagoditi v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu senatu na voljo za sprejetje odločitve v teh drugih postopkih.

                        49.

                        Če se prvotni senat ali nekateri njegovi člani ne morejo več ponovno sestati v zvezi s postopki iz členov 10(2), 11(2), 12(3) in 13(2) Protokola, se uporabijo postopki iz člena 6 Protokola. Rok za uradno obvestilo o ugotovitvi se podaljša za 15 dni.

            PRILOGA II

               KODEKS RAVNANJA ZA ČLANE ARBITRAŽNEGA SENATA IN MEDIATORJE

               Opredelitev pojmov

                        1.

                        V tem kodeksu ravnanja:

                                    (a)

                                    je „član“ ali „arbiter“ član arbitražnega senata, ustanovljenega v skladu s členom 6 Protokola;

                                    (b)

                                    je „mediator“ oseba, ki izvaja mediacijo v skladu s členom 4 Protokola;

                                    (c)

                                    je „kandidat“ posameznik, katerega ime je na seznamu arbitrov iz člena 19 Protokola in ki se upošteva pri imenovanju za člana arbitražnega senata v skladu s členom 6 Protokola;

                                    (d)

                                    je „pomočnik“ oseba, ki v okviru mandata nekega člana opravlja raziskave zanj ali ga podpira;

                                    (e)

                                    so „postopki“, razen kadar je drugače določeno, postopki arbitražnega senata v skladu s Protokolom;

                                    (f)

                                    „osebje“ v smislu osebja nekega člana so osebe, ki delujejo pod vodstvom in nadzorom tega člana, razen pomočnikov.

               Odgovornosti v okviru postopka

                        2.

                        Vsak kandidat in član se izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja, je neodvisen in nepristranski, izogiba se neposrednim in posrednim navzkrižjem interesov ter upošteva visoke standarde vedenja, da se ohrani neoporečnost in nepristranskost postopka za poravnavo spora. Nekdanji člani morajo izpolnjevati obveznosti iz odstavkov 15, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja.

               Obveznost razkritja informacij

                        3.

                        Preden se potrdi izbor člana arbitražnega senata v skladu s Protokolom, mora kandidat razkriti vse svoje interese, odnose ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopkih. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva razjasniti obstoj tovrstnih interesov, odnosov in zadev.

                        4.

                        Kandidat ali član obvešča o zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja le pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, da jih lahko pogodbenici preučita.

                        5.

                        Ko je član izbran, si še naprej čim bolj prizadeva razjasniti obstoj kakršnih koli interesov, odnosov ali zadev, na katere se nanaša točka 3 tega kodeksa ravnanja, in jih tudi razkrije. Obveznost do razkritja velja neprekinjeno, zato mora član razkriti vse tovrstne interese, odnose in zadeve, ki bi se lahko pojavili med postopkom. Član razkrije te interese, odnose in zadeve tako, da o njih pisno obvesti pododbor za industrijo, trgovino, storitve in spodbujanje naložb, pogodbenici pa jih nato preučita.

               Dolžnosti članov

                        6.

                        Izbrani član ves čas postopka opravlja dolžnosti in obveznosti skrbno, hitro in pošteno.

                        7.

                        Član obravnava le tista vprašanja v zvezi s postopkom, ki so potrebna za sprejetje odločitve, in te naloge ne prenaša na druge osebe.

                        8.

                        Član sveta izvede vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegovi pomočniki in osebje poznajo kodeks ravnanja in ravnajo v skladu s točkami 2, 3, 4, 5, 16, 17 in 18 tega kodeksa.

                        9.

                        Član ne vzpostavlja enostranskih stikov v zvezi s postopkom.

               Neodvisnost in nepristranskost članov

                        10.

                        Član je neodvisen in nepristranski ter se izogiba ustvarjanju vtisa neprimernosti ali pristranskosti in ne dopusti, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti in zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

                        11.

                        Član ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale, ali dajale vtis, da vplivajo, na ustrezno izpolnjevanje njegovih obveznosti.

                        12.

                        Član ne izrablja svojega položaja v arbitražnem senatu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom in se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, s katerega lahko nanj vplivajo.

                        13.

                        Član ne dopusti, da bi finančni, poslovni, poklicni, družinski ali socialni odnosi ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

                        14.

                        Član sveta se mora izogibati vzpostavljanju odnosov ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

               Obveznosti nekdanjih članov

                        15.

                        Vsi nekdanji člani se morajo izogibati dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da je bil član pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega senata.

               Zaupnost

                        16.

                        Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije ali uporabi informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene postopka, in v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi katere koli takšne informacije za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb.

                        17.

                        Član ne razkrije odločitve arbitražnega senata ali njenega dela, dokler se ne objavi v skladu s Protokolom.

                        18.

                        Član ali nekdanji član nikdar ne razkrije posvetov arbitražnega senata ali stališč članov.

               Stroški

                        19.

                        Vsak član si beleži ter izstavi končni obračun za čas, ki ga je porabil za postopek, in stroške, ki so pri tem nastali.

               Mediatorji

                        20.

                        Pravila iz tega etičnega kodeksa, ki veljajo za člane ali nekdanje člane, se smiselno uporabljajo tudi za mediatorje.


title: 2013/610/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/324

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011
   (2013/610/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4), zlasti člena 30 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0079/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za izvrševanje proračuna agencije za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 202.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori Agencije (1)

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4), zlasti člena 30 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0079/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: agencija) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

                  B.

                  ker je Parlament 10. maja 2012 izvršnemu direktorju agencije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                              —

                              ponovno poudaril, da bi morali zelo omejiti prakso prenosov proračunskih sredstev in da to ne bi smelo ovirati praks dobrega finančnega poslovodenja, ter zahteval, naj agencija v prihodnje začne upoštevati načelo enoletnosti,

                              —

                              pozval agencijo, naj v obliki obiskov na kraju samem izvaja naknadne kontrole dodeljenih nepovratnih sredstev,

                  C.

                  ker je skupni proračun agencije za leto 2011 znašal 118 200 000 EUR v primerjavi s 93 200 000 EUR v letu proračunskem letu 2010; ker je prvotni prispevek Unije k proračunu agencije za leto 2011 znašal 111 000 000 EUR v primerjavi z 89 100 000 v letu 2010,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  priznava, da je bil proračun te agencije spremenjen s tremi spremembami proračuna, ki so imele naslednje tri cilje:

                              —

                              uvedba proračunske postavke „Eurosur“ v poglavju III (odhodki iz poslovanja),

                              —

                              povečanje proračuna agencije za 12 700 000 EUR v sklopu svežnja nujnih ukrepov zaradi dogodkov v severni Afriki,

                              —

                              vključitev sredstev za prevzem obveznosti v znesku 31 800 000 EUR za sveženj nujnih ukrepov v Sredozemlju;

                  2.

                  ugotavlja, da je stopnja izvrševanja agencije zvezi z izplačili za naslov I (odhodki za zaposlene) 96-odstotna, za naslov II (upravni odhodki) 74-odstotna, za naslov III pa 58-odstotna; poziva agencijo, naj začne izvajati posebne ukrepe za izboljšanje svojega postopka priprave proračuna in povečanje stopnje izvrševanja plačil za upravne odhodke in odhodke iz poslovanja;

                  3.

                  je globoko zaskrbljen, ker je bilo 33 % proračuna agencije za leto 2011 ali 38,7 milijona EUR prenesenih v leto 2012; ugotavlja, da so prenosi, povezani z naslovom III (operativni odhodki), znašali 36 milijonov EUR (41 %); opaža, da je raven prenosov, podobno kot leta 2010, previsoka in v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti;

                  4.

                  obžaluje, da je agencija v okviru skupnega prenesenega zneska v celoti prenesla obveznosti v višini 5,1 milijona EUR; ugotavlja, da finančna uredba agencije ne zagotavlja jasne podlage za takšen prenos; se zaveda, da finančna sredstva, prejeta na koncu proračunskega leta, lahko pomenijo višje prenose;

         Ukrepanje na podlagi priporočil v zvezi z razrešnico za leto 2010

                  5.

                  ugotavlja, da je agencija v letu 2012 sprejela in izvajala strategijo naknadnih kontrol in opravila tri obiske na kraju samem, ki so se nanašali na 9 % od 73 milijonov EUR izplačanih nepovratnih sredstev v letu 2011; pozdravlja dejstvo, da je bila ugotovljena stopnja napak pod 1 % in da je za leto 2013 načrtovanih šest obiskov na kraju samem;

                  6.

                  je seznanjen s prizadevanji agencije in stalnimi težavami, ki jih ima v procesu izvrševanja proračuna; je seznanjen s pojasnili agencije, da so težave med drugim povzročili zunanji dejavniki, kot so nenadni dogodki na zunanjih mejah; poziva agencijo, naj nadaljuje s prizadevanji na tem področju;

         Nadzorni in kontrolni sistemi

                  7.

                  se zaveda, da agencija kljub temu, da izvaja preglede smotrnosti, običajno ni zahtevala dokazil, s čimer bi odpravili nevarnost neupravičenih odhodkov za nepovratna sredstva, ki jih je financirala agencija za skupne operacije držav članic in pridruženih schengenskih držav; pozdravlja, da je agencija sprejela politike, s katerimi si prizadeva za sistematično okrepitev predhodnih kontrol, vključno z zahtevo po zagotovilih;

                  8.

                  je presenečen, da bo, tako kot leta 2010, računovodski sistem agencije potrdil njen računovodja;

                  9.

                  obžaluje, da so bile ugotovljene pomanjkljivosti notranje kontrole pri upravljanju osnovnih sredstev; obžaluje, da ni postopka, povezanega z odtujitvijo osnovnih sredstev in da je popis fizičnega inventarja nepopoln;

                  10.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 202.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 288.

         (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: 2006/133/ES: Odločba Komisije z dne  13. februarja 2006  o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice  Bursaphelenchus xylophilus  (Steiner in Buhrer) Nickle  et al.  in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 345)

text:
               23.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 52/34

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 13. februarja 2006
   o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. in sodelavci, na območjih Portugalske, razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 345)
   (2006/133/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), ter zlasti člena 16(3) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Če država članica meni, da obstaja neposredna nevarnost vnosa borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. s sodelavci na njeno ozemlje iz druge države članice, mora biti pooblaščena, da začasno sprejme vse dodatne ukrepe, potrebne za zaščito pred to nevarnostjo.

               (2)

               Portugalska je 25. junija 1999 obvestila druge države članice in Komisijo, da je bilo pri nekaterih vzorcih bora, ki izvirajo z njenega ozemlja, ugotovljeno, da jih je napadla borova ogorčica. Komisija je sprejela Odločbo 2000/58/ES (2) in Odločbo 2001/218/ES (3), ki določata ukrepe proti borovi ogorčici.

               (3)

               Na podlagi ocen Urada za prehrano in veterinarstvo, pri čemer so najnovejše iz novembra 2004, dodatnih podatkov, ki jih je predložila Portugalska, in uradnih sistematičnih raziskav, ki so jih izvedle države članice na lesu, izoliranem lubju in rastlinah Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr., se zdi, da zaradi izvajanja načrta izkoreninjenja v Portugalski širjenje borove ogorčice ostaja omejeno na razmejena območja v Portugalski. Vendar so bila med sistematičnimi raziskavami teh območij kljub temu ugotovljena drevesa, ki so kazala simptome napada borove ogorčice.

               (4)

               Izvajanje portugalskega srednjeročnega načrta za izkoreninjenje borove ogorčice iz februarja 2003, kakor je bil spremenjen junija 2003, je ocenil Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin na sejah julija 2004 in maja 2005. Na tej zadnji seji je sklenil, da cilj zmanjšanja stopnje okužbe na razmejenem območju do zdaj še ni bil v celoti dosežen.

               (5)

               Zato mora Portugalska nadaljevati s sprejemanjem posebnih ukrepov v zvezi s premeščanjem lesa, izoliranega lubja in gostiteljskih rastlin na razmejenih območjih Portugalske ter s takih območij na druga območja Portugalske in v druge države članice.

               (6)

               Prav tako je potrebno, da Portugalska še naprej sprejema ukrepe za nadzor širjenja borove ogorčice za načrtno izkoreninjenje. Zato je treba predložiti posodobljen srednjeročni načrt izkoreninjenja za boljši nadzor širjenja borove ogorčice za načrtno izkoreninjenje.

               (7)

               Druge države članice morajo še naprej imeti možnost uporabe dodatnih ukrepov za zaščito svojih ozemelj pred borovo ogorčico.

               (8)

               Rezultate posebnih ukrepov in izvajanja srednjeročnega načrta je treba stalno ocenjevati, zlasti na podlagi podatkov, ki jih morajo predložiti Portugalska in druge države članice.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „borova ogorčica“: Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. s sodelavci;

               (b)

               „občutljiv les in lubje“: les in izolirano lubje iglavcev (Coniferales), z izjemo iglavca Thuja L.;

               (c)

               „občutljive rastline“: rastline (razen plodov in semena) Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. in Tsuga Carr.

         Člen 2
   Portugalska do 31. marca 2008 zagotovi izpolnjevanje pogojev iz Priloge k tej odločbi v zvezi z občutljivim lesom, lubjem in rastlinami, ki jih je treba premestiti na razmejenih območjih Portugalske, opredeljenih v skladu s členom 5, ali s teh območij na druga območja Portugalske ali v druge države članice.
   Portugalska do 15. februarja 2006 predloži posodobljen srednjeročni načrt izkoreninjenja za nadzor širjenja borove ogorčice za načrtno izkoreninjenje. Ta načrt vključuje podrobnosti o upravljanju, na razmejenem območju, z drevesnimi vrstami, ki so zelo občutljive na borovo ogorčico v skladu s pogoji v Portugalski. Ta načrt se ponovno preuči do 30. aprila 2007 in 30. marca 2008.
   Člen 3
   Namembne države članice razen Portugalske lahko:

               (a)

               določijo testiranje na navzočnost borove ogorčice za pošiljke občutljivega lesa, lubja in rastlin, ki prihajajo z razmejenih območij Portugalske na njihovo ozemlje;

               (b)

               sprejmejo nadaljnje ustrezne ukrepe za izvajanje uradnega spremljanja takšnih pošiljk, da preverijo, ali so v skladu z ustreznimi pogoji iz Priloge.

         Člen 4
   Države članice opravljajo uradne letne sistematične raziskave o borovi ogorčici na občutljivem lesu in lubju ter občutljivih rastlinah s poreklom iz njihove države, da ugotovijo, ali obstaja dokaz o okužbi z borovo ogorčico.
   Brez poseganja v člen 16(1) Direktive 2000/29/ES je treba rezultate takih sistematičnih raziskav sporočiti drugim državam članicam in Komisiji do 15. decembra 2006 in 15. decembra 2007.
   Člen 5
   Portugalska določi območja, za katera je znano, da na njih borova ogorčica ni navzoča, in razmeji območja (v nadaljevanju razmejena območja), ki zajemajo del, v katerem je znan pojav borove ogorčice, in del, določen kot varovalni pas, ki ni manjši od 20 km okoli prvega dela, ob upoštevanju rezultatov sistematičnih raziskav iz člena 4.
   Komisija sestavi seznam „območij“, za katera je znano, da na njih borova ogorčica ni navzoča, ter ga pošlje Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin in državam članicam. Vsa območja Portugalske, ki niso zajeta v zgornjem sestavljenem seznamu, se štejejo kot razmejena območja.
   Ta seznam se posodobi v skladu z rezultati sistematičnih raziskav iz prvega odstavka člena 4 in ugotovitvami, priglašenimi v skladu s členom 16(1) Direktive 2000/29/ES.
   Člen 6
   Odločba 2001/218/ES se razveljavi.
   Člen 7
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 13. februarja 2006

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/77/ES (UL L 296, 12.11.2005, str. 17).

      (2)  UL L 21, 26.1.2000, str. 36.

      (3)  UL L 81, 21.3.2001, str. 34. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2003/127/ES (UL L 50, 25.3.2003, str. 27).

      PRILOGA

         V členu 2 se upoštevajo naslednji pogoji:

                  1.

                  Brez poseganja v določbe iz točke 2 v primeru premeščanj z razmejenih območij na območja Portugalske, ki niso razmejena, ali v druge države članice:

                              (a)

                              se občutljive rastline opremijo z rastlinskim potnim listom, pripravljenim in izdanim v skladu z določbami Direktive Komisije 92/105/EGS (1), po:

                                          —

                                          uradnem pregledu rastlin in ugotovitvi, da ne kažejo znakov ali simptomov borove ogorčice, in

                                          —

                                          po pregledu mesta pridelave ali njegove neposredne bližine, v katerem ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije;

                              (b)

                              se občutljiv les in izolirano lubje, razen lesa v obliki:

                                          —

                                          trsk, koščkov, odpadnega lesa ali ostankov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev,

                                          —

                                          pakirnih zabojev, gajb ali kolutov,

                                          —

                                          palet, zabojnih palet ali drugih tovornih desk,

                                          —

                                          varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev,

                                    vendar vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine, opremi z rastlinskim potnim listom iz točke 1(a), potem ko je bil les ali izolirano lubje ustrezno toplotno obdelan, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, zato da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                              (c)

                              se občutljiv les v obliki trsk, koščkov, odpadnega lesa ali odpadkov, delno ali v celoti pridobljenih iz teh iglavcev, opremi z navedenim potnim listom po ustreznem zaplinjanju, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                              (d)

                              je občutljiv les v obliki varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine:

                                          —

                                          brez lubja,

                                          —

                                          brez črvivih lukenj, katerih premer je večji od 3 mm,

                                          —

                                          ima vsebnost vlage, dosežene v času proizvodnje, manjšo od 20 %, izraženo v odstotkih suhe snovi;

                              (e)

                              se občutljiv les v obliki pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobne embalaže, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, ne glede na to, ali se dejansko uporablja med prevozom vseh vrst predmetov, ustrezno toplotno obdela, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, tlačno obdela (impregnira) ali zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic, ter ima nameščeno uradno potrjeno oznako obdelave, ki omogoča ugotovitev, kje in kdo je izvedel obdelavo, ali ga spremlja navedeni potni list, ki potrjuje izvedene ukrepe.

                  2.

                  V primerih premeščanja znotraj razmejenih območij Portugalske:

                              (a)

                              se občutljive rastline:

                                          —

                                          gojene na mestih pridelave, kjer ni bilo opaženih simptomov borove ogorčice, ali v njihovi neposredni bližini od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije in ki med uradnimi inšpekcijskimi pregledi niso kazale znakov ali simptomov borove ogorčice, opremijo z navedenim rastlinskim potnim listom, ko se premeščajo z mesta pridelave,

                                          —

                                          gojene na mestih pridelave, kjer so bili opaženi simptomi borove ogorčice, ali v njihovi neposredni bližini od začetka zadnjega zaključenega obdobja vegetacije ali pri katerih je bila ugotovljena okužba z borovo ogorčico, ne smejo premeščati z mesta pridelave in se uničijo s sežigom,

                                          —

                                          gojene na mestih, kot so gozdovi, parki ali vrtovi, kjer je bila ugotovljena okužba z borovo ogorčico, ali kažejo katere koli simptome slabega zdravja ali so na reševanih območjih:

                                                      —

                                                      če se okužba ugotovi med 1. novembrom in 1. aprilom, podrejo v navedenem obdobju, ali

                                                      —

                                                      če se okužba ugotovi med 2. aprilom in 31. oktobrom, podrejo takoj, in

                                                      —

                                                      če so v delu razmejenih območij, določenih kot varovalni pas v skladu z določbami člena 5, testirajo na navzočnost borove ogorčice. Če se navzočnost potrdi, se določitev mej razmejenih območij ustrezno spremeni;

                              (b)

                              v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom se občutljiv les v obliki okroglega ali žaganega lesa, z lubjem ali brez njega, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine:

                                          (i)

                                          pridobljen iz dreves, pri katerih je bila ugotovljena okuženost z borovo ogorčico ali so v reševanih območjih ali kažejo katere koli simptome slabega zdravja, pred 2. aprilom:

                                                      —

                                                      uniči s sežigom pod uradnim nadzorom na ustreznih mestih, ali

                                                      —

                                                      premesti pod uradnim nadzorom:

                                                                  —

                                                                  v predelovalni obrat za razsek in uporabo v tem obratu, ali

                                                                  —

                                                                  v industrijski obrat, v katerem se les uporabi za ogrevanje, ali

                                                                  —

                                                                  v predelovalni obrat, v katerem se les:

                                                                              —

                                                                              toplotno obdela na tak način, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali

                                                                              —

                                                                              razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                                          (ii)

                                          pridobljen iz dreves, razen tistih iz pododstavka (i), uradno testira na navzočnost borove ogorčice in hroščev Monochamus spp.; če je navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. potrjena, se upoštevajo določbe za les iz pododstavka (i); če se navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. ovrže, se les lahko pod uradnim nadzorom premesti v predelovalni obrat za nadaljnjo uporabo kot gradbeni les ali se z odstopanjem od te odločbe premesti na območja Portugalske, ki niso razmejena območja pod uradnim nadzorom, v odobrene predelovalne obrate, prijavljene Komisiji, kjer se les ali sekanci, narejeni iz takega lesa, v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom:

                                                      —

                                                      v primeru sekancev, uporabi za industrijski namen v takem odobrenem predelovalnem obratu, ali

                                                      —

                                                      v primeru lesa:

                                                                  —

                                                                  toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut. Nadaljnje premeščanje takega toplotno obdelanega lesa se lahko dovoli, če je les opremljen z rastlinskim potnim listom, ali

                                                                  —

                                                                  razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic. Nadaljnje premeščanje takega zaplinjenega lesa se lahko dovoli, če je les opremljen z rastlinskim potnim listom, ali

                                                                  —

                                                                  razseka in uporabi za industrijski namen v tem obratu, ali

                                                                  —

                                                                  pod uradnim nadzorom premesti v obrat, kjer se les:

                                                                              —

                                                                              toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali

                                                                              —

                                                                              razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic, ali

                                                                              —

                                                                              razseka in uporabi za industrijski namen;

                              (c)

                              v obdobju med 2. aprilom in 31. oktobrom, se občutljiv les v obliki okroglega ali žaganega lesa, z lubjem ali brez njega, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle površine:

                                          (i)

                                          pridobljen iz dreves, pri katerih je bila ugotovljena okuženost z borovo ogorčico ali so v reševanih območjih ali kažejo katere koli simptome slabega zdravja:

                                                      —

                                                      takoj uniči s sežigom pod uradnim nadzorom na ustreznih mestih, ali

                                                      —

                                                      se mu takoj odstrani lubje na ustreznih mestih zunaj gozda, preden se pod uradnim nadzorom premesti na mesta skladiščenja, kjer se les obdela z ustreznim insekticidom, ali na mesta, ki imajo ustrezna in odobrena mokra skladišča, razpoložljiva vsaj med zgoraj omenjenim obdobjem, za nadaljnje premeščanje v industrijski obrat, kjer se:

                                                                  —

                                                                  takoj razseka in uporabi za industrijski namen, ali

                                                                  —

                                                                  takoj uporabi kot gorivo v tem obratu, ali

                                                                  —

                                                                  takoj toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali

                                                                  —

                                                                  takoj razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                                          (ii)

                                          se občutljivemu lesu, pridobljenemu iz dreves, razen tistih iz pododstavka (i), takoj odstrani lubje na mestu, kjer se drevesa podrejo, ali v njegovi neposredni bližini in se:

                                                      —

                                                      uradno testira na navzočnost borove ogorčice in hroščev Monochamus spp.; če je navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. potrjena, se upoštevajo določbe za les iz pododstavka (i); če se navzočnost borove ogorčice ali hroščev Monochamus spp. ovrže, se les lahko pod uradnim nadzorom premesti v predelovalni obrat za nadaljnjo uporabo kot gradbeni les, ali

                                                      —

                                                      premesti pod uradnim nadzorom v obrat, kjer se les:

                                                                  —

                                                                  razseka in uporabi za industrijski namen, ali

                                                                  —

                                                                  toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa 56 °C za 30 minut, ali

                                                                  —

                                                                  razseka in zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                              (d)

                              se občutljivo lubje:

                                          —

                                          uniči s sežigom ali uporabi kot gorivo v industrijskem predelovalnem obratu, ali

                                          —

                                          toplotno obdela tako, da se doseže minimalna temperatura sredice lesa v celotnem lubju 56 °C za 30 minut, ali

                                          —

                                          zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                              (e)

                              se občutljiv les v obliki odpadkov, pridobljenih pri podiranju, sežge na ustreznih mestih pod uradnim nadzorom:

                                          —

                                          v obdobju med 1. novembrom in 1. aprilom, v tem obdobju, ali

                                          —

                                          v obdobju med 2. aprilom in 31. oktobrom, takoj;

                              (f)

                              se občutljiv les v obliki odpadkov, pridobljenih pri predelavi lesa, takoj sežge na ustreznih mestih pod uradnim nadzorom, uporabi kot gorivo v predelovalnem obratu ali zaplini, da se zagotovi odstranitev živih borovih ogorčic;

                              (g)

                              je občutljiv les v obliki pakirnih zabojev, škatel, gajb, kolutov in podobne embalaže, palet, zabojnih palet in drugih tovornih desk, paletnih kolutov, varovalnih oblog, razmikalnikov in nosilcev, vključno s tistim, ki ni ohranil naravne okrogle oblike:

                                          —

                                          brez lubja,

                                          —

                                          brez črvivih lukenj, katerih premer je večji od 3 mm,

                                          —

                                          ima vsebnost vlage, dosežene v času proizvodnje, manjšo od 20 %, izražene v odstotkih suhe snovi.

         (1)  UL L 4, 8.1.1993, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/17/ES (UL L 57, 3.3.2005, str. 23).


title: 2009/306/ES: Sklep Sveta z dne 30. marca 2009 o podaljšanju in spremembi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike

text:
               2.4.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/20

      SKLEP SVETA

   z dne 30. marca 2009
   o podaljšanju in spremembi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike
   (2009/306/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega odstavka člena 170 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 98/591/ES (2) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), ki je začel veljati 14. oktobra 1998.

               (2)

               Člen 12(b) Sporazuma med drugim predvideva, da se lahko Sporazum z medsebojnim pisnim dogovorom med pogodbenicama podaljša in dopolni za naslednjih pet let.

               (3)

               Svet je s Sklepom 2004/756/ES (3) podaljšal Sporazum za nadaljnje obdobje petih let, in sicer z učinkom od 14. oktobra 2003.

               (4)

               Združene države Amerike so obvestile Komisijo, da želijo Sporazum podaljšati za nadaljnjih pet let. Hitro podaljšanje bi torej bilo v interesu obeh pogodbenic.

               (5)

               Vsebina podaljšanega Sporazuma bo ostala enaka vsebini Sporazuma, ki je prenehal veljati 13. oktobra 2008, z izjemo spremembe tehnične narave, s katero se bo zaradi prilagoditve Sporazuma področju uporabe Sedmega okvirnega programa Skupnosti za raziskave na seznam področij dejavnosti sodelovanja dodalo predvsem raziskave na področjih varnosti in vesolja.

               (6)

               Podaljšanje Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“), kakor se spreminja s Prilogo k temu sklepu, za nadaljnjih pet let se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v skladu s členom 12 Sporazuma v imenu Skupnosti Vlado Združenih držav Amerike uradno obvesti o zaključku vseh notranjih postopkov Skupnosti, potrebnih za začetek njegove veljavnosti (4).
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. marca 2009

            Za Svet

            Predsednik

         P. BENDL

      (1)  Mnenje z dne 5. februarja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 284, 22.10.1998, str. 35.

      (3)  UL L 335, 11.11.2004, str. 5.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

      PRILOGA

         Spremenjeno besedilo člena 4 Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Združenih držav Amerike

         „Člen 4
         Področja dejavnosti sodelovanja

                     (a)

                     Področja dejavnosti sodelovanja lahko vključujejo:

                                 —

                                 okolje (vključno z raziskavami podnebja),

                                 —

                                 biomedicino in zdravje (vključno z raziskavami aidsa, nalezljivih bolezni in zlorab drog),

                                 —

                                 kmetijstvo,

                                 —

                                 raziskave na področju ribolova,

                                 —

                                 tehnološke raziskave,

                                 —

                                 nejedrsko energijo,

                                 —

                                 naravne vire,

                                 —

                                 raziskave materialov (vključno z nanotehnologijo) in meroslovje,

                                 —

                                 informacijske in komunikacijske tehnologije,

                                 —

                                 telematiko,

                                 —

                                 biotehnologijo,

                                 —

                                 pomorske raziskave in tehnologijo,

                                 —

                                 raziskave na področju družboslovnih znanosti,

                                 —

                                 prevoz,

                                 —

                                 raziskave na področju varnosti,

                                 —

                                 raziskave na področju vesolja,

                                 —

                                 politiko znanosti in tehnologije, upravljanje, usposabljanje in mobilnost znanstvenikov.

                     (b)

                     Pogodbenici lahko spremenita ta seznam na priporočilo skupne posvetovalne skupine, omenjene v členu 6, v skladu s postopki, ki veljajo za pogodbenici.

                     (c)

                     Pogodbenici lahko skupno izvajata dejavnosti sodelovanja s tretjimi strankami.“