title: 2009/290/ES: Odločba Sveta z dne 20. januarja 2009 o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji

text:
               25.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 79/39

      ODLOČBA SVETA

   z dne 20. januarja 2009
   o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji
   (2009/290/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom (EFO),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je z Odločbo 2009/289/ES (2) odločil o odobriti vzajemne pomoči Latviji.

               (2)

               Zaradi zelo velikih potreb po zunanjem financiranju sta se latvijski kapitalski in finančni trg nedavno znašla pod pritiskom, ki odraža splošno poslabšanje tržnih pričakovanj in vedno večjo zaskrbljenost glede zdravja latvijskega gospodarstva, v katerem obstajajo velika neravnovesja v smislu obsežnega zunanjega primanjkljaja, poslabšanja javnih financ ter visokih stopenj inflacije stroškov in cen. Latvijski bančni sektor ima resne težave z likvidnostjo in zaupanjem. Raven deviznih rezerv se je zmanjšala, saj je centralna banka ukrepala, da bi ohranila vezavo menjalnega tečaja.

               (3)

               Skupne potrebe Latvije po zunanjem financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na 7,5 milijarde EUR.

               (4)

               Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo (ES) št. 332/2002, zagotovi Latviji podporo v višini do 3,1 milijarde EUR. Navedeno pomoč Skupnosti bi bilo treba zagotoviti v povezavi s posojilom Mednarodnega denarnega sklada (MDS) v višini 1,5 milijarde SDR (1 200 % latvijske kvote pri MDS, približno 1,7 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja „stand-by“ pri MDS, odobrenega 23. decembra 2008. Nordijske države (Švedska, Danska, Finska, Estonija in Norveška) bodo prispevale skupno 1,8 milijarde EUR, Svetovna banka 0,4 milijarde EUR, Evropska banka za obnovo in razvoj, Češka in Poljska pa skupno 0,4 milijarde EUR, tako da bo v obdobju do prvega četrtletja leta 2011 na voljo skupno 7,5 milijarde EUR.

               (5)

               Pomoč Skupnosti bo upravljala Komisija. Posebni pogoji gospodarske politike, o katerih so se dogovorili organi Latvije po posvetovanju z EFO, se določijo v memorandumu o soglasju. Vključevati bi morali med drugim ukrepe za ublažitev neposrednih likvidnostnih pritiskov, ponovno vzpostavitev dolgoročne stabilnosti na podlagi okrepitve bančnega sektorja, odprave fiskalnih neravnovesij in sprejetja notranjih politik, ki bodo izboljšale konkurenčnost. Ukrepi bi morali vključevati takojšnjo in trajno fiskalno konsolidacijo, celovito strategijo reševanja bank, okrepljeno sposobnost regulativnih organov za krizno upravljanje, celovite strukturne reforme ter tudi druge pomembne ukrepe. Podrobne finančne pogoje bi morala določiti Komisija v sporazumu o posojilu.

               (6)

               Pomoč bi bilo treba zagotoviti z namenom ublažitve neposrednih likvidnostnih pritiskov in pod pogojem, da se bodo izvajale politike za ponovno vzpostavitev dolgoročne stabilnosti na podlagi okrepitve bančnega sektorja, odprave fiskalnih neravnovesij in sprejetja notranjih politik, ki bodo izboljšale konkurenčnost, hkrati pa ohraniti ozek razpon menjalnega tečaja in obstoječega osrednjega tečaja –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   1.   Skupnost da Latviji na voljo srednjeročno posojilo v višini največ 3,1 milijarde EUR s povprečnim rokom zapadlosti največ sedem let.
   2.   Finančna pomoč Skupnosti je na voljo tri leta, z začetkom od prvega dne po začetku veljavnosti te odločbe.
   Člen 2
   1.   Komisija pomoč upravlja v skladu z zavezami Latvije in priporočili Sveta. Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju. Podrobne finančne pogoje določi Komisija v sporazumu o posojilu.
   2.   Komisija v sodelovanju z EFO v rednih presledkih preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo. Komisija redno obvešča Ekonomsko-finančni odbor o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.
   3.   Latvija je pripravljena sprejeti in izvajati dodatne konsolidacijske ukrepe za stabilizacijo gospodarstva, če bodo taki ukrepi potrebni med izvajanjem programa pomoči. Latvijski organi se pred sprejetjem kakršnih koli takih dodatnih ukrepov posvetujejo s Komisijo.
   Člen 3
   1.   Komisija da Latviji na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ šest obrokih, katerih višina bo določena v memorandumu o soglasju.
   2.   Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in memoranduma o soglasju.
   3.   Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.
   4.   Komisija odloči o izplačilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje EFO.
   5.   Izplačilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa (program gospodarske stabilizacije in ponovne oživitve rasti) latvijske vlade, vključenega v konvergenčni program, in zlasti posebnih pogojev gospodarske politike, določenih v memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo:

               (a)

               sprejetje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa, namenjenega zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, do leta 2011;

               (b)

               izvrševanje proračuna za leto 2009, kakor je bil spremenjen z dodatnim proračunom, ki je bil sprejet 12. decembra 2008 (in se bo podrobneje spremenil v prvi četrtini leta 2009), katerega cilj je javnofinančni primanjkljaj v višini največ 5 % BDP oziroma 5,3 % v skladu s pravili ESA 95;

               (c)

               zmanjšanje povprečnih nominalnih plač v javnem sektorju za približno 15 % v letu 2009 v primerjavi s prvotnim proračunom s 14. novembra 2008 in dodatno zmanjšanje za 2 % v obdobju 2010–2011;

               (d)

               nadaljevanje z ukrepi, začetimi leta 2008, za zmanjšanje zaposlenosti v centralni vladi za najmanj 5 % do konca leta 2008 in skupnem zmanjšanju za 10 % do 30. junija 2009;

               (e)

               okrepitev oblikovanja in izvrševanja proračunskih postopkov s sprejetjem fiskalnega okvira ter proračunske reforme s spremembami obstoječega Zakona o proračunu in finančnem upravljanju;

               (f)

               uvedba jasnega in preglednega sistema izplačevanja plač uslužbencev v neposredni javni upravi ter vzpostavitev enotnega sistema za načrtovanje in upravljanje s človeškimi viri za institucije javne uprave;

               (g)

               mehanizmi za zagotovitev srednje- do dolgoročne širše stabilnosti bančnega sektorja, vključno z vrsto ukrepov v skladu z načelom skrbnega in varnega poslovanja ter ukrepov nadzorne in monetarne politike. Ti bi morali omejiti rast posojil na trajnostnih ravneh in se izogniti močni odvisnosti od nezanesljivega financiranja iz tujine. Opravljajo se usmerjena preverjanja bančnega sistema, ki bodo zagotavljala, da so vse banke solventne in imajo dovolj kapitala;

               (h)

               ustrezni ukrepi v zvezi s prestrukturiranjem dolga zasebnega sektorja. Okrepi se ustrezna pravna podlaga za prestrukturiranje obstoječega dolga glede roka zapadlosti in valute. Med prednostne naloge se uvrstita tudi lajšanje postopkov, ki so bili sproženi zaradi nesolventnosti, in hitro izvajanje sanacijskih načrtov;

               (i)

               zagotovitev, da preostali manjšinski delničarji banke Parex nimajo koristi od reševanja banke in ukrepov za povečanje finančne stabilnosti, s popolno nacionalizacijo banke Parex;

               (j)

               ukrepi strukturne reforme, ki se podpirajo v okviru lizbonske strategije in ki se izvajajo v latvijskem nacionalnem programu reform, vključno z aktivno politiko trga dela in vseživljenjskega učenja, večjim vključevanjem akterjev zasebnega sektorja pri raziskovalnih in razvojnih dejavnostih ter inovacijah, ukrepi za spodbujanje izvoza ter odpravo upravnih obremenitev za podjetja;

               (k)

               izvajanje projektov, ki jih financira EU, na načrtovani ravni, da bi se pomagal izboljšati prispevek menjalnega sektorja na gospodarsko rast;

               (l)

               ukrepi za izboljšanje dostopa do financiranja za podjetja in podjetnike, katerih prošnje za strukturne sklade so bile odobrene ali ki morda nameravajo vložiti prošnjo za strukturne sklade.

         Člen 4
   Ta odločba je naslovljena na Republiko Latvijo.
   Člen 5
   Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. januarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         M. KALOUSEK

      (1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

      (2)  Glej stran 37 tega Uradnega lista.


title: 2013/555/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o zaključku poslovnih knjig Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/164

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2011
   (2013/555/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2011 z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (4), zlasti člena 24,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0068/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 1.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 211, 14.8.2009, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2014/743/EU: Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2014 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Cipru

text:
               29.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/100

         SKLEP SVETA
   z dne 21. oktobra 2014
   o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Cipru

      (2014/743/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1) ter zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) in zlasti člena 20 ter poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravne učinke, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da je treba sklepe iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejeti na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga mora država članica izpolniti takoj, ko meni, da v ustrezni kategoriji podatkov izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov.

               (5)

               Ciper je izpolnil vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o podatkih iz registrov vozil.

               (6)

               Ciper je opravil uspešen preskus z Nizozemsko.

               (7)

               Na Cipru je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemsko-romunska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati iz vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa, v zvezi s podatki iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ciper za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičen prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. oktobra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: 2012/736/EU: Sklep Sveta z dne 26. novembra 2012 o imenovanju belgijskega člana in belgijskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               29.11.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 329/18

         SKLEP SVETA
   z dne 26. novembra 2012
   o imenovanju belgijskega člana in belgijskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2012/736/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga belgijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Charlesa PICQUÉJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi imenovanja Alaina HUTCHINSONA za člana Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Alain HUTCHINSON, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                     in

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Charles PICQUÉ, Ministre-Président du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. novembra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         G. DEMOSTHENOUS

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Odločba Komisije z dne 14. decembra 2009 o spremembi Odločbe 2009/177/ES v zvezi s programi za izkoreninjenje ter statusom brez bolezni nekaterih držav članic, območij in kompartmentov za nekatere bolezni vodnih živali (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888) (Besedilo velja za EGP)

text:
               18.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 336/31

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 14. decembra 2009
   o spremembi Odločbe 2009/177/ES v zvezi s programi za izkoreninjenje ter statusom brez bolezni nekaterih držav članic, območij in kompartmentov za nekatere bolezni vodnih živali
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9888)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/975/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 44(2) in člena 49(1) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odločba Komisije 2009/177/ES z dne 31. oktobra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES v zvezi s programi za nadziranje in izkoreninjenje ter statusom brez bolezni držav članic, območij in kompartmentov (2) določa vzorčne obrazce, s katerimi države članice zaprosijo za odobritev programov za izkoreninjenje v skladu z Direktivo 2006/88/ES in predložijo dokumentacijo za odobritev statusa brez bolezni v skladu z navedeno direktivo.

               (2)

               V delu B Priloge I k Odločbi 2009/177/ES je seznam držav članic, območij in kompartmentov, za katere veljajo programi izkoreninjena, odobreni v skladu z Direktivo 2006/88/ES. V delu C navedene priloge je seznam držav članic, območij in kompartmentov s statusom brez bolezni v skladu z navedeno direktivo.

               (3)

               Danska je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje virusne hemoragične septikemije (VHS) v skladu z Odločbo Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (3) za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je bil odobren z Odločbo Komisije 2008/897/ES z dne 28. novembra 2008 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2009 in naslednja leta (4). Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

               (4)

               Člen 12 Odločbe 2009/177/ES pod nekaterimi pogoji omogoča odstopanje od Direktive 2006/88/ES, po katerem državam članicam ni treba predložiti v odobritev programov za izkoreninjenje, ki so bili za pridobitev statusa odobrenega območja, prostega bolezni VHS, odobreni z Odločbo Komisije 2003/634/ES z dne 28. avgusta 2003 o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic prostih virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) rib znotraj neodobrenih območij (5).

               (5)

               Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložila Finska za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Finska je zdaj predložila poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

               (6)

               Nemčija je Komisiji predložila večletni program za izkoreninjenje Koi herpes virusa (KHV) v skladu z Odločbo 90/424/EGS. Navedeni program je bil odobren z Odločbo 2008/897/ES za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013. Navedeni program je v skladu z zahtevami za odobritev iz Odločbe 2009/177/ES in ga je zato treba odobriti v skladu s členom 44(2) Direktive 2006/88/ES. Zato je treba območja, ki jih zajema navedeni program, vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

               (7)

               Celotno ozemlje Združenega kraljestva je na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašeno za prosto bolezni infekciozne anemije lososov (ISA) v skladu z Direktivo 2006/88/ES. Združeno kraljestvo je uradno sporočilo prisotnost bolezni ISA v kompartmentu, ki je bil razglašen za prostega navedene bolezni. Zato je treba na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES spremeniti vnos za navedeno državo članico glede ISA.

               (8)

               Združeno kraljestvo je zdaj predložilo vlogo za odobritev programa za izkoreninjenje v zvezi z ISA, ki naj bi se izvajal na jugozahodnih Shetlandskih otokih. Navedeni program je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato ga je treba odobriti in jugozahodne Shetlandske otoke vključiti na seznam v delu B Priloge I k navedeni odločbi.

               (9)

               Z Odločbo 2003/634/ES je bil odobren program, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo za pridobitev statusa odobrenega območja glede VHS. Združeno kraljestvo je zdaj predložilo poročilo o navedenem programu v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES, da bi dobilo izjavo o razglasu statusa brez bolezni za navedena območja. Navedeno poročilo je v skladu z zahtevami iz Odločbe 2009/177/ES. Zato je treba navedena območja vključiti na seznam v delu C Priloge I k navedeni odločbi.

               (10)

               Poleg tega je ves obalni pas Severne Irske razen zaliva Lough Foyle na seznamu v delu C Priloge I k Odločbi 2009/177/ES razglašen za prost bolezni glede okužbe z Bonamia ostreae. Združeno kraljestvo je zdaj uradno sporočilo prisotnost okužbe z Bonamia ostreae v zalivu Strangforth Lough na navedenem obalnem pasu. Zato je treba Strangforth Lough izključiti iz ozemlja, razglašenega za prosto bolezni, ki je na seznamu v delu C Priloge I k navedeni odločbi.

               (11)

               Odločbo 2009/177/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

               (12)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Priloga I k Odločbi 2009/177/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.
   Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 14. decembra 2009

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

      (2)  UL L 63, 7.3.2009, str. 15.

      (3)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

      (4)  UL L 322, 2.12.2008, str. 39.

      (5)  UL L 220, 3.9.2003, str. 8.

      PRILOGA
      V Prilogi I se dela B in C nadomestita z naslednjim:

         „DEL B

            Države članice, območja in kompartmenti, za katere se uporabljajo odobreni programi za izkoreninjenje

                     Bolezen

                     Država članica

                     Oznaka ISO

                     Geografska meja območja, za katerega se uporablja program za izkoreninjenje (država članica, območje ali kompartment)

                     Virusna hemoragična septikemija (VHS)

                     Danska

                     DK

                     Naslednja povodja: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å in Holmsland Klit.

                     Finska

                     FI

                     provinca Åland,
                     občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

                     Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

                     Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV)

                     Nemčija

                     DE

                     dežela Saška

                     Infekciozna anemija lososov (ISA)

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     jugozahodni Shetlandski otoki

                     Okužba z Marteilia refringens

                     Okužba z Bonamia ostreae

                     Bolezen belih pik

            DEL C

            Države članice, območja in kompartmenti, razglašeni za proste bolezni

                     Bolezen

                     Država članica

                     Oznaka ISO

                     Geografska meja območja, prostega bolezni (država članica, območje ali kompartment)

                     Virusna hemoragična septikemija (VHS)

                     Danska

                     DK

                     Povodja in obalna območja:

                                 —

                                 Hansted Å

                                 —

                                 Hovmølle Å

                                 —

                                 Grenå

                                 —

                                 Treå

                                 —

                                 Alling Å

                                 —

                                 Kastbjerg

                                 —

                                 Villestrup Å

                                 —

                                 Korup Å

                                 —

                                 Sæby Å

                                 —

                                 Elling Å

                                 —

                                 Uggerby Å

                                 —

                                 Lindenborg Å

                                 —

                                 Øster Å

                                 —

                                 Hasseris Å

                                 —

                                 Binderup Å

                                 —

                                 Vidkær Å

                                 —

                                 Dybvad Å

                                 —

                                 Bjørnsholm Å

                                 —

                                 Trend Å

                                 —

                                 Lerkenfeld Å

                                 —

                                 Vester Å

                                 —

                                 Lønnerup med tilløb

                                 —

                                 Fiskbæk Å

                                 —

                                 Slette Å

                                 —

                                 Bredkær Bæk

                                 —

                                 Vandløb til Kilen

                                 —

                                 Resenkær Å

                                 —

                                 Klostermølle Å

                                 —

                                 Hvidbjerg Å

                                 —

                                 Knidals Å

                                 —

                                 Spang Å

                                 —

                                 Simested Å

                                 —

                                 Skals Å

                                 —

                                 Jordbro Å

                                 —

                                 Fåremølle Å

                                 —

                                 Flynder Å

                                 —

                                 Damhus Å

                                 —

                                 Karup Å

                                 —

                                 Gudenåen

                                 —

                                 Halkær Å

                                 —

                                 Storåen

                                 —

                                 Århus Å

                                 —

                                 Bygholm Å

                                 —

                                 Grejs Å

                                 —

                                 Ørum Å

                     Irska

                     IE

                     Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen:

                                 1.

                                 otoka Cape Clear.

                     Ciper

                     CY

                     Vsa celinska območja na njegovem ozemlju.

                     Finska

                     FI

                     Vsa celinska in obalna območja na njenem ozemlju, razen:

                                 1.

                                 province Åland;

                                 2.

                                 občin Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

                     Švedska

                     Švedska

                     Celotno ozemlje.

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey.

                     Infekciozna hematopoetska nekroza (IHN)

                     Danska

                     DK

                     Celotno ozemlje.

                     Irska

                     IE

                     Celotno ozemlje.

                     Ciper

                     CY

                     Vsa celinska območja na njegovem ozemlju.

                     Finska

                     FI

                     Celotno ozemlje.

                     Švedska

                     SE

                     Celotno ozemlje.

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey.

                     Bolezen, ki jo povzroča Koi herpes virus (KHV)

                     Infekciozna anemija lososov (ISA)

                     Belgija

                     BE

                     Celotno ozemlje.

                     Bolgarija

                     BG

                     Celotno ozemlje.

                     Češka

                     CZ

                     Celotno ozemlje.

                     Danska

                     DK

                     Celotno ozemlje.

                     Nemčija

                     DE

                     Celotno ozemlje.

                     Estonija

                     EE

                     Celotno ozemlje.

                     Irska

                     IE

                     Celotno ozemlje.

                     Grčija

                     EL

                     Celotno ozemlje.

                     Španija

                     ES

                     Celotno ozemlje.

                     Francija

                     FR

                     Celotno ozemlje.

                     Italija

                     IT

                     Celotno ozemlje.

                     Ciper

                     CY

                     Celotno ozemlje.

                     Latvija

                     LV

                     Celotno ozemlje.

                     Litva

                     LT

                     Celotno ozemlje.

                     Luksem burg

                     LU

                     Celotno ozemlje.

                     Madžar ska

                     HU

                     Celotno ozemlje.

                     Malta

                     MT

                     Celotno ozemlje.

                     Nizozem ska

                     NL

                     Celotno ozemlje.

                     Avstrija

                     AT

                     Celotno ozemlje.

                     Poljska

                     PL

                     Celotno ozemlje.

                     Portugalska

                     PT

                     Celotno ozemlje.

                     Romunija

                     RO

                     Celotno ozemlje.

                     Slovenija

                     SI

                     Celotno ozemlje.

                     Slovaška

                     SK

                     Celotno ozemlje.

                     Finska

                     FI

                     Celotno ozemlje.

                     Švedska

                     SE

                     Celotno ozemlje.

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     Vsa celinska in obalna območja znotraj Velike Britanije, Severne Irske, Guerneseya ter otokov Man in Jersey, razen jugozahodnih Shetlandskih otokov.

                     Okužba z Marteilia refringens

                     Irska

                     IE

                     Celotno ozemlje.

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     Ves obalni pas Velike Britanije.
                     Ves obalni pas Severne Irske.
                     Ves obalni pas Guernseyja in Herma.
                     Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto tri navtične milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje je v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.
                     Ves obalni pas otoka Man.

                     Okužba z Bonamia ostreae

                     Irska

                     IE

                     Celotna obala Irske, razen:

                                 1.

                                 Cork Harbourja,

                                 2.

                                 Galway Baya,

                                 3.

                                 Ballinakill Harbourja,

                                 4.

                                 Clew Baya,

                                 5.

                                 Achill Sounda,

                                 6.

                                 Loughmoreja, Blacksod Baya,

                                 7.

                                 Lough Foylea,

                                 8.

                                 Lough Swillyja.

                     Združeno kraljestvo

                     UK

                     Celotna obala Velike Britanije, razen:

                                 1.

                                 južne obale Cornwalla od Lizarda do Start Pointa;

                                 2.

                                 obale Dorseta, Hampshirea in Sussexa od Portland Billa do Selsey Billa;

                                 3.

                                 območja vzdolž obale North Kenta in Essexa od North Forelanda do Felixstowea;

                                 4.

                                 območja vzdolž obale v jugozahodnem Walesu od Wooltack Pointa do St. Govan’s Heada, vključno z Milford Havenom in vodovjem rek Vzhodni in Zahodni Cleddau, ki je odvisno od plime in oseke;

                                 5.

                                 območja, ki zajema vodovje Loch Sunart vzhodno od črte, potegnjene južno jugovzhodno od najsevernejše točke Maclean’s Nosea do Auliston Pointa;

                                 6.

                                 območja, ki vključuje West Loch Tarbert, severovzhodno od črte, potegnjene vzhodno jugovzhodno pri Ardpatrick Pointu NR 734 578 do North Dunskeig Baya pri NR 752 568.

                           Celotna obala Irske, razen:

                                 1.

                                 Lough Foylea,

                                 2.

                                 Strangford Lougha.

                           Celotna obala Guernseya, Herma in otoka Man.
                     Obalno območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto tri navtične milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje je v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.

                     Bolezen belih pik“


title: Sklep Sveta (EU) 2016/815 z dne 17. maja 2016 o pristopu Hrvaške h Konvenciji, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ter k Protokolu z dne 27. septembra 1996, Protokolu z dne 29. novembra 1996 in Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997 h Konvenciji

text:
               24.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 133/9

         SKLEP SVETA (EU) 2016/815
   z dne 17. maja 2016
   o pristopu Hrvaške h Konvenciji, pripravljeni na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti ter k Protokolu z dne 27. septembra 1996, Protokolu z dne 29. novembra 1996 in Drugemu protokolu z dne 19. junija 1997 h Konvenciji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške ter zlasti členov 3(4) in 3(5) Akta,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencija, pripravljena na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), je bila podpisana 26. julija 1995 in je začela veljati 17. oktobra 2002.

               (2)

               Konvencija je bila dopolnjena s Protokolom, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu: Protokol z dne 27. septembra 1996) in s Protokolom, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, o razlagi Konvencije o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti s predhodnim odločanjem Sodišča Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: Protokol z dne 29. novembra 1996), ki sta začela veljati 17. oktobra 2002.

               (3)

               Konvencija je bila nadalje dopolnjena z Drugim protokolom, pripravljenim na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5) (v nadaljnjem besedilu: Drugi protokol z dne 19. junija 1997), ki je začel veljati 19. maja 2009.

               (4)

               Člen 3(4) Akta o pristopu Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu) določa, da Hrvaška pristopi h konvencijam in protokolom, navedenim v Prilogi I k Aktu o pristopu. Te konvencije in protokoli med drugim zajemajo tudi Konvencijo, Protokol z dne 27. septembra 1996, Protokol z dne 29. novembra 1996 in Drugi protokol z dne 19. junija 1997. Konvencija in navedeni protokoli začnejo za Hrvaško veljati na dan, ki ga določi Svet.

               (5)

               Poleg tega v skladu s členom 3(5) Akta o pristopu Svet sprejme vse prilagoditve, ki so potrebne zaradi pristopa Hrvaške h konvencijam in protokolom, navedenim v Prilogi I k Aktu o pristopu,–

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Konvencija, Protokol z dne 27. septembra 1996, Protokol z dne 29. novembra 1996 in Drugi protokol z dne 19. junija 1997 začnejo za Hrvaško veljati prvi dan prvega meseca po datumu objave tega sklepa.
   Člen 2
   Besedilo Konvencije (6), Protokola z dne 27. septembra 1996 (7), Protokola z dne 29. novembra 1996 (8) in Drugega protokola z dne 19. junija 1997 (9) v hrvaškem jeziku je verodostojno pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 17. maja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         M.H.P. VAN DAM

      (1)  Mnenje z dne 25. februarja 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL C 316, 27.11.1995, str. 49.

      (3)  UL C 313, 23.10.1996, str. 2.

      (4)  UL C 151, 20.5.1997, str. 2.

      (5)  UL C 221, 19.7.1997, str. 12.

      (6)  Hrvaška različica besedila je bila objavljena v posebni izdaji Uradnega lista (poglavje 19, zvezek 014, str. 50).

      (7)  Hrvaška različica besedila je bila objavljena v posebni izdaji Uradnega lista (poglavje 19, zvezek 014, str. 73).

      (8)  Hrvaška različica besedila je bila objavljena v posebni izdaji Uradnega lista (poglavje 19, zvezek 014, str. 92).

      (9)  Hrvaška različica besedila je bila objavljena v posebni izdaji Uradnega lista (poglavje 19, zvezek 014, str. 141).


title: 2008/775/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 2. oktobra 2008 o imenovanju bolgarske članice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               7.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/13

      SKLEP SVETA

   z dne 2. oktobra 2008
   o imenovanju bolgarske članice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2008/775/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa 2007/3/ES, Euratom (1)

   ob upoštevanju predloga bolgarske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je po odstopu ge. Andriane SUKOVE-TOSHEVE sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Ga. Lena ROUSSENOVA, glavna ekonomistka in programska direktorica Konfederacije delodajalcev in industrijalcev v Bolgariji, se imenuje za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 2. oktobra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         X. BERTRAND

      (1)  UL L 1, 4.1.2007, str. 6.


title: 2008/785/ES: Sklep Komisije z dne 9. oktobra 2008 o spremembi Sklepa Komisije 2005/56/ES o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003

text:
               10.10.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 269/11

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 9. oktobra 2008
   o spremembi Sklepa Komisije 2005/56/ES o ustanovitvi „Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo“ za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003
   (2008/785/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (1), in zlasti člena 3(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je „Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo“ (v nadaljevanju „Agencija“) ustanovila s Sklepom št. 2005/56/ES (2). Upravlja dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture, ki zajemajo projekte, ki se financirajo z instrumenti evropske politike na področju zunanje pomoči, iz virov 9. evropskega razvojnega sklada in na podlagi nekaterih sporazumov med Skupnostjo ter Združenimi državami Amerike in Kanado.

               (2)

               Tretja faza vseevropskega programa sodelovanja v visokem šolstvu (Tempus III) se je 31. decembra 2006 zaključila. Komisija je sklenila podaljšati izvajanje tega ukrepa za obdobje 2007–2013 (Tempus IV) in ga financirati na podlagi določb treh instrumentov evropske politike na področju zunanje pomoči, torej instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ter finančnega instrumenta za razvojno sodelovanje.

               (3)

               Na podlagi pobud Evropske skupnosti v zvezi z Združenimi državami Amerike in Kanado je Komisija tudi sklenila, da bo okrepila sodelovanje na področjih izobraževanja in mladine z razvitimi državami ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom.

               (4)

               Zunanja ocena, ki jo je Komisija dokončala aprila 2008, je pokazala, da je pooblastitev Agencije najboljša rešitev za upravljanje programa Tempus (četrte faze in zaključka tretje faze programa) in projektov, ki se financirajo z instrumentom za sodelovanje z razvitimi državami ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom. Na podlagi te ocene se zato priporoči, naj se naloge agencije razširijo na upravljanje teh programov in projektov.

               (5)

               Zato je treba Sklep 2005/56/ES ustrezno spremeniti.

               (6)

               Določbe, predvidene s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Regulativnega odbora za izvajalske agencije –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Člen 4(1) Sklepa 2005/56/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:

      „1.   Agencija je odgovorna za upravljanje nekaterih delov naslednjih programov Skupnosti:

                  1.

                  programi s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o gospodarski pomoči nekaterim državam Srednje in Vzhodne Evrope (Phare), odobreni z Uredbo Sveta (EGS) št. 3906/89 (3);

                  2.

                  program za spodbujanje razvoja in razširjanja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA II – razvoj in razširjanje) (1996–2000), odobren s Sklepom Sveta št. 95/563/ES (4);

                  3.

                  program usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (MEDIA II – usposabljanje) (1996–2000), odobren s Sklepom Sveta št. 95/564/ES (5);

                  4.

                  druga faza akcijskega programa Skupnosti na področju izobraževanja ‚Socrates‘ (2000–2006), odobrena s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 253/2000/ES (6);

                  5.

                  druga faza akcijskega programa Skupnosti na področju poklicnega usposabljanja ‚Leonardo da Vinci‘ (2000–2006), odobrena s Sklepom Sveta 1999/382/ES (7);

                  6.

                  akcijski program Skupnosti ‚Mladi‘ (2000–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1031/2000/ES (8);

                  7.

                  program ‚Kultura 2000‘ (2000–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 508/2000/ES (9);

                  8.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (2000–2006), predvideni z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 (10);

                  9.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni Gori, Srbiji in Kosovu (UNSCR 1244) (2000–2006), odobreni v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 2666/2000 (11);

                  10.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva, odobreni z Uredbo Sveta (ES) št. 2698/2000 (12);

                  11.

                  tretja faza vseevropskega programa sodelovanja za visoko šolstvo (Tempus III) (2000–2006), odobrenega s Sklepom Sveta 1999/311/ES (13);

                  12.

                  projekti, ki se lahko financirajo na podlagi določb sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/196/ES (14);

                  13.

                  projekti, ki se lahko financirajo na podlagi določb sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja in usposabljanja (2001–2005), odobrenega s Sklepom Sveta 2001/197/ES (15);

                  14.

                  program za spodbujanje razvoja evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, razširjanje in promocija) (2001–2006), odobren s Sklepom Sveta 2000/821/ES (16);

                  15.

                  program usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdiovizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 163/2001/ES (17);

                  16.

                  večletni program za učinkovito vključevanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) v sisteme izobraževanja in usposabljanja v Evropi (program e-učenja) (2004–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 2318/2003/ES (18);

                  17.

                  akcijski program Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljanska udeležba) (2004–2006), odobren s Sklepom Sveta 2004/100/ES (19);

                  18.

                  akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju mladih (2004–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 790/2004/ES (20);

                  19.

                  akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so dejavne na evropski ravni, ter podporo posebnim dejavnostim na področju izobraževanja in usposabljanja (2004–2006), odobren s Sklepom št. 791/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21);

                  20.

                  akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (2004–2006), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 792/2004/ES (22);

                  21.

                  program za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004–2008), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 2317/2003/ES (23);

                  22.

                  projekti, ki se lahko financirajo na podlagi določb sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o prenovi programa sodelovanja na področju visokošolskega ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2006–2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/910/ES (24);

                  23.

                  projekti, ki se lahko financirajo na podlagi določb sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Kanade o vzpostavitvi okvira sodelovanja na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladih (2006–2013), odobrenega s Sklepom Sveta 2006/964/ES (25);

                  24.

                  akcijski program na področju vseživljenjskega izobraževanja in usposabljanja ‚Lifelong Learning‘ (2007–2013), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1720/2006/ES (26);

                  25.

                  program ‚Kultura‘ (2007–2013), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1855/2006/ES (27);

                  26.

                  program ‚Evropa za državljane‘, namenjen spodbujanju aktivnega evropskega državljanstva (2007–2013), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1904/2006/ES (28);

                  27.

                  program ‚Mladi v akciji‘ (2007–2013), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1719/2006/ES (29);

                  28.

                  program podpore evropskemu avdiovizualnemu sektorju (MEDIA 2007) (2007–2013), odobren s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta št. 1718/2006/ES (30);

                  29.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb o pomoči državam v razvoju v Aziji ter o gospodarskem sodelovanju z njimi, odobreni v okviru Uredbe Sveta (EGS) št. 443/92 (31);

                  30.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo na podlagi določb instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), vzpostavljenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 (32);

                  31.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo na podlagi določb evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta, vzpostavljenega z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1638/2006 (33);

                  32.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo s finančnim instrumentom za razvojno sodelovanje, vzpostavljenim z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1905/2006 (34);

                  33.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja in mladih, ki se lahko financirajo s finančnim instrumentom za sodelovanje z razvitimi državami ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom (ICI), vzpostavljenim z Uredbo Sveta (ES) št. 1934/2006 (35);

                  34.

                  projekti s področja visokošolskega izobraževanja, ki se lahko financirajo iz virov 9. evropskega razvojnega sklada (2000–2007) (36).

      V Bruslju, 9. oktobra 2008

            Za Komisijo

         Ján FIGEĽ

            Član Komisije

      (1)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 35.

      (3)  UL L 375, 23.12.1989, str. 11.

      (4)  UL L 321, 30.12.1995, str. 25.

      (5)  UL L 321, 30.12.1995, str. 33.

      (6)  UL L 28, 3.2.2000, str. 1.

      (7)  UL L 146, 11.6.1999, str. 33.

      (8)  UL L 117, 18.5.2000, str. 1.

      (9)  UL L 63, 10.3.2000, str. 1.

      (10)  UL L 12, 18.1.2000, str. 1.

      (11)  UL L 306, 7.12.2000, str. 1.

      (12)  UL L 311, 12.12.2000, str. 1.

      (13)  UL L 120, 8.5.1999, str. 30.

      (14)  UL L 71, 13.3.2001, str. 7.

      (15)  UL L 71, 13.3.2001, str. 15.

      (16)  UL L 336, 30.12.2000, str. 82.

      (17)  UL L 26, 27.1.2001, str. 1.

      (18)  UL L 345, 31.12.2003, str. 9.

      (19)  UL L 30, 4.2.2004, str. 6.

      (20)  UL L 138, 30.4.2004, str. 24.

      (21)  UL L 138, 30.4.2004, str. 31.

      (22)  UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

      (23)  UL L 345, 31.12.2003, str. 1.

      (24)  UL L 346, 9.12.2006, str. 33.

      (25)  UL L 397, 30.12.2006, str. 14.

      (26)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

      (27)  UL L 372, 27.12.2006, str. 1.

      (28)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

      (29)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

      (30)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

      (31)  UL L 52, 27.2.1992, str. 1.

      (32)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

      (33)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

      (34)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

      (35)  UL L 405, 3.12.2006, str. 37.

      (36)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.“


title: 2014/744/EU: Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2014 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Estoniji

text:
               29.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/102

         SKLEP SVETA
   z dne 21. oktobra 2014
   o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Estoniji

      (2014/744/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) in zlasti člena 20 ter poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravne učinke, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da je treba sklepe iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejeti na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga mora država članica izpolniti takoj, ko meni, da v ustrezni kategoriji podatkov izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov.

               (5)

               Estonija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o podatkih iz registrov vozil.

               (6)

               Estonija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

               (7)

               V Estoniji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je nizozemsko-finska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati iz vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa, v zvezi s podatki iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Estonija za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. oktobra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: 2011/66/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2010/23)

text:
               9.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 35/17

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 25. novembra 2010
   o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro
   (prenovitev)
   (ECB/2010/23)
   (2011/66/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 32 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (1) je bil večkrat bistveno spremenjen (2). Ker so potrebne nove spremembe, bi ga bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

               (2)

               V skladu s členom 32.1 Statuta ESCB so denarni prihodki tisti prihodki, ki jih ustvarjajo NCB pri izvajanju nalog monetarne politike. V skladu s členom 32.2 Statuta ESCB je višina denarnih prihodkov vsake NCB enaka njenemu letnemu prihodku, ustvarjenemu iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in depozitom kreditnih institucij. Ta sredstva bi morale NCB posebej označiti v skladu s smernicami Sveta ECB. NCB določijo sredstva, ki izhajajo iz opravljanja nalog denarne politike, kot sredstva, ki jih imajo nasproti bankovcem v obtoku in obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij. V skladu s členom 32.4 Statuta ESCB se znesek denarnih prihodkov vsake NCB zmanjša za znesek obresti, ki jih ta NCB plača za depozite, prejete od kreditnih institucij v skladu s členom 19.

               (3)

               V skladu s členom 32.5 Statuta ESCB se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu Evropske centralne banke (ECB).

               (4)

               V skladu s členoma 32.6 in 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pooblaščen za določitev smernic, po katerih ECB izvede obračun in poravnavo zneskov, ki so posledica razporeditve denarnih prihodkov, in za sprejemanje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32.

               (5)

               V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (3) ECB in NCB dajo v obtok eurobankovce. Člen 15 te uredbe določa, da ostanejo bankovci, izraženi v enoti nacionalne valute, zakonito plačilno sredstvo znotraj ozemeljskih meja največ šest mesecev po zadevnem datumu prehoda na eurogotovino. Tako bi se moralo leto prehoda na eurogotovino obravnavati kot posebno leto, ker bankovci v obtoku, denominirani v enoti nacionalne valute, še vedno lahko predstavljajo znaten delež bankovcev v obtoku.

               (6)

               Člen 15(1) Smernice ECB/2006/9 z dne 14. julija 2006 nekaterih pripravah za prehod na eurogotovino ter o preddobavi in posredni preddobavi eurobankovcev in eurokovancev zunaj euroobmočja (4) določa, da se eurobankovci, ki so bili preddobavljeni primernim nasprotnim strankam, knjižijo v breme računov teh nasprotnih strank pri njihovi NCB po njihovi nominalni vrednosti v skladu z naslednjim „linearnim debetnim modelom“: skupni znesek preddobavljenih eurobankovcev se knjiži v breme v treh enakih obrokih, na datum poravnave prve, četrte in pete operacije glavnega refinanciranja Eurosistema po datumu prehoda na eurogotovino. Pri izračunu denarnega prihodka za leto prehoda na eurogotovino je treba upoštevati ta „linearni debetni model“.

               (7)

               Ta sklep je povezan s Sklepom ECB/2010/29 z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (5), ki določa, da eurobankovce izdajajo ECB in NCB. Sklep ECB/2010/29 določa razdelitev eurobankovcev v obtoku nacionalnim centralnim bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Poleg tega dodeljuje Evropski centralni banki 8 % celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku. Razdelitev eurobankovcev med članice Eurosistema povzroči nastanek saldov znotraj Eurosistema. Obrestovanje teh saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku neposredno vpliva na prihodek vsake članice Eurosistema, zato ga je treba urediti s tem sklepom. Prihodek, ki ga ustvarja ECB zaradi obrestovanja njenih terjatev znotraj Eurosistema do NCB v zvezi z njenim deležem eurobankovcev v obtoku, bi se načeloma moral razdeliti nacionalnim centralnim bankam v skladu s Sklepom ECB/2010/24 z dne 25. novembra 2010 o vmesni razdelitvi prihodka Evropske centralne banke iz naslova eurobankovcev v obtoku in iz naslova vrednostnih papirjev, kupljenih po programu za trge vrednostnih papirjev (prenovitev) (6), sorazmerno z deleži v ključu vpisanega kapitala v poslovnem letu, v katerem nastane.

               (8)

               Neto saldo terjatev in obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se mora obrestovati z uporabo objektivnega merila, ki opredeljuje strošek denarja. V tem smislu se obrestna mera glavnega refinanciranja, ki jo uporablja Eurosistem v svojih ponudbah za operacije glavnega refinanciranja, šteje kot ustrezna.

               (9)

               Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bi morale biti vključene v obveznostno osnovo za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov NCB v skladu s členom 32.2 Statuta ESCB, saj so enakovredne bankovcem v obtoku. Poravnava obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku bo zato povzročila porazdelitev znatnega zneska denarnih prihodkov Eurosistema med nacionalne centralne banke, sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Te salde znotraj Eurosistema bi bilo treba prilagoditi, da se omogoči postopna prilagoditev bilanc stanja in izkazov poslovnega izida nacionalnih centralnih bank. Prilagoditve bi morale temeljiti na vrednosti bankovcev v obtoku vsake NCB v obdobju pred uvedbo eurobankovcev. Te prilagoditve bi se morale uporabljati vsako leto v skladu z ustaljeno formulo največ pet let od tedaj.

               (10)

               Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku so bile izračunane zato, da se izravnajo kakršne koli znatne spremembe v prihodkovnem položaju NCB zaradi uvedbe eurobankovcev in naknadne razporeditve denarnih prihodkov.

               (11)

               Splošna pravila, določena v členu 32 Statuta ESCB, se uporabljajo tudi za prihodek, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev.

               (12)

               Člen 32.5 Statuta ESCB določa, da se vsota denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank porazdeli med njih sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. V skladu s členom 32.7 Statuta ESCB je Svet ECB pristojen za sprejetje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32. To vključuje pristojnost Sveta ECB, da pri odločanju o razporeditvi prihodka, ki nastane zaradi odpisa iz obtoka vzetih eurobankovcev, upošteva druge dejavnike. V tem okviru je treba v skladu z načeli enake obravnave in pravičnosti upoštevati obdobje, v katerem so bili izdani iz obtoka vzeti eurobankovci. Ključ za razporeditev tega posebnega prihodka mora zato odražati tako ustrezni delež v kapitalu ECB kakor tudi dolžino faze izdajanja.

               (13)

               Jemanje eurobankovcev iz obtoka morajo urediti posebni sklepi, sprejeti na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (7) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

               (b)

               „obveznostna osnova“ pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določen v skladu s Prilogo I k temu sklepu;

               (c)

               „sredstva za posebno označitev“ pomenijo znesek sredstev, ki jih ima posamezna NCB v bilanci stanja nasproti obveznostni osnovi, določen v skladu s Prilogo II k temu sklepu;

               (d)

               „saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku“ pomenijo terjatve in obveznosti, ki nastanejo med posamezno NCB in ECB ter med posamezno NCB in drugimi NCB zaradi uporabe člena 4 Sklepa ECB/2010/29;

               (e)

               „ključ vpisanega kapitala“ pomeni v odstotkih izražene deleže NCB v vpisanem kapitalu ECB, dobljene tako, da se za NCB uporabijo ponderji v ključu iz člena 29.1 Statuta ESCB, ki veljajo v upoštevnem poslovnem letu;

               (f)

               „kreditna institucija“ pomeni bodisi (a) kreditno institucijo v smislu člena 2 in člena 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (8), kakor sta prenesena v nacionalno pravo, ki je pod nadzorom pristojnega organa; bodisi (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 123(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnega organa;

               (g)

               „HBS“ pomeni harmonizirano bilanco stanja, kakor je določena v Prilogi VIII k Smernici ECB/2010/20 z dne 11. novembra 2010 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (9);

               (h)

               „referenčna obrestna mera“ pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (10). Kadar se za poravnavo na isti dan vodi več kakor ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se vodijo vzporedno;

               (i)

               „datum prehoda na eurogotovino“ pomeni datum, ko eurobankovci in eurokovanci pridobijo status zakonitega plačilnega sredstva v državi članici, katere valuta je euro;

               (j)

               „referenčno obdobje“ pomeni obdobje 24 mesecev, ki začne teči 30 mesecev pred datumom prehoda na eurogotovino;

               (k)

               „leto prehoda na eurogotovino“ pomeni obdobje 12 mesecev, ki začne teči na datum prehoda na eurogotovino;

               (l)

               „referenčni dnevni devizni tečaj“ pomeni referenčni dnevni devizni tečaj, ki temelji na rednem dnevnem postopku usklajevanja med centralnimi bankami znotraj in zunaj Evropskega sistema centralnih bank, ki se običajno opravi ob 14.15 po srednjeevropskem času;

               (m)

               „iz obtoka vzeti eurobankovci“ pomenijo eurobankovce katerega koli tipa ali serije, ki so bili vzeti iz obtoka s sklepom Sveta ECB, sprejetim na podlagi člena 5 Sklepa ECB/2003/4;

               (n)

               „ključ za izdajanje“ pomeni povprečni ključ vpisanega kapitala v fazi izdajanja določenega tipa ali serije iz obtoka vzetih eurobankovcev;

               (o)

               „faza izdajanja“ pomeni v zvezi z določenim tipom ali serijo eurobankovcev obdobje, ki se začne na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži prva izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije, in konča na datum, ko se v obveznostno osnovo zabeleži zadnja izdaja eurobankovcev tega tipa ali serije;

               (p)

               „odpisati“ pomeni odstraniti iz obtoka vzete eurobankovce iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“.

         Člen 2
   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku
   1.   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se izračunavajo mesečno in knjižijo v poslovne knjige ECB in NCB prvi delovni dan v mesecu z valuto zadnjega delovnega dne predhodnega meseca.
   Ko država članica sprejme euro, se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, izračunani skladno s prvim pododstavkom, knjižijo v poslovne knjige ECB in NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino.
   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se za obdobje od 1. januarja do 31. januarja prvega leta, v katerem se uporabi posamezna petletna uskladitev v skladu s členom 29.3 Statuta ESCB, izračunajo iz saldov iz naslova vseh eurobankovcev v obtoku na 31. december predhodnega leta z uporabo spremenjenega ključa vpisanega kapitala.
   2.   Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s saldi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa, se obrestujejo po referenčni obrestni meri.
   3.   Obresti iz odstavka 2 se poravnajo četrtletno s plačili prek sistema TARGET2.
   Člen 3
   Metoda merjenja denarnih prihodkov
   1.   Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, knjiženih v njenih poslovnih knjigah. Izjema od tega so zlato, za katero se šteje, da ne ustvarja prihodka, in vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (11), za katere se šteje, da ustvarjajo prihodek po referenčni obrestni meri.
   2.   Kadar je vrednost sredstev NCB za posebno označitev višja ali nižja od vrednosti njene obveznostne osnove, se razlika poravna tako, da se vrednost razlike obrestuje po referenčni obrestni meri.
   Člen 4
   Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema
   1.   Za potrebe izračunavanja denarnih prihodkov se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo s kompenzacijskim zneskom, ki se določi po naslednji formuli:
   C = (K – A) × S
   kjer velja:

               C

               je kompenzacijski znesek;

               K

               je znesek v eurih za vsako NCB, ki se izračuna iz povprečne vrednosti bankovcev v obtoku med referenčnim obdobjem z uporabo ključa vpisanega kapitala, pri čemer se znesek bankovcev v obtoku, denominiranih v nacionalni valuti države članice, ki uvaja euro, pretvori v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem;

               A

               je za vsako NCB povprečna vrednost v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku med referenčnim obdobjem, pretvorjena v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem;

               S

               je naslednji koeficient za vsako poslovno leto, z začetkom na datum prehoda na eurogotovino:

                           Poslovno leto

                           Koeficient

                           Leto prehoda na eurogotovino

                           1

                           Leto prehoda na eurogotovino plus eno leto

                           0,8606735

                           Leto prehoda na eurogotovino plus dve leti

                           0,7013472

                           Leto prehoda na eurogotovino plus tri leta

                           0,5334835

                           Leto prehoda na eurogotovino plus štiri leta

                           0,3598237

                           Leto prehoda na eurogotovino plus pet let

                           0,1817225

         2.   Vsota kompenzacijskih zneskov nacionalnih centralnih bank mora biti enaka nič.
   3.   Kompenzacijski zneski se izračunajo vsakokrat, ko država članica sprejme euro ali se spremeni ključ vpisanega kapitala ECB.
   4.   Ko NCB vstopi v Eurosistem, se njen kompenzacijski znesek razporedi drugim NCB sorazmerno z njihovimi deleži v ključu vpisanega kapitala in z obrnjenim predznakom (+/–) ter se doda vsem kompenzacijskim zneskom, ki zanje že veljajo.
   5.   Kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh kompenzacijskih zneskov se knjižijo na posebne račune za transakcije znotraj Eurosistema v poslovnih knjigah vsake NCB z valuto na datum prehoda na eurogotovino in enakim datumom valute v vsakem naslednjem letu obdobja prilagoditve. Računovodske vknjižbe za izenačitev kompenzacijskih zneskov se ne obrestujejo.
   6.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ob pojavu posebnih primerov, povezanih s spremembami v obtoku bankovcev, kakor so določeni v Prilogi III k temu sklepu, saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vsako NCB prilagodijo skladno z določbami navedene priloge.
   7.   Prilagoditve saldov znotraj Eurosistema, določene v tem členu, se prenehajo uporabljati prvi dan šestega leta po upoštevnem letu prehoda na eurogotovino.
   Člen 5
   Izračun in razporeditev denarnega prihodka
   1.   ECB dnevno izračuna denarne prihodke za vsako NCB. Izračun temelji na računovodskih podatkih, ki jih NCB sporočajo ECB. ECB obvešča NCB o kumulativnih zneskih na četrtletni osnovi.
   2.   Znesek denarnih prihodkov vsake NCB se zniža za znesek, enak natečenim oziroma plačanim obrestim za obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo, in v skladu s katerim koli sklepom Sveta ECB na podlagi drugega pododstavka člena 32.4 Statuta ESCB.
   3.   Razporeditev vsote denarnih prihodkov vsake NCB v sorazmerju s ključem vpisanega kapitala se opravi na koncu vsakega poslovnega leta.
   Člen 6
   Izračun in razporeditev prihodka, ki izhaja iz odpisa eurobankovcev
   1.   Iz obtoka vzeti eurobankovci ostanejo del obveznostne osnove, dokler se ne zamenjajo ali odpišejo, kar od tega se zgodi prej.
   2.   Svet ECB se lahko odloči, da odpiše iz obtoka vzete eurobankovce, pri čemer mora določiti datum odpisa in skupni znesek rezervacij, ki jih je treba oblikovati za tiste iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani.
   3.   Iz obtoka vzeti eurobankovci se odpišejo, kakor sledi:

               (a)

               Na datum odpisa se postavka „Bankovci v obtoku“ v bilancah stanja ECB in NCB zmanjša za skupni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so še vedno v obtoku. Za ta namen se dejanski zneski iz obtoka vzetih eurobankovcev, ki so bili dani v obtok, prilagodijo na sorazmerne zneske, izračunane v skladu s ključem za izdajanje, razlike pa se poravnajo med ECB in NCB.

               (b)

               Prilagojeni znesek iz obtoka vzetih eurobankovcev se odpiše iz bilančne postavke „bankovci v obtoku“ v izkaz poslovnega izida NCB.

               (c)

               Vsaka NCB oblikuje rezervacije za iz obtoka vzete eurobankovce, za katere se še pričakuje, da bodo zamenjani. Te rezervacije morajo biti enake deležu zadevne NCB v skupnem znesku rezervacij, izračunanem z uporabo ključa za izdajanje.

         4.   Iz obtoka vzeti eurobankovci, ki se zamenjajo po datumu odpisa, se knjižijo v poslovnih knjigah tiste NCB, ki jih je sprejela. Pritok iz obtoka vzetih eurobankovcev se prerazdeli med NCB najmanj enkrat letno ob uporabi ključa za izdajanje, razlike pa se poravnajo med njimi. Vsaka NCB pobota sorazmerni znesek s svojimi rezervacijami ali, če pritok presega rezervacije, knjiži odgovarjajoč odhodek v svojem izkazu poslovnega izida.
   5.   Svet ECB letno pregleduje skupni znesek rezervacij.
   Člen 7
   Razveljavitev
   S tem sklepom se razveljavi Sklep ECB/2001/16. Sklicevanja na razveljavljeni sklep se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi V.
   Člen 8
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 31. decembra 2010.

      V Frankfurtu na Majni, 25. novembra 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 337, 20.12.2001, str. 55.

      (2)  Glej Prilogo IV.

      (3)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

      (4)  UL L 207, 28.7.2006, str. 39.

      (5)  Glej stran 26 tega Uradnega lista. Sklep ECB/2010/29 je bil sprejet pred objavo Sklepa ECB/2010/23.

      (6)  Še ni objavljen v Uradnem listu. Sklep ECB/2010/24 je bil sprejet pred objavo Sklepa ECB/2010/23.

      (7)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.

      (8)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

      (9)  Glej stran 31 tega Uradnega lista.

      (10)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

      (11)  UL L 175, 4.7.2009, str. 18.

      PRILOGA I

         SESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVE

                  A.

                  Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo vseh drugih postavk:

                              1.

                              bankovce v obtoku
                              Za potrebe te priloge za vsako NCB, ki vstopi v Eurosistem, v letu prehoda na eurogotovino „bankovci v obtoku“:

                                          (a)

                                          vključujejo bankovce, ki jih izda NCB in so denominirani v njeni nacionalni denarni enoti; in

                                          (b)

                                          se morajo znižati za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na preddobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke sredstev 6 v HBS).

                                    Po upoštevnem letu prehoda na eurogotovino pomenijo „bankovci v obtoku“ za vsako NCB bankovce, denominirane v eurih, vsi drugi bankovci pa so izključeni.
                              Če je datum prehoda na eurogotovino dan, ko je sistem TARGET2 zaprt, je obveznost NCB, ki izhaja iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino, del obveznostne osnove (kot del korespondenčnih računov v postavki obveznosti 10.4 v HBS), dokler obveznost ne postane del obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2;

                              2.

                              obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike in denominirane v eurih, kar vključuje vse naslednje:

                                          (a)

                                          tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta ESCB (postavka obveznosti 2.1 v HBS);

                                          (b)

                                          zneske v depozitu v okviru Eurosistemove odprte ponudbe mejnega depozita (postavka obveznosti 2.2 v HBS);

                                          (c)

                                          vezane depozite (postavka obveznosti 2.3 v HBS);

                                          (d)

                                          obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka obveznosti 2.4 v HBS);

                                          (e)

                                          depozite v povezavi s pozivi h kritju (postavka obveznosti 2.5 v HBS);

                              3.

                              depozitne obveznosti do nasprotnih strank Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, ki so bile prerazvrščene iz postavke obveznosti 2.1 v HBS;

                              4.

                              obveznosti NCB znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 (postavka obveznosti 10.2 v HBS);

                              5.

                              neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke obveznosti 10.3 v HBS);

                              6.

                              neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke obveznosti 10.4 v HBS).

                  B.

                  Znesek obveznostne osnove se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.

      PRILOGA II

         SREDSTVA ZA POSEBNO OZNAČITEV

                  A.

                  Sredstva za posebno označitev vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:

                              1.

                              posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih (postavka sredstev 5 v HBS);

                              2.

                              vrednostne papirje v imetju za namene denarne politike (postavka sredstev 7.1 v HBS);

                              3.

                              terjatve znotraj Eurosistema, enakovredne prenosu deviznih rezerv razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta ESCB (del postavke sredstev 9.2 v HBS);

                              4.

                              neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa (del postavke sredstev 9.4 v HBS);

                              5.

                              neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2, obrestovane po referenčni obrestni meri (del postavke sredstev 9.5 v HBS);

                              6.

                              zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da posebej označi del svojega zlata, ki ustreza delu celotne količine zlata, ki ga posebej označijo vse NCB, glede na njen delež v ključu vpisanega kapitala (postavka sredstev 1 in del postavke sredstev 9.2 v HBS).
                              Za potrebe tega sklepa se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002;

                              7.

                              terjatve, ki izhajajo iz eurobankovcev, preddobavljenih v skladu s Smernico ECB/2006/9 in prispelih v obtok pred datumom prehoda na eurogotovino (do datuma prehoda na eurogotovino del postavke sredstev 4.1 v HBS, po tem pa del korespondenčnih računov v postavki sredstev 9.5 v HBS), vendar le, dokler takšne terjatve ne postanejo del terjatev znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij prek sistema TARGET2;

                              8.

                              neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnjenih obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih operacij Eurosistema, in/ali finančno premoženje ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene oziroma pridobljene v okviru unovčenja zavarovanja, ki so ga zagotovile nasprotne stranke Eurosistema, ki ne izpolnijo svojih obveznosti, v okviru kreditnih operacij Eurosistema, prerazvrščene iz postavke sredstev 5 v HBS (del postavke sredstev 11.6 v HBS).

                  B.

                  Vrednost sredstev za posebno označitev se za vsako NCB izračuna v skladu s harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2010/20.

      PRILOGA III
      A.   Prva posebna prilagoditev
      Če je povprečna skupna vrednost bankovcev v obtoku v letu prehoda na eurogotovino nižja od povprečne skupne vrednosti v eurih, ki jo imajo bankovci v obtoku v referenčnem obdobju (vključno z bankovci, denominiranimi v nacionalni valuti države članice, ki je sprejela euro, in pretvorjenimi v eure po referenčnem dnevnem deviznem tečaju med referenčnim obdobjem), se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža z veljavnostjo za nazaj v enakem razmerju, kot se je zmanjšalo skupno povprečje bankovcev v obtoku.
      Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, je treba četrtino dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabijo v letu prehoda na eurogotovino, prišteti h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabijo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).
      B.   Druga posebna prilagoditev
      Če NCB, za katere je kompenzacijski znesek iz člena 4(1) pozitiven, plačajo neto obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, ki izražajo, ko se prištejejo postavki, „neto rezultat združevanja denarnega prihodka“ v njihovih bilancah uspeha ob koncu leta, neto odhodek, se koeficient „S“, ki se uporablja za leto prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1), zniža, kolikor je potrebno za odpravo tega stanja.
      Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Če se uporabi to odstopanje, se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov NCB (C), ki se uporabljajo v letu prehoda na eurogotovino, prišteje h kompenzacijskim zneskom posameznih NCB, ki se uporabljajo v drugem do petem letu po letu prehoda na eurogotovino v skladu s členom 4(1).

      PRILOGA IV

         RAZVELJAVLJENI SKLEP IN NJEGOVE SPREMEMBE

                  Sklep ECB/2001/16

                     UL L 337, 20.12.2001, str. 55.

                  Sklep ECB/2003/22

                     UL L 9, 15.1.2004, str. 39.

                  Sklep ECB/2006/7

                     UL L 148, 2.6.2006, str. 56.

                  Sklep ECB/2007/15

                     UL L 333, 19.12.2007, str. 86.

                  Sklep ECB/2009/27

                     UL L 339, 22.12.2009, str. 55.

      PRILOGA V

         KORELACIJSKA TABELA

                  Sklep ECB/2001/16

                  Ta sklep

                  Člen 5a

                  Člen 6

                  Člen 6

                  Člen 7


title: Sklep Sveta (EU) 2016/275 z dne 12. februarja 2016 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije

text:
               27.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 52/17

         SKLEP SVETA (EU) 2016/275
   z dne 12. februarja 2016
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s podtočko (v) točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla sporazum z Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1037 (2) in se začasno uporablja od 28. maja 2015.

               (3)

               S Sporazumom se ustanovi Skupni odbor strokovnjakov za upravljanje Sporazuma. Unijo v navedenem skupnem odboru zastopa Komisija, ki bi ji morali pomagati predstavniki držav članic.

               (4)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (5)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (6)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.–

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma (5).
   Člen 3
   Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic, zastopa Unijo v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem v skladu s členom 6 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Odobritev z dne 15. decembra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1037 z dne 7. maja 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Trinidad in Tobago o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 173, 3.7.2015, str. 64).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Odbora stalnih predstavnikov z dne 13. junija 2001 o ustanovitvi delovne skupine na visoki ravni (2001/C 183/01)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

42001D0629(01)

Uradni list C 183 , 29/06/2001 str. 0001 - 0001

		Sklep Odbora stalnih predstavnikovz dne 13. junija 2001o ustanovitvi delovne skupine na visoki ravni(2001/C 183/01)ODBOR STALNIH PREDSTAVNIKOV JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(1) Pogodbe,ob upoštevanju Poslovnika Sveta ter zlasti člena 19(3) Poslovnika,ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet je 5. junija 2001 sklenil, da se ustanovi delovna skupina na visoki ravni za zagotavljanje usklajevanja dela ter hkrati dosego napredka na področju davčnega paketa.(2) Svet lahko tej delovni skupini zaupa druge naloge na področju davčnega sistema –SKLENIL:Člen 1Ustanovi se delovna skupina na visoki ravni, v nadaljevanju "delovna skupina", ki naj zagotovi usklajevanje dela in hkrati doseganje napredka na področju davčnega paketa.Člen 2Delovno skupino sestavljajo visoki predstavniki, ki jih izberejo države članice. Komisija imenuje visokega predstavnika za sodelovanje pri posvetovanjih delovne skupine. Predseduje ji predstavnik države članice, ki predseduje Svetu.Člen 3Poročanje svetu poteka ob polnem upoštevanju člena 207 Pogodbe o ustanovitvi ES.Člen 4Kadar obravnava vprašanja, pomembna za celoten gospodarski razvoj in gospodarske politike, se poročila delovne skupine brez poseganja v vlogo Odbora stalnih predstavnikov posredujejo tudi Ekonomsko-finančnemu odboru in/ali Odboru za ekonomsko politiko, z namenom pridobitve morebitnega mnenja.Člen 5Ko bodo stališča na področju davčnega paketa poenotena, bo preučeno vprašanje nadaljnjega obstoja delovne skupine.Člen 6Ta sklep začne učinkovati na dan sprejema.Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 13. junija 2001Za Odbor stalnih predstavnikovPredsednikG. Lund--------------------------------------------------