title: 2011/710/: Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2011 o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo

text:
               29.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 283/26

         SKLEP SVETA
   z dne 20. oktobra 2011
   o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo
   (2011/710/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s točko (a) člena 218(6), členom 218(7) in prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Unije izpogajala Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva.

               (2)

               Memorandum je bil podpisan 3. marca 2011.

               (3)

               Memorandum bi bilo treba odobriti s strani Unije.

               (4)

               Treba je določiti postopkovne ureditve za sodelovanje Unije v skupnem odboru, ustanovljenem na podlagi Memoranduma, ter reševanje nesoglasij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Memorandum o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Memorandum) se odobri v imenu Unije (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da pošlje(-jo) uradno obvestilo iz člena XII(B) Memoranduma (2).
   Člen 3
   V skupnem odboru, ustanovljenem v skladu s členom III Memoranduma, Unijo zastopa Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.
   Člen 4
   1.   Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, določi stališče Unije v skupnem odboru, vključno s sprejetjem:

               —

               dodatnih prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 2 člena III.E. Memoranduma,

               —

               sprememb prilog k Memorandumu in dodatkov k tem prilogam, kot je navedeno v odstavku 3 člena III.E. Memoranduma.

         2.   Komisija določi stališče Unije v skupnem odboru glede razvoja in sprejetja notranjih upravnih postopkov skupnega odbora, kot je določeno v členu III.C. Memoranduma.
   3.   Komisija lahko sprejme kakršne koli ustrezne ukrepe na podlagi členov II (B), IV, V, VII in VIII Memoranduma.
   4.   Komisija zastopa Unijo v posvetovanjih na podlagi člena XI Memoranduma.
   Člen 5
   Komisija redno obvešča Svet o izvajanju Memoranduma.
   Člen 6
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. oktobra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. SAWICKI

      (1)  Memorandum je bil objavljen v Uradnem listu Evropske Unije skupaj s sklepom o podpisu (UL L, 89, 5.4.2011, str. 3.).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Memoranduma.


title: Sklep Sveta 2010/765/SZVP z dne 2. decembra 2010 o delovanju EU za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem (SALW) po zraku

text:
               11.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 327/44

         SKLEP SVETA 2010/765/SZVP
   z dne 2. decembra 2010
   o delovanju EU za preprečevanje nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem (SALW) po zraku
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 13. decembra 2003 sprejel Evropsko varnostno strategijo, v kateri je opredeljenih pet ključnih izzivov, s katerimi se spoprijema Unija: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpovedovanje držav in organizirani kriminal. Posledice nedovoljene proizvodnje, prenosa in kroženja osebnega in lahkega orožja (SALW) ter njegovo prekomerno kopičenje in nenadzorovano širjenje so bistveni element štirih od omenjenih petih izzivov.

               (2)

               Svet je 15. in 16. decembra 2005 sprejel Strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW ter pripadajočim strelivom ter trgovini z njim (Strategija EU SALW). Strategija EU SALW podpira oblikovanje politike za dejavni boj proti nezakoniti mreži, ki trguje s SALW (nezakoniti posredniki in prevozniki) v zračnem, morskem in kopenskem prostoru Unije, z vzpostavljanjem mehanizmov opozarjanja in sodelovanja.

               (3)

               V akcijskem načrtu Strategije EU SALW je poleg tega poudarjeno, da je treba med naloge misij za krizno upravljanje vključiti ukrepe za uvedbo mejnega nadzora (ali nadzora zračnega, kopenskega in morskega prostora na območju spora) in razorožitev ter tako povečati njihov učinek.

               (4)

               Delovna skupina Sveta EU za globalno razoroževanje in nadzor nad oborožitvijo (CODUN) in Situacijski center EU (SitCen) sta po letu 2007 razvila pobudo EU za preprečevanje nedovoljene trgovine s SALW preko zračnega prevoza z okrepljeno izmenjavo ustreznih informacij o sumljivih letalskih prevoznikih med državami članicami. CODUN in SitCen pri vzpostavljanju takega sistema za izmenjavo informacij sodelujeta z Mednarodnim mirovnim raziskovalnim inštitutom v Stockholmu (SIPRI) ter njegovim projektom za oceno mehanizma zoper nedovoljeno trgovino (CIT – MAP). V okviru te pobude se je CODUN nedavno strinjala, da bo preučila možnosti za izboljšanje delovanja in učinkovitosti te pobude EU z zagotovitvijo pravočasnega posodabljanja in obdelovanja ustreznih informacij.

               (5)

               Tveganja, ki ga za mednarodno varnost predstavlja nedovoljena trgovina s SALW po zraku, se zavedajo tudi druge mednarodne in regionalne organizacije. Forum OVSE za varnost in sodelovanje je leta 2007 tej temi posvetil posebno zasedanje, Parlamentarna skupščina OVSE pa je leta 2008 sprejela resolucijo, v kateri je pozvala k dokončanju, sprejetju in izvajanju priročnika OVSE o najboljših praksah zoper nedovoljen prevoz SALW po zraku. Podobno so države pogodbenice Wassenaarskega sporazuma leta 2007 sprejele dokument o najboljših praksah za preprečevanje prenosa SALW, ki ogroža stabilnost, z letalskim prevozom. Poleg tega je v številnih poročilih skupine strokovnjakov Sankcijskega odbora Varnostnega sveta ZN o zahodni Afriki in območju Velikih jezer vedno znova dokumentirana ključna vloga tovornih letalskih prevoznikov, ki se ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW.

               (6)

               Namen delovanja, predvidenega v tem sklepu, ni izboljšanje varnosti zračnega prevoza –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Unija pri izpolnjevanju Strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW ter pripadajočim strelivom (Strategija EU SALW) uresničuje naslednje cilje:

               (a)

               izboljšanje orodij in metod, ki jih imajo na voljo ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodni organi in nacionalni organi tretjih držav in držav članic za učinkovito spremljanje in odkrivanje sumljivih tovornih zrakoplovov, ki se verjetno ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje;

               (b)

               ozaveščanje in izpopolnitev tehničnega strokovnega znanja zadevnega mednarodnega in nacionalnega osebja glede „najboljših praks“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja v boju proti tovornim letalskim prevoznikom, ki domnevno trgujejo s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje.

         2.   Unija za dosego cilja iz odstavka 1 izvaja naslednje ukrepe:

               (a)

               razvoj in preizkušanje na terenu pilotne programske opreme za obvladovanje tveganja trgovine po zraku za ustrezne misije za krizno upravljanje, mednarodne in nacionalne organe, vključno z redno posodobljeno podatkovno zbirko med drugim o letalskih družbah, zrakoplovih, registrskih številkah in prevoznih linijah;

               (b)

               razvoj in preizkušanje na terenu varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij;

               (c)

               priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje ter zagotavljanje tehnične pomoči za lažjo uporabo in prilagajanje pilotne programske opreme ter varnega sistema za obvladovanje tveganja in informacijskega sistema, vključno z organizacijo regionalnih seminarjev za usposabljanje ustreznih misij kriznega upravljanja ter mednarodnih in nacionalnih organov.

         Projekt je podrobno opisan v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   2.   Projekte iz člena 1(2) tehnično izvaja SIPRI.
   3.   SIPRI to nalogo opravlja v okviru pristojnosti VP. V ta namen se VP po potrebi dogovarja s SIPRI.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projekta iz člena 1(2) je 900 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen s SIPRI sklene sporazum o financiranju. V tem sporazumu je določeno, da mora SIPRI zagotoviti razpoznavnost prispevka EU primerno njegovi velikosti.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Komisija obvesti Svet o kakršnih koli težavah v tem procesu ter o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   VP poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih dvomesečnih poročil, ki jih pripravi SIPRI. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Komisija zagotovi podatke o finančnih vidikih izvajanja projekta iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Veljati preneha 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po datumu sprejetja tega sklepa, če v tem obdobju ni sklenjen noben sporazum o financiranju.
   Člen 6
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 2. decembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         M. WATHELET

      PRILOGA
      1.   Splošni okvir

      Ta sklep temelji na pobudi CODUN za obravnavo groženj, ki jih predstavlja trgovina s SALW in drugim blagom, ki ogroža stabilnost, po zraku. Ta sklep sledi projektom v okviru pobude CODUN, ki jih je Svet začel izvajati v sodelovanju s SitCen-om, Klubom iz Budimpešte in SIPRI-jem. V tem sklepu so predvideni programska oprema, pilotni sistemi za izvajanje, programi usposabljanja in ozaveščanja za ustrezne misije kriznega upravljanja ter mednarodne in nacionalne organe, z namenom da se bolje spremljajo, posodabljajo in širijo informacije o sumljivih tovornih letalskih akterjih, ki delujejo v Afriki, in iz drugih regij. Pri izvajanju tega sklepa bi bilo treba zagotoviti dobro usklajenost z drugimi ustreznimi projekti, ki se financirajo v okviru programov Skupnosti in drugih sklepov Sveta, da bi povečali učinek ukrepov Unije pri preprečevanju nedovoljene trgovine s SALW.
      2.   Cilji

      V projektih, opisanih v nadaljevanju, bodo obravnavana tri področja, ki so jih določili CODUN in druge zainteresirane strani, ki sodelujejo pri pobudi EU zoper trgovino s SALW po zraku:

                  (a)

                  potreba po razvoju varnega sistema za zagotavljanje posodobljenih podatkov o podjetjih in zrakoplovih, ki rutinsko ponovno prijavljajo premoženje in menjujejo kraje sedežev podjetij, z namenom, da se izognejo odkritju;

                  (b)

                  zagotavljanje programske opreme za obvladovanje tveganja in usposabljanja, da se omogoči ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim in nacionalnim organom učinkovitejše spremljanje in nadzor povečanega števila tovornih letalskih akterjev, za katere se domneva, da se ukvarjajo s trgovino s SALW ali pri pretoku drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku;

                  (c)

                  potreba po ozaveščanju ter zagotavljanju usposabljanja in tehnične pomoči večstranskim organizacijam, misijam, regionalnim telesom in državam v Afriki ter drugih regijah, z namenom okrepitve njihove sposobnosti spremljanja in odkrivanja akterjev, ki se ukvarjajo s trgovino s SALW ali prevozom drugega blaga, ki ogroža stabilnost, po zraku.

            3.   Opis projekta

      3.1   Projekt 1: Razvoj programske opreme in izvajanje pilotnega projekta za spremljanje, posodabljanje in širjenje informacij o akterjih letalskega tovora, za katere se domneva vpletenost v nedovoljeno trgovino s SALW

      3.1.1   Cilj projekta

      Namen projekta je izboljšanje orodij in metod, ki jih imajo na voljo ustrezne misije kriznega upravljanja, mednarodni organi in nacionalni organi tretjih držav ter države članice, za učinkovito nadziranje in odkrivanje sumljivih tovornih zrakoplovov, ki se verjetno ukvarjajo z nedovoljeno trgovino s SALW po zraku v tretjih državah, iz njih ali vanje.
      3.1.2   Opis projekta

      V okviru tega projekta se bodo izvajale naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  razvoj programske opreme za obvladovanje tveganja v zvezi s trgovino po zraku za večstranske organizacije, misije in izbrane tretje države;

                  (b)

                  razvoj varnega pilotnega sistema za obvladovanje tveganja in širjenje informacij;

                  (c)

                  preizkušanje programske opreme na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi organi Sveta;

                  (d)

                  preizkušanje sistema za širjenje informacij na terenu ob posvetovanju z VP in ustreznimi telesi Sveta;

                  (e)

                  priprava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki bo ustreznim misijam kriznega upravljanja ter mednarodnim organom in nacionalnim organom tretjih držav ter državam članicam olajšal uporabo in sprejemanje sistemov iz točk (a) in (b);

                  (f)

                  predstavitev končne programske opreme ter pripadajočega priročnika in gradiva za usposabljanje na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb).

            Projekt bo izveden v primernem časovnem obdobju, pri čemer bo upoštevana potreba po posvetovanju in usklajevanju z različnimi zainteresiranimi stranmi, pod nadzorom VP. Projekt bo izveden v šestih fazah.
      Pripravljalna faza
      SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP razvil programsko opremo, orodja za obvladovanje tveganja ter sistem za širjenje informacij in razčlenjenih podatkov, pri čemer se uporabijo ustrezne možnosti informacijske tehnologije (IT).
      Faza vnosa podatkov
      V projektu bodo uporabljene samo informacije iz splošno dostopnih virov, podatki iz ustreznih virov pa bodo vneseni v celovite podatkovne zbirke, ki bodo omogočale dovolj informacij za podpiranje natančnih orodij za obvladovanje tveganja, odkrivanje in profiliranje.
      Faza preverjanja
      SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP preveril različne kraje, regije, organizacije in misije, kjer se lahko na terenu pod najboljšimi pogoji preizkusi pilotni sistem, ki uporablja podatke iz splošno dostopnih virov.
      Faza preizkušanja na terenu
      SIPRI bo ob posvetovanju z ustreznimi organi Sveta in pod nadzorom VP skupaj s partnerji, določenimi v fazi preverjanja, izvedel fazo preizkušanja na terenu.
      Faza ocenjevanja in prilagajanja
      Po preizkusu na terenu bo SIPRI ocenil in prilagodil programsko opremo na podlagi izkušenj in znanja, pridobljenega med fazo preizkušanja na terenu. Tako bo pripravljen končni izdelek, ki bo dan na razpolago s soglasjem različnih zainteresiranih strani.
      Faza predstavitve
      Organizirana bo posebna predstavitev končne programske opreme in gradiva za usposabljanje za ustrezne zainteresirane strani (do 80 oseb), ki bodo sodelovale pri njunem razvoju in bodo določene za končne uporabnike programske opreme.
      3.1.3   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  okrepil sposobnost ustreznih misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav ter držav članic za spremljanje dejavnosti tovornih letalskih akterjev, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku;

                  (b)

                  zagotovil orodja in pilotne sisteme, potrebne za povečanje števila prepovedi domnevno nedovoljenih pošiljk SALW, ki jih po zraku pošiljajo večstranske organizacije, misije ter države v Afriki in drugih regijah;

                  (c)

                  povečal sposobnost držav članic za varno izmenjavo informacij o akterjih letalskega tovora z uporabo metod razčlenjenih podatkov in drugih mehanizmov profiliranja.

            3.1.4   Upravičenci projekta

      Udeleženci projekta bodo ustrezno osebje misij kriznega upravljanja in nacionalnih ter mednarodnih organov. Pri izboru posebnih udeležencev za preizkus pilotne programske opreme bodo upoštevane spremenljivke kot na primer prisotnost evropskih ali večstranskih misij kriznega upravljanja na terenu, potreba po najboljšem izkoristku sredstev, razpoložljivost pomoči na lokalni ravni, politična volja in sposobnost lokalnih in nacionalnih organov, da zatrejo nedovoljeno trgovino s SALW po zraku. SIPRI bo predlagal kratek seznam primernih udeležencev, ki ga bo nato potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.
      3.2   Projekt 2: Povečanje seznanjenosti s praksami spremljanja, odkrivanja in obvladovanja tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku in pretokom drugega blaga, ki ogroža stabilnost, s pomočjo publikacij, usposabljanja in ozaveščanja

      3.2.1   Cilj projekta

      Namen projekta je povečanje seznanjenosti in strokovne izpopolnjenosti ustreznega mednarodnega in nacionalnega osebja o „najboljših praksah“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku.
      3.2.2   Opis projekta

      V okviru tega projekta se bodo izvajale naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  priprava in objava priročnika in spremnega gradiva za usposabljanje, ki se razdeli med največ 250 posameznikov, ki delajo za večstranske organizacije, misije ali države;

                  (b)

                  organizacija do treh regionalnih seminarjev, usposabljanja in ozaveščanja med 80 in 100 članov osebja posebnih oddelkov ali enot misij kriznega upravljanja, mednarodnih organov in nacionalnih organov tretjih držav, pri čemer je predviden multiplikacijski učinek s pomočjo gradiva za „usposabljanje vodij usposabljanja“;

                  (c)

                  obdelava rezultatov in ocenjevanj prejetih iz dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja, na podlagi česar bo razvit model „najboljših praks“ za izmenjavo informacij na to temo med ustreznim mednarodnim in nacionalnim osebjem;

                  (d)

                  predstavitev rezultatov modela „najboljših praks“ na zaključni delavnici, na katero bodo povabljene zainteresirane strani (do 80 oseb).

            3.2.3   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  povečal seznanjenost osebja, ki dela za večstranske organizacije, misije in države, z „najboljšimi praksami“ na področju spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja zoper letalske prevoznike tovora, ki se domnevno ukvarjajo s trgovino s SALW po zraku in pretokom drugega blaga, ki ogroža stabilnost;

                  (b)

                  prispeval k standardizaciji „najboljših praks“ na tem področju, s pomočjo objave in razdelitve priročnika o metodah spremljanja, odkrivanja in analiz za obvladovanje tveganja;

                  (c)

                  prispeval k vzpostavitvi „najboljših praks“ pri usklajevanju informacij s pomočjo dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja osebja, ki dela v posebnih oddelkih ali enotah večstranskih organizacij, misij ali držav.

            3.2.4   Udeleženci projekta

      Udeleženci projekta bodo ustrezno osebje misij kriznega upravljanja in nacionalnih ter mednarodnih organov. Izbor posebnih udeležencev, ki bodo vključeni v projekt, bo opravljen na podlagi kratkega seznama primernih udeležencev, ki ga bo predlagal SIPRI in potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.
      4.   Lokacije

      Lokacije preizkušanja na terenu in zaključne delavnice projekta 3.1 ter dejavnosti usposabljanja in ozaveščanja ter zaključne delavnice projekta 3.2 bodo določene ob upoštevanju želje po najboljšem izkoristku sredstev in čim manjših emisijah ogljika, upoštevana pa bo tudi pomoč, ki je na voljo na lokalni ravni. SIPRI bo predlagal kratek seznam priporočenih lokacij, ki ga bo potrdil VP ob posvetovanju s pristojnimi organi Sveta.
      5.   Trajanje

      Projekta se bosta predvidoma izvajala 24 mesecev.
      6.   Izvajalec

      Tehnično izvajanje tega sklepa bo poverjeno SIPRI. SIPRI bo zagotovil razpoznavnost prispevka EU in bo svoje naloge opravljal v okviru odgovornosti VP.
      7.   Poročanje

      SIPRI bo pripravljal redna poročila na dvomesečni osnovi in po dokončanju vsake opisane dejavnosti. Poročila bi se morala predložiti VP najpozneje šest tednov po dokončanju zadevnih dejavnosti.


title: 2013/578/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/235

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011
   (2013/578/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori inštituta (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 14 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0081/2013),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Evropskega inštituta za enakost spolov, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 98.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 403, 30.12.2006, str. 9.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega inštituta za enakost spolov za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori inštituta (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1922/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega inštituta za enakost spolov (4), zlasti člena 14 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0081/2013),

                  A.

                  ker je bil Evropski inštitut za enakost spolov (v nadaljnjem besedilu: inštitut) ustanovljen na podlagi Uredbe (ES) št. 1922/2006, neodvisen pa je postal 15. junija 2010,

                  B.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov inštituta za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

                  C.

                  ker je bilo leto 2011 prvo celotno leto delovanja inštituta, odkar je junija 2010 postal finančno in upravno neodvisen,

                  D.

                  ker struktura inštituta temelji na mandatu in nalogah, opredeljenih v temeljni uredbi o ustanovitvi agencije in o ciljih, ki jih je upravni odbor inštituta odobril v vmesnem delovnem programu 2010–2012 in letnem delovnem programu,

                  E.

                  ker je skupni proračun inštituta v proračunskem letu 2011 znašal 7 530 000 EUR, kar v primerjavi s skupnim proračunom za proračunsko leto 2010 v višini 5 678 123,09 EUR pomeni 32,6-odstotno povečanje; ker se proračun inštituta v celoti financira s prispevki Unije,

                  F.

                  ker je konec leta 2011 inštitut zabeležil pozitivno realizacijo proračuna v višini 1 156 400,29 EUR (6) po odbitku razlik v menjalnem tečaju v višini 2 650,64 EUR, kar je bilo v računovodskih izkazih zabeleženo kot obveznost do Komisije,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  opominja, da je inštitut 15. junija 2010 dobil upravno in finančno avtonomijo; ugotavlja, da so se zaradi tega vsi postopki za oddajo naročil v letu 2010 začeli večinoma v zadnjem četrtletju;

                  2.

                  je seznanjen s tem, da je izvrševanje proračuna pripravljeno na osnovi prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil, kar pomeni, da se prenesene odobritve plačil zabeležijo skupaj z opravljenimi plačili in prejemki;

                  3.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov je seznanjen s tem, da je bilo izvrševanje plačil v letu 2011 učinkovitejše kot v letu 2010 in da je v vseh naslovih prišlo do znatnega napredka; na podlagi letnih računovodskih izkazov ugotavlja, da je inštitut ob koncu leta 2011 zabeležil 44,19-odstotno stopnjo izvrševanja proračuna za plačila in 88,54-odstotno za obveznosti;

                  4.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov (7) ugotavlja, da se je stopnja plačil v naslovu I „Odhodki za osebje“ v letu 2011 povečala na 88,49 % v primerjavi z 49,19 % v letu 2010; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o nadaljnjih ukrepih, sprejetih za povečanje te stopnje;

                  5.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov ugotavlja, da se je stopnja izvršenih plačil v naslovu II „Upravni odhodki“ v letu 2011 povečala na 34,71 % v primerjavi z 28,99 % v letu 2010; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, sprejetih za povečanje teh stopenj, saj nizke stopnje izvrševanja kažejo na težave pri načrtovanju in izvajanju proračuna;

                  6.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov ugotavlja zelo nizko, 18,36-odstotno stopnjo izvrševanja plačil v naslovu III „Odhodki iz poslovanja“; ugotavlja, da je do tega prišlo zaradi znatnega števila postopkov javnih naročil, ki so se začeli v zadnjem delu leta 2010, potem ko je inštitut junija tistega leta postal upravno neodvisen; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki jih je od takrat sprejel za povečanje stopenj, saj nizke stopnje izvrševanja kažejo na težave pri načrtovanju in izvajanju proračuna;

                  7.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov je seznanjen s tem, da je bilo 3 339 551,93 EUR odobritev za prevzem obveznosti, za katere so bile do konca leta 2011 sklenjene pogodbe in ki še niso bile plačane, prenesenih v leto 2012, kar predstavlja 50 % vseh obveznosti; je seznanjen tudi s tem, da je skupni znesek prenesenih odobritev, ki so bile razveljavljene (tj. prenesene iz leta 2010, v letu 2011 pa niso bile plačane), 295 741,61 EUR, saj je bilo to prvo celotno leto poslovanja, v katerem je osebje v drugi polovici leta prvič sodelovalo pri različnih vrstah postopkov javnih naročil, začelo ukrepe, vključno s pozno zahtevo za organizacijo dogodka predsedstva, in druga dejanja; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, sprejetih za zagotovitev zadovoljive stopnje izvrševanja proračuna v prihodnje;

                  8.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov priznava, da inštitut ob koncu leta 2010 ni opravil potrebne sprostitve in da so bili opravljeni vsi samodejni prenosi;

         Računovodstvo

                  9.

                  ugotavlja, da je inštitut leta 2010 opredelil odgovornosti finančnih udeležencev za zaposlene ter oblikoval finančne kroge za obveznosti; prav tako ugotavlja, da je inštitut do konca leta 2010 imenoval vse finančne udeležence ter opredelil njihove vloge in pristojnosti;

                  10.

                  ugotavlja, da je inštitut od Komisije prejel tri finančna nakazila v skupnem znesku 7 530 000 EUR (3 390 000 EUR v prvem, 2 070 000 EUR v drugem in 2 070 000 EUR v tretjem nakazilu);

         Javna naročila

                  11.

                  na podlagi letnega poročila ugotavlja, da je inštitut leta 2011 zabeležil šest izjem za finančne transakcije, o katerih je potekala razprava z vodstvom, vodji ekip in zadevnim osebjem, da bi se v prihodnje izognili napakam; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel za odpravo teh pomanjkljivosti;

                  12.

                  ugotavlja, da je bilo leta 2011 zaključenih 123 postopkov javnih naročil v okviru dejavnosti in uprave in da so vsa javna naročila pomenila 50 % skupnega proračuna inštituta; ugotavlja tudi, da so bile dejavnosti javnih naročil leta 2011 izvedene v skladu z delovnim programom za leto 2011;

         Človeški viri

                  13.

                  na podlagi letnih računovodskih izkazov je seznanjen s tem, da je inštitut leta 2011 zaposlil tri začasne in tri pogodbene uslužbence (pri čemer je leta 2010 zaposlil 23 začasnih uslužbencev) ter dosegel 94-odstotno zasedenost delovnih mest iz kadrovskega načrta v primerjavi z 92,3 % v letu 2010; pozdravlja višjo stopnjo zasedenosti delovnih mest v kadrovskem načrtu inštituta, saj bo to prispevalo k njegovi učinkovitosti;

                  14.

                  na podlagi ugotovitev službe za notranjo revizijo ugotavlja, da na inštitutu vrsta politik, strategij, postopkov in smernic podpira izvajanje določb kadrovskih predpisov; je seznanjen s tem, da so nekatere postavke še v razvoju in bodo končane pozneje, zlasti v zvezi s sprejetjem orodij IT za upravljanje človeških virov (in sicer v zvezi z vprašanji, kot so priprava opisov delovnih mest, oblikovanje osebnih ciljev in formalizacija individualnih načrtov usposabljanja); poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel za obravnavo zgoraj navedenih vprašanj;

         Uspešnost

                  15.

                  pozdravlja drugo poročilo o predhodni oceni z dne 8. septembra 2011, ki ga je pripravil inštitut in ki se osredotoča na njegove specifične cilje in delovanje ter naj bi usmerjalo vodstvo inštituta pri zaključevanju ciljev in dejavnosti; poudarja, da je v času gospodarske krize in varčevalnih ukrepov nujno, da inštitut poskrbi za največjo možno stroškovno učinkovitost, ne da bi ogrozil uspešno izpolnjevanje svojih pomembnih nalog;

                  16.

                  pozdravlja, da je inštitut vzpostavil center za vire in dokumentacijo kot edinstven evropski vir institucionalnega in metodološkega znanja o enakosti med spoloma;

                  17.

                  poudarja, da cilji in naloge inštituta zahtevajo ločen, namenski subjekt v institucionalnem okviru;

         Lokacija

                  18.

                  na podlagi letnega poročila ugotavlja, da je bilo osebje inštituta 1. marca 2010 preseljeno iz začasnih prostorov v Bruslju v prostore stalnega sedeža inštituta v litvanski Vilni;

                  19.

                  na podlagi letnega poročila ugotavlja, da je vlada Republike Litve zagotovila plačilo najemnine za pisarne inštituta za obdobje dveh let do 15. decembra 2011;

                  20.

                  pozdravlja edinstveno pobudo ob usklajevanju z drugimi predstavništvi institucij Unije v Vilni (predstavništvo Komisije in informacijska pisarna Evropskega parlamenta) za določitev in izbiro skupnih prostorov; opaža, da se je na novo vzpostavljena „hiša EU“ izkazala za potrebno in bo koristila sinergijam, povečala prepoznavnost Unije ter izboljšala znižanje in delitev stroškov;

         Notranja revizija

                  21.

                  pozdravlja prve revizijske dejavnosti, ki jih je leta 2011 na inštitutu izvedla služba za notranjo revizijo; na podlagi poročila te službe (8) je seznanjen s tem, da v poročilih službe z dne 31. decembra 2011 ni niti nerešenih „kritičnih“ niti nerešenih „zelo pomembnih“ priporočil;

                  22.

                  je seznanjen s tem, da je služba za notranjo revizijo na inštitutu decembra 2011 opravila omejen pregled izvajanja standardov za notranjo kontrolo; je seznanjen s tem, da je inštitut sprejel priporočilo za dokončanje postopka za izvajanje standardov notranje kontrole, vodstvo pa je sprejelo akcijski načrt, ki se bo izvajal v letu 2012; poziva inštitut, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki jih je sprejel v zvezi s priporočili;

                  23.

                  ugotavlja, da je analiza tveganja, ki jo je opravila služba za notranjo revizijo, razkrila določene procese (9), ki jih ni bilo mogoče obravnavati v okviru revizijskega načrta te službe, saj so bile kontrole ocenjene kot odsotne ali nezadostne;

                  24.

                  na podlagi ugotovitev Računskega sodišča ugotavlja, da mora inštitut izboljšati dokumentiranje popisa osnovnih sredstev in ocene vnaprej vračunanih stroškov;

                  25.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (10) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 98.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 403, 30.12.2006, str. 9.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  Letni računovodski izkazi 2011, str. 22.

         (7)  Letni računovodski izkazi 2011, str. 34.

         (8)  Letno poročilo o notranji reviziji za leto 2011, str. 6.

         (9)  Letno poročilo o notranji reviziji za leto 2011, str. 4.

         (10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/760 z dne 24. aprila 2017 o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za leto 2017 (ECB/2017/11)

text:
                  29.4.2017

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 113/52

            SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/760
      z dne 24. aprila 2017
      o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za leto 2017 (ECB/2017/11)
      SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) in zlasti člena 30 Uredbe,
      ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1163/2014 Evropske centralne banke z dne 22. oktobra 2014 o nadomestilih za nadzor (ECB/2014/41) (2) ter zlasti člena 3(1) in člena 9(2) Uredbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor, ki se zaračuna v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41), mora kriti izdatke Evropske centralne banke (ECB) v zvezi z nadzorniškimi nalogami v upoštevnem obdobju zaračunavanja nadomestila, vendar pa teh izdatkov ne sme preseči. Navedeni izdatki obsegajo predvsem stroške, ki so neposredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, kot so neposredni nadzor nad pomembnimi subjekti, pregled nad nadzorom nad manj pomembnimi subjekti ter opravljanje horizontalnih nalog in specializiranih storitev. Vključujejo tudi stroške, ki so posredno povezani z nadzorniškimi nalogami ECB, kot so storitve, ki jih opravljajo podporna poslovna področja ECB, kar vključuje upravljanje prostorov in človeških virov, administrativne storitve, proračun in kontroling, računovodske, pravne, komunikacijske in prevajalske storitve, notranjo revizijo ter storitve na področju statistike in informacijske tehnologije.

                  (2)

                  Za izračun letnih nadomestil za nadzor, ki se plačajo v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti in pomembnimi nadzorovanimi skupinami ter v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti in manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, je treba skupne stroške razdeliti na podlagi izdatkov, dodeljenih ustreznim funkcijam, ki opravljajo neposredni nadzor nad pomembnimi nadzorovanimi subjekti in pomembnimi nadzorovanimi skupinami ter posredni nadzor nad manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti in manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami.

                  (3)

                  Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za leto 2017 je treba izračunati kot vsoto: (a) ocenjenih letnih stroškov nadzorniških nalog za leto 2017, ki temeljijo na odobrenem proračunu ECB za leto 2017, ob upoštevanju vseh sprememb ocenjenih letnih stroškov ECB, ki so bile znane ob sprejetju tega sklepa; in (b) presežka ali primanjkljaja iz leta 2016.

                  (4)

                  Presežek ali primanjkljaj je treba določiti tako, da se dejanski letni stroški nadzorniških nalog, nastali za leto 2016, kakor izhajajo iz letnih računovodskih izkazov ECB za leto 2016 (3), odštejejo od ocenjenih letnih stroškov, zaračunanih za leto 2016, ki so določeni v Prilogi k Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2016/661 (ECB/2016/7) (4).

                  (5)

                  V skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41) je treba pri ocenjenih letnih stroških nadzorniških nalog za leto 2017 upoštevati tudi zneske nadomestil, ki se nanašajo na pretekla obdobja zaračunavanja nadomestila in jih ni bilo mogoče pobrati, plačila obresti, prejeta v skladu s členom 14, ter zneske, prejete ali vrnjene v skladu s členom 7(3) navedene uredbe –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Opredelitev pojmov
      V tem sklepu se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (ECB/2014/17) (5) in Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41).
      Člen 2
      Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za leto 2017
      1.   Skupni znesek letnih nadomestil za nadzor za leto 2017 znaša 424 957 652 EUR in je izračunan, kakor je prikazano v Prilogi I.
      2.   Posamezna kategorija nadzorovanih subjektov in nadzorovanih skupin plača naslednji skupni znesek letnih nadomestil za nadzor:

                  (a)

                  pomembni nadzorovani subjekti in pomembne nadzorovane skupine: 391 279 654 EUR;

                  (b)

                  manj pomembni nadzorovani subjekti in manj pomembne nadzorovane skupine: 33 677 998 EUR.

            Razdelitev skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor za leto 2017, ki ga plača posamezna kategorija, je prikazana v Prilogi II.
      Člen 3
      Začetek veljavnosti
      Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

         V Frankfurtu na Majni, 24. aprila 2017

               Predsednik ECB

            Mario DRAGHI

         (1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

         (2)  UL L 311, 31.10.2014, str. 23.

         (3)  Objavljeno februarja 2017 na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

         (4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/661 z dne 15. aprila 2016 o skupnem znesku letnih nadomestil za nadzor za leto 2016 (ECB/2016/7) (UL L 114, 28.4.2016, str. 14).

         (5)  Uredba (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (UL L 141, 14.5.2014, str. 1).

         PRILOGA I

            Izračun skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor za leto 2017

                     (EUR)

                     Ocenjeni letni stroški za leto 2017

                     464 676 594

                     Plače in zaslužki

                     208 621 881

                     Najemnine in vzdrževanje stavb

                     54 990 329

                     Drugi odhodki iz poslovanja

                     201 064 384

                     Presežek/primanjkljaj iz leta 2016

                     – 41 089 798

                     Zneski, ki se upoštevajo v skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41)

                     1 370 856

                     Zneski nadomestil, ki se nanašajo na pretekla obdobja zaračunavanja nadomestila in jih ni bilo mogoče pobrati

                     0

                     Plačila obresti, prejeta v skladu s členom 14 zgoraj navedene uredbe

                     – 23 761

                     Zneski, prejeti ali vrnjeni v skladu s členom 7(3) zgoraj navedene uredbe

                     1 394 617

                     SKUPAJ

                     424 957 652

         PRILOGA II

            Razdelitev skupnega zneska letnih nadomestil za nadzor za leto 2017

                     (EUR)

                     Pomembni nadzorovani subjekti in pomembne nadzorovane skupine

                     Manj pomembni nadzorovani subjekti in manj pomembne nadzorovane skupine

                     Skupaj

                     Ocenjeni letni stroški za leto 2017

                     427 700 563

                     36 976 031

                     464 676 594

                     Presežek/primanjkljaj iz leta 2016

                     – 37 593 510

                     – 3 496 288

                     – 41 089 798

                     Zneski, ki se upoštevajo v skladu s členom 5(3) Uredbe (EU) št. 1163/2014 (ECB/2014/41)

                     1 172 601

                     198 255

                     1 370 856

                     Zneski nadomestil, ki se nanašajo na pretekla obdobja zaračunavanja nadomestila in jih ni bilo mogoče pobrati

                     0

                     0

                     0

                     Plačila obresti, prejeta v skladu s členom 14 zgoraj navedene uredbe

                     – 8 696

                     – 15 065

                     – 23 761

                     Zneski, prejeti ali vrnjeni v skladu s členom 7(3) zgoraj navedene uredbe

                     1 181 297

                     213 320

                     1 394 617

                     SKUPAJ

                     391 279 654

                     33 677 998

                     424 957 652


title: 2003/603/EC: Decision of the European Economic and Social Committee of 1 July 2003 on public access to European Economic and Social Committee documents

text:
Avis juridique important

|

32003D0603

Official Journal L 205 , 14/08/2003 P. 0019 - 0023

Sklep Evropskega Ekonomsko-Socialnega Odboraz dne 1. julija 2003o javnem dostopu do dokumentov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora(2003/603/ES)GENERALNI SEKRETAR JE -ob upoštevanju člena 255(2) in (3) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (PES),ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o javnem dostopu do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije [1],ob upoštevanju Poslovnika Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (EESO) in zlasti člena 64 (1 in 2) Poslovnika,ob upoštevanju ukrepov, ki so jih sprejeli Evropski parlament, Svet, Komisija in Odbor regij, glede javnega dostopa do uradnih dokumentov,ker Evropski parlament, Svet in Komisija v skupni izjavi o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 [2] od drugih institucij zahtevajo, da sprejmejo notranja pravila glede javnega dostopa do dokumentov, upoštevajoč načela in omejitve iz te uredbe,ob upoštevanju vsebine Sklepa Urada EESO z dne 27. maja 1997 o javnem dostopu do dokumentov EESO [3] -SKLENIL:NASLOV IJAVNI REGISTER DOKUMENTOV EESOČlen 1Področje uporabeVsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic imajo pravico dostopa do dokumentov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, upoštevajoč pogoje in omejitve iz Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter posebne določbe tega sklepa.Člen 2Vzpostavitev1. Vzpostavi se javni register dokumentov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora v skladu s členom 11 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001.2. Ta register vsebuje mnenja, ki jih sprejme EESO, ter mnenja, ki jih sprejmejo strokovne skupine, kakor tudi dokumente s seznama v Prilogi. Ta register lahko vsebuje tudi druge sklepe ali dokumente, ki jih sestavi Odbor, ali sklice na dokumente, ki jih le-ta sestavi ali prejme od datuma začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1049/2001.3. Celotna besedila dokumentov se objavijo na spletni strani Odbora, upoštevajoč Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o zaščiti posameznikov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in teles Skupnosti in o prostem pretoku teh podatkov ter člen 16 Uredbe (ES) št. 1049/2001.Člen 3Evidenca dokumentov1. Dokumenti s seznama v členu 2(2) se vnesejo v register, čim prej je to mogoče. Direktorat za splošne zadeve sprejme potrebne notranje izvedbene ukrepe, ki to zagotovijo.2. Dokumenti, ki se sestavijo v okviru posvetovalnega postopka ali za namen kakšne druge dejavnosti Odbora, se vnesejo v register - za kar je odgovoren organ ali direktorat, v katerega pristojnosti je dokument - takoj ko se predložijo ali ko se objavijo.3. Vsak dokument, ki ga Odbor prejme od tretje stranke v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se lahko vnese v register, če ne gre za občutljivi dokument v smislu člena 9 navedene uredbe, za katerega se v tem členu zahteva izvrševanje predpisanih rokov.Člen 4Neposredno dostopni dokumenti1. Vsi dokumenti, ki jih Odbor sestavi ali prejme v okviru posvetovalnega postopka, morajo biti dostopni državljanom v elektronski obliki, če je to mogoče, upoštevajoč omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.2. S tem v zvezi Odbor da na voljo vsa svoja mnenja, ki so v registru, da bi omogočil državljanom neposreden dostop do celotnih besedil dokumentov.3. Odbor na svoji spletni strani omogoči elektronski dostop do tega registra in zagotovil on-line pomoč državljanom pri oddajanju vlog za dostop do dokumentov.4. Drugi dokumenti, zlasti politični ali strateški dokumenti, so neposredno dostopni, če je to mogoče.Člen 5Dokumenti, dostopni na zahtevo1. Dokumenti, ki jih EESO sestavi ali prejme izven posvetovalnega postopka, kakor tudi drugi dokumenti, ki jih prejme Odbor, so, če je to mogoče, v registru neposredno dostopni državljanom, upoštevajoč omejitve iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001.2. Če vnos dokumenta v register ne omogoča neposrednega dostopa do celotnega besedila - bodisi zato ker dokument ni dostopen v elektronski obliki ali ker se uporabljajo izjeme iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001 - lahko vložnik pisno zaprosi za dostop do dokumentov ali uporabi elektronski obrazec, ki je dostopen na spletni strani. Odbor lahko bodisi odobri dostop do dokumentov ali v pisnem odgovoru navede razloge za popolno ali delno zavrnitev.NASLOV IIPRVA VLOGAČlen 6Predložitev prve vloge1. Vloge za dostop do dokumentov se pisno pošljejo (po pošti, faksu ali elektronski pošti) generalnemu sekretarju Odbora ali na odprti naslov s spletne strani Odbora v enem od jezikov iz člena 314 Pogodbe ES.2. Vloge morajo biti dovolj natančne in zlasti vsebovati informacije, ki omogočajo identifikacijo zahtevanega dokumenta ali dokumentov, ter ime in naslov vložnika.3. Če vloga ni dovolj natančna, Odbor zahteva od vložnika, da jo precizira, in mu pri tem pomaga; v tem primeru rok začne teči od datuma, na katerega je Odbor prejel te informacije.4. Vložniku ni treba utemeljevati vloge.Člen 7Obravnava prve vloge1. Vloga za dostop do dokumenta, ki ga ima Odbor, se obravnava na isti dan, na katerega jo je evidentirala poštna/arhivska služba, ki mora potrditi prejem vloge, pripraviti odgovor in poslati dokument v predpisanem roku.2. Če se vloga nanaša na dokument, ki ga je sestavil Odbor in za katerega se uporablja ena od izjem iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se poštna/arhivska služba obrne na službo ali organ, v katerem je dokument nastal, ki nato v petih delovnih dneh predlaga nadaljnje postopanje.3. Če dvom glede razkritja dokumentov zadeva tretje stranke, se Odbor posvetuje s slednjimi in jim da na voljo pet delovnih dni za obrazložitev njihovega stališča v zvezi z oceno, ali je treba uporabiti eno od izjem iz členov 4 in 9 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Odbor nadaljuje s postopkom, če v petih delovnih dneh ne prejme nobenega odgovora.Člen 8Rok za odgovor1. V roku 15 delovnih dni od evidentiranja vloge poštna/arhivska služba odobri dostop do zahtevanega dokumenta in ga priskrbi v istem roku.2. Če Odbor ne more odobriti dostopa do zahtevanega dokumenta, pisno obvesti vložnika o razlogih za popolno ali delno zavrnitev in o njegovi pravici, da vloži dodatno obrazloženo vlogo.3. V tem primeru ima vložnik na voljo 15 delovnih dni od prejetja odgovora za vložitev dodatno obrazložene vloge.4. V izjemnih primerih, če gre za vlogo, ki se nanaša na zelo obsežen dokument ali na zelo veliko število dokumentov, se lahko rok iz odstavka 1 tega člena podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da je vložnik vnaprej obveščen in da je podana podrobna utemeljitev.5. Če Odbor ne odgovori v roku, predpisanem za obravnavo prve vloge, ima vložnik pravico vložiti dodatno obrazloženo vlogo.Člen 9Pristojni organi1. Prvo vlogo obravnava poštna/arhivska služba.2. Pozitivne odgovore na prve vloge vložniku pošlje vodja navedene službe, ki lahko to odgovornost prenese.3. O zavrnitvi prve vloge, v kateri se navedejo razlogi, odloča zgoraj navedeni vodja na predlog poštne/arhivske službe ali organa, v katerem je dokument nastal.4. Vodja lahko kadarkoli predloži vlogo pravni službi in/ali uradniku, pristojnem za varstvo podatkov.NASLOV IIIDODATNO OBRAZLOŽENE VLOGE IN PRAVNA SREDSTVAČlen 10Predložitev dodatno obrazložene vloge1. Dodatno obrazložene vloge se pošljejo Odboru v 15 delovnih dneh od prejetja bodisi delne bodisi popolne zavrnitve dostopa do zahtevanega dokumenta ali če ni nobenega odgovora na prvo vlogo.2. Dodatno obrazložene vloge morajo biti v skladu z istimi predpisanimi zahtevami kakor začetna vloga.Člen 11Obravnava in rok za odgovor1. Dodatno obrazložene vloge se obravnavajo v skladu z določbami iz člena 7 tega sklepa.2. Odbor v 15 delovnih dneh od evidentiranja dodatno obrazložene vloge bodisi odobri dostop do dokumentov ali v pisnem odgovoru navede razloge za popolno ali delno zavrnitev.3. V izjemnih primerih, če gre za vlogo, ki se nanaša na zelo obsežen dokument ali na zelo veliko število dokumentov, se lahko rok iz prejšnjega odstavka podaljša za 15 delovnih dni, pod pogojem, da je vložnik vnaprej obveščen in da je podana podrobna utemeljitev.Člen 12Pristojni organ1. Za odgovor na katero koli dodatno obrazloženo vlogo je pristojen generalni sekretar Odbora, ki lahko prenese to odgovornost.2. Generalni sekretar predloži vlogo pravni službi in/ali uradniku, odgovornem za varstvo podatkov, ki poda svoje mnenje v treh delovnih dneh.Člen 13Pravna sredstva po zavrnitvi dodatno obrazložene vloge1. Če EESO delno ali v celoti zavrne odobritev dostopa do dokumenta, obvesti vložnika o pravnih sredstvih, ki so mu na voljo, predvsem o uvedbi sodnih postopkov proti instituciji in/ali predložitvi pritožbe varuhu človekovih pravic pod pogoji iz členov 230 in 195 Pogodbe ES.2. Če odgovora v predpisanem roku ni, se šteje, da je odgovor negativen, vložnik pa ima pravico sprožiti postopke ali predložiti pritožbo pod pogoji iz prejšnjega odstavka.NASLOV IVZAGOTOVITEV DOKUMENTOV IN STROŠKI ODGOVORAČlen 14Zagotovitev1. Dokumente je treba priskrbeti v obliki kopij ali v elektronski obliki ter ob polnem upoštevanju vložnikove želje.2. Če je Odbor ali druga institucija že objavila dokument in je z lahkoto dostopen, lahko Odbor omogoči dostop do tega dokumenta tako, da obvesti vložnika o načinu pridobitve zahtevanega dokumenta.Člen 15Stroški odgovora1. Stroški izdelave in pošiljanja kopij se lahko zaračunajo vložniku. Ta pristojbina ne sme presegati dejanskih stroškov postopka.2. Pregled na kraju samem, kopije formata A4, če jih je manj kakor 20 strani, in neposredni dostop v elektronski obliki so brezplačni.Člen 16Dodatni stroški za prevajanjeDokumenti se priskrbijo v jezikih, ki so na voljo. Vendar lahko vložnik zaprosi za prevod dokumenta v drugi uradni jezik EU. V tem primeru se uporabljajo obstoječe cene za samostojne prevajalce, ki jih uporablja Odbor za zunanje prevode.Člen 17Vloge za zelo obsežne dokumente1. Za zagotovitev dokumentov, ki so daljši kakor 20 stani A4 formata, se plačuje pristojbina v višini 10 evrov in 0,03 evra na stran.2. Znesek te pristojbine se lahko spremeni s sklepom organa, kakor je določeno v členu 9(2).3. O stroških, povezanih z drugimi sredstvi prenosa, odloča pristojni organ, kakor je določeno v členu 9(2), vendar le-ti ne smejo presegati realnih stroškov postopka.4. V primeru ponovljenih ali zaporednih vlog, ki se nanašajo na zelo obsežne dokumente ali na zelo veliko število dokumentov, se lahko Odbor neformalno posvetuje z vložnikom, da bi našla ustrezno rešitev.5. Ta sklep ne velja za objavljene dokumente, za katere še naprej velja njihov lastni sistem obračunavanja.Člen 18Končna določbaTa sklep razveljavlja Sklep Urada EESO z dne 27. maja 1997 o javnem dostopu do dokumentov Odbora.Člen 19Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Sklep o vzpostavitvi registra dokumentov začne veljati od 1. avgusta 2003.Za izvrševanje tega sklepa je odgovoren direktor za splošne zadeve.V Bruslju, 1. julija 2003Generalni sekretarPatrick VenturiniPRILOGASeznam dokumentov, ki jih je z registrom treba dati na voljo javnostiMnenja odboraMnenja strokovnih skupinBrošureBilteniSporočila za javnostPoročila o posvetovanjih v zvezi z mnenji, sprejetimi na plenarnem zasedanjuObvestila o samoiniciativnih mnenjihObvestila o novih posredovanjihObvestila o informativnih poročilihObvestila o plenarnih zasedanjihZapisniki sej strokovnih skupin in plenarnih zasedanjPoročila o dejavnostihInformativna poročilaResolucije[1] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.[2] UL L 173, 27.6.2001, str. 5.[3] UL L 339, 10.12.1997, str. 18.


title: 2008/486/ES: Sklep Sveta z dne 23. junija 2008 o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

text:
               26.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 165/8

      SKLEP SVETA

   z dne 23. junija 2008
   o imenovanju polovice članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane
   (2008/486/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 25(1) Uredbe,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki ga je Svetu predložila Komisija,
   ob upoštevanju stališč Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane. Prav tako je nujno potrebno sodelovanje z državami članicami.

               (2)

               Polovica članov upravnega odbora Agencije bo 30. junija 2008 končala svoj mandat.

               (3)

               Na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je podal Evropski parlament, so bile preučene kandidature za imenovanje sedmih novih članov upravnega odbora. Cilj imenovanja je zagotavljanje najvišjih standardov strokovne usposobljenosti, širokega izbora ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije.

               (4)

               Trije izmed teh članov bi morali izhajati iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za obdobje od 1. julija 2008 do 30. junija 2012 se imenujejo naslednji člani upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane:

               —

               Davies, Sue (2)

               —

               Facelli, Piergiuseppe

               —

               Horst, Matthias (2)

               —

               Pogačnik, Milan

               —

               Ruprich, Jiří

               —

               Turunen, Sinikka (2)

               —

               Url, Bernhard.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 23. junija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         I. JARC

      (1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2002/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

      (2)  Član, ki izhaja iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi.


title: Sklep Sveta z dne 13. decembra 1999 o celotni uporabi schengenskega pravnega reda v Helenski republiki

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31999D0848

Uradni list L 327 , 21/12/1999 str. 0058 - 0058

		Sklep Svetaz dne 13. decembra 1999o celotni uporabi schengenskega pravnega reda v Helenski republiki(1999/848/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju člena 2(2) Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije,ob upoštevanju Sklepa Izvršnega odbora z dne 16. septembra 1998 o ustanovitvi stalnega odbora za izvajanje Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju Sklepa, sprejetega s strani Odbora stalnih predstavnikov dne 30. junija 1999, o ustanovitvi ad hoc odbora za Helensko republiko,ob upoštevanju Sklepov schengenskega Izvršnega odbora z dne 7. oktobra 1997 (SCH/Com-ex(97)29 rev 2) in z dne 16. decembra 1998 (SCH/Com-ex(98)49 rev 3),(1) ker so bili opravljeni obiski za preverjanje, ali so bili izpolnjene zahteve glede delovne sile in materialih virov, glede usposabljanja služb, ki izvajajo mejno kontrolo in nadzor ter glede koordinacije med zadevnimi oddelki;(2) ker so bili s 1. januarjem 2000 izpolnjeni pogoji za odpravo kontrole oseb na notranjih mejah s Helensko republiko,SKLENIL:Člen 1Kontrola oseb na notranjih mejah med Helensko republiko in državami članicami, ki v celoti uporabljajo schengenski pravni red, se odpravi v obdobju od 1. januarja 2000 do 26. marca 2000. Ta Sklep se uporablja od 1. januarja 2000 za notranji pomorski promet v pristaniščih.V zvezi z mejno kontrolo pri notranjih letih v Helensko republiko in iz nje, se o dnevih njene odprave sporazumeta Helenska republika in vsaka druga zadevna država članica od 1. januarja 2000 za tista letališča, kjer je to tehnično možno. Kontrola se v vsakem primeru odpravi najkasneje do 26. marca 2000. Zadevne države članice obvestijo pred 1. aprilom 2000 Svet in Komisijo o ukrepih, sprejetih za izvajanje tega Sklepa.Člen 2Leta 2000 delovna skupina za oceno Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma preveri polno uporabo schengenskega pravnega reda v Helenski republiki in preuči potrebne ukrepe.Člen 31. Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.2. Objavi se v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 13. decembra 1999Za SvetPredsednikS. Hassi--------------------------------------------------


title: Sklep Izvršnega odbora z dne 27. junija 1996 o načelih za izdajo schengenskih vizumov v skladu s členom 30(1)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma (SCH/Com-ex (96)13 Rev.1)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41996D0013

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0180 - 0181

		Sklep Izvršnega odboraz dne 27. junija 1996o načelih za izdajo schengenskih vizumov v skladu s členom 30(1)(a) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma(SCH/Com-ex (96)13 Rev.1)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju členov 9, 17 in 30 zgoraj navedene konvencije,ker je v interesu vseh schengenskih držav, da opredelijo pravice in obveznosti držav zastopnic in zastopanih držav, saj imajo vse schengenske države predstavništva, v katerih zastopajo druge države in kraje, kjer so same zastopane;ker je glavno načelo sodelovanja med schengenskimi državami popolno zaupanje v način, na katerega se uporablja Schengenski sistem zastopanja,SKLENIL:Izdaja schengenskih vizumov v tretjih državah, kjer niso zastopane vse schengenske države v skladu s členom 30(1)(a) Sporazuma o izvajanju Schengenske konvencije, poteka v skladu z naslednjimi načeli.(a) Zastopanje v zvezi z izdajo vizumov se uporablja za letališke tranzitne vizume, enotne tranzitne vizume in vizume za kratkoročno bivanje, izdane v okviru Schengenske konvencije in v skladu s Skupnimi konzularnimi navodili.Država zastopnica mora uporabljati določbe Skupnih konzularnih navodil z enako nujnostjo kot v primeru izdaje nacionalnih vizumov te vrste in veljavnosti.(b) Razen kjer je v posebnih bilateralnih sporazumih predvideno drugače, se dogovori o zastopanju ne uporabljajo za vizume, ki se izdajo osebam, ki nameravajo opravljati plačano zaposlitev ali dejavnost, za katero je potrebna predhodna odobritev države, kjer bo potekala. Osebe, ki zaprosijo za take vizume, se morajo obrniti na akreditirano konzularno predstavništvo države, kjer naj bi navedena dejavnost potekala.(c) Za schengenske države ne bo obvezno, da so zastopane v vsaki tretji državi zaradi izdajanja vizumov. Schengenske države se lahko odločijo, da se morajo prošnje za vizume v nekaterih tretjih državah ali prošnje za določeno kategorijo vizuma vložiti pri predstavništvu države, ki je glavna namembna država prosilca.(d) Ob vložitvi prošnje za vizum je za presojo tveganja nezakonitega priseljevanja popolnoma odgovorno diplomatsko ali konzularno predstavništvo, ki obravnava prošnjo za vizum.(e) Zastopane države sprejmejo odgovornost za prošnje za azil, ki jih vložijo imetniki vizuma, ki so ga izdale države zastopnice v njihovem imenu, pri čimer je na takem vizumu izrecno navedeno, da je bil izdan v okviru zastopanja (v skladu s Prilogo 13 Skupnih konzularnih navodil) [1].(f) V izjemnih primerih lahko bilateralni sporazumi določijo, da država zastopnica bodisi pošlje prošnje za vizume, ki so jih vložile nekatere kategorije tujcev, organom zastopane države, ki je tudi glavna namembna država, ali diplomatskemu predstavništvu te države. Te kategorije bi bilo treba določiti v pisni obliki (po potrebi za vsako posamezno diplomatsko ali konzularno predstavništvo). Tako se šteje, da je bil vizum izdan z dovoljenjem zastopane države, kot je določeno v členu 30(1)(a) Schengenske konvencije.(g) Bilateralni dogovori se v določenem času lahko prilagodijo skladno z nacionalno presojo prošenj za azil, ki jih v določenem obdobju vložijo imetniki vizumov, izdanih v okviru zastopanja, in drugih ustreznih podatkov, ki sodijo k izdaji vizumov.Na podlagi rezultatov se lahko dogovori, da se zastopanje ukine v primeru nekaterih zastopanj (in morda za nekatera državljanstva).(h) Zastopanje se uporablja samo za izdajo vizumov. Če vizuma ni mogoče izdati, ker tujec ni bil sposoben preskrbeti zadostnih dokumentiranih dokazov, da izpolnjuje pogoje, je treba tujca obvestiti o možnosti, da predloži svojo vlogo diplomatskemu predstavništvu države, ki je njegova glavna namembna država.(i) Dogovor o zastopanju se lahko dodatno izboljša z razširjanjem posvetovalne mreže, in z razvijanjem programske opreme, ki bi predstavništvom države zastopnice omogočila, da se brez težav posvetujejo s centralnimi organi zastopane države.(j) Temu dokumentu je priložena preglednica o zastopanju za izdajo schengenskih vizumov v tretjih državah, kjer vse schengenske države nimajo lastnega predstavništva. Centralna skupina si zabeleži spremembe te preglednice po posvetovanju med zadevnimi schengenskimi državami [2].Haag, 27. junija 1996PredsednikM. Patijn[1] Priloga 13 Skupnih konzularnih navodil o vizumih bo primerno prilagojena. Glej SCH/Com-ex (99)13.[2] Glej dokument SCH/Com-ex (99)13, Priloga 4.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1587 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL (nekdanje Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje Artemis) za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/402

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1587
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL (nekdanje Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje Artemis) za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ECSEL (nekdanje Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje ARTEMIS) za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL za obdobje od 27. junija do 31. decembra 2014 z odgovorom skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05587/2016 – C8-0059/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (4),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (5),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (6), zlasti člena 1(2) in člena 12,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (7),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0119/2016),

               1.

               odobri zaključni račun Skupnega podjetja ECSEL (nekdanje Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje ARTEMIS) za proračunsko leto 2014;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL (nekdanje Skupno podjetje ENIAC in Skupno podjetje ARTEMIS), Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 422, 17.12.2015, str. 80.

      (2)  UL C 422, 17.12.2015, str. 81.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (5)  UL L 30, 4.2.2008, str. 52.

      (6)  UL L 169, 7.6.2014, str. 152.

      (7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (8)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: 2014/244/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora Atalanta/2/2014 z dne 29. aprila 2014 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in spremembi Sklepa ATALANTA/3/2009

text:
               3.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 132/63

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA ATALANTA/2/2014
   z dne 29. aprila 2014
   o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in spremembi Sklepa ATALANTA/3/2009

      (2014/244/SZVP)

   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 10 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju Sklepa Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP) (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 10(2) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

               (2)

               Glede na priporočilo poveljnika operacije EU o prispevku Nove Zelandije z dne 11. marca 2014 ter nasvet Vojaškega odbora Evropske unije z dne 25. marca 2014 bi bilo treba prispevek Nove Zelandije sprejeti.

               (3)

               Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 bi bilo zato treba spremeniti, da se črta Priloga, ki navaja tretje države, katerih prispevki so bili sprejeti.

               (4)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Prispevek Nove Zelandije za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevek k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) se sprejme in velja za znatnega.
   2.   Nova Zelandija je oproščena finančnih prispevkov v proračun Atalanta.
   Člen 2
   Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 se spremeni:

               1.

               v drugi alinei člena 2(1) se črtajo besede „, kakor je navedeno v Prilogi“;

               2.

               Priloga se črta.

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 29. aprila 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

      (2)  UL L 112, 6.5.2009, str. 9.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 532/09/COL z dne 16. decembra 2009 o šestinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev

text:
               15.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 332/14

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 532/09/COL
   z dne 16. decembra 2009
   o šestinsedemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev
   NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči, ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ (4),
   Ob upoštevanju naslednjega:
   V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Evropska komisija je 11. avgusta 2009 objavila sporočilo o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev (5).
   Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.
   Zagotoviti je treba enotno uporabo pravil glede državne pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru.
   V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   Nadzorni organ se je v zvezi s tem posvetoval z Evropsko komisijo v dopisu z dne 27. novembra 2009 (evidenčna številka 538332) in državami Efte v dopisu z dne 16. oktobra 2009 (evidenčne številke 5333819, 533835 in 533836) –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državni pomoči se spremenijo z uvedbo novega poglavja o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev. Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 16. decembra 2009

            Za Nadzorni organ Efte

         Per SANDERUD

            Predsednik

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

      (2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

      (3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

      (4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v Uradnem listu Evropske Unije (v nadaljnjem besedilu: UL) L 231, 3.9.1994, str. 1, in Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1 (v nadaljnjem besedilu: smernice o državni pomoči). Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  UL C 188, 11.8.2009, str. 6.

      PRILOGA

         MERILA ZA ANALIZO ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI ZA ZAPOSLOVANJE PRIKRAJŠANIH DELAVCEV IN INVALIDOV, ZA KATERO VELJA POSAMIČNA PRIGLASITEV
          (1)

      1.   Uvod

                  1.

                  Med cilji Sporazuma EGP in držav Efte (2) sta tudi spodbujanje zaposlovanja in socialna politika. Brezposelnost, zlasti strukturna brezposelnost nekaterih kategorij delavcev, je v nekaterih delih držav Efte še vedno problematična. Državna pomoč v obliki subvencij za stroške plač, pri čemer strošek plače pomeni celotni znesek, ki ga mora upravičenec do pomoči dejansko plačati v zvezi z zadevno zaposlitvijo in ki vključuje: (a) bruto plačo pred obdavčitvijo, (b) obvezne prispevke, kot so prispevki za socialno varnost, ter (c) stroške otroškega in starševskega varstva („subvencije plače“), lahko podjetja dodatno spodbuja k večjemu zaposlovanju prikrajšanih delavcev in invalidov. Cilj takšne pomoči je torej spodbuditi zaposlovanje ciljnih kategorij delavcev.

                  2.

                  To poglavje zagotavlja navodila za merila, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal pri oceni državne pomoči v obliki subvencije plače, ki jo je treba posamično priglasiti v skladu s členom 6(1)(h) in (i) predpisa iz točke 1j Priloge XV k Sporazumu EGP (Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah))
                      (3), kot je bil prilagojen Sporazumu EGP s Protokolom 1 k temu sporazumu (4) (v nadaljnjem besedilu: uredba o splošnih skupinskih izjemah). Ta navodila so namenjena zagotavljanju preglednosti sklepanja Nadzornega organa ter ustvarjanju predvidljivosti in pravne varnosti.

                  3.

                  Te smernice veljajo za državno pomoč v obliki subvencij plače za prikrajšane delavce, resno prikrajšane delavce in invalide v smislu člena 2(18), (19) in (20) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Ta navodila bodo veljala za vsak posamezen ukrep, dodeljen ad hoc ali na podlagi sheme, kadar njegov ekvivalent dotacije presega 5 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in resno prikrajšanih delavcev (skupaj v nadaljnjem besedilu: prikrajšani delavci) in 10 milijonov EUR letno na podjetje za zaposlovanje invalidov (5).

                  4.

                  Merila, določena v teh smernicah, se ne uporabljajo samodejno. Raven ocene Nadzornega organa in vrsta informacij, ki jih lahko zahteva, bosta sorazmerni s tveganjem izkrivljanja konkurence. Obseg analize bo odvisen od narave primera.

            2.   Pozitivni učinki na pomoč

      2.1   Obstoj cilja skupnega interesa

                  5.

                  Nekatere kategorije delavcev imajo pri iskanju zaposlitve posebne težave, ker jih delodajalci obravnavajo kot manj produktivne ali imajo do njih predsodke. Vzroka za tako razumljeno ali dejansko nižjo produktivnost sta lahko pomanjkanje delovnih izkušenj v zadnjem času (na primer pri mladih delavcih ali dolgotrajno brezposelnih osebah) ali trajna invalidnost. Zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti bodo ti delavci verjetno izključeni s trga dela, če se delodajalcem ne zagotovi nadomestilo za njihovo zaposlovanje.

                  6.

                  Družbeno zaželeno je, da se vse kategorije delavcev vključijo na trg dela. To pomeni, da se lahko delež domačega prihodka prerazdeli na kategorije delavcev, ki jih ukrepi zadevajo. Državna pomoč lahko pomaga prikrajšanim delavcem in invalidom, da vstopijo na trg dela ali ostanejo na njem, tako da krije dodatne stroške, ki nastanejo zaradi razumljene ali dejanske nižje produktivnosti takšnih delavcev.

                  7.

                  Države Efte morajo dokazati, da bo pomoč usmerjena k cilju skupnega interesa. Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

                              (a)

                              število in kategorije delavcev, ki jih ukrep zadeva;

                              (b)

                              stopnje zaposlenosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni in v zadevnem podjetju/zadevnih podjetjih;

                              (c)

                              stopnje brezposelnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva na nacionalni in/ali regionalni ravni;

                              (d)

                              posebno marginalizirane podskupine v okviru širših kategorij invalidov in prikrajšanih delavcev.

            2.2   Državna pomoč kot ustrezen instrument politike

                  8.

                  Državna pomoč v obliki subvencij plače ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za spodbujanje zaposlovanja prikrajšanih delavcev in invalidov. Države Efte lahko uporabijo tudi splošne ukrepe, kot so zmanjšanje obdavčitve stroškov delovne sile in socialne varnosti, povečanje naložb v izobraževanje in usposabljanje, ukrepi za usmerjanje in svetovanje, pomoč in usposabljanje za brezposelne ter izboljšanje delovnega prava.

                  9.

                  Kadar je država Efte proučila druge možnosti politik in so ugotovljene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč za posamezno podjetje, se zadevni ukrepi štejejo za primeren instrument. Nadzorni organ bo zlasti upošteval vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo bo izvedla država Efte.

            2.3   Spodbujevalni učinek in potreba po pomoči

                  10.

                  Državna pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov mora pri upravičencu do pomoči povzročiti spremembo ravnanja, tako da se zaradi pomoči poveča neto število prikrajšanih delavcev ali invalidov, zaposlenih v zadevnem podjetju. Novo zaposleni prikrajšani delavci ali invalidi morajo zapolniti le novo ustvarjena delovna mesta ali delovna mesta, ki so prosta zaradi prostovoljnega odhoda, nezmožnosti opravljanja dela, starostne upokojitve, prostovoljnega skrajšanja delovnega časa ali zakonite odpovedi zaradi nediscipline. Delovnih mest, ki so prosta zaradi presežka delovne sile, ne smejo zapolniti subvencionirani prikrajšani delavci ali invalidi. Tako se državna pomoč ne sme uporabiti za nadomeščanje delavcev, za katere podjetje ne prejema več subvencij in ki so bili zaradi tega razrešeni z delovnega mesta.

                  11.

                  Države Efte morajo Nadzornemu organu dokazati obstoj spodbujevalnega učinka in potrebe po pomoči. Preden se zaposlijo kategorije delavcev, ki jih zadevajo ukrepi, mora upravičenec predložiti vlogo za pomoč zadevni državi Efte. Poleg tega mora država Efte dokazati, da je pomoč uporabljena za prikrajšane delavce ali invalide v podjetju, ki brez pomoči ne bi zaposlovalo.

                  12.

                  Nadzorni organ bo v svoji analizi med drugim upošteval naslednje elemente:

                              (a)

                              notranje dokumente upravičenca do pomoči o stroških zaposlovanja v zvezi s kategorijami delavcev, ki jih ukrep zadeva, za dva scenarija: s pomočjo in brez pomoči;

                              (b)

                              sedanje ali nekdanje subvencije plač v zadevnem podjetju: kategorije in število delavcev, za katere se prejemajo subvencije;

                              (c)

                              letno fluktuacijo kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva.

            2.4   Sorazmernost pomoči

                  13.

                  Država Efte mora dokazati, da je pomoč potrebna in da je znesek pomoči omejen na najmanjšega, da se doseže cilj pomoči.
                  Države Efte morajo predložiti dokaze, da znesek pomoči ne presega neto dodatnih stroškov zaposlovanja kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, v primerjavi s stroški zaposlovanja delavcev, ki niso prikrajšani ali invalidi (6).
                  Intenzivnost pomoči ne sme biti v nobenem primeru večja od intenzivnosti, določene v členih 40 (7) in 41 (8) uredbe o splošnih skupinskih izjemah. Upravičene stroške, na podlagi katerih se določajo intenzivnosti pomoči, je treba izračunati v skladu s členoma 40 (9) in 41 (10) uredbe o splošnih skupinskih izjemah.

            3.   Negativni učinki na pomoč

                  14.

                  Če je pomoč sorazmerna, tako da lahko doseže cilj pomoči, so negativni učinki pomoči verjetno omejeni in analiza negativnih učinkov morda ni potrebna. Vendar lahko pomoč v nekaterih primerih, čeprav je potrebna in sorazmerna, da posamezno podjetje poveča zaposlovanje kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva, povzroči spremembo v ravnanju upravičenca, kar znatno izkrivlja konkurenco. V teh primerih bo Nadzorni organ izvedel analizo izkrivljanja konkurence. Obseg izkrivljanja konkurence, ki ga povzroči pomoč, je lahko različen glede na značilnosti pomoči in prizadetih trgov (11).

                  15.

                  Značilnosti pomoči, ki lahko vplivajo na verjetnost in obseg izkrivljanja, so:

                              (a)

                              selektivnost;

                              (b)

                              obseg pomoči;

                              (c)

                              pogostnost in trajanje pomoči;

                              (d)

                              učinek pomoči na stroške podjetja.

                  16.

                  Na primer, shema pomoči, ki se uporablja za splošno spodbujanje podjetij v državi Efte k zaposlovanju več prikrajšanih delavcev ali invalidov, bo na trg verjetno vplivala drugače kot visok znesek pomoči, dodeljen ad hoc enemu podjetju, da lahko poveča zaposlovanje posamezne kategorije delavcev. Z visokim zneskom pomoči, ki je dodeljen enemu podjetju, se lahko v večji meri izkrivi konkurenco, ker postanejo konkurenti upravičenca do pomoči manj sposobni konkurirati. Izkrivljanje je še večje, če stroški delovne sile v podjetju upravičenca predstavljajo visok delež celotnih stroškov.

                  17.

                  Nadzorni organ bo pri ocenjevanju značilnosti trga, ki zagotavljajo natančnejšo predstavo o verjetnem učinku posamezne pomoči, med drugim upošteval:

                              (a)

                              strukturo trga;

                              (b)

                              značilnosti sektorja ali industrije;

                              (c)

                              položaj na nacionalnem/regionalnem trgu dela.

                  18.

                  Struktura trga se bo ocenjevala glede na tržno koncentracijo, velikost podjetij (12), pomembnost diferenciranja izdelkov (13) ter ovire za vstop na trg in izstop z njega. Tržni deleži in razmerja koncentracije se bodo izračunali po opredelitvi upoštevnega trga. Na splošno velja, da je pri manjšem številu podjetij na trgu njihov tržni delež večji, pri čemer je konkurence manj, kot bi jo pričakovali (14). Če ima prizadeti trg velike ovire za vstop (15) in je upravičenec do pomoči pomemben udeleženec na tem trgu, potem je bolj verjetno, da bodo morali konkurenti zaradi dodeljene pomoči spremeniti svoje ravnanje, na primer uvedbo novega izdelka ali tehnologije preložiti na pozneje ali opustiti ali izstopiti s trga.

                  19.

                  Nadzorni organ bo proučil tudi značilnosti sektorja, kot so obstoj presežne zmogljivosti in ali so trgi v industriji rastoči (16), zreli ali nazadujoči. Prisotnost presežne zmogljivosti ali zrelih trgov v industriji lahko na primer poveča tveganje, da bo pomoč povzročila neučinkovitost in prerazporeditev donosa med podjetji, ki nimajo subvencioniranih delavcev.

                  20.

                  Ukrep bo tudi umeščen v okvir razmer na trgu dela, to je stopenj brezposelnosti in zaposlenosti, ravni plač in delovnega prava.

                  21.

                  Subvencije plače lahko v posebnih primerih povzročijo izkrivljanja konkurence, obravnavana v odstavkih 22 do 27.

         Učinek nadomestitve in prerazporeditve

                  22.

                  Učinek nadomestitve pomeni, da je neka kategorija delavcev zaposlena na delovnih mestih, ki preprosto nadomestijo delovna mesta za druge kategorije. Pri subvenciji plače, ki je namenjena posebni podskupini delavcev, se delovna sila deli na subvencionirane delavce in nesubvencionirane delavce, zaradi česar lahko podjetja začnejo nesubvencionirane delavce nadomeščati s subvencioniranimi. Vzrok so spremenjeni relativni stroški plač za subvencionirane in nesubvencionirane delavce (17).

                  23.

                  Ker podjetja, ki zaposlujejo subvencionirane delavce, in podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, konkurirajo na istih trgih blaga ali storitev, lahko subvencije plače prispevajo k zmanjšanju števila delovnih mest na drugih področjih gospodarstva. Do takšnih razmer pride, kadar podjetje, ki zaposluje subvencionirane delavce, poveča donos, vendar ga prerazporedi med podjetja, ki ne zaposlujejo subvencioniranih delavcev, zato pomoč izrine nesubvencionirano delo.

         Vstop na trg in izstop z njega

                  24.

                  Stroški dela so del običajnih poslovnih stroškov vsakega podjetja. Zato je zelo pomembno, da ima pomoč pozitiven učinek na zaposlovanje in da podjetjem ne omogoča le zmanjševanja stroškov, ki bi jih morala sicer nositi. Na primer, subvencije plače znižajo stalne stroške proizvodnje in tako zagotovijo privlačnejši vstop ter podjetjem s sicer slabimi poslovnimi možnostmi omogočijo, da vstopijo na trg ali uvedejo nove izdelke na škodo učinkovitejših konkurentov.

                  25.

                  Razpoložljivost državne pomoči bo vplivala tudi na odločitev podjetja, da zapusti trg, na katerem že posluje. Subvencije plače bi lahko zmanjšale obseg izgub in omogočile podjetju, da ostane na trgu dlje, kar lahko pomeni, da so druga učinkovitejša podjetja, ki ne prejemajo pomoči, namesto tega prisiljena izstopiti s trga.

         Naložbene spodbude

                  26.

                  Na trgih, na katerih so dodeljene subvencije plače, se podjetja odvrača od konkuriranja, pri čemer lahko ta podjetja zmanjšajo svoje naložbe in poskuse, da bi povečala učinkovitost in inovacije. Upravičenec do pomoči lahko odlaša z uvedbo novih manj delovno intenzivnih tehnologij zaradi spremembe relativnih stroškov za delovno in tehnološko intenzivne proizvodne metode. Proizvajalci konkurenčnih ali dopolnilnih izdelkov lahko prav tako zmanjšajo svoje naložbe ali z njimi odlašajo. Zaradi tega se bo splošna raven naložb v zadevni industriji zmanjšala.

         Učinek na trgovinske tokove

                  27.

                  Subvencije plač znotraj posamezne regije so lahko za nekatera območja koristne, ker zagotovijo ugodnejše pogoje proizvodnje v primerjavi z drugimi. To lahko privede do preusmeritve trgovinskih tokov v korist območij, ki prejemajo takšno pomoč.

            4.   Tehtanje in odločitev

                  28.

                  Zadnja stopnja v okviru analize je ocena, v kolikšni meri pozitivni učinki pomoči presegajo njene negativne učinke. To se bo izvedlo na podlagi posameznih primerov za vse posamezne ukrepe. Nadzorni organ bo ocenil pozitivne in negativne učinke ter na splošno ocenil njihov vpliv na proizvajalce in potrošnike na vsakem prizadetem trgu, da bi zagotovil ravnovesje teh učinkov. Nadzorni organ bo za namene ocene uporabil kvalitativne informacije, razen če so na voljo kvantitativne informacije.

                  29.

                  Nadzorni organ bo verjetno zavzel pozitivnejše stališče in zato sprejel višjo raven izkrivljanja konkurence, če je pomoč potrebna in pravilno usmerjena k doseganju cilja pomoči ter pokriva le neto dodatne stroške nadomeščanja nižje produktivnosti kategorij delavcev, ki jih ukrep zadeva.

         (1)  To poglavje se ujema s sporočilom Evropske komisije – Merila za analizo združljivosti državne pomoči za zaposlovanje prikrajšanih delavcev in invalidov, za katero velja posamična priglasitev (UL C 188, 11.8.2009, str. 6).

         (2)  Člen 66 in naslednji Sporazuma EGP ter člen 5 Protokola 31 k Sporazumu EGP o socialni politiki.

         (3)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

         (4)  Sklep Skupnega odbora št. 120/2008 z dne 7. novembra 2008 (UL L 339, 18.12.2008, str. 111, in Dopolnilo EGP št. 79, 18.11.2008, str. 20), ki je začel veljati 8.11.2008.

         (5)  Zaradi posebnih značilnosti se bodo posamezni ukrepi, ki veljajo za nadomestila za dodatne stroške zaposlovanja invalidov in dodatne stroške, ki jih imajo socialna podjetja, katerih ekvivalent dotacije presega 10 milijonov EUR letno na podjetje, ocenili na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. Za ad hoc pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev do 5 milijonov EUR in ad hoc pomoč velikim podjetjem za zaposlovanje invalidov do 10 milijonov EUR Nadzorni organ smiselno, čeprav manj podrobno, upošteva načela, opredeljena v teh navodilih.

         (6)  V neto dodatne stroške se vključijo stroški iz zaposlovanja ciljnih kategorij prikrajšanih delavcev ali invalidov (na primer zaradi nižje produktivnosti) in koristi, ki jih upravičenec do pomoči pridobi z zaposlovanjem takšnih delavcev (na primer zaradi boljše podobe podjetja).

         (7)  Intenzivnost pomoči za prikrajšane delavce ne sme presegati 50 % upravičenih stroškov.

         (8)  Intenzivnost pomoči za invalide ne sme presegati 75 % upravičenih stroškov.

         (9)  Upravičeni stroški za zaposlovanje prikrajšanih delavcev so stroški plač za največ 12 mesecev po zaposlitvi. Če je zadevni delavec resno prikrajšan delavec, so upravičeni stroški plač za največ 24 mesecev po zaposlitvi.

         (10)  Upravičeni stroški za zaposlovanje invalidov so stroški plač za celotno obdobje, v katerem je invalid zaposlen.

         (11)  Pomoč lahko vpliva na številne trge, ker se njenega vpliva ne more omejiti na trge, na katerih je dejaven upravičenec do pomoči, ampak se lahko razširi na ostale trge, na primer trge proizvodnih dejavnikov.

         (12)  Velikost podjetja se lahko izrazi v smislu tržnih deležev ter prometa in/ali števila delovnih mest.

         (13)  Nižja stopnja diferenciranja izdelkov pomeni večji učinek pomoči na dobičke konkurentov.

         (14)  Vendar so nekateri trgi konkurenčni kljub majhnemu številu prisotnih podjetij.

         (15)  Vendar dodelitev pomoči včasih pomaga odpraviti ovire za vstop in novim podjetjem omogoči vstop na trg.

         (16)  Zaradi obstoja rastočih trgov je učinek pomoči na konkurente običajno manj izrazit.

         (17)  Takšen učinek nadomestitve je odvisen od elastičnosti povpraševanja po delovni sili subvencioniranih in tudi nesubvencioniranih delavcev.