title: 2009/300/ES: Odločba Komisije z dne 12. marca 2009 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti televizijskim sprejemnikom (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1830) (Besedilo velja za EGP)

text:
               28.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 82/3

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 12. marca 2009
   o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti televizijskim sprejemnikom
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1830)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/300/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Po Uredbi (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

               (2)

               Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posamezna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

               (3)

               Določa tudi, da se pregled meril za podelitev znaka za okolje ter zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki se nanje nanašajo, izvede pravočasno, pred iztekom veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

               (4)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 je bil izveden pravočasni pregled okoljskih meril in s tem povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje, ki jih je določila Odločba Komisije 2002/255/ES z dne 25. marca 2002 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti televizijskim sprejemnikom (2).

               (5)

               Na podlagi tega pregleda je primerno določiti nova okoljska merila, da se bosta upoštevala znanstveni in tržni razvoj.

               (6)

               Ob tem je primerno spremeniti opredelitev skupine proizvodov iz navedene odločbe, da se upoštevajo nove tehnologije.

               (7)

               Zaradi jasnosti je treba Odločbo 2002/255/ES nadomestiti. Ker se je obdobje veljavnosti okoljskih meril iz navedene odločbe podaljšalo do 31. oktobra 2009, je treba navedeno odločbo nadomesti s 1. novembrom 2009.

               (8)

               Okoljska merila in z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. oktobra 2013.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Skupina proizvodov „televizijski sprejemniki“ obsega:

      „elektronsko opremo, ki se napaja preko glavnega električnega omrežja, katere prvotni namen in funkcija sta sprejemanje, dekodiranje ter prikazovanje signalov televizijskega prenosa.“

   Člen 2
   Da se televizijskemu sprejemniku podeli znak Skupnosti za okolje na podlagi Uredbe (ES) št. 1980/2000, mora ta spadati v skupino proizvodov „televizijski sprejemniki“ in biti v skladu z merili iz Priloge k tej odločbi.
   Člen 3
   Okoljska merila za skupino proizvodov „televizijski sprejemniki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 31. oktobra 2013.
   Člen 4
   Za administrativne namene se televizijskim sprejemnikom dodeli kodna številka 022.
   Člen 5
   Odločba 2002/255/ES se razveljavi.
   Člen 6
   Ta odločba se uporablja od 1. novembra 2009.
   Člen 7
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 12. marca 2009

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

      (2)  UL L 87, 4.4.2002, str. 53.

      PRILOGA
      OKVIR
      Cilji meril
      Da se znak za okolje podeli proizvodu, mora ta izpolnjevati merila iz te priloge, namenjena:

                  —

                  zmanjšanju okoljske škode ali tveganj, povezanih z uporabo energije (globalno segrevanje, zakisljevanje, siromašenje neobnovljivih virov energije), z zmanjšanjem porabe energije,

                  —

                  zmanjšanju okoljske škode ob uporabi naravnih virov,

                  —

                  zmanjšanje okoljske škode, povezane z uporabo nevarnih snovi, z zmanjševanjem uporabe takih snovi.

            Merila tudi spodbujajo izvajanje najboljše prakse (okoljsko optimalna uporaba) in širijo okoljsko ozaveščenost potrošnikov.
      Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju skladnosti z merili iz te priloge upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ni obvezno).
      Zahteve za ocenjevanje in preverjanje
      Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.
      Kadar je mogoče, je preskušanje treba opraviti v ustreznih akreditiranih laboratorijih ali laboratorijih, ki izpolnjujejo zahteve iz standarda EN ISO 17025, in so usposobljeni za opravljanje ustreznih preskusov.
      Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.
      Priporočljivo je, da pristojni organi pri ocenjevanju vloge ali preverjanju skladnosti z merili upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ni obvezno).
      MERILA
      1.   Prihranki energije
      a)   pasivno stanje pripravljenosti

                  i.

                  Pasivna poraba energije v stanju pripravljenosti televizijskega sprejemnika je ≤ 0,30 vata, razen ko je izpolnjen pogoj iz dela ii.

                  ii.

                  Za televizijske sprejemnike z dobro vidnim stikalom za fizični izklop, ki pri izklopu stikala porabijo < 0,01 vata energije, je pasivna poraba energije v stanju pripravljenosti televizijskega sprejemnika ≤ 0,50 vata.

            b)   največja poraba energije
      Televizijski sprejemniki v vključenem stanju imajo porabo energije ≤ 200 vatov.
      c)   energetska učinkovitost
      Do 31. decembra 2010 imajo televizijski sprejemniki na trgu, označeni z znakom za okolje, v vključenem stanju porabo energije enako ali nižjo kot 0,64 (20 vatov + A · 4,3224 vatov/dm2).
      Od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2012 imajo televizijski sprejemniki na trgu, označeni z znakom za okolje, v vključenem stanju porabo energije enako ali nižjo kot 0,51 (20 vatov + A · 4,3224 vatov/dm2).
      Od 1. januarja 2013 imajo televizijski sprejemniki na trgu, označeni z znakom za okolje, v vključenem stanju porabo energije enako ali nižjo kot 0,41 (20 vatov + A · 4,3224 vatov/dm2).
      A je vidna površina zaslona (1), izražena v dm2.

         Ocenjevanje in preverjanje (točke (a) do (c)): televizijski sprejemnik se v stanju, v katerem se dostavi kupcu, preskusi za porabo energije v vključenem stanju glede na revidiran standard IEC62087 z uporabo dinamičnega radiodifuzijskega video signala („Metode merjenja porabe energije avdio, video in sorodne opreme“). Če je televizijski sprejemnik pri vklopu opremljen z obveznim menijem, je privzeta nastavitev tista, ki jo proizvajalec priporoča za splošno domačo uporabo. Vlagatelj pristojnemu organu predloži poročilo o preskusu, ki dokazuje, da televizijski sprejemnik izpolnjuje zahteve iz točk (a) do (c).
      Za izpolnjevanje pogojev (a) (ii) vlagatelj izjavi, da njihov televizijski sprejemnik ustreza zahtevam, ter predložiti fotografije stikala za fizični izklop.
      Za izpolnjevanje pogojev (c) mora vlagatelj dokazati, da bodo vsi njihovi televizijski sprejemniki z znakom za okolje, ko se prvič dostavijo na trg po teh datumih iz meril, izpolnjevali pogoje glede energijske učinkovitosti. Če tega ne more dokazati, bo pristojni organ izdal dovoljenje znaka za okolje samo za obdobje, za katerega se lahko dokaže skladnost z zahtevami.
      2.   Vsebnost živega srebra v fluorescenčnih svetilih
      Skupna količina živega srebra (Hg) vseh žarnic enega zaslona ni večja kot 75 mg za zaslone z vidno diagonalo zaslona do in vključno s 101 cm (40 palcev).
      Skupna količina živega srebra (Hg) vseh žarnic enega zaslona ne sme biti večja kot 99 mg za zaslone z vidno diagonalo zaslona večjo kot 101 cm (40 palcev).

         Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podpisano izjavo, da njihov televizijski sprejemnik ustreza tem pogojem. Vključuje dokumentacijo dobavitelja o številu uporabljenih svetil ter skupni vsebnosti živega srebra svetil.
      3.   Podaljšanje življenjske dobe
      Proizvajalec ponudi tržno garancijo, s katero zagotavlja, da bo televizijski sprejemnik deloval najmanj dve leti. Ta garancija začne veljati z dnem predaje kupcu.
      Zajamčiti se mora, da bodo združljivi elektronski rezervni deli na razpolago še sedem let po prenehanju proizvodnje.

         Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o skladnosti proizvoda z navedenimi pogoji.
      4.   Razstavljanje
      Proizvajalec zagotovi, da lahko strokovno usposobljene osebe, ki se ukvarjajo z recikliranjem, z orodji, ki jih imajo na voljo, televizijski sprejemnik brez težav razstavijo na sestavne dele za:

                  —

                  popravljanje in nadomeščanje obrabljenih delov;

                  —

                  nadomeščanje starejših ali zastarelih delov in

                  —

                  ločevanje delov in materialov, ki se nazadnje reciklirajo.

            Za lažje razstavljanje se zagotovijo:

                  —

                  elementi za pritrjevanje televizijskega sprejemnika, na primer vijaki in zaskočni elementi, ki omogočajo razstavljanje, predvsem tistih delov, ki vsebujejo nevarne snovi,

                  —

                  plastični deli so zaradi recikliranja narejeni samo iz enega ali več združljivih polimerov, ter imajo ustrezno označbo ISO11469, če je njihova masa večja od 25 gramov,

                  —

                  kovinski vložki, ki se ne dajo izločiti, se ne uporabljajo,

                  —

                  podatki o vrsti in količini nevarnih snovi v televizijskih sprejemnikih, zbrani v skladu z Direktivo Sveta 2006/121/ES (2), ter Globalno usklajenim sistemom za razvrščanje in označevanje kemikalij (GHS).

         Ocenjevanje in preverjanje: Z vlogo se predloži poročilo o preskusu, ki opisuje razstavljanje televizijskega sprejemnika. Vključuje naj eksplozijsko risbo televizijskega sprejemnika, ki označuje glavne sestavne dele, ter nevarne snovi v teh delih. Lahko je predstavljena v pisni ali avdiovizualni obliki. Podatki o nevarnih snoveh se posredujejo pristojnemu organu v obliki seznama materialov, ki označuje vrsto, uporabljeno količino ter mesto namestitve materiala.
      5.   Težke kovine ter zaviralci gorenja

                  (a)

                  Kadmij, svinec, živo srebro, šestvalentni krom ali zaviralci gorenja, tj. polibromirani bifenili (PBB) ali polibromirani difeniletri (PBDE), kot so navedeni v členu 4(1) Direktive 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), se ne uporabijo v televizijskih sprejemnikih, razen če je uporaba teh snovi, skladno s prilogo navedene direktive, iz zahtev člena 4(1) navedene direktive izvzeta ali če je njihova najvišja dopustna vrednost koncentracije enaka ali nižja od praga iz iste priloge. Glede priloge je najvišja dopustna vrednost koncentracije za PBB in PBDE < 0,1 %.

                  (b)

                  Plastični deli ne smejo vsebovati snovi, ki zavirajo gorenje, ali pripravke, ki vsebujejo snovi, katerim je ali bi lahko bil dodeljen ob uporabi kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov ali njihova kombinacija:

                              —

                              R40 (možen rakotvoren učinek)

                              —

                              R45 (lahko povzroči raka)

                              —

                              R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare)

                              —

                              R50 (zelo strupeno za vodne organizme)

                              —

                              R51 (strupeno za vodne organizme)

                              —

                              R52 (škodljivo za vodne organizme)

                              —

                              R53 (lahko povzroči dolgotrajne škodljive učinke za vodno okolje)

                              —

                              R60 (lahko škoduje plodnosti)

                              —

                              R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku)

                              —

                              R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti)

                              —

                              R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku)

                        kakor so opredeljeni v Direktivi 2006/121/EGS. Te zahteve ne veljajo za reaktivne zaviralce gorenja, torej tiste, ki pri uporabi spremenijo svoje lastnosti (tj. v končnem proizvodu niso vsebovani v koncentraciji > 0,1 %), tako da zgoraj imenovani R-stavki ne veljajo več.

         Ocenjevanje in preverjanje: Potrdilo o skladnosti z zahtevami, ki ga podpiše proizvajalec televizijskega sprejemnika, se predloži pristojnemu organu. Prav tako se mu predloži izjava o skladnosti, ki jo podpišejo dobavitelji plastičnih delov in zaščitnih sredstev proti ognju, ter kopije zadevnih varnostnih listov o materialih in snoveh. Jasno je treba navesti vsa uporabljena zaščitna sredstva proti ognju.
      6.   Navodila za uporabnike
      Televizijski sprejemnik se prodajo z ustreznimi informacijami za uporabnika, ki dajejo nasvet glede pravilne okoljske uporabe. Informacije se navedejo na enem samem, lahko opaznem mestu v navodilih za uporabo in na spletni strani proizvajalca. Informacijam vključujejo predvsem:

                  (a)

                  porabo energije televizijskega sprejemnika pri različnih načinih delovanja: vključen, izključen, pasivno stanje pripravljenosti, vključno z informacijami o možnih prihrankih energije pri različnih načinih delovanja;

                  (b)

                  povprečno letno porabo energije televizijskega sprejemnika v kilovatih ter izračunano na podlagi porabe energije v vključenem stanju, in sicer štiri ure na dan in 365 dni v letu;

                  (c)

                  podatke o tem, da energetska učinkovitost manjša porabo energije, ter tako prihrani denar zaradi nižjih računov elektrike;

                  (d)

                  naslednja navodila za zmanjšanje porabe energije, kadar se televizijski sprejemnik ne uporablja:

                              —

                              prekiniti povezavo preko priključka na omrežje ali izvleči iz električnega vtiča bo znižalo porabo vseh televizijskih sprejemnikov na nič in se priporoča, kadar se ta ne uporablja dlje časa, na primer med počitnicami,

                              —

                              uporaba stikala za fizični izklop bo zmanjšala porabo energije na nič (kadar je ta nameščen),

                              —

                              preklop televizijskega sprejemnika v stanje pripravljenosti bo zmanjšal porabo energije, vendar bo še vedno porabil nekaj energije,

                              —

                              zmanjšanje svetlosti slike bo znižalo porabo energije.

                  (e)

                  lega stikala za fizični izklop (kadar je ta nameščen);

                  (f)

                  informacije o službah, servisih, usposobljenih za popravljanje televizijskih sprejemnikov, vključno s kontaktnimi podatki;

                  (g)

                  navodila za ustrezno odstranjevanje starih televizijskih sprejemnikov na odvozna odlagališča ali s sistemi vračanja trgovcu na drobno v skladu z Direktivo 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

                  (h)

                  podatek, da je bil proizvodu podeljen znak EU za okolje, s kratko razlago, kaj to pomeni, in navedbo, da je več informacij o znaku za okolje mogoče najti na spletni strani: http://www.ecolabel.eu

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo, predloži izjavo o skladnosti proizvoda s temi zahtevami in predloži izvod priročnika z navodili za uporabo.
      7.   Podatki, ki so označeni na znaku za okolje
      Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

                  —

                  velika energijska učinkovitost,

                  —

                  zmanjšane emisije CO2,

                  —

                  zasnova omogoča popravilo in recikliranje.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti proizvoda s to zahtevo in predloži kopijo znaka za okolje, kot bo označen na embalaži in/ali proizvodu in/ali spremni dokumentaciji.

         (1)  Površina zaslona: to je površina zaslona v dm2. Enaka je [velikost zaslona × velikost zaslona × 0,480] pri standardnih zaslonih (razmerje vidne površine 4:3) in [velikost zaslona × velikost zaslona × 0,427] pri širokih zaslonih (razmerje vidne površine 16:9).

         (2)  UL L 396, 30.12.2006, str. 850. Popravljena različica v UL L 136, 29.5.2007, str. 281.

         (3)  UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

         (4)  UL L 37, 13.2.2003, str. 24.


title: Sklep Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)

text:
               18.1.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/19

         SKLEP SVETA 2013/34/SZVP
   z dne 17. januarja 2013
   o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. julija 2012 potrdil, da dramatične spremembe v Maliju zahtevajo pregled ukrepov, ki bi jih morala Unija sprejeti v podporo ponovni vzpostavitvi demokratične vlade in načel pravne države po vsem Maliju. Visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP) ter Komisijo je pozval, naj predlagata dejanske ukrepe Unije na številnih področjih, da bi se odzvali na spreminjajoče se razmere.

               (2)

               Predsednik Republike Mali je v pismu z dne 18. septembra 2012 zaprosil za pomoč Unije pri ponovni vzpostavitvi ozemeljske celovitosti Malija.

               (3)

               Varnostni svet Združenih narodov je v svoji resoluciji 2071 (2012) o razmerah v Maliju, sprejeti 12. oktobra 2012, izrazil resno zaskrbljenost nad posledicami nestabilnosti na severu Malija za celotno regijo in drugod ter poudaril, da se je za ohranitev stabilnosti v Sahelu treba hitro odzvati, obenem pa mednarodne partnerje, vključno z Unijo, pozval, naj malijski vojski in varnostnim silam zagotovijo pomoč, strokovno znanje, usposabljanje in podporo v zvezi s krepitvijo zmogljivosti.

               (4)

               Svet je v sklepih z dne 15. oktobra 2012 zahteval odločno nadaljevanje načrtovanja morebitne vojaške misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) ter njegovo poglobitev – pri čemer je zlasti treba izdelati zasnovo upravljanja krize v zvezi z reorganizacijo in usposabljanjem malijskih obrambnih sil – ob upoštevanju pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za učinkovitost morebitne misije, med katerimi sta popolna podpora malijskih oblasti in določitev strategije umika.

               (5)

               Svet je v sklepih z dne 19. novembra 2012 pozdravil predstavitev koncepta kriznega upravljanja s strani VP in pozval zadevne skupine, naj ga nemudoma preučijo, da bi ga lahko Svet decembra 2012 potrdil.

               (6)

               Svet je 10. decembra 2012 potrdil koncept kriznega upravljanja o morebitni vojaški misiji usposabljanja v okviru SVOP v Maliju. Svet je poudaril, da bi misija v Maliju predstavljala bistveni element celovitega pristopa Unije, kot je bil predstavljen v Strategiji za varnost in razvoj območja Sahel.

               (7)

               Predsednik Republike Mali je v pismu z dne 24. decembra 2012 na VP naslovil vabilo za začetek vojaške misije EU za usposabljanje na Maliju.

               (8)

               Politični in varnostni odbor (PVO) bi moral v okviru pristojnosti Sveta in VP izvajati politični nadzor nad vojaško misijo Unije, zagotavljati strateško vodenje ter sprejemati ustrezne odločitve v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

               (9)

               Pogajati se je treba o mednarodnih sporazumih o statusu enot in osebja EU o sodelovanju tretjih držav v misijah Unije ter jih skleniti.

               (10)

               V skladu s členom 41(2) PEU bi morali operativni izdatki, ki nastanejo na podlagi tega sklepa in se nanašajo na vojaške ali obrambne zadeve, bremeniti države članice v skladu z določbami Sklepa Sveta 2011/871/SZVP z dne 19. decembra 2011 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (1).

               (11)

               V skladu s členom 5 Protokola o stališču Danske, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU), Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri izvajanju tega sklepa in ne sodeluje pri financiranju te misije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Misija
   1.   Unija izvaja vojaško misijo za usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: EUTM Mali) na jugu Malija z namenom vojaškega svetovanja in svetovanja v zvezi z usposabljanjem malijskim oboroženim silam, ki delujejo pod nadzorom zakonitih civilnih oblasti, s katero želi prispevati k ponovni vzpostavitvi njihovih vojaških zmogljivosti, da bi jim omogočila vodenje bojnih operacij za ponovno vzpostavitev ozemeljske celovitosti Malija in za zmanjšanje groženj, ki jih predstavljajo teroristične skupine. EUTM Mali ni vključen v bojne operacije.
   2.   Cilj EUTM Mali je odzvati se na operativne potrebe malijskih oboroženih sil z zagotavljanjem:

               (a)

               podpore pri usposabljanju za zmogljivosti malijskih oboroženih sil;

               (b)

               usposabljanja in svetovanja glede poveljevanja in nadzora, logistične verige ter človeških virov in usposabljanja glede mednarodnega humanitarnega prava, zaščite civilistov in človekovih pravic.

         3.   EUTM Mali ima za cilj okrepiti pogoje za pravilen politični nadzor s strani legitimnih civilnih oblasti malijskih oboroženih sil.
   4.   Dejavnosti EUTM Mali se izvajajo v tesnem usklajevanju z drugimi akterji, ki sodelujejo pri pomoči malijskim oboroženim silam, zlasti z Združenimi narodi (ZN) in Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav.
   Člen 2
   Imenovanje poveljnika misije EU
   1.   Brigadir general François LECOINTRE se imenuje za poveljnika misije EU.
   2.   Poveljnik misije EU izvaja naloge poveljnika operacije EU in poveljnika sil EU.
   Člen 3
   Določitev poveljstva misije
   1.   Poveljstvo misije za EUTM Mali se nahaja v Maliju. Izvaja naloge operativnega štaba in poveljstva sil EU.
   2.   Poveljstvo misije vključuje podporno enoto v Bruslju.
   Člen 4
   Načrtovanje in začetek EUTM Mali
   Svet po odobritvi načrta misije in pravil delovanja sprejme sklep o začetku EUTM Mali.
   Člen 5
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO v okviru pristojnosti Sveta in VP izvaja politični nadzor in strateško vodenje EUTM Mali. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 38 PEU. To pooblastilo zajema pristojnosti za spreminjanje dokumentov načrtovanja, vključno z načrtom misije in strukturo poveljevanja. Vključuje tudi pristojnosti za sprejemanje sklepov o imenovanju naslednjih poveljnikov misije EU. Pristojnost odločanja glede ciljev in prenehanja EUTM Mali je pridržana Svetu.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   PVO od predsednika Vojaškega odbora EU (VOEU) prejema redna poročila o vodenju EUTM Mali. PVO lahko po potrebi na svoje seje povabi poveljnika misije EU.
   Člen 6
   Vojaško vodenje
   1.   VOEU spremlja pravilno izvajanje EUTM Mali, vodene v okviru pristojnosti poveljnika misije EU.
   2.   VOEU od poveljnika misije EU prejema redna poročila. Po potrebi ga lahko povabi na svoje seje.
   3.   Predsednik VOEU je glavna točka za stike s poveljnikom misije EU.
   Člen 7
   Doslednost odziva Unije in usklajevanje
   1.   VP zagotovi izvajanje tega sklepa in njegovo skladnost z zunanjim delovanjem Unije na splošno, vključno z razvojnimi programi Unije.
   2.   Brez poseganja v strukturo poveljevanja poveljnik misije EU prejema lokalne politične smernice s strani vodje delegacije Unije v Bamaku v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za Sahel.
   3.   EUTM Mali se usklajuje s SVOP misijo Unije v Nigru (EUCAP SAHEL Niger), da bi preučili morebitne sinergije.
   4.   EUTM Mali usklajuje svoje dejavnosti z dvostranskimi dejavnostmi držav članic v Maliju, z drugimi mednarodnimi akterji v regiji, zlasti ZN in Afriško unijo (AU), Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav in dvostranskimi akterji, vključno z Združenimi državami in Kanado, ter s ključnimi regionalnimi akterji.
   Člen 8
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo odločanja Unije in njen enotni institucionalni okvir ter v skladu z ustreznimi smernicami Evropskega sveta se k sodelovanju pri EUTM Mali lahko povabi tretje države.
   2.   Svet pooblašča PVO, da tretje države povabi k prispevanju in da na priporočilo poveljnika misije EU in VOEU sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov.
   3.   Podrobnosti o sodelovanju tretjih držav so predmet sporazumov, ki se sklenejo v skladu s členom 37 PEU in postopkom iz člena 218 PDEU. Če sta Unija in tretja država sklenili sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v misijah Unije za krizno upravljanje, se za namene EUTM Mali uporabljajo določbe tega sporazuma.
   4.   Tretje države z znatnim vojaškim prispevkom za EUTM Mali imajo enake pravice in obveznosti glede vsakodnevnega vodenja EUTM Mali kakor države članice, ki sodelujejo v EUTM Mali.
   5.   Svet pooblašča PVO za sprejetje ustreznih sklepov o ustanovitvi odbora sodelujočih držav, če tretje države zagotavljajo znaten vojaški prispevek.
   Člen 9
   Status osebja pod vodstvom EU
   Status enot in osebja pod vodstvom EU, vključno s privilegiji, imunitetami ter dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izvedbo in nemoteno delovanje njihove misije, je predmet sporazuma, sklenjenega v skladu s členom 37 PEU in postopkom iz člena 218 PDEU.
   Člen 10
   Finančne določbe
   1.   Skupni stroški EUTM Mali se upravljajo v skladu s Sklepom 2011/871/SZVP.
   2.   Referenčni finančni znesek skupnih stroškov EUTM Mali je 12,3 milijona EUR. Odstotni delež referenčnega zneska iz člena 25(1) Sklepa 2011/871/SZVP znaša 50 % in delež obveznosti iz člena 32(3) Sklepa 2011/871/SZVP znaša 70 %.
   Člen 11
   Posredovanje informacij
   1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, če je to ustrezno in skladno s potrebami EUTM Mali, v skladu s Sklepom Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2) razkrije tajne podatke EU, ki so bili pripravljeni za namene EUTM Mali:

               (a)

               do stopnje, ki je določena v veljavnih sporazumih o varovanju tajnosti, sklenjenih med Unijo in zadevnimi tretjimi državami, ali

               (b)

               do stopnje „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ v drugih primerih.

         2.   VP je prav tako pooblaščen, da ZN in Gospodarski skupnosti zahodnoafriških držav ob upoštevanju operativnih potreb EUTM Mali in v skladu s Sklepom 2011/292/EU razkrije tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene EUTM Mali. V ta namen se sklenejo dogovori med VP ter pristojnimi organi ZN in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav.
   3.   V primeru posebne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščen, da v skladu s Sklepom 2011/292/EU državi gostiteljici posreduje tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene EUTM Mali. V ta namen se sklenejo dogovori med VP in pristojnimi organi države gostiteljice.
   4.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, posreduje vse netajne dokumente EU v zvezi z razpravami Sveta o EUTM Mali, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (3) velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti.
   5.   VP lahko pooblastila iz odstavkov 1 do 4 ter možnost sklepanja dogovorov iz odstavkov 2 in 3 prenese na osebje Evropske službe za zunanje delovanje in/ali na poveljnika misije EU.
   Člen 12
   Začetek veljavnosti in prenehanje
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Mandat EUTM Mali preneha 15 mesecev po sprejetju sklepa Sveta o začetku EUTM Mali.
   3.   Ta sklep se razveljavi z dnem, ko preneha delovati poveljstvo misije v skladu z odobrenimi načrti o prenehanju EUTM Mali, ter brez poseganja v postopke v zvezi z revizijskim pregledom in predložitvijo računov o EUTM Mali iz Sklepa 2011/871/SZVP.

      V Bruslju, 17. januarja 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 343, 23.12.2011, str. 35.

      (2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

      (3)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Partnerstvo za komuniciranje o Evropi Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o odobritvi skupne izjave o partnerstvu za komuniciranje o Evropi (2007/2222(ACI))#PRILOGA PARTNERSTVO ZA KOMUNICIRANJE O EVROPI

text:
               15.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 9/65

         Četrtek, 9. oktober 2008Partnerstvo za komuniciranje o Evropi
   P6_TA(2008)0463
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o odobritvi skupne izjave o partnerstvu za komuniciranje o Evropi (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju člena 255 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2002 o Sporočilu Komisije o novem okviru za sodelovanje pri dejavnostih politike informiranja in komuniciranja Evropske unije (1),
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2003 o informacijski in komunikacijski strategiji za Evropsko unijo (2),
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije Evropske unije (3),
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o Beli knjigi o evropski komunikacijski politiki (4),
   ob upoštevanju sklepa, ki ga je 25. septembra 2008 sprejela konferenca predsednikov,
   ob upoštevanju predlagane skupne izjave o partnerstvu za komuniciranje o Evropi,
   ob upoštevanju členov 120(1) in 43(1) svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0372/2008),

               A.

               ker je komuniciranje pomemben sestavni del tako predstavniške in kot participativne demokracije,

               B.

               ker je zato trdnost demokratičnih elementov EU povezana s komunikacijskimi strukturami na evropski ravni, prek katerih so institucije povezane z državljani,

               C.

               ker izkušnje iz preteklih evropskih volitev in referendumov kažejo, da bodo na njih verjetneje sodelovali tisti, ki poznajo in jih zanimajo vprašanja, povezana z EU, medtem ko je manj verjetno, da se jih bodo udeležili tisti, ki v zvezi s tem niso tako dobro obveščeni; ker se je to ponovno potrdilo z raziskavami po referendumu na Irskem,

               D.

               ker komuniciranje o Evropski uniji zahteva politično zavezo institucij EU in držav članic na vseh ravneh,

               1.

               odobri skupno izjavo o partnerstvu za komuniciranje o Evropi, ki je priložena temu sklepu, in sklene, da se izjava priloži k Poslovniku; poziva, naj se izjava objavi v Uradnem listu Evropske unije;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

      (1)  UL C 47 E, 27.2.2003, str. 400.

      (2)  UL C 64 E, 12.3.2004, str. 591.

      (3)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 403.

      (4)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 369.

      Četrtek, 9. oktober 2008PRILOGA
      PARTNERSTVO ZA KOMUNICIRANJE O EVROPI

         Cilji in načela

                  1.

                  Evropski parlament, Svet in Evropska komisija pripisujejo izreden pomen izboljšanju komuniciranja o zadevah EU ob upoštevanju načel pluralizma, sodelovanja, odprtosti in preglednosti, da bi evropskim državljanom pomagale uresničevati njihovo pravico do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije, v kateri se odločitve sprejemajo kar najbolj pregledno in demokratično.

                  2.

                  Vse tri institucije se želijo zavzemati za približevanje stališč o prednostnih nalogah Evropske unije kot celote na področju komuniciranja, spodbujati dodano vrednost pristopa EU h komuniciranju o evropskih zadevah, olajšati izmenjavo informacij in najboljših praks ter razvijati sinergije med institucijami pri izvajanju dejavnosti komuniciranja v zvezi s temi prednostnimi nalogami ter po potrebi olajšati sodelovanje med institucijami in državami članicami.

                  3.

                  Vse tri institucije priznavajo, da je za komuniciranje o Evropski uniji potrebna politična zavzetost institucij EU in držav članic ter da so države članice tudi same odgovorne za komuniciranje o zadevah EU s svojimi državljani.

                  4.

                  Vse tri institucije menijo, da bi morale biti dejavnosti informiranja in komuniciranja o evropskih zadevah oblikovane tako, da bi vsakomur omogočile dostop do pravilnih in raznovrstnih informacij o Evropski uniji ter državljanom zagotoviti uveljavljanje pravice do izražanja svojih stališč in aktivnega sodelovanja v javni razpravi o evropskih zadevah.

                  5.

                  Vse tri institucije pri izvajanju ukrepov informiranja in komuniciranja prispevajo k ohranjanju večjezičnosti in kulturne raznolikosti.

                  6.

                  Vse tri institucije so politično odločene uresničiti navedene cilje. Druge institucije in organe EU spodbujajo, da podprejo njihova prizadevanja in, če želijo, sodelujejo v temu pristopu.

         Partnerski pristop

                  7.

                  Vse tri institucije priznavajo, da se je treba na izzive komuniciranja o zadevah EU odzvati v okviru partnerstva med državami članicami in institucijami EU ter tako zagotoviti učinkovito komuniciranje s čim širšo javnostjo in ji na ustrezni ravni omogočiti objektivne informacije.
                  Sinergije želijo razvijati z državnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter s predstavniki civilne družbe.
                  Zato se želijo zavzemati za pragmatičen partnerski pristop.

                  8.

                  V zvezi s tem poudarjajo, da je ključnega pomena medinstitucionalna skupina za informiranje (IGI), ki institucijam zagotavlja okvir na visoki ravni pri spodbujanju politične razprave o dejavnostih informiranja in komuniciranja, povezanih z EU, ter tako razvija sinergijo in spodbuja dopolnjevanje. V ta namen se IGI, ki ji sopredsedujejo predstavniki Evropskega parlamenta, Sveta in Evropske komisije, praviloma sestane dvakrat na leto, na njenih zasedanjih pa kot opazovalca sodelujeta Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor.

         Okvir za skupno delo

      Vse tri institucije nameravajo sodelovati na naslednji način:

                  9.

                  Vse tri institucije bodo ob upoštevanju pristojnosti posameznih institucij EU in držav članic za njihovo lastno strategijo in prednostne naloge na področju komuniciranja v IGI vsako leto določile omejeno število skupnih prednostnih nalog komuniciranja.

                  10.

                  Skupne prednostne naloge bodo temeljile na prednostnih nalogah komuniciranja, ki jih v skladu s svojimi notranjimi postopki določijo institucije in organi EU ter po potrebi dopolnjujejo strateška stališča in prizadevanja držav članic na tem področju, pri čemer bodo upoštevana tudi pričakovanja državljanov.

                  11.

                  Vse tri institucije in države članice si bodo prizadevale za ustrezno podporo pri komuniciranju o določenih prednostnih nalogah

                  12.

                  Službe, ki so v državah članicah in institucijah EU pristojne za komuniciranje, bi se morale povezati in tako zagotoviti uspešno izvajanje skupnih prednostnih nalog komuniciranja in drugih dejavnosti, povezanih s komuniciranjem o EU, po potrebi na podlagi ustreznih upravnih dogovorov.

                  13.

                  Institucije in države članice naj izmenjajo informacije o drugih dejavnostih komuniciranja, povezanih z EU, zlasti o sektorskih dejavnostih komuniciranja, ki jih načrtujejo institucije in organi EU, če bodo te povod za informativne kampanje v državah članicah.

                  14.

                  Komisija naj na začetku vsakega leta drugim institucijam EU predloži poročilo o najpomembnejših rezultatih izvajanja skupnih prednostnih nalog komuniciranja v preteklem letu.

                  15.

                  Ta politična izjava je bila podpisana dne dvaindvajsetega oktobra leta dva tisoč osem.


title: Sklep št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (Besedilo velja za EGP)

text:
               7.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 298/20

      SKLEP št. 1098/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 22. oktobra 2008
   o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Boj proti revščini in socialni izključenosti je ena od ključnih zavez Evropske unije in njenih držav članic.

               (2)

               Amsterdamska pogodba iz leta 1997 je dodala nove določbe o boju proti socialni izključenosti k področjem delovanja, ki jih zajemajo določbe socialne politike Pogodbe ES, zlasti člena 136 in 137, pri čemer sta bila zagotovljena nov zakonodajni okvir in podlaga za nove politične zaveze na tem področju.

               (3)

               Na zasedanju Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 je bilo priznano, da je stopnja revščine in socialne izključenosti nesprejemljiva. Oblikovanje bolj vključujoče Evropske unije je bilo zato obravnavano kot bistveni element za doseganje desetletnega strateškega cilja Unije za gospodarsko rast, številčnejša in boljša delovna mesta ter večjo socialno kohezijo.

               (4)

               Evropski svet v Lizboni je države članice in Komisijo pozval, da sprejmejo ukrepe, ki „odločilno vplivajo na izkoreninjenje revščine“ do leta 2010. Evropski svet v Lizboni je zato sklenil, da se na tem področju sprejme odprta metoda usklajevanja.

               (5)

               Že na začetku je bila odprta metoda usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost pomembno orodje za podporo politični zavezanosti in krepitvi zmožnosti EU, da podpre države članice pri prizadevanju za večjo socialno kohezijo v Evropi.

               (6)

               Odprta metoda usklajevanja pomaga izpopolnjevati vzajemno učenje in je povečala osveščenost o večrazsežnostni naravi izključevanja in revščine. Odprta metoda usklajevanja ustvarja pogoje za večji vpliv na dejanske razmere in omogoča vidnejšo zavezanost EU socialnim vrednotam nasproti svojim državljanom.

               (7)

               Kljub tem dosežkom velik del prebivalstva še vedno živi v pomanjkanju ali ima omejen in neenak dostop do storitev ali je izključen iz družbe. Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008 opozarja na dejstvo, da 78 milijonov ljudi v Evropski uniji živi na robu revščine, od tega je 19 milijonov otrok. Vrzel med spoloma je približno dve odstotni točki.

               (8)

               Poleg tega sta neenakost v bogastvu in huda revščina vprašanji, ki zbujata vse večjo skrb v Uniji.

               (9)

               Zaradi socialne in ekonomske kohezije je treba zagotoviti podporo prikrajšanim regijam, območjem s stalnimi strukturnimi omejitvami, najbolj oddaljenim regijam, nekaterim otokom in otoškim državam članicam ter območjem, ki sta jih v zadnjem času prizadeli deindustrializacija ali preusmeritev industrije.

               (10)

               Socialna izključenost škoduje dobremu počutju državljanov ter ovira njihovo sposobnost izražanja in sodelovanja v družbi. V evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (v nadaljnjem besedilu „evropsko leto“) bi bilo treba ustrezno opozoriti na ta vidik.

               (11)

               Evropski parlament je v Resoluciji z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti poudaril, da morata krepitev socialne kohezije ter izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti postati politični prednostni nalogi Evropske unije.

               (12)

               Boj proti revščini in socialni izključenosti je treba izvajati tako znotraj kot zunaj Evropske unije, v skladu z razvojnimi cilji tisočletja Združenih narodov, ki so se jim zavezale EU in države članice.

               (13)

               Problem revščine in socialne izključenosti se pojavlja v obsežnih, zapletenih in večrazsežnostnih oblikah. Nanašajo se na številne dejavnike, na primer na dohodek in življenjski standard, potrebo po možnostih za izobraževanje in dostojno delo, učinkovite sisteme socialnega varstva, stanovanje, dostop do kakovostnih zdravstvenih služb in drugih storitev ter aktivno državljanstvo. Iz tega razloga bi bilo treba vključiti zainteresirane strani z vseh zadevnih področij politike.

               (14)

               Posledično preprečevanje revščine in boj proti njej zahtevata večrazsežnostne ukrepe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo ravnotežje med ekonomsko in socialno politiko ter usmerjene strategije za skupine ali osebe, ki so v posebej ranljivem položaju. Z evropskim letom bi lahko spodbudili te večrazsežnostne politike ter nadaljnji razvoj ustreznih kazalnikov.

               (15)

               Socialna agenda 2005–2010, ki dopolnjuje in podpira lizbonsko strategijo, ima ključno vlogo pri uveljavljanju socialne razsežnosti gospodarske rasti ter dejavne udeležbe državljanov v družbi in na trgu dela. Ena od prednostnih nalog socialne agende je uveljavitev enakih možnosti za vse kot vektorja socialne in medgeneracijske solidarnosti ter oblikovanja bolj vključujoče družbe brez revščine.

               (16)

               V svojih nacionalnih akcijskih načrtih za socialno vključenost je več držav članic poudarilo veliko tveganje za revščino in/ali izključenost, s katerim se srečujejo nekatere skupine, vključno z otroki, osebami, ki so predčasno prenehale šolanje, starši samohranilci, velikimi družinami, družinami z enim dohodkom, mladimi, zlasti mladimi ženskami, starejšimi, priseljenci in etničnimi manjšinami, invalidi in njihovimi skrbniki, brezdomci, brezposelnimi, zlasti dolgoročno brezposelnimi, zaporniki, ženskami in otroki, ki so žrtve nasilja, ter zasvojenci s trdimi drogami. Nacionalne politike in podporni ukrepi, namenjeni najranljivejšim skupinam, bi lahko imeli pomembno vlogo v boju proti revščini in socialni izključenosti.

               (17)

               Dostojna zaposlitev lahko bistveno zmanjša tveganje revščine za posameznika. Vendar pa zaposlitev sama ni vedno zadosten pogoj za rešitev ljudi iz revščine in stopnja tveganja za revščino je še vedno sorazmerno visoka tudi med tistimi, ki so zaposleni. Revščina zaposlenih je povezana z nizko plačo, razliko v plači med ženskami in moškimi, nizkimi kvalifikacijami, omejenimi možnostmi za poklicno usposabljanje, potrebo po usklajevanju poklicnega in družinskega življenja, negotovo zaposlitvijo in delovnimi razmerami ter tudi s težkimi razmerami v gospodinjstvu. Zato so kakovostna zaposlitev ter socialna in ekonomska podpora bistvene za rešitev posameznikov iz revščine.

               (18)

               Pomanjkanje temeljnih sposobnosti in usposobljenosti, prilagojenih spreminjajočim se potrebam trga dela, je glavna ovira za vključitev v družbo. Obstaja vedno večja nevarnost pojava novih razkolov v družbi med tistimi, ki imajo dostop do vseživljenjskega učenja za okrepitev zaposljivosti in prilagodljivosti ter lažjega osebnostnega razvoja in dejavnega državljanstva, ter tistimi, ki ostajajo izključeni in diskriminirani na različne načine. Tisti, ki nimajo ustreznega znanja, se težje vključujejo na trg dela in imajo več težav pri iskanju kakovostne zaposlitve, zanje je bolj verjetno, da bodo dlje časa nezaposleni in da bodo v primeru zaposlenosti imeli slabo plačano delo.

               (19)

               Razpoložljivost in sposobnost uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije sta vedno pomembnejša pogoja za vključitev v družbo. Ministrska deklaracija, sprejeta v Rigi 11. junija 2006, poziva k informacijski družbi za vse.

               (20)

               Za uspešnost ukrepa Skupnosti na področju boja proti revščini in socialni izključenosti je ključen obseg množične javne in politične podpore. Poleg tega učinkovito izvajanje zakonodaje EU o enakih možnostih in nediskriminaciji podpira cilje evropskega leta. Evropsko leto bi moralo zato osveščati in spodbujati k zagonu ter k izmenjavi najboljše prakse med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi ter mednarodnimi organizacijami, ki se borijo proti revščini. Pomagati bi moralo pri usmerjanju politične pozornosti in vključevanju vseh zainteresiranih strani, da bi napredovali pri uporabi odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost in jo okrepili ter da bi spodbujali nadaljnje ukrepe in pobude s tega področja na ravni Skupnosti in nacionalni ravni v sodelovanju s tistimi, ki jih je prizadela revščina, in njihovimi predstavniki.

               (21)

               Evropsko leto bi moralo spodbuditi politike dejavnega vključevanja kot načina za preprečevanje revščine in socialne izključenosti ter v okviru odprte metode usklajevanja pomagati pri uveljavljanju najboljše prakse na tem področju.

               (22)

               Zaradi neenakomernega napredka na nacionalni ravni in različnega socialno-ekonomskega in kulturnega okolja ter posebnosti je treba velik del ukrepov evropskega leta decentralizirati in prenesti na nacionalno raven s sistemom neposrednega centraliziranega upravljanja v skladu s postopki, določenimi v členu 54(2)(c) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

               (23)

               Vendar mora Komisija nadzorovati določitev prednostnih nalog politike na nacionalni ravni, da zagotovi skladnost s strateškimi cilji, dogovorjenimi za evropsko leto, in končno tudi s skupnimi cilji, določenimi za odprto metodo usklajevanja.

               (24)

               Učinkovito usklajevanje vseh partnerjev, ki sodelujejo na ravni Skupnosti, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, je temeljni pogoj za zagotavljanje učinkovitosti evropskega leta. Lokalni in regionalni partnerji imajo posebno vlogo pri uveljavljanju interesov ljudi, ki živijo v revščini ali socialni izključenosti.

               (25)

               Sodelovanje v evropskem letu bi moralo biti odprto za države članice, države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (EGP), v skladu s pogoji iz tega sporazuma, države kandidatke, ki so upravičene do ugodnosti iz predpristopne strategije, države zahodnega Balkana v skladu s pogoji iz njihovih sporazumov, in države, ki jih zajema evropska sosedska politika (ESP), v skladu z določbami iz strateškega dokumenta iz maja 2004 in akcijskimi načrti držav.

               (26)

               Evropsko leto lahko pomaga izboljšati usklajevanje med obstoječimi programi in pobudami za boj proti revščini in socialni izključenosti na ravni Skupnosti, vključno z odprto metodo usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost.

               (27)

               Zagotoviti bi bilo treba skladnost in dopolnjevanje z drugimi ukrepi Skupnosti, zlasti s programom PROGRESS, strukturnimi skladi in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP), ukrepi za boj proti diskriminaciji in spodbujanje enakosti med spoloma ter za temeljne pravice ter z ukrepi na področjih izobraževanja in usposabljanja, kulture in medkulturnega dialoga, mladine, državljanstva, priseljevanja in azila ter raziskav.

               (28)

               V evropskem letu bi morali nadaljevati najboljšo prakso iz prejšnjih evropskih let, vključno z evropskim letom enakih možnosti za vse (2007) in evropskim letom medkulturnega dialoga (2008).

               (29)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku za proračunski organ prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

               (30)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

               (31)

               Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, med drugim zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih, nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobre prakse po vsej Skupnosti, in ker te cilje zaradi njihovega obsega lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Evropsko leto
   V podporo ukrepom Skupnosti za boj proti socialni izključenosti se leto 2010 imenuje „evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti“ (v nadaljnjem besedilu „evropsko leto“).
   Člen 2
   Cilji in vodilna načela
   1.   Cilji in vodilna načela evropskega leta so:

               (a)

               Priznavanje pravic – priznavanje temeljne pravice ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, do dostojnega življenja in polne vključenosti v družbo. Evropsko leto bo povečalo osveščenost javnosti o položaju ljudi, ki se srečujejo z revščino, zlasti skupin ali oseb v ranljivem položaju, ter bo pomagalo pri spodbujanju njihovega učinkovitega dostopa do socialnih, ekonomskih in kulturnih pravic ter tudi do zadostnih sredstev in kakovostnih storitev. Evropsko leto bo tudi pripomoglo k boju proti stereotipom in stigmatizaciji.

               (b)

               Deljena odgovornost in udeleženost – večje sodelovanje javnosti pri politiki in ukrepih socialne vključenosti, ki poudarjajo skupinsko in posameznikovo odgovornost v boju proti revščini in socialni izključenosti, ter pomen spodbujanja in podpiranja prostovoljnih dejavnosti. Evropsko leto bo spodbujalo udeleženost javnih in zasebnih akterjev, med drugim prek proaktivnega partnerstva. Spodbujalo bo osveščanje in delovanje ter ustvarilo priložnosti za sodelovanje vseh državljanov, zlasti oseb, ki imajo neposredne ali posredne izkušnje z revščino.

               (c)

               Kohezija – spodbujanje bolj povezane družbe z večjo osveščenostjo javnosti o koristih za vse v družbi, v kateri je revščina izkoreninjena in kjer se podpira pravična razdelitev in nihče ne živi na robu. Evropsko leto bo spodbujalo družbo, ki ohranja in razvija kakovost življenja, vključno s kakovostnim znanjem in zaposlitvijo, socialno blaginjo, vključno z blaginjo otrok, in enake možnosti za vse. Poleg tega bo zagotavljalo trajnostni razvoj in solidarnost med generacijami in znotraj njih ter skladnost politike z ukrepi EU po svetu.

               (d)

               Zavezanost in konkretni ukrepi – ponovno poudarjanje trdne politične zavezanosti EU in držav članic, da odločilno prispevajo k izkoreninjenju revščine in socialne izključenosti, ter spodbujanje te zavezanosti in ukrepov na vseh ravneh upravljanja. Na podlagi dosežkov in zmogljivosti odprte metode usklajevanja za socialno zaščito in socialno vključenost bo evropsko leto krepilo politično zavezanost za preprečevanje revščine in socialne izključenosti in boj proti njima z usmerjanjem politične pozornosti in udeležbo vseh zainteresiranih strani ter nadalje spodbudilo ukrepe držav članic in Evropske unije na tem področju.

         2.   Pri izvajanju teh ciljev Skupnost in države članice upoštevajo prednostne naloge iz dela IV Priloge.
   Člen 3
   Vsebina ukrepov
   1.   Ukrepi na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni, katerih namen je izpolnjevanje ciljev iz člena 2, lahko vključujejo zlasti:

               (a)

               srečanja in prireditve;

               (b)

               informacijske, promocijske in izobraževalne kampanje;

               (c)

               raziskave in študije na ravni Skupnosti ali nacionalni ravni na podlagi zbiranja po spolu ločenih podatkov, kadar je to primerno.

         2.   Podrobnosti ukrepov iz odstavka 1 so določene v Prilogi.
   3.   Vsi ukrepi, namenjeni širši javnosti, so enostavno dostopni vsem, vključno z revnimi in invalidi.
   Člen 4
   Vključitev načela enakosti spolov
   Evropsko leto upošteva različna tveganja in razsežnosti revščine in socialne izključenosti, ki jih doživljajo ženske in moški. Skupnost in države članice pri izvajanju evropskega leta upoštevajo vključevanje načela enakosti spolov.
   Člen 5
   Sodelovanje in izvajanje na ravni Skupnosti
   1.   Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2).
   2.   Komisija zagotovi, da se ukrepi Skupnosti iz tega sklepa izvajajo v skladu s Prilogo.
   3.   Komisija zlasti sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti in dopolnjevanja ukrepov in pobud Skupnosti iz člena 10, da pomaga izpolniti cilje iz člena 2.
   4.   Komisija z zainteresiranimi stranmi, vključno s tistimi, ki delajo z ljudmi, ki živijo v revščini, zlasti na evropski ravni, redno izmenjuje mnenja o načrtovanju, izvajanju, spremljanju in vrednotenju evropskega leta. Vse ustrezne informacije da na voljo javnosti.
   5.   Komisija pri pripravi in izvedbi evropskega leta tesno sodeluje z Odborom za socialno zaščito ter, kadar je to primerno, obvesti ali vključi druge ustrezne odbore.
   6.   Komisija sodeluje z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami EU, kadar je to primerno.
   Člen 6
   Sodelovanje in izvajanje na nacionalni ravni
   1.   Vsaka država članica imenuje „nacionalno izvajalsko telo“ za pripravo sodelovanja pri evropskem letu in zagotovi usklajevanje na nacionalni ravni. Nacionalno izvajalsko telo je odgovorno za določanje nacionalnega programa in prednostnih nalog za evropsko leto ter za izbiro posameznih ukrepov, ki se jih bo predlagalo za financiranje s strani Skupnosti. Nacionalna strategija in prednostne naloge za evropsko leto se določijo v skladu s cilji iz člena 2.
   2.   Postopek za dodelitev finančnih sredstev Skupnosti za ukrepe na nacionalni ravni je določen v delu II Priloge.
   3.   Nacionalno izvajalsko telo se za izvajanje svojih nalog, zlasti pri oblikovanju nacionalnih programov in po potrebi med izvajanjem evropskega leta, tesno posvetuje in sodeluje s številnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe in organizacijami, ki se borijo za ali zastopajo interese ljudi, ki se srečujejo z revščino in socialno izključenostjo, socialnimi partnerji ter regionalnimi in lokalnimi organi.
   Člen 7
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu „Odbor“).
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   3.   Predstavnika vsake države članice v Odboru po možnosti imenuje nacionalno izvajalsko telo iz člena 6(1).
   Člen 8
   Finančne določbe
   1.   Ukrepi na ravni Skupnosti iz dela I Priloge so lahko subvencionirani v višini do 80 % vseh izdatkov prejemnika ali se v zvezi z njimi sklene pogodba o javnem naročilu, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije.
   2.   Ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni se lahko sofinancirajo iz splošnega proračuna Evropske unije do največ 50 % vseh upravičenih stroškov ukrepov, ki se izvajajo v skladu s postopkom iz dela II Priloge.
   Člen 9
   Postopek oddaje in izbire zahtevkov
   1.   Odločitve o financiranju ukrepov v skladu s členom 8(1) sprejme Komisija v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2).
   2.   Zahtevke za financiranje ukrepov v skladu s členom 8(2) nacionalna izvajalska telesa predložijo Komisiji v skladu postopkom iz dela II Priloge.
   Člen 10
   Doslednost in dopolnjevanje
   1.   Komisija in sodelujoče države zagotovijo, da so ukrepi iz tega sklepa skladni z drugimi ukrepi in pobudami Skupnosti ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi ukrepi ter pobudami.
   2.   Zagotovijo tudi, da evropsko leto v celoti dopolnjuje obstoječe pobude in vire Skupnosti ter nacionalne in regionalne pobude in vire, če lahko pomagajo uresničevati cilje evropskega leta.
   Člen 11
   Sodelujoče države
   Pri evropskem letu lahko sodelujejo:

               (a)

               države članice;

               (b)

               države kandidatke, ki so upravičene do ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi določbami in pogoji v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti, določenimi v okvirnem sporazumu oziroma sklepih pridružitvenih svetov;

               (c)

               države zahodnega Balkana v skladu z dogovori, ki ga je treba v skladu z okvirnimi sporazumi o splošnih načelih za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti skleniti s temi državami;

               (d)

               države Efte, ki so podpisnice Sporazuma EGP, v skladu z določbami navedenega sporazuma;

               (e)

               države partnerice evropske sosedske politike v skladu s splošnimi načeli ter splošnimi določbami in pogoji v zvezi z udeležbo teh držav v programih Skupnosti iz strateškega dokumenta iz maja 2004 in nacionalnih akcijskih načrtov. Kakršno koli finančno podporo Skupnosti za ukrepe v državah partnericah evropske sosedske politike v tem okviru pokriva instrument evropske sosedske politike v skladu s prednostnimi nalogami in postopki, določenimi za splošno sodelovanje s temi državami.

         Člen 12
   Proračun
   1.   Finančna sredstva za izvajanje ukrepov iz tega sklepa za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2010 znašajo 17 000 000 EUR, pri čemer je 6 500 000 EUR namenjenih za obdobje do 31. decembra 2009.
   2.   Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz finančnega okvira 2007–2013.
   Člen 13
   Mednarodno sodelovanje
   Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje tudi s pomembnimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope, Mednarodno organizacijo dela in Združenimi narodi.
   Člen 14
   Zaščita finančnih interesov Skupnosti
   Pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo v skladu s tem sklepom, Komisija zagotovi zaščito finančnih interesov Skupnosti s preventivnimi ukrepi v zvezi z goljufijami, korupcijo in drugimi nezakonitimi dejavnostmi, z učinkovitim preverjanjem in izterjavo nepravilno izplačanih zneskov ter v primeru ugotovljenih nepravilnosti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (8) in Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (9) ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (10).
   Člen 15
   Spremljanje in vrednotenje
   1.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni ukrepov iz tega sklepa do 31. decembra 2011.
   2.   Poročilo vsebuje tudi informacije o tem, kako je bilo načelo enakosti spolov vključeno v dejavnosti evropskega leta in kako je evropsko leto koristilo skupinam ali posameznikom v ranljivem položaju.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 22. oktobra 2008

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednik

         J.-P. JOUYET

      (1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 106.

      (2)  Mnenje z dne 18. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 2. oktobra 2008.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (8)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (9)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (10)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      PRILOGA
      Podrobnosti o ukrepih iz člena 3 tega sklepa
      I.   UKREPI NA RAVNI SKUPNOSTI
      1.   Srečanja in prireditve
      Organizacija srečanj in prireditev na ravni Skupnosti, ki so namenjeni osveščanju o vprašanjih v zvezi z evropskim letom ter o revščini in socialni izključenosti ter tudi o vzpostavitvi foruma za izmenjavo mnenj. Na njih se bodo srečevale ustrezne zainteresirane strani, pri načrtovanju pa bodo pomagali ljudje, ki se srečujejo z revščino, in organizacije civilne družbe, ki jih zastopajo. Ta srečanja in dogodki bodo pomagali razviti ukrepe in prakse za doseganje socialne neodvisnosti za vse, obravnavali politične vrzeli ter osveščali različne akterje in ustanove o večrazsežnostnih vidikih revščine in socialne izključenosti (zlasti med ženskami in otroki), vključno z dejavniki, kot so dostop do zaposlitve, stanovanja, socialne zaščite, pomoči družinam ter zdravstvenih in socialnih storitev.
      2.   Področja informacijskih in promocijskih kampanj

                  —

                  Organizacija različnih solidarnostnih pobud za zmanjšanje revščine in socialno vključenost, s katerimi vsi državljani dobijo možnost, da prispevajo neposredno ali prek svojih organizacij, tudi s skromnimi prispevki in v kakršni koli obliki. Medijske kampanje na ravni Skupnosti in nacionalni ravni lahko podpirajo zbiranje sredstev v okviru evropskega leta,

                  —

                  oblikovanje logotipa, ki je na voljo v različnih oblikah, in slogana za evropsko leto, ki se bosta uporabljala v zvezi s katerim koli ukrepom, povezanim z evropskim letom,

                  —

                  informacijska kampanja na ravni Skupnosti z lokalizacijo na nacionalni in lokalni ravni, ki bo temeljila na tradicionalnih in novih komunikacijskih kanalih in novih tehnologijah,

                  —

                  priprava komunikacijskih in medijskih orodij za povečanje zanimanja javnosti, ki bodo na voljo po vsej Skupnosti,

                  —

                  ustrezni ukrepi in pobude za zagotavljanje informacij, objavo rezultatov in večjo prepoznavnost programov, ukrepov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta,

                  —

                  ustrezne pobude izobraževalnih ustanov, nevladnih organizacij in dobrodelnih združenj na ravni Skupnosti in nacionalni ravni za razširjanje informacij o evropskem letu in o ukrepih za boj proti revščini in socialni izključenosti,

                  —

                  organizacija evropskih natečajev, ki poudarjajo dosežke in izkušnje v zvezi s temami evropskega leta,

                  —

                  močna povezava z organizacijami in sektorji, ki se običajno ne ukvarjajo z vprašanji revščine in socialne izključenosti (npr. šport, umetnost), vključno s poročanjem o osebnih izkušnjah in „ambasadorji“,

                  —

                  uvedba informacijske spletne strani na portalu Europa.

            3.   Drugi ukrepi

                  —

                  Raziskave in študije na podlagi zbiranja po spolu ločenih podatkov po vsej Skupnosti, kadar je to primerno, z namenom ocene in poročila o pripravi, učinkovitosti ter takojšnjem in dolgoročnem vplivu evropskega leta. Da bi omogočili prepoznavanje inovativnih rešitev, bo ena od teh raziskav merila javno mnenje o politiki za preprečevanje in odpravljanje revščine in socialne izključenosti, vključno s sistemi socialne zaščite, kadar je to primerno, in o potencialni vlogi Unije v boju proti revščini in izključenosti. Raziskava bo opravljena leta 2009, da bodo rezultati lahko predstavljeni na konferenci ob začetku evropskega leta,

                  —

                  spodbujanje študij o odnosu med hudo revščino in temeljnimi pravicami,

                  —

                  sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji za širjenje informacij o evropskem letu ter za ukrepe, katerih cilj je dolgoročni dialog o socialnih vprašanjih,

                  —

                  tehnična pomoč za spodbujanje prenosa učenja,

                  —

                  ocenjevalno poročilo o učinkovitosti in vplivu evropskega leta.

            Posebne povezave se lahko vzpostavijo z organizacijo prireditev na evropski in mednarodni ravni, zlasti z oblikovanjem sinergije med evropskim letom in dejavnostmi v okviru mednarodnega dneva Združenih narodov za izkoreninjenje revščine 17. oktobra.
      Komisija lahko uporabi tehnično in/ali upravno pomoč v korist obeh strani, Komisije in sodelujočih držav, na primer s financiranjem zunanjega strokovnega znanja in izkušenj v zvezi s posebnimi zadevami.
      4.   Financiranje
      Ob upoštevanju členov 8 in 12 tega sklepa se financiranje lahko zagotovi za:

                  —

                  nakup blaga in storitev, zlasti na področju komunikacij, prek javnih razpisov,

                  —

                  nakup storitev svetovanja prek javnih razpisov,

                  —

                  subvencije, dodeljene za pokritje stroškov za posebne prireditve na ravni Skupnosti, ki poudarjajo evropsko leto in osveščajo javnost v zvezi z njim. Takšno financiranje ne bo preseglo 80 % vseh izdatkov prejemnika.

            II.   SOFINANCIRANJE UKREPOV NA NACIONALNI RAVNI
      Ti ukrepi bi morali upoštevati potrebo po zagotavljanju možnosti financiranja za organizacije in projekte „na kraju samem“, ki vključujejo najbolj marginalizirane skupine.
      1.   Ukrepi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni so lahko upravičeni do financiranja iz proračuna Skupnosti v višini do 50 % vseh upravičenih stroškov na sodelujočo državo. Nacionalno sofinanciranje mora ustrezati financiranju EU z vsaj 50 % iz javnih ali zasebnih virov. Pri izbiranju ukrepov bodo lahko nacionalna izvajalska telesa prosto odločala, ali naj se zahteva sofinanciranje iz organizacij, pristojnih za izvajanje posameznih ukrepov, ali ne in na kateri ravni.
      2.   Po sprejetju tega sklepa bo Komisija pripravila dokument o strateškem okviru, ki bo poleg ciljev iz člena 2 tega sklepa določil ključne prednostne naloge za izvajanje ukrepov evropskega leta, vključno z minimalnimi standardi v zvezi s sodelovanjem v nacionalnih organih in pri ukrepih.
      3.   Kot odgovor na dokument o strateškem okviru bo vsako nacionalno izvajalsko telo po posvetovanju s civilno družbo pripravilo nacionalni program za izvajanje evropskega leta, ki bo v veliki meri skladen in združljiv z nacionalnimi strategijami o socialni zaščiti in socialni vključenosti.
      4.   Vsako nacionalno izvajalsko telo bo predložilo en zahtevek za financiranje Skupnosti. V tem zahtevku za nepovratna sredstva bodo opisani nacionalni program in prednostne naloge za evropsko leto ter ukrepi, predlagani za financiranje. Zahtevku za nepovratna sredstva bo priložen podroben proračun, ki bo določal skupne stroške predlaganih ukrepov ter znesek in vire sofinanciranja. Kot upravičene stroške je mogoče uveljavljati tudi sredstva, namenjena za osebje nacionalnih izvajalskih teles in njihovo upravljanje.
      5.   Sprostitev globalnih nepovratnih sredstev sodelujočim državam bo odvisna od tega, v kolikšni meri bodo cilji, določeni v členu 2 tega sklepa in razviti v dokumentu o strateškem okviru, ustrezno izpolnjeni v nacionalnem programu za izvajanje evropskega leta.
      6.   Komisija bo ocenila zahtevke za finančna sredstva Skupnosti, ki jih predložijo nacionalna izvajalska telesa, ter preverila njihovo skladnost s cilji iz člena 2 tega sklepa. Po potrebi bo zahtevala spremembe teh zahtevkov.
      7.   Ukrepi iz točke 1 lahko vključujejo:

                  (a)

                  srečanja in prireditve, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi prireditvami za uvedbo in spodbujanje evropskega leta, ki spodbujajo in omogočajo manevrski prostor za razpravo o dejanskih ukrepih za boj proti revščini in socialni izključenosti;

                  (b)

                  seminarje vzajemnega učenja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

                  (c)

                  druge prireditve, povezane s pripravo pobud na ravni Skupnosti (npr. letna evropska okrogla miza o revščini in socialni izključenosti ter evropsko srečanje ljudi, ki se srečujejo z revščino);

                  (d)

                  informativne, izobraževalne in promocijske kampanje ter druge ukrepe v šolah in ukrepe z močnim multiplikacijskim učinkom za širjenje načel in osnovnih vrednot, ki jih spodbuja evropsko leto, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z organizacijo podeljevanja nagrad in pripravo natečajev;

                  (e)

                  raziskave in študije, ki niso navedene v točki 3 dela I, za bolj poglobljeno preučevanje ključnih vprašanj evropskega leta;

                  (f)

                  možnosti usposabljanja za javne uslužbence, socialne partnerje, medije, predstavnike nevladnih organizacij in druge akterje, da se izboljša njihovo poznavanje pojava revščine in socialne izključenosti, evropskih in nacionalnih politik na področju socialne vključenosti ter različnih političnih orodij, ki so na voljo, da se tako poveča njihova sposobnost obravnavanja vprašanj, povezanih z revščino, ter da se jih spodbuja k dejavni vlogi v boju proti revščini in socialni izključenosti;

                  (g)

                  sodelovanje z mediji;

                  (h)

                  razvoj pilotnih regionalnih in lokalnih akcijskih načrtov za socialno vključenost.

            III.   NEFINANČNA PODPORA
      Skupnost bo odobrila nefinančno podporo, vključno s pisno odobritvijo za uporabo posebnega logotipa, oblikovanega za evropsko leto, in drugih gradiv, povezanih z evropskim letom, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če slednje Komisiji na podlagi posebnih meril iz dokumenta o strateškem okviru zagotovijo, da se bodo zadevne pobude izvedle v obdobju evropskega leta in lahko pomembno prispevajo k uresničevanju enega ali več njegovih ciljev.
      Pobude, organizirane v tretjih državah v povezavi ali sodelovanju z evropskim letom, lahko prav tako dobijo nefinančno podporo Skupnosti ter uporabljajo logotip in druga gradiva, povezana z evropskim letom.
      IV.   PREDNOSTNE NALOGE ZA UKREPE EVROPSKEGA LETA
      Da se upošteva večrazsežnostna narava revščine in socialne izključenosti ter da se preprečevanje in odpravljanje revščine in izključenosti vključujeta v druge politike, mora biti cilj ukrepov evropskega leta ustvarjanje jasne dodane vrednosti ter učinkovito dopolnjevanje odprte metode usklajevanja pri socialni zaščiti in socialni vključenosti. Ti ukrepi bi se zato morali osredotočati na omejeno število prednostnih področij.
      V skladu z opravljenimi analizami in prednostnimi nalogami, opredeljenimi v skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti, bi se moralo evropsko leto osredotočiti na naslednje teme:

                  —

                  spodbujanje večrazsežnostnih celostnih strategij za preprečevanje in zmanjšanje zlasti hude revščine ter pristopov, ki bi bili vključeni v vsa zadevna področja politike,

                  —

                  boj proti revščini otrok, vključno z medgeneracijskim prenosom revščine, in revščini družin, pri čemer je treba posebno pozornost posvetiti velikim in enostarševskim družinam ter družinam z vzdrževanimi osebami, ter revščini, s katero se srečujejo otroci v zavodih,

                  —

                  spodbujanje vključujočih trgov dela, obravnavanje revščine zaposlenih in potrebe, da se delo splača,

                  —

                  izkoreninjanje prikrajšanosti pri izobraževanju in usposabljanju, vključno s širjenjem digitalne pismenosti in spodbujanjem enakega dostopa do informacijske in komunikacijske tehnologije za vse, pri čemer naj se zlasti upoštevajo posebne potrebe invalidov,

                  —

                  obravnavanje razsežnosti spola in starosti pri revščini,

                  —

                  zagotavljanje enakopravnega dostopa do ustreznih sredstev in storitev, vključno s primernim bivališčem ter zdravstvenim in socialnim varstvom,

                  —

                  omogočanje dostopa do kulturnih dejavnosti in dejavnosti za prosti čas,

                  —

                  odpravljanje diskriminacije in spodbujanje socialnega vključevanja priseljencev ter etničnih manjšin,

                  —

                  spodbujanje celovitih pristopov k dejavnemu vključevanju,

                  —

                  obravnavanje potreb invalidov in njihovih družin, brezdomcev ter drugih skupin ali oseb v ranljivem položaju.

            Sodelujoče države bodo pri načrtovanju ukrepov evropskega leta v skladu z navedenimi prednostnimi nalogami prilagodile te ukrepe nacionalnim, regionalnim ter lokalnim razmeram in izzivom, vključno z obravnavo ozemeljske kohezije.
      Glede na cilje iz člena 2 tega sklepa bi bilo treba vprašanje sodelovanja vključiti v vse prednostne naloge.
      V skladu s členom 4 tega sklepa bodo Komisija in države članice pri izvajanju ukrepov evropskega leta upoštevale različne načine, kako ženske in moški doživljajo revščino in socialno izključenost. Zagotovile bodo tudi, da bo načelo enakosti spolov vključeno v prednostne naloge evropskega leta, da se tako spodbuja enakopravnost spolov.


title: 2005/117/ES: Sklep Komisije z dne 8. februarja 2005 o nadaljevanju leta 2003 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega in sadilnega materiala Prunus domestica v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS v letu 2005

text:
               9.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 36/11

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 8. februarja 2005
   o nadaljevanju leta 2003 začetih skupnostnih primerjalnih poskusov in testiranja razmnoževalnega in sadilnega materiala Prunus domestica v skladu z Direktivo Sveta 92/34/EGS v letu 2005
   (2005/117/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 92/34/EGS z dne 28. aprila 1992 o trženju razmnoževalnega materiala sadnih rastlin in sadnih rastlin, namenjenih za pridelavo sadja (1),
   ob upoštevanju Odločbe Komisije 2002/745/ES z dne 5. septembra 2002 o postopkih za primerjalne poskuse in testiranje razmnoževalnega in sadilnega materiala sadnih rastlin Skupnosti po Direktivi Sveta 92/34/EGS (2) in zlasti člena 3 Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Odločbo 2002/745/ES so določeni postopki za primerjalne poskuse in testiranje, ki se izvajajo v skladu z Direktivo 92/34/EGS za Prunus domestica v letih od 2003 do 2007.

               (2)

               Testiranje in poskuse, izvajane leta 2003 in 2004, je treba nadaljevati v letu 2005 –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Skupnostni primerjalni poskusi in testiranje razmnoževalnega in sadilnega materiala Prunus domestica, ki so se začeli leta 2003, se nadaljujejo v letu 2005 v skladu z Odločbo 2002/745/ES.

      V Bruslju, 8. februarja 2005

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 157, 10.6.1992, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/111/ES (UL L 311, 27.11.2003, str. 12).

      (2)  UL L 240, 7.9.2002, str. 65.


title: 2010/120/CFSP: Sklep Sveta 2010/120/SZVP z dne 25. februarja 2010 o podaljšanju in spremembi mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afganistan in Pakistan

text:
               26.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 49/28

         SKLEP SVETA 2010/120/SZVP
   z dne 25. februarja 2010
   o podaljšanju in spremembi mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afganistan in Pakistan
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. julija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/612/SZVP (1) o imenovanju g. Ettoreja F. SEQUIJA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Afganistanu za obdobje od 1. septembra 2008 do 28. februarja 2009.

               (2)

               Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/135/SZVP (2) o podaljšanju mandata PPEU v Afganistanu do 28. februarja 2010.

               (3)

               Svet je na podlagi pregleda Skupnega ukrepa 15. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/467/SZVP (3), s katerim je mandat PPEU v Afganistanu razširil še na Pakistan.

               (4)

               Mandat PPEU bi moral biti podaljšan do 31. marca 2010.

               (5)

               PPEU za Afganistan in Pakistan bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2009/467/SZVP se spremeni:

               1)

               člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Posebni predstavnik Evropske unije
               G. Ettore F. SEQUI se imenuje za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afganistan in Pakistan do 31. marca 2010.“;

               2)

               člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:

                           „(e)

                           podpira delo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) v regiji.“

               3)

               člen 4 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 4
               Izvajanje nalog
               1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen VP.
               2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.“

               4)

               člen 5(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z nalogami PPEU, za obdobje od 1. marca 2009 do 31. marca 2010 znaša 2 830 000 EUR.“;
               „2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, so upravičeni od 1. marca 2009. Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropske unije.“

               5)

               člen 6(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.“

               6)

               člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.“

               7)

               člen 10(d) se nadomesti z naslednjim:

                           „(d)

                           zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.“

               8)

               člen 11 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 11
               Poročanje
               PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.“

               9)

               člen 12 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 12
               Usklajevanje
               1.   PPEU pospešuje splošno politično usklajevanje Unije. Pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti Unije na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, pa tudi z dejavnostmi PPEU za srednjo Azijo. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
               2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. Slednji mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU vodji policijske misije EU v Afganistanu (EUPOL Afghanistan) zagotavlja lokalne politične smernice. PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi medsebojno posvetujeta. PPEU je v stiku tudi z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.“

         Člen 2
   Ob izteku mandata PPEU predloži VP, Svetu in Komisiji poročilo o izvedbi nalog.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2010.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. februarja 2010

            Za Svet

            Predsednik

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  UL L 197, 25.7.2008, str. 60.

      (2)  UL L 46, 17.2.2009, str. 61.

      (3)  UL L 151, 16.6.2009, str. 41.


title: Sklep Sveta z dne 24. junija 2014 o podaljšanju mandata predsednika Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in imenovanju predsednika odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

text:
               22.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 236/2

         SKLEP SVETA
   z dne 24. junija 2014
   o podaljšanju mandata predsednika Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in imenovanju predsednika odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
   2014/C 236/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (1) ter zlasti člena 125(1) in (2) in člena 136 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 25. maja 2010 (2) imenoval António-Serga DE PINHA CAMPINOSA za predsednika Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (v nadaljnjem besedilu: Urad).

               (2)

               Dne 20. maja 2014 je upravni odbor Urada Svetu predložil predlog za podaljšanje mandata predsednika Urada in predlog za imenovanju predsednika odbora za pritožbe Urada.

               (3)

               António-Sergu DE PINHI CAMPINOSU bi bilo treba podaljšati mandat predsednika Urada za obdobje petih let.

               (4)

               Gordona Davida Thomasa HUMPHREYSA bi bilo treba imenovati za predsednika odbora za pritožbe Urada –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   António-Sergu DE PINHI CAMPINOSU, rojenem 24. oktobra 1968 v kraju Poitiers (Francija), se mandat predsednika Urada podaljša za obdobje od 1. oktobra 2015 do 30. septembra 2020.
   Člen 2
   Gordon David Thomas HUMPHREYS, rojen 1. marca 1964 v Londonu (Združeno kraljestvo), se imenuje za predsednika odbora za pritožbe Urada za obdobje petih let.
   Datum, ko začne teči obdobje petih let iz prvega odstavka, določi upravni odbor Urada.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 24. junija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         E. VENIZELOS

      (1)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 25. maja 2010 o imenovanju predsednika, podpredsednika in predsednika pritožbenih senatov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) in treh predsednikov pritožbenih senatov tega urada (UL C 152, 11.6.2010, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 25. julija 1977 o ustanovitvi Stalnega odbora za zootehniko77/505/EGS

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31977D0505

Uradni list L 206 , 12/08/1977 str. 0011 - 0011 finska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 9 str. 0052  grška posebna izdaja: poglavje 03 zvezek 19 str. 0061  švedska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 9 str. 0052  španska posebna izdaja: poglavje 03 zvezek 13 str. 0027  portugalska posebna izdaja poglavje 03 zvezek 13 str. 0027

		Sklep Svetaz dne 25. julija 1977o ustanovitvi Stalnega odbora za zootehniko(77/505/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju osnutka Sklepa, ki ga je predložila Komisija,ker je zaželeno, da se za primere prenosa pooblastil Sveta na Komisijo na področju zootehnike, ustanovi odbor, ki ga sestavljajo strokovnjaki iz držav članic, za zagotovitev tesnejšega sodelovanja med državami članicami in Komisijo ter se tej omogoči posvetovanje Komisije s strokovnjaki;ker je prav tako zaželeno, da se takšno sodelovanje razširi na vsa področja, ki jih vključujejo pravila Skupnosti o teh zadevah; ker bi bilo torej treba navedeni odbor pooblastiti za obravnavanje kakršnih koli vprašanj v zvezi s takšnimi področji,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Stalni odbor za zootehniko (v nadaljnjem besedilu "odbor"), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.Člen 2Odbor opravlja naloge, prenesene nanj z določbami, ki jih je sprejel Svet na področju zootehnike, v primerih in pod pogoji, predvidenimi v teh določbah.Poleg tega lahko obravnava kakršna koli druga vprašanja s tega področja, ki jih je nanj naslovil predsednik na lastno pobudo ali na zahtevo države članice.Člen 3Odbor sprejme svoj poslovnik.V Bruslju, 25. julija 1977Za SvetPredsednikH. Simonet--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 15. julija 2003 o spremembi člena 23 Protokola o statutu Sodišča

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0527

Uradni list L 188 , 26/07/2003 str. 0001 - 0002

		Sklep Svetaz dne 15. julija 2003o spremembi člena 23 Protokola o statutu Sodišča(2003/527/ES, Euratom)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 245(2) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 160(2) Pogodbe,ob upoštevanju zahteve Sodišča z dne 12. februarja 2003,ob upoštevanju mnenja Komisije z dne 17. junija 2003,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta z dne 3. junija 2003,ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 20 Protokola o statutu Sodišča Evropskih skupnosti, kot ga spreminja Sklep Sveta 2002/653/ES [1], dovoljuje tretjim državam sodelovanje v postopku predhodnega odločanja pred Sodiščem, če sporazum glede določenega področja, ki ga Svet sklene z eno ali več tretjimi državami, predvideva tako udeležbo, kadar sodišče države članice Sodišču v predhodno odločanje predloži vprašanje, ki zadeva področje uporabe sporazuma.(2) Člen 7 Pogodbe iz Nice, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji, Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti in nekatere akte s tem v zvezi [2], ki je bila podpisana v Nici 26. februarja 2001, razveljavlja Protokol o statutu Sodišča Evropskih skupnosti in ga nadomešča s Protokolom o statutu Sodišča, ki je priloga k Pogodbi o Evropski uniji, k Pogodbi o ustanovitvi Evropske unije in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.(3) Člen 23 Protokola o statutu Sodišča vsebuje enake določbe kot člen 20 Protokola o statutu Sodišča Evropskih skupnosti, pri čemer ni mogla biti upoštevana sprememba, sprejeta s Sklepom 2002/653/ES in je zato treba spremeniti člen 23 Protokola o statutu Sodišča –SKLENIL:Člen 1V členu 23 Protokola o statutu Sodišča se doda naslednji odstavek:"Če sporazum, ki ga Svet sklene z eno ali več tretjimi državami glede določenega področja, določa, da lahko te države predložijo navedbe o zadevi ali pisne izjave, kadar sodišče katere od držav članic Sodišču v predhodno odločanje predloži vprašanje, ki zadeva področje uporabe tega sporazuma, se odločitev nacionalnega sodišča, ki vsebuje to vprašanje, uradno sporoči tudi zadevnim tretjim državam. V dveh mesecih od takega uradnega obvestila navedene države lahko Sodišču predložijo zaznamke ali pisne izjave."Člen 2Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 15. julija 2003Za SvetPredsednikG. Tremonti[1] UL L 218, 13.8.2002, str. 1.[2] UL C 80, 10.3.2001, str. 1.--------------------------------------------------