title: Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB/2011/1)

text:
               24.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 58/4

         SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA
   z dne 20. januarja 2011
   o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja
   (ESRB/2011/1)
   2011/C 58/04
   SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (1), zlasti člena 6(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   Ta poslovnik dopolnjuje Uredbo (EU) št. 1092/2010 v povezavi z Uredbo (EU) št. 1096/2010. Izrazi v tem poslovniku imajo enak pomen kot v Uredbi (EU) št. 1092/2010 in Uredbi (EU) št. 1096/2010.
   NASLOV 1

      ORGANIZACIJA

      POGLAVJE I

         Splošni odbor

   Člen 2
   Seje splošnega odbora
   1.   Splošni odbor odloči o datumih svojih rednih sej na predlog predsednika ESRB. Redne seje splošnega odbora se načeloma izvedejo po urniku, ki ga splošni odbor določi pravočasno pred začetkom vsakega koledarskega leta. Med letom se lahko na koledar dodajo dodatne redne seje.
   2.   V skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 se lahko izredne seje skličejo na pobudo predsednika ali na zahtevo vsaj tretjine članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami. Predsednik skliče izredne seje praviloma najmanj dva koledarska dneva vnaprej, razen če so v obliki telekonference in jih v tem primeru lahko skliče en dan vnaprej.
   3.   Seje splošnega odbora so lahko v obliki telekonference, razen: (i) če telekonferenci na rednih sejah nasprotuje vsaj pet članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami; ali (ii) če telekonferenci na izrednih sejah nasprotuje vsaj deset članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami.
   Člen 3
   Članstvo
   1.   Pristojni nacionalni nadzorni organi obvestijo sekretariat ESRB o imenih svojih predstavnikov na visoki ravni ali, kjer je to primerno, skupnih predstavnikov, ki jih določijo pristojni nacionalni nadzorni organi za člane splošnega odbora brez glasovalnih pravic, ter navedejo nacionalne nadzorne organe, katerim pripadajo.
   2.   Sekretariat ESRB vodi in posodablja seznam pristojnih nacionalnih nadzornih organov in njihovih predstavnikov v splošnem odboru. Vsako spremembo tega seznama je treba uradno sporočiti sekretariatu ESRB.
   Člen 4
   Udeležba na sejah splošnega odbora
   1.   Razen v primerih iz člena 9(4) in (5) Uredbe (EU) št. 1092/2010 se lahko sej splošnega odbora udeležujejo le člani, navedeni v členu 6(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1092/2010.
   2.   Poleg članov z glasovalnimi pravicami in predsednika Ekonomsko-finančnega odbora lahko med razpravo o točkah, za katere je bil določen kot nacionalni predstavnik, pri glavni mizi sedi le en predstavnik na visoki ravni nacionalnih nadzornih organov na državo članico; drugi predstavniki nacionalnih nadzornih organov so udeleženi kot opazovalci. V primeru odsotnosti skupnega predstavnika se imenovani predstavniki nacionalnih nadzornih organov med seboj povežejo in najmanj pet koledarskih dni pred sejo splošnega odbora obvestijo sekretariat ESRB o točkah na dnevnem redu seje splošnega odbora, pri katerih bodo sodelovali. Kadar točke spadajo v pristojnost dveh ali več nacionalnih nadzornih organov, bo treba skleniti poseben medsebojni dogovor o tem, kako izvajati pravilo rotacije iz člena 6(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010. Če nacionalni nadzorni organi ne dosežejo dogovora o izvajanju pravila rotacije, član ESRB, ki prihaja iz nacionalne centralne banke zadevne države članice, pred vsako sejo odloči, kateri predstavnik naj sedi pri glavni mizi ob zadevnih točkah, in o tem obvesti predstavnike.
   3.   Član, ki se ne more udeležiti seje, lahko pisno imenuje osebo, ki ga nadomešča, da se udeleži seje brez glasovalnih pravic. Namestniki se lahko imenujejo, da sodelujejo na sejah z glasovalnimi pravicami, kadar obstoječi člani ESRB izkažejo, da se tri mesece ne morejo udeležiti sej. Imenovanje namestnika ali osebe, ki člana nadomešča, in sodelovanje spremljevalca je treba pravočasno pred sejo pisno uradno sporočiti sekretariatu ESRB. V primeru odsotnosti predsednika splošnemu odboru predseduje prvi podpredsednik. V primeru odsotnosti obeh predseduje drugi podpredsednik. Predsednik svetovalnega znanstvenega odbora in oba podpredsednika svetovalnega znanstvenega odbora imenujejo svoje namestnike ali osebe, ki jih nadomeščajo, izmed članov svetovalnega znanstvenega odbora. Podpredsednik svetovalnega tehničnega odbora je namestnik predsednika svetovalnega tehničnega odbora ali oseba, ki predsednika nadomešča.
   4.   Člane splošnega odbora, njihove namestnike ali osebe, ki jih nadomeščajo, lahko spremlja ena oseba. Potek seje se za te spremljevalce predvaja v ločeni sejni sobi.
   5.   Vodja sekretariata ESRB pomaga predsedniku ESRB pri vodenju posvetovanja in glasovanja.
   6.   Predsednik ESRB lahko na lastno pobudo ali na predlog drugih članov splošnega odbora k posameznim točkam na dnevnem redu priložnostno povabi tudi druge osebe, kjer je to primerno in v skladu z zahtevami glede zaupnosti.
   Člen 5
   Organizacija sej splošnega odbora
   1.   Predsednik ESRB sestavi predhodni dnevni red za redno sejo splošnega odbora in ga skupaj s pripadajočimi dokumenti predloži pripravljalnemu odboru v mnenje najmanj osem koledarskih dni pred sejo pripravljalnega odbora. Nato predsednik začasni dnevni red skupaj s pripadajočimi dokumenti predloži članom splošnega odbora najmanj deset koledarskih dni pred sejo splošnega odbora.
   2.   Splošni odbor lahko na predlog predsednika ali katerega koli drugega člana splošnega odbora odloči, da se posamezne točke črtajo z začasnega dnevnega reda ali da se mu dodajo nove. Za vsak predlog je treba navesti razloge, na katerih temelji, in ga sporočiti vsem članom splošnega odbora. Na začetku vsake seje splošni odbor na predlog predsednika ESRB sprejme dnevni red. Točka se na predlog predsednika ESRB ali vsaj petih članov splošnega odbora črta z dnevnega reda tudi, če pripadajoči dokumenti članom splošnega odbora niso bili predloženi pravočasno.
   3.   Vodja sekretariata ESRB pripravi osnutek zapisnika seje splošnega odbora. Zapisnik vsebuje tudi navedbo dokumentov, predloženih splošnemu odboru, zapis odločitev in/ali sklepov, ki jih je sprejel splošni odbor, ter seznam udeležencev.
   4.   Predsednik ESRB predloži osnutek zapisnika članom splošnega odbora, da nanj podajo pripombe in ga po pisnem postopku odobrijo najpozneje dva tedna po seji ali, če to ni mogoče, na naslednji seji. Po odobritvi ga podpiše predsednik ESRB.
   5.   Seje splošnega odbora so tajne.
   6.   V primeru izredne seje splošnega odbora se lahko roki iz člena 4(2) in člena 5(1) tega poslovnika skrajšajo.
   Člen 6
   Način glasovanja v splošnem odboru
   1.   Splošni odbor glasuje na predlog predsednika ESRB. Predsednik začne postopek glasovanja tudi na predlog katerega od članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami.
   2.   V skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 1092/2010 se za glasovanje splošnega odbora zahteva sklepčnost dveh tretjin članov z glasovalnimi pravicami. Če sklepčnosti ni, lahko predsednik ESRB skliče izredno sejo, na kateri se lahko odločitve sprejmejo na podlagi sklepčnosti, za katero je potrebna ena tretjina; uporablja se člen 2(2).
   3.   Predsednik ESRB lahko začne tajno glasovanje, če to zahteva vsaj pet članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami. Kadar se glasovanje splošnega odbora nanaša na osebe, je glasovanje vedno tajno.
   4.   Odločitve se lahko sprejmejo tudi po pisnem postopku, razen če temu nasprotuje vsaj pet članov splošnega odbora z glasovalnimi pravicami. Pri pisnem postopku je treba zagotoviti: (i) praviloma najmanj pet delovnih dni za preučitev s strani vsakega člana splošnega odbora z glasovalnimi pravicami; in (ii) lastnoročni podpis vsakega člana splošnega odbora z glasovalnimi pravicami ali njegovega namestnika v skladu s členom 9(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010; ter (iii) zapis vsake take odločitve v zapisniku naslednje seje splošnega odbora.

      POGLAVJE II

         Prvi podpredsednik

   Člen 7
   Izvolitev prvega podpredsednika
   Izvolitev prvega podpredsednika ESRB iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 se izvede po naslednjem postopku:

               (a)

               volilno telo sestavljajo člani Razširjenega sveta ECB ad personam;

               (b)

               predsednik ESRB kot predsednik ECB povabi člane Razširjenega sveta Evropske centralne banke (ECB) na volilno sejo najmanj 15 koledarskih dni vnaprej. Predsednik tudi zaprosi člane Razširjenega sveta ECB, naj prijavijo svoj interes. Sekretar Razširjenega sveta ECB ob tej priložnosti deluje kot sekretar volilnega telesa;

               (c)

               predsednik ESRB predloži volilnemu telesu seznam kandidatov za prvega podpredsednika na podlagi prijav interesa, prejetih do začetka volilne seje;

               (d)

               prvega podpredsednika se izvoli s tajnim glasovanjem. V primeru samo enega kandidata se prvega podpredsednika izvoli z navadno večino oddanih glasov. V primeru več kot enega kandidata predsednik ESRB opravi zaporedno tajno glasovanje. Kadar v prvem krogu glasovanja nobeden od kandidatov ne prejme navadne večine oddanih glasov, se v drugi krog glasovanja uvrstita kandidata, ki sta prejela največje število glasov. V primeru, da je na drugem mestu več kandidatov z enakim številom glasov, imajo vsi pravico do sodelovanja v drugem krogu glasovanja;

               (e)

               kadar v drugem krogu glasovanja nobeden od kandidatov ne prejme navadne večine oddanih glasov, je izvoljen kandidat z največjim številom glasov.

      POGLAVJE III

         Pripravljalni odbor

   Člen 8
   Članstvo
   1.   Člani splošnega odbora, ki so člani Razširjenega sveta ECB, z izjemo predsednika ESRB, prvega podpredsednika ESRB in podpredsednika ECB so primerni kandidati za volitve štirih članov pripravljalnega odbora iz člena 11(1)(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010.
   2.   Volilno telo, sestavljeno iz članov splošnega odbora, ki so tudi člani Razširjenega sveta ECB, določi število članov pripravljalnega odbora iz člena 11(1)(c) Uredbe (EU) št. 1092/2010 glede na število držav članic znotraj in zunaj euroobmočja v času volitev. V ta namen volilno telo zaokroži število navzgor ali navzdol na najbližje celo število.
   3.   Ob upoštevanju zgoraj navedene odločitve splošnega odbora predsednik ESRB najpozneje 15 koledarskih dni pred volitvami zaprosi primerne kandidate, naj prijavijo svoj interes. Predsednik ESRB predloži splošnemu odboru seznam kandidatov na podlagi prijav interesa, prejetih pred začetkom seje, sklicane z namenom volitev.
   4.   Predsednik organizira eno ali več tajnih glasovanj, katerih rezultat mora biti tak, da so primerni kandidati, ki so prejeli največje število glasov, izvoljeni v skladu z razmerjem, ki se zahteva po odstavku 2. V primeru enakega števila glasov se izvede zaporedno glasovanje. Pri glasovanju bi si morali člani splošnega odbora, ki so člani Razširjenega sveta ECB, prizadevati za zagotovitev uravnotežene zastopanosti držav članic.
   5.   Za izvolitev vsakega od štirih članov iz odstavka 1 je potrebna navadna večina glasov na seji splošnega odbora navzočih članov splošnega odbora, ki so člani Razširjenega sveta ECB.
   Člen 9
   Organizacija sej pripravljalnega odbora
   1.   Predsednik ESRB predseduje sejam pripravljalnega odbora.
   2.   Pripravljalni odbor odloči o datumih svojih sej na predlog njegovega predsednika. Redne seje se praviloma opravijo v štirih tednih pred sejo splošnega odbora.
   3.   Seje so lahko tudi v obliki telekonference, razen: (i) če telekonferenci na rednih sejah nasprotujeta vsaj dva člana pripravljalnega odbora; ali (ii) če telekonferenci na izrednih sejah nasprotuje vsaj pet članov pripravljalnega odbora.
   4.   Predsednik pripravljenega odbora lahko na lastno pobudo ali na predlog drugih članov pripravljalnega odbora na seje povabi tudi druge osebe, kjer je to primerno in v skladu z zahtevami glede zaupnosti.
   5.   Član pripravljalnega odbora, ki se ne more udeležiti seje, lahko pisno imenuje namestnika. Predsednika svetovalnega znanstvenega odbora praviloma nadomešča eden izmed dveh podpredsednikov svetovalnega znanstvenega odbora. Podpredsednik svetovalnega tehničnega odbora je namestnik predsednika svetovalnega tehničnega odbora. Te spremembe je treba pravočasno pred sejo pripravljalnega odbora pisno uradno sporočiti vodji sekretariata ESRB.
   Člen 10
   Dnevni red in potek seje
   1.   Dnevni red za vsako sejo pripravljalnega odbora predlaga predsednik ESRB, sprejme pa ga pripravljalni odbor na začetku seje. Predsednik ESRB sestavi začasni dnevni red in ga skupaj s pripadajočimi dokumenti načeloma pošlje članom pripravljalnega odbora najmanj deset koledarskih dni pred sejo. Vsi člani pripravljalnega odbora lahko predsedniku predlagajo točke in dokumente, ki naj jih obravnava pripravljalni odbor.
   2.   Pripravljalni odbor predhodno preuči točke na predhodnem dnevnem redu za sejo splošnega odbora skupaj z zadevnimi dokumenti. Pripravljalni odbor zagotovi pripravo dosjejev za splošni odbor in, kjer je to primerno, predlaga različne možnosti ali rešitve. Pripravljalni odbor redno poroča splošnemu odboru o razvoju dejavnosti ESRB.
   3.   Vodja sekretariata ESRB pripravi osnutek povzetka poteka seje pripravljalnega odbora in ga predloži članom pripravljalnega odbora, da nanj podajo pripombe in ga potrdijo po pisnem postopku praviloma pred naslednjo sejo splošnega odbora. Povzetek poteka seje podpiše predsednik ESRB.
   4.   Predsednik ESRB je odgovoren za nadaljnje ukrepanje v vseh zadevah, o katerih se dogovori pripravljalni odbor, vključno s posredovanjem preudarkov pripravljalnega odbora drugim organom ESRB.
   5.   Povzetki poteka sej, dejavnosti in razprave pripravljalnega odbora so tajni.

      POGLAVJE IV

         Svetovalni znanstveni odbor

   Člen 11
   Članstvo
   1.   Pripravljalni odbor predlaga 15 strokovnjakov, ki jih po členu 12(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010 potrdi splošni odbor v skladu z načeli javnosti, preglednosti, enakega dostopa in nediskriminacije. S sklepom splošnega odbora se določijo postopki in zahteve za izbor, imenovanje in nadomeščanje članov svetovalnega znanstvenega odbora.
   2.   Predsednik ESRB predlaga v imenovanje splošnemu odboru predsednika ter prvega in drugega podpredsednika izmed strokovnjakov, imenovanih za člane svetovalnega znanstvenega odbora, v skladu s členoma 7(2) in 12(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010. Predsednik in oba podpredsednika svetovalnega znanstvenega odbora morajo biti državljani Evropske unije. Predsednik svetovalnega tehničnega odbora ne more biti imenovan za predsednika ali podpredsednika svetovalnega znanstvenega odbora.
   3.   Imenovani predsednik in oba podpredsednika predsedujejo svetovalnemu znanstvenemu odboru po sistemu rotacije, ki se izvede vsakih 16 mesecev.
   4.   Splošni odbor ESRB mora podati mnenje o pogojih, ki jih določi ECB za nadomestila in povračilo stroškov zgoraj navedenih 15 strokovnjakov v okviru proračuna, ki ga v ta namen dodeli ECB.
   5.   Seznam članov svetovalnega znanstvenega odbora se objavi na spletni strani ESRB.
   Člen 12
   Organizacija sej svetovalnega znanstvenega odbora
   1.   Svetovalni znanstveni odbor se sestane vsaj dvakrat letno. Seje skliče predsednik svetovalnega znanstvenega odbora.
   2.   Predsednik svetovalnega znanstvenega odbora predlaga dnevni red, pripravljen v skladu s členom 12(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010, in ga predloži svetovalnemu znanstvenemu odboru v odobritev.
   3.   Sekretariat ESRB pomaga svetovalnemu znanstvenemu odboru. Vodja sekretariata ESRB se udeležuje sej svetovalnega znanstvenega odbora in sestavi povzetek poteka seje, na katerega se podajo pripombe in ki se sprejme na naslednji seji ali pa se že prej odobri po pisnem postopku.
   4.   Predsednik svetovalnega znanstvenega odbora poroča splošnemu odboru preko pripravljalnega odbora.
   5.   Povzetki poteka sej, dejavnosti in razprave svetovalnega znanstvenega odbora so tajni. Njegova poročila se lahko objavijo, kadar to odobri splošni odbor.

      POGLAVJE V

         Svetovalni tehnični odbor

   Člen 13
   Organizacija sej
   1.   Svetovalni tehnični odbor se sestane vsaj štirikrat letno. Seje skliče predsednik svetovalnega tehničnega odbora.
   2.   Sodelujoči organi obvestijo sekretariat ESRB o imenih njihovih predstavnikov. Kjer je to primerno, pristojni nacionalni nadzorni organi sporočijo sekretariatu ESRB ime imenovanega skupnega predstavnika nacionalnih nadzornih organov in organ, kateremu pripada. Sekretariat ESRB vodi in posodablja ta seznam. Vsako spremembo tega seznama je treba uradno sporočiti sekretariatu ESRB.
   3.   V primeru odsotnosti skupnega predstavnika pristojnih nacionalnih nadzornih organov lahko med razpravo o točkah, za katere je bil določen kot nacionalni predstavnik, pri glavni mizi sedi le en predstavnik nacionalnih nadzornih organov na državo članico; drugi predstavniki nacionalnih nadzornih organov so udeleženi kot opazovalci. Kadar točke spadajo v pristojnost dveh ali več nacionalnih nadzornih organov, bo treba skleniti poseben medsebojni dogovor o tem, kako izvajati pravilo rotacije iz drugega pododstavka člena 13(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010. Če nacionalni nadzorni organi ne dosežejo dogovora o izvajanju pravila rotacije, predstavnik nacionalne centralne banke zadevne države članice pred vsako sejo odloči, kateri predstavnik naj sedi pri glavni mizi ob zadevnih točkah, in o tem obvesti predstavnike.
   4.   Predsednik ESRB predlaga splošnemu odboru kot kandidate za mesto predsednika svetovalnega tehničnega odbora ožji nabor treh oseb, vključno s člani svetovalnega tehničnega odbora ali visokimi uradniki v institucijah članov ESRB. Predsednik ESRB organizira tajno glasovanje in imenuje kandidata, ki je od članov splošnega odbora prejel najvišje število glasov. Mandat predsednika svetovalnega tehničnega odbora traja tri leta z možnostjo ponovne izvolitve.
   5.   Člani svetovalnega tehničnega odbora izvolijo podpredsednika svetovalnega tehničnega odbora izmed svojih članov. Izvolitev se izvede s tajnim glasovanjem in z navadno večino oddanih glasov. Predstavnik svetovalnega znanstvenega odbora ne more biti izvoljen za podpredsednika svetovalnega tehničnega odbora. Mandat podpredsednika svetovalnega tehničnega odbora traja tri leta z možnostjo ponovne izvolitve.
   6.   Predsednik svetovalnega znanstvenega odbora določi enega izmed članov njegovega odbora, ki ni predsednik svetovalnega tehničnega odbora ali on sam, za člana svetovalnega tehničnega odbora. Predstavnik svetovalnega znanstvenega odbora se lahko spreminja, odvisno od točk, ki se obravnavajo v svetovalnem tehničnem odboru.
   7.   Predsednik svetovalnega tehničnega odbora predlaga dnevni red najmanj deset koledarskih dni pred sejo, pripravljen v skladu s členom 13(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010, ki se predloži svetovalnemu tehničnemu odboru v odobritev. Sekretariat ESRB da dokumente k točkam na dnevnem redu na voljo vsem članom svetovalnega tehničnega odbora.
   8.   Svetovalnemu tehničnemu odboru pomaga sekretariat ESRB. Vodja sekretariata ESRB sestavi povzetek poteka sej svetovalnega tehničnega odbora, na katerega se podajo pripombe in ki se sprejme najpozneje dva tedna po seji ali, če to ni mogoče, na naslednji seji.
   9.   Predsednik svetovalnega tehničnega odbora poroča splošnemu odboru preko pripravljalnega odbora.
   10.   Povzetki poteka sej, dejavnosti in razprave svetovalnega tehničnega odbora so tajni.

      NASLOV VI

         Sekretariat ESRB

   Člen 14
   Vodja sekretariata ESRB
   1.   Splošni odbor poda mnenje o kandidatu(-ih), ki jih izbere ECB za mesto vodje sekretariata ESRB v skladu s členom 3(2) Uredbe (EU) št. 1096/2010.
   2.   Uslužbenci iz sekretariata ESRB lahko predstavljajo vodjo sekretariata ESRB na sejah splošnega odbora, pripravljalnega odbora, svetovalnega tehničnega odbora, svetovalnega znanstvenega odbora in, kjer je primerno, na kateri koli drugi seji ter ga nadomeščajo v primeru njegove odsotnosti.
   Člen 15
   Naloge sekretariata ESRB
   1.   Vodja sekretariata ESRB je odgovoren za organiziranje in sestavljanje zapisnikov sej splošnega odbora oziroma povzetkov poteka vseh sej pripravljalnega odbora. Odgovoren je za sestavljanje povzetkov poteka sej svetovalnih odborov.
   2.   Vodja sekretariata ESRB pomaga pripravljalnemu odboru pri pripravi sej pripravljalnega in splošnega odbora; pomaga predsednikoma svetovalnih odborov pri opravljanju njunih zadevnih nalog.
   3.   Sekretariat ESRB opravlja svoje naloge v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 1096/2010 in členom 4(4) Uredbe (EU) št. 1092/2010. Med temi nalogami sekretariat ESRB med drugim:

               (a)

               deluje kot posrednik in lajša sodelovanje znotraj ESRB in med ESRB, Evropskim sistemom centralnih bank in drugimi udeleženci v Evropskem sistemu finančnega nadzora ter drugimi zadevnimi institucijami na nacionalni, evropski in mednarodni ravni in zagotavlja učinkovito komunikacijo;

               (b)

               prispeva k opredeljevanju in pregledovanju celotnega makrobonitetnega okvira ESRB (cilji, orodja politike, operativni elementi);

               (c)

               opravlja analize in sinteze, pripravlja gradiva za razprave ESRB, podpira pripravljalni odbor, upošteva prispevke članov ESRB in določa teme za obravnavo;

               (d)

               v sodelovanju s člani ESRB razvija strokovno znanje in izkušnje o makronadzornih instrumentih in vrednoti makrobonitetne instrumente kot podlago za morebitna priporočila glede politike ESRB;

               (e)

               prispeva k pripravi opozoril in priporočil ter spremljanju nadaljnjega ukrepanja na njihovi podlagi;

               (f)

               hrani spise in dokumente ESRB, ureja spletno stran ESRB in vodi korespondenco ESRB;

               (g)

               upravlja s finančnimi, materialnimi in kadrovskimi viri, ki jih ECB dodeli ESRB v skladu s členoma 2 in 3 Uredbe (EU) št. 1096/2010 in zadevnimi pravili ECB.

      POGLAVJE VII

         ESRB in Evropski sistem finančnega nadzora

   Člen 16
   Sodelovanje na sejah odborov nadzornikov evropskih nadzornih organov
   Predsednik ESRB sodeluje na sejah odborov nadzornikov evropskih nadzornih organov kot predstavnik ESRB brez glasovalnih pravic, lahko pa imenuje namestnika.
   Člen 17
   Sodelovanje na sejah Skupnega odbora evropskih nadzornih organov
   1.   Predsednik ESRB sodeluje v Skupnem odboru evropskih nadzornih organov kot opazovalec, lahko pa imenuje namestnika.
   2.   Predsednik ESRB imenuje vodjo sekretariata ESRB ali predstavnika, da sodeluje kot opazovalec v pododboru za finančne konglomerate ali v drugih pododborih, ki jih ustanovi Skupni odbor.
   NASLOV 2

      OPOZORILA IN PRIPOROČILA

   Člen 18
   Pripravljalne dejavnosti
   1.   Pred sprejetjem opozorila ali priporočila ter v skladu z ustreznimi pravili o zaupnosti lahko ESRB:

               (a)

               pridobi tehnični nasvet od Evropskega sistema centralnih bank, Evropske komisije, evropskih nadzornih organov in nacionalnih nadzornih organov;

               (b)

               zaprosi za stališča potencialnih naslovnikov, ki niso zastopani v splošnem odboru ESRB, in stališča zadevnih zainteresiranih strani v zasebnem sektorju;

               (c)

               upošteva delo mednarodnih organizacij in organov na področju finančne stabilnosti iz tretjih držav, ki opravljajo dejavnosti, neposredno povezane z nalogami ESRB.

         2.   Predsednik ESRB lahko za nasvet ali pomoč zaprosi svetovalni znanstveni odbor in svetovalni tehnični odbor.
   3.   Splošni odbor lahko podrobneje določi postopke za izdajo opozoril in priporočil.
   Člen 19
   Sprejetje
   1.   Opozorila in priporočila morajo biti obrazložena z navedbo pomembnosti sistemskih tveganj, kot jih je ugotovil, ocenil in prednostno opredelil ESRB, da bi dosegel cilj, ki je dodeljen ESRB po členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010.
   2.   Opozorila in priporočila ESRB sprejme splošni odbor, v njegovem imenu pa jih podpiše predsednik ESRB.
   3.   V primeru enakega števila glasov je predsednikov glas odločilen za njihovo sprejetje.
   4.   Vsaka odločitev splošnega odbora o sprejetju opozorila ali priporočila mora določati, ali opozorilo ali priporočilo ostane zaupno ali naj se objavi. V primeru enakega števila glasov je predsednikov glas odločilen.
   5.   Opozorila in priporočila, za katera je splošni odbor odločil, da se objavijo, se dajo na voljo na spletni strani ESRB. Objavijo se tudi v vseh uradnih jezikih Unije v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 20
   Nadaljnje ukrepanje po opozorilih in priporočilih
   1.   Splošni odbor zagotovi, da ESRB spremlja nadaljnje ukrepanje po opozorilih in priporočilih, ki jih sprejme ESRB. Prav tako presodi ukrepe in pojasnila, ki so jih sprejeli in sporočili naslovniki priporočil ESRB.
   2.   Splošni odbor odloči, ali priporočilo ESRB ni bilo upoštevano in ali naslovniki niso zagotovili ustreznih pojasnil o tem, zakaj niso ukrepali, po členu 17(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010.
   3.   Splošni odbor lahko pred sprejetjem opozoril ali priporočil ESRB ali po njihovem sprejetju naslovnike takih opozoril ali priporočil povabi na sejo splošnega odbora, da predstavijo svoja stališča. Splošni odbor ta stališča ustrezno upošteva.
   Člen 21
   Posebne zahteve
   Odzivi ESRB na povabila Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije k preučitvi posebnih vprašanj po členu 19(3) Uredbe (EU) št. 1092/2010 se praviloma objavijo.
   NASLOV 3

      DELOVANJE

   Člen 22
   Zaupnost informacij ESRB
   1.   Sekretariat ESRB razvršča in obravnava informacije in dokumente, povezane z ESRB, v skladu z internimi pravili ECB in vsemi dopolnitvenimi pravili o zaupnosti, ki jih sprejme ECB in/ali ESRB za namen delovanja ESRB v skladu z Uredbo (EU) št. 1092/20101 in Uredbo (EU) št. 1096/2010.
   2.   Splošni odbor sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev uporabe pravil iz odstavka 1 za vsako osebo, ki dela ali je delala za ESRB ali v povezavi z njim.
   3.   Povzetki poteka sej pripravljalnega odbora, svetovalnega znanstvenega odbora in svetovalnega tehničnega odbora so na voljo članom splošnega odbora.
   Člen 23
   Kraj sej
   Splošni odbor, pripravljalni odbor, svetovalni znanstveni odbor in svetovalni tehnični odbor običajno zasedajo v prostorih ECB.
   Člen 24
   Izredne razmere
   Splošni odbor določi interna pravila za lažje odločanje in neprekinjenost poslovanja v izrednih razmerah. Taka pravila morajo v največji možni meri spoštovati ta poslovnik.
   Člen 25
   Javna posvetovanja in obravnave
   1.   Pri opravljanju svojih nalog in kjer je to primerno, lahko ESRB vodi javna posvetovanja glede vprašanj, ki spadajo v njegovo pristojnost. ESRB objavi rezultate posvetovalnega postopka na svoji spletni strani.
   2.   Splošni odbor, pripravljalni odbor, svetovalni tehnični odbor in svetovalni znanstveni odbor lahko organizirajo javne ali nejavne obravnave. Zainteresirane strani ali strokovnjake, s katerimi naj bi se na obravnavi opravil razgovor, je treba izbrati na nediskriminacijski način, da bi se zagotovila ustrezna obravnava specifičnih situacij.
   Člen 26
   Kodeks ravnanja
   Da bi spodbujal zaupanje v integriteto ESRB, splošni odbor sprejme kodeks ravnanja za člane splošnega odbora, pripravljalnega odbora, svetovalnega tehničnega odbora in svetovalnega znanstvenega odbora. Kodeks ravnanja se objavi na spletni strani ESRB.
   Člen 27
   Pravni instrumenti
   1.   Vsi pravni instrumenti ESRB so zaradi lažjega prepoznavanja označeni z zaporedno številko. Sekretariat ESRB sprejme ukrepe za varno hrambo izvirnikov, za uradno sporočanje naslovnikom in, kjer je to primerno, za objavo v vseh uradnih jezikih Unije v Uradnem listu Evropske unije, če gre za pravne instrumente, za katere je splošni odbor izrecno odločil, da se objavijo.
   2.   Za pravne instrumente ESRB se uporabljajo načela Uredbe Sveta št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti, z dne 15. aprila 1958 (3).
   Člen 28
   Izmenjava informacij
   1.   Splošni odbor sprejme odločitve v zvezi z zbiranjem informacij v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1092/2010 ter členoma 2 in 5 Uredbe (EU) št. 1096/2010.
   2.   Dogovore iz člena 8(4) Uredbe (EU) št. 1092/2010 in kateri koli drugi dogovor z drugimi institucijami ali organi v zvezi z izmenjavo informacij, vključno z zaupnimi informacijami, odobri splošni odbor, v njegovem imenu pa jih podpiše predsednik ESRB.
   Člen 29
   Letno poročilo
   Splošni odbor ESRB sprejme in objavi letno poročilo ESRB.
   Člen 30
   Sporočila, razglasitve in publikacije
   Splošna sporočila in razglasitve odločitev, ki jih sprejme ESRB, se lahko objavijo na spletni strani ESRB, v Uradnem listu Evropske unije, po sredstvih obveščanja, običajnih za finančne trge, ali z uporabo katerega koli drugega medija. Publikacije ESRB se objavijo na spletni strani ESRB, kjer je to primerno.
   Člen 31
   Dialog z Evropskim parlamentom
   Dogovor iz člena 19(5) Uredbe (EU) št. 1092/2010 odobri splošni odbor, v njegovem imenu pa ga podpiše predsednik ESRB.

      V Frankfurtu na Majni, 20. januarja 2011

            Predsednik ESRB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

      (2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 162.

      (3)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.


title: 2009/900/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje

text:
               8.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/42

         SKLEP SVETA
   z dne 30. novembra 2009
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje
   (2009/900/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke 2(b)(i) člena 62 Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum z Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 28. maja 2009 in se je od tega dne začasno uporabljal, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2009/482/ES (2).

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Sporazum ustanavlja Skupni odbor za upravljanje Sporazuma, ki bi moral sprejeti svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Skupnosti o sprejetju navedenega poslovnika.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Sejšeli o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (3) se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma (4).
   Člen 3
   Skupnost v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem s členom 6 Sporazuma, zastopa Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic.
   Člen 4
   Stališče Skupnosti v okviru Skupnega odbora strokovnjakov glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 6(4) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 20. oktobra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 169, 30.6.2009, str. 30.

      (3)  Za besedilo Sporazuma glej UL L 169, 30.6.2009, str. 31.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta z dne 17. februarja 2015 o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

text:
               27.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 70/2

         SKLEP SVETA
   z dne 17. februarja 2015
   o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov
   (2015/C 70/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 235/2008/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2012 sprejel Sklep 2012/59/EU (2), s katerim so bili s 23. marcem 2012 imenovani trije člani Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: organ) za obdobje treh let.

               (2)

               Zato je treba imenovati tri nove člane, ki bodo mandat nastopili po izteku navedenih mandatov. Zaradi uskladitve mandatov vseh novih članov organa bi morali nastopiti mandat s 1. februarjem 2015.

               (3)

               V skladu s členom 3(2) Sklepa št. 235/2008/ES se člani izberejo med strokovnjaki z izjemnimi izkušnjami na področju statistike –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Naslednje osebe so s 1. februarjem 2015 imenovane za člane Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, kjer za obdobje treh let zastopajo Svet:

               —

               Günter KOPSCH

               —

               Pilar MARTÍN-GUZMÁN

               —

               Enrico GIOVANNINI.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 17. februarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 17.

      (2)  Sklep Sveta 2012/59/EU z dne 24. januarja 2012 o imenovanju treh članov Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (UL L 30, 2.2.2012, str. 17).


title: Sklep Komisije z dne 30. novembra 1990 o spremembi Sklepa 89/196/EGS, Euratom, ESPJ o določitvi podrobnih pravil za deklasifikacijo dokumentov, za katere velja poklicna ali poslovna skrivnost

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31990D0631

Uradni list L 340 , 06/12/1990 str. 0024 - 0024 finska posebna izdaja: poglavje 17 zvezek 1 str. 0110  švedska posebna izdaja: poglavje 17 zvezek 1 str. 0110

		Sklep Komisijez dne 30. novembra 1990o spremembi Sklepa 89/196/EGS, Euratom, ESPJ o določitvi podrobnih pravil za deklasifikacijo dokumentov, za katere velja poklicna ali poslovna skrivnost(90/631/Euratom, ESPJ, EGS)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo javnosti [1], in zlasti člena 9 Uredbe,ob upoštevanju Odločbe Komisije št. 359/83/ESPJ z dne 8. februarja 1983 o odpiranju arhivskega gradiva Evropske skupnosti za premog in jeklo [2] javnosti, in zlasti člena 9 Odločbe,ker se po pravilih, ki urejajo odpiranje arhivskega gradiva Skupnosti javnosti, listine in evidence, za katere velja poklicna ali poslovna skrivnost, ne smejo odpreti za javnost, razen če zadevna oseba ali podjetje ne nasprotuje; ker mora v ta namen Komisija najaviti svoj namen, da bo odprla za javnost listine in evidence;ker se bo z odpiranjem gradiva Evropske gospodarske skupnosti javnosti število listin, za katere se lahko odpravi tajnost, znatno povečalo;ker se predhodno obveščanje posameznih oseb ali podjetij pogosto izkaže za težko, zlasti v primeru spremembe naslova ali pravnega statusa;ker bi bila zaradi zagotovitve, da bo postopek odpiranja arhivskega gradiva Skupnosti javnosti potekal učinkovito, potrebna določba, ki bi omogočila Komisiji, da obvesti zadevne osebe ali podjetja z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti,SKLENILA:Člen 1Člen 1 Odločbe Komisije 89/196/EGS, Euratom, ESPJ [3] se nadomesti z naslednjim:"Člen 1Za namene uporabe člena 4 Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 ali člena 4 Odločbe Komisije št. 359/83/ESPJ Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropskih skupnosti, s katerim obvesti zadevne osebe ali podjetja, da namerava odpreti za javnost listino ali evidenco, za katero velja obveznost poklicne ali poslovne skrivnosti, in povabi zadevno osebo ali podjetje, da predloži kakršne koli ugovore v roku osmih tednov. Če v tem obdobju ni nobenega ugovora, se listina ali evidenca odpre za javnost."Člen 2Ta sklep se začne uporabljati 30. novembra 1990.V Bruslju, 30. novembra 1990Za KomisijoJacques DelorsPredsednik[1] UL L 43, 15.2.1983, str. 1.[2] UL L 43, 15.2.1983, str. 14.[3] UL L 73, 17.3.1989, str. 52.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0187

Uradni list L 063 , 06/03/2002 str. 0001 - 0013

		Sklep Svetaz dne 28. februarja 2002o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala(2002/187/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31 in 34(2)(c) te Pogodbe,ob upoštevanju pobude Zvezne republike Nemčije in pobude Portugalske republike, Francoske republike, Kraljevine Švedske in Kraljevine Belgije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Dodatno je treba izboljšati pravosodno sodelovanje med državami članicami, predvsem pri boju proti težjim vrstam kaznivih dejanj, ki jih pogosto zagrešijo nadnacionalne organizacije.(2) Učinkovito izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami zahteva takojšnje sprejetje strukturnih ukrepov na ravni Evropske unije zaradi olajšanja optimalne koordinacije preiskav in pregonov, ki zajemajo ozemlja več držav članic, ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in svoboščin.(3) Za okrepitev boja proti težjim oblikam organiziranega kriminala je Evropski Svet v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999, predvsem v točki 46 svojih sklepov, sprejel Sklep o vzpostavitvi organa (Eurojust), sestavljenega iz tožilcev, sodnikov ali policijskih uradnikov enakih pristojnosti.(4) S tem sklepom je organ Eurojust opredeljen kot organ Evropske unije, ki ima pravno osebnost in se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, z izjemo plač in drugih prejemkov nacionalnih članov ter pomočnikov, ki bremenijo njihovo državo članico.(5) Cilji Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) [3], so bistvenega pomena tudi za Eurojust. Kolegij Eurojusta bi moral sprejeti potrebne izvedbene ukrepe za uresničitev teh ciljev. V celoti bi moral upoštevati občutljivo delo, ki ga izvaja Eurojust v okviru preiskav in pregona. V zvezi z navedenim OLAF ne bi smel imeti dostopa do dokumentov, dokazov, poročil, zaznamkov ali podatkov ne glede na obliko, ki se hranijo ali zbirajo pri izvajanju teh dejavnosti, četudi so v teku ali že zaključene, vključno s prepovedjo prenosa teh dokumentov, dokazov, poročil, zaznamkov in podatkov na OLAF.(6) Da bi Eurojust čim uspešneje uresničil svoje cilje, bi moral izpolnjevati svoje naloge bodisi preko enega ali več svojih nacionalnih članov ali v vlogi Kolegija.(7) Pristojni organi držav članic si izmenjujejo podatke z Eurojustom v skladu z dogovori, ki služijo interesom pregona in ga upravičujejo.(8) Pristojnosti Eurojusta ne posegajo v pristojnosti Skupnosti glede varstva njenih finančnih interesov in ne posegajo v obstoječe konvencije in sporazume, predvsem v Evropsko konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (Svet Evrope), podpisano v Strasbourgu 20. aprila 1959, in tudi ne v Konvencijo o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije [4], ki jo je sprejel Svet 29. maja 2000, in v njen Protokol [5], sprejet 16. oktobra 2001.(9) Pri uresničevanju svojih ciljev Eurojust obdeluje osebne podatke avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih datotekah. V skladu s tem bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev takšne ravni varstva podatkov, ki je enakovredna ravni, ki izhaja iz uporabe načel Konvencije o varstvu posameznikov pri avtomatski obdelavi osebnih podatkov (Svet Evrope), podpisane v Strasbourgu 28. januarja 1981, skupaj z njenimi naknadnimi spremembami, predvsem Protokola, ki je bil predložen v podpis 8. novembra 2001, takoj po uveljavitvi teh sprememb med državami članicami.(10) Zato, da se zagotovi in nadzira ustreznost obdelovanja osebnih podatkov, bi bilo treba ustanoviti Skupni nadzorni organ, ki bi glede na zgradbo Eurojusta moral biti sestavljen iz sodnikov ali, če tako zahteva ustavni ali nacionalni sistem države članice iz oseb z enakovredno pristojnostjo in ustrezno neodvisnostjo. Pooblastila tega skupnega nadzornega organa nesmejo posegati v sodno pristojnost nacionalnih sodišč ali v pritožbene postopke, ki bi jim lahko bili predloženi.(11) Zato, da se zagotovi usklajeno sodelovanje med različnimi dejavnostmi Unije in Skupnosti ter ob upoštevanju člena 29 in člena 36(2) Pogodbe, bi morala biti Komisija v celotnem obsegu vključena v postopke Eurojusta glede splošnih vprašanj in vprašanj, ki so v njeni pristojnosti. Poslovnik Eurojusta bi moral podrobno opredeliti sodelovanje Komisije v postopkih Eurojusta na področjih, iz njene pristojnosti.(12) Opredeliti je treba določbe, ki bi zagotovile, da Eurojust in Evropski policijski urad (Europol) [6] vzpostavita in vzdržujeta tesno sodelovanje.(13) Eurojust in Evropska pravosodna mreža, ki je bila ustanovljena s Skupnim ukrepom 98/428/PNZ [7], bi morala biti v tesnem razmerju. V ta namen bi moral imeti sekretariat mreže svoj sedež znotraj sekretariata Eurojusta.(14) Zaradi olajšanja dejavnosti Eurojusta bi morale države članice namestiti ali imenovati enega ali več nacionalnih korespondentov.(15) Če je to potrebno za izpolnjevanje nalog Eurojusta, bi slednji moral imeti možnost, da vzpostavi sodelovanje z državami nečlanicami in v ta namen sklene sporazume, predvsem z državami kandidatkami za pristop k Uniji in drugimi državami, s katerimi so bili sporazumi že sklenjeni.(16) Ker sprejetje tega sklepa pomeni večje zakonodajne spremembe v državah članicah, je v ta namen treba predvideti nekatere prehodne določbe.(17) Na podlagi točke 57 sklepov Evropskega sveta v Laekenu z 14. in 15. decembra 2001 lahko Eurojust, do sprejetja skupnega dogovora o sedežih posameznih ustanov, izvaja svoje naloge v Haagu.(18) Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava člen 6(2) Pogodbe in ki jih določa Listina o temeljnih pravicah Evropske unije –SKLENIL:Člen 1Ustanovitev in pravna osebnostS tem sklepom se ustanavlja organ "Eurojust" kot organ Unije.Eurojust ima pravno osebnost.Člen 2Sestava1. Eurojust sestavlja en nacionalni član, ki ga začasno dodeli vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom, in je lahko tožilec, sodnik ali policijski uradnik z enakovredno pristojnostjo.2. Vsak nacionalni član ima lahko enega pomočnika. Po potrebi in v soglasju s Kolegijem iz člena 10, lahko ima nacionalni član več pomočnikov. Eden od teh pomočnikov lahko nadomesti nacionalnega člana.Člen 3Cilji1. V okviru preiskav in pregonov, ki zadevajo dve ali več držav članic in v zvezi s težjimi vrstami kaznivih dejanj iz člena 4, predvsem pa na področju organiziranega kriminala, ima Eurojust naslednje cilje:(a) spodbujati in izboljševati koordinacijo med pristojnimi organi držav članic pri preiskavah in pregonih v državah članicah, ob upoštevanju zaprosil pristojnih organov države članice in podatkov, ki jih posredujejo vsi organi, pristojni po določbah, sprejetih v okviru Pogodb;(b) izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, predvsem z olajševanjem izvajanja mednarodne pravne pomoči in izvrševanjem zaprosil za izročitev;(c) drugače podpirati pristojne organe držav članic, s ciljem povečati učinkovitost njihovih preiskav in pregonov.2. V skladu s pravili, ki jih določa ta sklep, in na zaprosilo pristojnega organa države članice, lahko Eurojust pomaga tudi pri preiskavah in pregonih, ki se nanašajo samo na to državo članico in državo nečlanico, če je z navedeno državo Eurojust sklenil sporazum o sodelovanju na podlagi člena 27(3), ali kadar je v posebnem primeru tovrstna pomoč bistvenega pomena.3. V skladu s pravili, določenimi v tem sklepu, in na zaprosilo pristojnega organa države članice ali Komisije, lahko Eurojust pomaga pri preiskavah in pregonih, ki zadevajo to državo članico in Skupnost.Člen 4Pristojnosti1. Splošna pristojnost Eurojusta obsega:(a) vrste kriminala in kaznivih dejanj, katera v skladu s členom 2 Konvencije o Europolu z 26. julija 1995 spadajo v pristojnost Europola;(b) naslednje vrste kriminala:- kazniva dejanja računalniške kriminalitete,- goljufije, korupcije in vsa druga kazniva dejanja, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti,- kazniva dejanja pranja denarja,- kazniva dejanja zoper okolje, prostor in naravne dobrine,- sodelovanje v hudodelski združbi v smislu Skupnega ukrepa Sveta 98/733/PNZ z 21. decembra 1998 o kaznivosti udeležbe v hudodelski združbi v državah članicah Evropske unije [8];(c) druga kazniva dejanja, storjena skupaj z vrstami kriminala in kaznivimi dejanji, na katere se nanašata točki (a) in (b).2. Za druge vrste kaznivih dejanj, ki niso navedene v odstavku 1, lahko Eurojust, ob upoštevanju svojih ciljev in na zaprosilo pristojnega organa države članice, pomaga pri preiskovanju in pregonu.Člen 5Naloge Eurojusta1. Za uresničitev svojih ciljev Eurojust izpolnjuje svoje naloge:(a) preko enega ali več udeleženih nacionalnih članov v skladu s členom 6, ali(b) kot Kolegij v skladu s členom 7:(i) če tako zahteva eden ali več nacionalnih članov, udeleženih v primeru, ki ga obravnava Eurojust, ali(ii) če gre za preiskave ali pregone, ki imajo posledice na ravni Unije ali ki lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene, ali(iii) če gre za splošno vprašanje, ki se nanaša na uresničevanje njegovih ciljev, ali(iv) če je s tem sklepom drugače določeno.2. Eurojust pri izpolnjevanju svojih nalog navede, ali deluje preko enega ali več nacionalnih članov v skladu s členom 6 ali kot Kolegij v skladu s členom 7.Člen 6Izpolnjevanje nalog Eurojusta preko svojih nacionalnih članovČe Eurojust deluje preko svojih udeleženih nacionalnih članov:(a) lahko zaprosi pristojne organe držav članic, da proučijo:(i) izvajanje določenih dejanj preiskave ali pregona;(ii) privolitev, da je eden med njimi lahko v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona;(iii) izvedbo koordinacije med pristojnimi organi držav članic;(iv) v skladu z ustreznimi instrumenti sodelovanja ustanovitev skupne preiskovalne skupine;(v) možnost razpolaganja s podatki, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog;(b) zagotovi, da se pristojni organi držav članic medsebojno obveščajo o preiskavah in pregonih, o katerih je bil obveščen;(c) na zaprosilo pristojnih organov držav članic pomaga tako, da jim zagotovi najboljšo možno koordinacijo preiskav in pregonov;(d) pomaga z namenom izboljšati sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi;(e) sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo, vključno z uporabo njegove dokumentarne podatkovne baze ter prispeva k njenemu izboljšanju;(f) v primerih iz člena 3(2) in (3), ter v soglasju s Kolegijem pomaga pri preiskavah in pregonih, ki se nanašajo na pristojne organe ene države članice;(g) lahko v skladu s svojimi cilji in v zvezi z določili člena 4(1) ter namenom izboljšati sodelovanje in koordinacijo med pristojnimi organi posreduje zaprosila za pravosodno pomoč:(i) če jih izda pristojni organ države članice;(ii) če se nanašajo na preiskavo ali pregon, ki ga v določenem primeru izvaja ta organ, in(iii) če je njegova pomoč potrebna za usklajeno delovanje.Člen 7Naloge Eurojusta, ki deluje v vlogi KolegijaKadar Eurojust deluje kot Kolegij:(a) lahko v zvezi z vrstami kriminala in kaznivimi dejanji, določenimi v členu 4(1), z ustrezno utemeljitvijo zaprosi pristojne organe držav članic:(i) da izvedejo določena dejanja preiskave ali pregona;(ii) da privolijo, da je eden med njimi lahko v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona;(iii) da poskrbijo za koordinacijo med pristojnimi organi držav članic;(iv) da v skladu z ustreznimi instrumenti sodelovanja ustanovijo skupno preiskovalno skupino;(v) da mu omogočijo razpolaganje s podatki, ki jih potrebuje za opravljanje svojih nalog;(b) zagotovi, da se pristojni organi držav članic medsebojno obveščajo o preiskavah in pregonih, o katerih je bil obveščen in ki imajo posledice na ravni Unije oziroma lahko vplivajo na države članice, ki niso neposredno udeležene;(c) na zaprosilo pristojnih organov držav članic pomaga tako, da jim zagotovi najboljšo možno koordinacijo preiskav in pregonov;(d) pomaga z namenom izboljšati sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, predvsem na podlagi analiz Europola;(e) sodeluje in se posvetuje z Evropsko pravosodno mrežo, vključno z uporabo njegove dokumentarne podatkovne baze ter prispeva k njenemu izboljšanju;(f) lahko pomaga Europolu, predvsem s svojimi mnenji, katerih podlaga so analize Europola;(g) lahko nudi logistično podporo v primerih iz točk (a), (c) in (d) tega člena. Takšna logistična podpora lahko vključuje pomoč pri prevajanju, tolmačenju in organizaciji koordinacijskih sestankov.Člen 8RazlogiČe se pristojni organi države članice odločijo, da ne bodo izpolnili zaprosila iz člena 7(a), obvestijo Eurojust o svoji odločitvi in o razlogih zanjo, razen če v primerih iz člena 7(a)(i), (ii) in (v), svojih razlogov ne morejo navesti:(i) ker bi s tem škodili vitalnim interesom nacionalne varnosti, ali(ii) ker bi s tem ogrozili uspešnost tekočih preiskav ali varnost posameznikov.Člen 9Nacionalni člani1. Za status nacionalnih članov veljajo nacionalni predpisi njihove države članice. Trajanje mandata nacionalnega člana določi država članica izvora. Omogočati pa mora neovirano delovanje Eurojusta.2. Vse informacije, ki si jih izmenjujejo Eurojust in države članice, vključno z zaprosili, predloženimi v skladu s členom 6(a), se izmenjujejo preko nacionalnega člana.3. Vsaka država članica določi vrsto in obseg pravosodnih pooblastil, ki jih podeli svojemu nacionalnemu članu znotraj svojih meja. Določi tudi pravico nacionalnega člana, da v skladu z njenimi mednarodnimi obveznostmi sodeluje s tujimi pravosodnimi organi. O imenovanju svojega nacionalnega člana in kadarkoli je to potrebno, obvesti država članica Eurojust in generalni sekretariat Sveta o svoji odločitvi, da slednji lahko o imenovanju obvesti druge države članice. Te pa se obvežejo, da bodo sprejele in priznale tako dodeljene posebne pravice, če so v skladu z njihovimi mednarodnimi obveznostmi.4. Za uresničitev ciljev Eurojusta, ima nacionalni član dostop do podatkov iz nacionalnih kazenskih evidenc ali katerih koli drugih evidenc v njegovi državi članici, na isti način, kot to določa njegova nacionalna zakonodaja za tožilce, sodnike ali policijske uradnike z enakovrednimi pristojnostmi.5. Nacionalni član lahko neposredno stopi v stik s pristojnimi organi svoje države članice.6. Pri opravljanju svojih nalog nacionalni član po potrebi oznani, ali ukrepa v skladu s pravosodnimi pooblastili, podeljenimi v skladu z odstavkom 3.Člen 10Kolegij1. Kolegij sestavljajo vsi nacionalni člani. Vsak nacionalni član ima en glas.2. Po posvetovanju s skupnim nadzornim organom iz člena 23 o določbah o obdelavi osebnih podatkov, Svet na predlog Kolegija odobri poslovnik Eurojusta, ki ga je ta že soglasno sprejel. Določbe poslovnika o obdelavi osebnih podatkov so lahko predmet posebne odobritve Sveta.3. Kadar Kolegij deluje v skladu s členom 7(a), odloča z dvotretjinsko večino. Druge odločitve Kolegija se sprejmejo v skladu s poslovnikom.Člen 11Vloga Komisije1. Komisija je v skladu s členom 36(2) Pogodbe v polnem obsegu udeležena pri delu Eurojusta. Pri njegovem delu sodeluje na področjih iz njene pristojnosti.2. Pri dejavnosti Eurojusta v zvezi s koordinacijo preiskav in pregonov, se Komisijo lahko zaprosi, da prispeva svoje strokovno znanje.3. Za krepitev sodelovanja med Eurojustom in Komisijo lahko Eurojust sklene vse potrebne praktične dogovore s Komisijo.Člen 12Nacionalni korespondenti1. Vsaka država članica lahko določi ali imenuje enega ali več nacionalnih korespondentov. Določitev ali imenovanje takšnega korespondenta za področje terorizma je prednostna naloga. Razmerja med nacionalnimi korespondenti in pristojnimi organi držav članic urejajo nacionalni predpisi. Delovno mesto nacionalnega korespondenta je v državi članici, ki ga je imenovala.2. Kadar država članica imenuje nacionalnega korespondenta, je ta lahko hkrati kontaktna oseba za stike Evropske pravosodne mreže.3. Povezave med nacionalnim članom in nacionalnim korespondentom ne izključujejo neposrednih povezav med nacionalnim članom in njegovimi pristojnimi organi.Člen 13Izmenjave informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani1. Pristojni organi držav članic si lahko izmenjujejo z Eurojustom vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta v skladu s členom 5.2. V skladu s členom 9 so nacionalni člani Eurojusta pooblaščeni, da si med seboj ali s pristojnimi organi svojih držav članic brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta.Člen 14Obdelava osebnih podatkov1. V zvezi z uresničevanjem svojih ciljev lahko Eurojust, v okviru svojih pristojnosti in za opravljanje svojih nalog, obdeluje osebne podatke avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih datotekah.2. Eurojust sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev ravni varstva osebnih podatkov, ki je enaka ravni, ki izhaja iz uporabe načel Konvencije Sveta Evrope z 28. januarja 1981 in njenih poznejših sprememb, če so uveljavljene v državah članicah.3. Osebni podatki, ki jih obdeluje Eurojust, morajo ustrezati namenu, za katerega se obdelujejo, morajo biti zanj bistvenega pomena in ne smejo presegati namena obdelave, ter so ob upoštevanju informacij, ki jih posredujejo pristojni organi držav članic ali drugi partnerji v skladu s členoma 13 in 26, točni in posodobljeni. Osebni podatki, ki jih obdeluje Eurojust, se obdelujejo na pošten in zakonit način.4. Eurojust v skladu s tem sklepom izdela seznam podatkov, ki se nanašajo na preiskave, in lahko uredi začasne delovne datoteke, ki prav tako vsebujejo osebne podatke.Člen 15Omejitve ob obdelavi osebnih podatkov1. Pri obdelavi podatkov v skladu s členom 14(1), lahko Eurojust obdeluje le naslednje osebne podatke o osebah, zoper katere na podlagi nacionalnih predpisov držav članic teče kazenska preiskava ali pregon za eno ali več vrst kriminala in kaznivih dejanj iz člena 4:(a) priimek, dekliški priimek, druga imena in vsa privzeta ali izmišljena imena;(b) datum in kraj rojstva;(c) državljanstvo;(d) spol;(e) stalno bivališče, poklic in začasno bivališče zadevne osebe;(f) številke socialnega zavarovanja, vozniška dovoljenja, osebne dokumente in podatke iz potnega lista;(g) informacije o pravnih osebah, če vključujejo podatke, ki se nanašajo na določene ali določljive posameznike, zoper katere teče kazenska preiskava ali pregon;(h) bančne račune in račune pri drugih finančnih ustanovah;(i) opis in narava domnevnih kaznivih dejanj, čas storitve, vrsto kaznivih dejanj ter potek preiskav;(j) dejstva, ki kažejo na mednarodno razsežnost primera;(k) podatke, ki se nanašajo na domnevno članstvo v hudodelski združbi.2. Pri obdelavi osebnih podatkov v skladu s členom 14(1), lahko Eurojust obdeluje le naslednje osebne podatke o osebah, ki so po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic priče ali žrtve v kazenski preiskavi ali pregonu za eno ali več vrst kriminala in kaznivih dejanj iz člena 4:(a) priimek, dekliški priimek, druga imena in vsa privzeta ali izmišljena imena;(b) datum in kraj rojstva;(c) državljanstvo;(d) spol;(e) stalno bivališče, poklic in začasno bivališče zadevne osebe;(f) opis in vrsta kaznivih dejanj, v katero so vpletene, čas storitve, kriminalno kategorijo kaznivih dejanj in potek preiskav.3. V izjemnih primerih pa lahko Eurojust za omejeno časovno obdobje obdeluje tudi druge osebne podatke, v zvezi z okoliščinami kaznivega dejanja, če so neposrednega pomena in vključeni v tekoče preiskave, ki jih pomaga koordinirati Eurojust, pod pogojem, da je obdelava teh posebnih podatkov v skladu s členoma 14 in 21.O uporabi tega odstavka se nemudoma obvesti pooblaščenca za varstvo podatkov iz člena 17.Če se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve, v pomenu odstavka 2, sprejmeta odločitev o njihovi obdelavi skupaj vsaj dva nacionalna člana.4. Neodvisno od tega ali obdelava podatkov poteka avtomatsko ali z drugimi sredstvi, lahko Eurojust obdeluje osebne podatke iz katerih so razvidni rasni ali etični izvor, politična mnenja, verska ali filozofska prepričanja, članstvo v sindikatih, in podatke o zdravju ali spolnem življenju, samo kadar so ti podatki nujni za nacionalne preiskave ter za koordinacijo v okviru Eurojusta.O uporabi tega odstavka se nemudoma obvesti pooblaščenca za varstvo podatkov.Takšni podatki se ne smejo obdelovati v seznamu iz člena 16(1).Kadar se ti drugi podatki nanašajo na priče ali žrtve v skladu z odstavkom 2, sklep o njihovi obdelavi sprejme Kolegij.Člen 16Seznam in začasne delovne datoteke1. Za uresničitev svojih ciljev vodi Eurojust avtomatsko datoteko, ki predstavlja seznam podatkov v zvezi s preiskavami, v katerega se lahko shranjuje neosebni podatki in osebni podatki iz člena 15(l)(a) do (i) in (k) in iz odstavka 2. Namen tega seznama je:(a) podpreti upravljanje in koordinacijo preiskav in pregonov, pri katerih pomaga Eurojust, zlasti s primerjavo podatkov;(b) olajšati dostop do podatkov o tekočih preiskavah in pregonih;(c) olajšati spremljanje zakonitosti in izpolnjevanja določb tega sklepa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.2. Seznam vsebuje sklice na začasne delovne datoteke, ki se obdelujejo v okviru Eurojusta.3. Nacionalni člani Eurojusta lahko za opravljanje svojih nalog v skladu s členoma 6 in 7 obdelujejo podatke o posameznih primerih, ki jih obravnavajo, v začasni delovni datoteki. Pooblaščencu za varstvo podatkov, in če Kolegij tako odloči, tudi drugim nacionalnim članom in pooblaščenim uslužbencem se dovoli dostop do delovne datoteke. O vsaki novi delovni datoteki, ki vsebuje osebne podatke, se obvesti pooblaščenca za varstvo podatkov.Člen 17Pooblaščenec za varstvo podatkov1. Eurojust ima posebej imenovanega pooblaščenca za varstvo podatkov, ki je član osebja. Pri svojem delovanju je neposredno podrejen Kolegiju. Pri opravljanju nalog iz tega člena, ne sprejema nobenih navodil.2. Pooblaščenec za varstvo podatkov ima predvsem naslednje naloge:(a) na neodvisen način zagotavlja zakonitost in skladnost določb tega sklepa pri obdelavi osebnih podatkov;(b) zagotavlja, da se v skladu s poslovnikom, predpišejo določbe o hrambi pisnih zapisov o prenosu in prejemu osebnih podatkov, predvsem za namene člena 19(3), ob upoštevanju pogojev glede varstva iz člena 22;(c) zagotavlja, da so prizadete osebe na svojo prošnjo obveščene o pravicah, ki jim gredo po tem sklepu.3. Pooblaščenec ima pri opravljanju svojih nalog dostop do vseh podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, ter do vseh prostorov Eurojusta.4. Kadar pooblaščenec odkrije, da obdelava po njegovem mnenju ni v skladu s tem sklepom:(a) obvesti Kolegij, ki potrdi prejem informacije;(b) predloži zadevo Skupnemu nadzornemu organu, če Kolegij v razumnem roku ne reši neskladnosti pri obdelavi.Člen 18Pooblaščeni dostop do osebnih podatkovDostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, imajo za namen uresničitve ciljev Eurojusta samo nacionalni člani in njihovi pomočniki iz člena 2(2), ter pooblaščeno osebje Eurojusta.Člen 19Pravica dostopa do osebnih podatkov1. Vsak posameznik je v skladu z določbami tega člena upravičen do dostopa do osebnih podatkov, ki se nanašajo nanj in jih obdeluje Eurojust.2. Vsak posameznik, ki želi uveljaviti svojo pravico dostopa do podatkov v zvezi z njim, shranjenih pri Eurojustu, ali jih želi preveriti v skladu s členom 20, lahko v ta namen brezplačno predloži prošnjo v državi članici po svoji izbiri, in sicer pri organu, ki ga je v ta namen imenovala država članica, ta organ pa nemudoma predloži njegovo prošnjo Eurojustu.3. Pravica vsakega posameznika, da ima dostop do osebnih podatkov v zvezi z njim ali da jih preveri, se izvaja v skladu z zakoni in postopki države članice, v kateri je posameznik vložil svojo prošnjo. Če lahko Eurojust ugotovi, kateri organ v državi je prenesel zadevne podatke lahko ta organ zahteva, da se pravica do dostopa izvede v skladu s pravnim redom te države članice.4. Dostop do osebnih podatkov se zavrne, če:(a) takšen dostop lahko ogrozi katero od dejavnosti Eurojusta;(b) takšen dostop lahko ogrozi katero od nacionalnih preiskav, pri katerih sodeluje Eurojust;(c) takšen dostop lahko ogrozi pravice in svoboščine tretjih oseb.5. Odločitev o odobritvi takega dostopa mora ustrezno upoštevati status tistih posameznikov, ki predložijo prošnjo v zvezi s podatki, ki jih hrani Eurojust.6. Prošnjo obravnavajo določeni nacionalni člani, ki odločajo v imenu Eurojusta. Prošnja se dokončno obravnava v treh mesecih po prejemu. Kadar člani ne dosežejo soglasja, predložijo zadevo Kolegiju, ki odloči o prošnji z dvotretjinsko večino.7. Če se dostop zavrne ali če Eurojust ne obdeluje osebnih podatkov o vlagatelju, obvesti vlagatelja, da je opravil vsa preverjanja, ne da bi pri tem navedel kakršnekoli podatke, ki bi lahko razkrili ali je vlagatelj znan.8. Če vlagatelj ni zadovoljen z odgovorom na svojo prošnjo, se lahko pritoži zoper to odločitev na Skupni nadzorni organ. Skupni nadzorni organ preizkusi, ali je odločitev Eurojusta, v skladu s tem sklepom.9. Eurojust se pred odločanjem posvetuje s pristojnimi organi pregona v državah članicah. Te organe se o vsebini odločitve naknadno obvesti preko določenih nacionalnih članov.Člen 20Popravek in izbris osebnih podatkov1. Vsak posameznik ima v skladu s členom 19(3) pravico zahtevati od Eurojusta, da popravi, blokira ali izbriše podatke v zvezi z njim, če so ti podatki nepravilni ali nepopolni ali če je njihov vnos ali hramba v nasprotju s tem sklepom.2. Eurojust obvesti vlagatelja, če podatke v zvezi z njim popravi, blokira ali izbriše. Če vlagatelj ni zadovoljen z odgovorom Eurojusta, lahko zadevo v roku tridesetih dni po prejemu odločitve Eurojusta predloži Skupnemu nadzornemu organu.3. Na prošnjo pristojnih organov države članice, nacionalnega člana ali nacionalnega korespondenta, če ta obstaja, ter na njihovo odgovornost Eurojust v skladu s svojim poslovnikom popravi ali izbriše osebne podatke, ki jih je obdeloval in ki jih je nanj prenesla ali vnesla ta država članica, njen nacionalni član ali njen nacionalni korespondent. Pristojni organi držav članic in Eurojust, vključno z nacionalnim članom ali nacionalnim korespondentom, če ta obstaja, s tem v zvezi zagotovijo, da se spoštujejo načela, določena v členu 14(2) in (3) in v členu 15(4).4. Če se ugotovi, da so osebni podatki, ki jih obdeluje Eurojust, nepravilni ali nepopolni ali da je njihov vnos ali hramba v nasprotju z določbami tega sklepa, Eurojust takšne podatke blokira, popravi ali izbriše.5. V primerih, omenjenih v odstavkih 3 in 4, se nemudoma obvesti vse dobavitelje in prejemnike teh podatkov. V skladu s svojimi pravili prejemniki popravijo, blokirajo ali izbrišejo te podatke v lastnih sistemih.Člen 21Časovne omejitve hrambe osebnih podatkov1. Osebni podatki, ki jih obdeluje Eurojust, se hranijo pri Eurojustu toliko časa, kolikor je potrebno za dosego njegovih ciljev.2. S strani Eurojusta obdelani osebni podatki v skladu s členom 14(1), se ne smejo hraniti več kot do:(a) dne zastaranja pregona kaznivega dejanja v vseh državah članicah, ki jih zadeva preiskava in pregon;(b) dne, ko postane dokončna sodna odločba zadnje države članice, vpletene v preiskave ali pregone, ki upravičujejo koordinacijo Eurojusta;(c) dne, ko Eurojust in zadevne države članice vzajemno ugotovijo ali se dogovorijo, da koordiniranje preiskav in pregonov s strani Eurojusta ni več potrebno.3. (a) Upoštevanje rokov hrambe iz odstavka 2, se stalno preverja z ustrezno avtomatsko obdelavo. Kljub temu se vsaka tri leta po vnosu podatkov preveri potreba po njihovi hrambi.(b) Ko poteče eden od skrajnih rokov hrambe iz odstavka 2, Eurojust preveri, če je hramba podatkov še potrebna, da bi dosegel svoje cilje, in se lahko izjemoma odloči za hrambo teh podatkov do prihodnjega preverjanja.(c) Kadar se podatki hranijo izjemoma na podlagi točke (b), se vsaka tri leta preveri potreba po hrambi teh podatkov.4. Kadar obstaja datoteka, ki vsebuje neavtomatske in nestrukturirane podatke, se ob poteku skrajnega roka za hrambo zadnjega avtomatskega podatka iz datoteke, vsi dokumenti v datoteki vrnejo organu, ki jih je predložil, vse morebitne kopije se uničijo.5. Kadar je preiskavo ali pregon koordiniral Eurojust, določeni nacionalni člani obvestijo Eurojust in druge zadevne države članice o vseh sodnih odločbah v zvezi s primerom, ki so postale pravnomočne, da se, inter alia, lahko uporablja odstavek 2(b).Člen 22Varstvo podatkov1. Eurojust in, kadar gre za podatke, ki se posredujejo iz Eurojusta, vsaka država članica pri obdelavi osebnih podatkov v okviru tega sklepa varuje osebne podatke pred naključnim ali nezakonitim uničenjem, naključno izgubo ali nepooblaščenim razkritjem, spreminjanjem in dostopom ali katero koli drugo nepooblaščeno obliko obdelave.2. Poslovnik vsebuje tehnične ukrepe in organizacijska navodila, ki so z vidika varstva podatkov potrebna za izvajanje tega sklepa, predvsem pa ukrepe, katerih namen je(a) zavrniti nepooblaščenim osebam dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo podatkov;(b) preprečiti nepooblaščeno branje, razmnoževanje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov;(c) preprečiti nepooblaščeni vnos podatkov in nedovoljeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov;(d) preprečiti nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo komunikacijsko opremo, uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov;(e) zagotoviti, da imajo osebe, ki so pooblaščene za uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov, dostop samo do podatkov, za katere imajo pooblastilo za dostop;(f) zagotoviti, da je mogoče preveriti in ugotoviti, kateri organi pri prenosu osebnih podatkov prejmejo te podatke;(g) zagotoviti, da je naknadno možno preveriti in ugotoviti, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdo in kdaj je te podatke vnašal;(h) preprečiti nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali transportom nosilcev podatkov.Člen 23Skupni nadzorni organ1. Ustanovi se neodvisni Skupni nadzorni organ, ki v celoti spremlja dejavnosti Eurojusta, na katere se nanašajo členi 14 do 22, kar zagotavlja, da se obdelava osebnih podatkov izvaja v skladu s tem sklepom. Za opravljanje teh nalog je Skupni nadzorni organ upravičen do popolnega dostopa do vseh datotek, v katerih se takšni osebni podatki obdelujejo. Eurojust zagotovi Skupnemu nadzornemu organu vse informacije iz teh datotek, ki jih slednji zahteva, in mu z vsemi sredstvi pomaga pri opravljanju njegovih nalog.Skupni nadzorni organ se sestane vsaj enkrat vsakega pol leta. Sestane se tudi v treh mesecih po predložitvi pritožbe, lahko pa ga skliče tudi njegov predsednik, kadar to zahtevata vsaj dve državi članici.Za ustanovitev Skupnega nadzornega organa vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom imenuje sodnika, ki ni član Eurojusta, ali, če tako zahteva njen ustavni ali nacionalni sistem, osebo s funkcijo, ki ji daje dovolj neodvisnosti za vključitev na seznam sodnikov, ki lahko sodelujejo v Skupnem nadzornem organu kot člani ali ad hoc sodniki. Nobeno takšno imenovanje ne traja manj kot osemnajst mesecev. Preklic imenovanja urejajo načela za odpoklic, ki se uporabljajo po nacionalni zakonodaji države članice izvora. O imenovanju in preklicu se obvestita generalni sekretariat Sveta in Eurojust.2. Skupni nadzorni organ sestavljajo trije stalni člani in ad hoc sodniki, v skladu z odstavkom 4.3. Sodnik, ki ga imenuje država članica, postane stalni član eno leto pred prevzemom predsedstva Sveta s strani te države članice, in ostane stalni član osemnajst mesecev.Skupnemu nadzornemu organu predseduje sodnik, ki ga imenuje Svetu predsedujoča država članica.4. V Skupnem nadzornem organu ima sedež tudi eden ali več ad hoc sodnikov, vendar le za čas trajanja preizkusa pritožbe v zvezi z osebnimi podatki iz države članice, ki jih je imenovala.5. Sestava Skupnega nadzornega organa se ne spreminja, vse dokler traja pritožbeni postopek, četudi je mandat stalnih članov na podlagi odstavka 3 potekel.6. Vsak član in ad hoc sodnik je upravičen do enega glasu. V primeru neodločenega glasovanja, je odločilen glas predsednika.7. Skupni nadzorni organ preizkusi pritožbe, ki so mu predložene v skladu s členom 19(8) in členom 20(2), ter izvede nadzor v skladu s prvim pododstavkom odstavka 1 tega člena. Če Skupni nadzorni organ meni, da odločitev Eurojusta ali njegovo obdelovanje podatkov ni v skladu s tem sklepom, se zadeva predloži Eurojustu, ki sprejme sklep Skupnega nadzornega organa.8. Sklepi Skupnega nadzornega organa so za Eurojust dokončni in zavezujoči.9. Osebe, ki jih imenujejo države članice v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 1 in jim predseduje predsednik Skupnega nadzornega organa, sprejmejo notranji poslovnik, ki za namene obravnavanja pritožb predpišejo objektivna merila za imenovanje članov tega organa.10. Stroški sekretariata se krijejo iz proračuna Eurojusta. Sekretariat Skupnega nadzornega organa je pri opravljanju svojih nalog v sekretariatu Eurojusta neodvisen.11. Člane Skupnega nadzornega organa zavezuje zaupnost, predpisana v členu 25.12. Skupni nadzorni organ predloži Svetu letno poročilo.Člen 24Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov1. Eurojust je v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri ima sedež, odgovoren za vso škodo, storjeno posamezniku, kot posledica nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov, ki jo je opravil Eurojust.2. Pritožbe proti Eurojustu v zvezi z odgovornostjo, na katero se nanaša odstavek 1, obravnavajo sodišča države članice, v kateri ima Eurojust svoj sedež.3. Vsaka država članica je v skladu s svojo nacionalno zakonodajo odgovorna za vso škodo, ki jo povzroči posamezniku zaradi nepooblaščene ali nepravilne obdelave podatkov, posredovanih Eurojustu za obdelavo.Člen 25Zaupnost1. Nacionalne člane in njihove pomočnike iz člena 2(2), osebje Eurojusta in nacionalne korespondente, če obstajajo, ter pooblaščenca za varstvo podatkov zavezuje obveza zaupnosti, ne glede na člen 9(1).2. Obveza zaupnosti se nanaša na vse osebe in vse organe, ki sodelujejo z Eurojustom.3. Obveza zaupnosti zavezuje tudi po prenehanju funkcije ali zaposlitve ali po zaključku dejavnosti oseb, v zvezi z odstavkoma 1 in 2.4. Ne glede na člen 9(1) se obveza zaupnosti nanaša na vse informacije, ki jih prejme Eurojust.Člen 26Sodelovanje s partnerji1. Eurojust vzpostavi in vzdržuje tesno sodelovanje z Europolom, če je to bistvenega pomena za opravljanje nalog Eurojusta in za dosego njegovih ciljev ob upoštevanju potrebe za preprečevanje podvajanja dela. Bistveni elementi tega sodelovanja se določijo z dogovorom, ki ga odobri Svet po posvetovanju s Skupnim nadzornim organom v zvezi z določbami o varstvu podatkov.2. Eurojust vzdržuje tesne odnose z evropsko pravosodno mrežo na osnovi posvetovanja in dopolnjevanja, predvsem med nacionalnim članom, kontaktnimi osebami za stike iste države članice in nacionalnim korespondentom, če obstaja. Za učinkovito sodelovanje, se sprejmejo naslednji ukrepi:(a) Eurojust ima dostop do centraliziranih informacij evropske pravosodne mreže v skladu s členom 8 skupnega ukrepa 98/428/PNZ in do telekomunikacijske mreže, ustanovljene po členu 10 navedenega skupnega ukrepa;(b) z odstopanjem od člena 9(3) skupnega ukrepa 98/428/PNZ je sekretariat evropske pravosodne mreže del sekretariata Eurojusta. Deluje kot ločena in neodvisna organizacijska enota. Imeti mora možnost črpanja sredstev Eurojusta, ki so potrebna za opravljanje nalog evropske pravosodne mreže. Pravila, ki se uporabljajo za osebje Eurojusta, se uporabljajo tudi za osebje sekretariata evropske pravosodne mreže, razen če to ni združljivo z neodvisnostjo poslovanja sekretariata evropske pravosodne mreže;(c) nacionalni člani Eurojusta se lahko udeležujejo sestankov evropske pravosodne mreže na njeno povabilo. Kontaktne osebe za stike evropske pravosodne mreže so lahko od primera do primera povabljene na sestanke Eurojusta.3. Eurojust vzpostavi in ohranja tesno sodelovanje z OLAF. OLAF lahko v ta namen prispeva k delu Eurojust s tem, da koordinira preiskave in pregone v zvezi z varstvom finančnih interesov Skupnosti, bodisi na lastno pobudo ali pobudo Eurojusta, če zadevni nacionalni organi takšnemu sodelovanju ne nasprotujejo.4. Za namene prejemanja in posredovanja informacij med Eurojustom in OLAF in ne glede na člen 9, države članice zagotovijo, da se nacionalni člani Eurojusta obravnavajo kot pristojni organi držav članic izključno za namene Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih vodi Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) [9]. Izmenjava informacij med OLAF in nacionalnimi člani ne vpliva na informacije, ki jih je treba predložiti drugim pristojnim organom po teh uredbah.5. Eurojust lahko za uresničitev svojih ciljev vzpostavlja stike in izmenjuje izkušnje z drugimi organi, predvsem z mednarodnimi organizacijami, na ne operativni ravni.6. Eurojust lahko od primera do primera sodeluje s sodniki za zvezo držav članic v smislu skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996, ki zadeva izmenjavo sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije [10].Člen 27Izmenjava informacij s partnerji1. V skladu s tem sklepom lahko Eurojust izmenjuje vse informacije potrebne za opravljanje svojih nalog:(a) z organi, ki so na podlagi določb, sprejetih v okviru Pogodb za to pristojni;(b) z mednarodnimi organizacijami in organi;(c) z organi tretjih držav, ki so pristojni za preiskave in pregone.2. Preden Eurojust izmenja informacije s subjekti, iz odstavka l (b) in (c), nacionalni član države članice, ki je predložila informacije, da svoje soglasje za prenos teh informacij. Če je potrebno se nacionalni član posvetuje s pristojnimi organi držav članic.3. Ob odobritvi Sveta, lahko Eurojust s tretjimi državami in s subjekti iz odstavka 1, sklene dogovore o sodelovanju. Takšni dogovori lahko vsebujejo predvsem določbe o začasni dodelitvi častnikov za zvezo ali sodnikov za zvezo v Eurojust. Vsebujejo lahko tudi določbe o izmenjavi osebnih podatkov. V tem primeru se Eurojust posvetuje s Skupnim nadzornim organom.Za reševanje nujnih zadev lahko Eurojust sodeluje s subjekti iz odstavka l (b) in (c), ne da bi z njimi sklenil dogovore, če takšno sodelovanje ne vključuje posredovanja osebnih podatkov iz Eurojusta nanje.4. Ne glede na odstavek 3 so lahko osebni podatki, iz Eurojusta posredovani na subjekte, iz odstavka l (b), in na organe tretjih držav iz odstavka l (c), za katere ne velja Konvencija Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981, če je zagotovljena zadostna raven varstva podatkov.5. Vsako naknadno neizpolnjevanje ali znatna verjetnost neizpolnjevanja pogojev iz odstavka 4 s strani tretjih držav ali subjektov iz odstavka l (b) in (c), Eurojust nemudoma sporoči Skupnemu nadzornemu organu in zadevnim državam članicam. Skupni nadzorni organ lahko prepreči nadaljnjo izmenjavo osebnih podatkov z zadevnimi subjekti, dokler se ne prepriča, da je bilo poskrbljeno za ustrezne ureditvene spremembe.6. Četudi pogoji iz odstavkov 3 in 4 niso izpolnjeni, lahko nacionalni član, ki deluje v svoji nacionalni pristojnosti, izjemoma in v primeru, da je potrebno sprejeti nujne ukrepe za odpravo neposredne resne nevarnosti, ki ogroža osebo ali javno varnost, izvede izmenjavo informacij, v zvezi z osebnimi podatki. Nacionalni član je odgovoren za zakonitost odobritve takšnega prenosa. Nacionalni član hrani zapis o prenosu podatkov in razlogih za takšen prenos. Prenos podatkov se dovoli, če se prejemnik obveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili posredovani.Člen 28Organizacija in delovanje1. Za organizacijo in delovanje Eurojusta je odgovoren Kolegij.2. Kolegij izvoli predsednika izmed nacionalnih članov, in lahko, če se mu zdi potrebno, izvoli največ dva podpredsednika. Rezultati volitev se predložijo v odobritev Svetu.3. Predsednik opravlja svoje dolžnosti v imenu Kolegija in pod njegovim nadzorom, usmerja njegovo delo in spremlja dnevno upravljanje, ki ga izvaja upravni direktor. Poslovnik opredeljuje primere, v katerih se za predsednikove odločitve ali dejanja zahteva predhodna odobritev ali poročilo Kolegiju.4. Mandat predsednika traja tri leta. Lahko je še enkrat ponovno izvoljen. Mandat podpredsednika ureja poslovnik.5. Eurojustu pomaga sekretariat, ki ga vodi upravni direktor.6. Eurojust izvršuje nad svojim osebjem pooblastila, ki pripadajo organu imenovanja. Kolegij sprejme v skladu s poslovnikom ustrezna pravila za izvajanje tega odstavka.Člen 29Upravni direktor1. Upravnega direktorja Eurojusta soglasno imenuje Kolegij. Kolegij ustanovi volilno komisijo, ki po razpisu sestavi listo kandidatov, med katerimi Kolegij izbere upravnega direktorja.2. Mandat upravnega direktorja traja pet let. Mandat je obnovljiv.3. Za upravnega direktorja veljajo predpisi in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.4. Upravni direktor dela pod nadzorom Kolegija in njegovega predsednika, v skladu s členom 28(3). Kolegij ga lahko z dvotretjinsko večino razreši s položaja.5. Upravni direktor je pod nadzorom predsednika odgovoren za vsakodnevno upravljanje Eurojusta in za kadrovske zadeve.Člen 30Osebje1. Za osebje Eurojusta veljajo predpisi in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti, predvsem v zvezi z zaposlovanjem in statusom.2. Osebje Eurojusta je osebje, ki se zaposli v skladu s predpisi in pravili iz odstavka 1 ob upoštevanju vseh pogojev iz člena 27 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, ki jih določa Uredba (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 [11], vključno z njihovo geografsko razporeditvijo. Imajo status stalnih uslužbencev, začasnih uslužbencev ali lokalnih uslužbencev. Ustanove Skupnosti lahko na zahtevo upravnega direktorja in v dogovoru s predsednikom ter v imenu Kolegija začasno dodelijo uradnike Skupnosti Eurojustu kot začasno osebje. Države članice lahko začasno dodelijo Eurojustu nacionalne strokovnjake. V tem primeru Kolegij sprejme ustrezne izvedbene postopke.3. Osebje opravlja svoje naloge pod nadzorom Kolegija in pri tem upošteva cilje in mandat Eurojusta, ne da bi iskalo ali sprejemalo navodila katere koli vlade, organa, organizacije ali osebe zunaj Eurojusta.Člen 31Pomoč pri tolmačenju in prevajanju1. Za postopke Eurojusta se uporabljajo uradna jezikovna pravila Unije.2. Letno poročilo za Svet iz drugega pododstavka člena 32(1), se sestavi v uradnih jezikih institucij Unije.Člen 32Obveščanje Evropskega parlamenta in Sveta1. Predsednik v imenu Kolegija vsako leto pisno poroča o dejavnostih in upravljanju Eurojusta, vključno z upravljanjem proračuna.V ta namen Kolegij pripravi letno poročilo o dejavnostih Eurojusta in o težavah, ki so se pokazale pri izvajanju njegove dejavnosti, na področju kriminalne politike v Uniji. V poročilu lahko Eurojust predlaga tudi izboljšave pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.Predsednik predloži tudi vsa poročila ali vse druge informacije o delovanju Eurojusta, ki bi jih od njega lahko zahteval Svet.2. Predsedstvo Sveta vsako leto pošlje Evropskemu parlamentu poročilo o delu Eurojusta in o dejavnostih Skupnega nadzornega organa.Člen 33Finance1. Plače in drugi prejemki nacionalnih članov in pomočnikov iz člena 2(2), krije njihova država članica izvora.2. Kadar nacionalni člani delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški obravnavajo kot odhodki iz poslovanja v smislu člena 41(3) Pogodbe.Člen 34Proračun1. Za vsako finančno leto, ki je enako koledarskemu letu, se predvidijo vsi prihodki in odhodki Eurojusta. Prihodki in odhodki se vnesejo v proračun, ki vključuje organizacijsko shemo, ta pa se predloži proračunskemu organu, pristojnemu za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije. Organizacijska shema sestoji iz delovnih mest stalne ali začasne zaposlitve in vsebuje opombo o začasno dodeljenih nacionalnih strokovnjakih ter navaja število, stopnjo in kategorijo osebja, ki ga zaposluje Eurojust za zadevno finančno leto.2. Proračun Eurojusta je v prihodkih in odhodkih uravnotežen.3. Ne glede na druge vire financiranja, lahko prihodki Eurojusta vključujejo tudi subvencije, načrtovane v splošnem proračunu Evropske unije.4. Odhodki Eurojusta vključujejo med drugim odhodke za tolmače in prevajalce, odhodke za varnost, upravne stroške in odhodke za infrastrukturo, stroške poslovanja in najema, potne stroške članov Eurojusta in njegovega osebja ter stroške, ki izhajajo iz pogodb s tretjimi strankami.Člen 35Priprava proračuna1. Upravni direktor vsako leto izdela predhodni predlog proračuna za Eurojust, ki zajema odhodke za prihodnje finančno leto. Ta predhodni predlog predloži Kolegiju.2. Kolegij najpozneje do 1. marca vsako leto sprejme predlog proračuna za prihodnje leto in ga predloži Komisiji.3. Komisija na podlagi tega proračunskega predloga predlaga v okviru proračunskega postopka letno subvencijo, ki se določi za proračun Eurojusta.4. Na podlagi letne subvencije, ki jo na ta način določi proračunski organ pristojen za splošni proračun Evropske unije, Kolegij na začetku vsakega finančnega leta sprejme proračun Eurojusta in ga prilagodi različnim prispevkom za Eurojust in sredstvom, ki prihajajo iz drugih virov.Člen 36Izvajanje proračuna in razrešnica1. Upravni direktor kot pooblaščeni uradnik izvaja proračun Eurojusta. O izvajanju proračuna poroča Kolegiju.Predsednik, ki mu pomaga upravni direktor, predloži vsako leto najpozneje do 31. marca Evropskemu parlamentu, Računskemu sodišču in Komisiji podrobne bilance vseh prihodkov in odhodkov za preteklo finančno leto. Računsko sodišče jih prouči v skladu s členom 248 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.2. Evropski parlament na priporočilo Sveta predloži Eurojustu razrešnico za izvajanje proračuna pred 30. aprilom leta n + 2.Člen 37Finančna uredba, ki se uporablja za proračunFinančno uredbo, ki se uporablja za proračun Eurojusta, Kolegij soglasno sprejme po prej prejetem mnenju Komisije in Računskega sodišča, v skladu s členom 142 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [12].Člen 38Revizija1. Revizijo obveznosti in plačil v zvezi z vsemi odhodki ter nadzor nad določanjem in pobiranjem vseh prihodkov Eurojusta izvaja finančni nadzornik, ki ga imenuje Kolegij.2. Kolegij imenuje notranjega revizorja, ki je odgovoren predvsem za to, da v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi zagotovi ustrezno delovanje sistemov in postopkov za izvajanje proračuna. Notranji revizor ne more biti ne pooblaščeni uradnik in ne računovodja. Kolegij lahko zaprosi, da te dolžnosti izvrši notranji revizor Komisije.3. Revizor poroča o svojih ugotovitvah ter priporočilih Eurojustu in predloži Komisiji kopijo poročila. Eurojust sprejme potrebne ukrepe kot odgovor na ta priporočila.4. Za Eurojust se uporabljajo pravila, ki jih določa Uredba (ES) št. 1073/1999. Kolegij sprejme vse potrebne izvedbene ukrepe.Člen 39Dostop do dokumentovKolegij sprejme na podlagi predloga upravnega direktorja pravila za dostop do dokumentov Eurojusta ob upoštevanju načel in omejitev, ki jih navaja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o javnem dostopu do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije [13].Člen 40Ozemeljska veljavnostTa sklep velja za Gibraltar, ki ga zastopa nacionalni član Združenega kraljestva.Člen 41Prehodne določbe1. Nacionalni člani Začasne enote za pravosodno sodelovanje, ki jih imenujejo države članice po Sklepu Sveta 2000/799/PNZ z 14. decembra 2000 o ustanovitvi Začasne enote za pravosodno sodelovanje [14], prevzamejo vlogo nacionalnega člana Eurojusta po členu 2 tega sklepa, dokler se dokončno ne imenuje nacionalni član države članice, v nobenem primeru pa ne po koncu drugega meseca po začetku veljavnosti tega sklepa, ki je tudi dan prenehanja njihove funkcije.S tega vidika imajo nacionalni člani Začasne enote za pravosodno sodelovanje vsa pooblastila, ki po tem sklepu pripadajo nacionalnim članom.Dokončno imenovanje nacionalnega člana učinkuje z dnem, ki ga v ta namen določi država članica in ko o tem uradno obvesti Generalnega sekretarja Sveta.2. V treh mesecih po začetku veljavnosti tega sklepa lahko država članica izjavi, da do dne določenega v členu 42, ne bo uporabljala določenih členov, predvsem členov 9 in 13, iz razlogov, da uporaba ni združljiva z njenimi nacionalnimi predpisi. Generalni sekretariat Sveta o tej izjavi obvesti države članice in Komisijo.3. Dokler Svet ne odobri poslovnika Eurojusta, Kolegij odloča z dvotretjinsko večino, razen v primerih, ko je po tem sklepu predvidena soglasna odločitev.4. Države članice zagotovijo, da se do dokončne ustanovitve Eurojusta sprejmejo vsi potrebni ukrepi, ki zagotavljajo, da vse primere, ki jih obravnava Začasna enota za pravosodno sodelovanje, predvsem v zvezi s koordinacijo preiskav in pregonov, še naprej učinkovito obravnavajo nacionalni člani. Nacionalni člani si prizadevajo vsaj za enake cilje in opravljajo enake funkcije kot Začasna enota za pravosodno sodelovanje.Člen 42PrenosČe je treba, države članice čim prej uskladijo svoje nacionalne predpise s tem sklepom, v vsakem primeru pa najpozneje do 6. septembra 2003.Člen 43Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti ne glede na člen 41. Na ta dan preneha obstajati Začasna enota za pravosodno sodelovanje.V Bruslju, 28. februarja 2002Za SvetPredsednikA. Acebes Paniagua[1] UL C 206, 19.7.2000, str. 1 inUL C 243, 24.8.2000, str. 15[2] UL C 34 E, 7.2.2002, str. 347 in mnenje z 29. novembra 2001 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.[4] UL C 197, 12.7.2000, str. 3.[5] UL C 326, 26.11.2001, str. 2.[6] UL C 316, 27.11.1995, str. 1.[7] UL L 191, 7.7.1998, str. 4.[8] UL L 351, 29.12.1998, str. 1.[9] UL L 136, 31.5.1999, str. 8.[10] UL L 105, 27.4.1996, str. 1.[11] UL L 56, 4.3.1968. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) št. 2581/2001 (UL L 345, 29.12.2001, str. 1).[12] UL L 356, 31.12.1977, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) št. 762/2001 (UL L 111, 20.4.2001, str. 1).[13] UL L 145, 31.5.2001, str. 43.[14] UL L 324, 21.12.2000, str. 2.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 4. septembra 2015 o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016

text:
               8.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 295/2

         SKLEP SVETA
   z dne 4. septembra 2015
   o sprejetju stališča Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016
   (2015/C 295/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 314(3) Pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti členom 106a Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 25. junija 2015 predložila predlog splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (1).

               (2)

               Komisija je 26. junija 2015 predstavila dopolnilno pismo št. 1 k predlogu splošnega proračuna za proračunsko leto 2016 (2).

               (3)

               Svet je preučil predlog Komisije, da bi lahko oblikoval stališče, ki bi bilo glede prihodkov skladno s Sklepom Sveta 2007/436/ES Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (3), glede odhodkov pa z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Svet je 4. septembra 2015 sprejel stališče o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016.
   Celotno besedilo si je mogoče ogledati na spletišču Sveta http://www.consilium.europa.eu/ ali ga od tam prenesti.

      V Bruslju, 4. septembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  COM(2015) 300 final.

      (2)  COM(2015) 317 final.

      (3)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

      (4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.


title: Sklep Sveta z dne 14. junija 1982 o sprejetju v imenu Skupnosti priporočila Sveta za carinsko sodelovanje glede strokovnega sodelovanja v carinskih zadevah

text:
Avis juridique important

|

31982D0456

Official Journal L 204 , 12/07/1982 P. 0025 - 0026 Finnish special edition: Chapter 2 Volume 3 P. 0127  Swedish special edition: Chapter 2 Volume 3 P. 0127  Spanish special edition: Chapter 02 Volume 9 P. 0095  Portuguese special edition Chapter 02 Volume 9 P. 0095

RSKLEP SVETAz dne 14. junija 1982o sprejetju v imenu Skupnosti priporočila Sveta za carinsko sodelovanje glede strokovnega sodelovanja v carinskih zadevah(82/456/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE-ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker Skupnost lahko s takojšnjim učinkom sprejme priporočilo Sveta za carinsko sodelovanje glede strokovnega sodelovanja v carinskih zadevah;ker je priporočljivo določiti posebno metodo, s katero se bo priporočilo izvajalo ob upoštevanju posebnih zahtev carinske unije -SKLENIL:Člen 1Priporočilo Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1981 glede strokovnega sodelovanja v carinskih zadevah se sprejme v imenu Skupnosti s takojšnjim učinkom, z uporabo naslednje posebne metode izvajanja:Evropska gospodarska skupnost namerava izvajati strokovno sodelovanje iz priporočila v okviru ukrepov Skupnosti ali nekaterih držav članic ob upoštevanju, da institucije Evropske gospodarske skupnosti nimajo carinske šole.Besedilo navedenega priporočila je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta določi osebo, pooblaščeno, da obvesti generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje o sprejetju priporočila s takojšnjim učinkom s strani Skupnosti in o posebni metodi, s katero se bo izvajalo priporočilo, navedeno v členu 1.V Luxembourgu, 14. junija 1982Za SvetPredsednikP. de KEERSMAEKERPRIPOROČILO SVETA ZA CARINSKO SODELOVANJEZ DNE 18. JUNIJA 1981O STROKOVNEM SODELOVANJU V CARINSKIH ZADEVAHSVET ZA CARINSKO SODELOVANJEob upoštevanju splošnih ciljev Konvencije o ustanovitvi Sveta za carinsko sodelovanje, zlasti določbe člena III o ukrepih za doseganje najvišje možne stopnje skladnosti in enotnosti v carinskih zadevah,ob sklicevanju na dogovore z 49./50. zasedanja Sveta v Nairobiju (1977), kjer je bilo potrjeno, da bi moral Svet igrati bolj dejavno vlogo pri pospeševanju strokovnega sodelovanja med razvitimi državami in državami v razvoju ter da bi moral razširiti svojo splošno politiko glede strokovnega sodelovanja,ob ugotovitvi, da stalna rast svetovne trgovine pomeni nenehno prilagajanje carinskih metod dela,ob ugotovitvi, da medtem ko je bilo pod njegovim pokroviteljstvom sklenjenih precej mednarodnih carinskih konvencij, so poleg pospeševanja pristopa k tem aktom ali njihovi ratifikaciji potrebni nadaljnji koraki za pospeševanje mednarodne trgovine,ob upoštevanju zadovoljivih rezultatov, pridobljenih z njegovo širitvijo sodelovanja v carinskih zadevah z drugimi vladnimi in nevladnimi mednarodnimi organizacijami,v prepričanju, da je spodbujanje strokovnega sodelovanja tudi v interesu mednarodne trgovine,v prepričanju, da je ustrezno izobraževanje carinskih uradnikov eden od prvih pogojev za nemoteno potekanje mednarodne trgovine in turizma,z željo, da bo njegov sekretariat nadaljeval1. sodelovanje z državami članicami in nečlanicami, ki to želijo, na dvostranski ali večstranski podlagi pri organizaciji seminarjev, programov usposabljanja in simpozijev o carinskih zadevah, zlasti glede konvencij in drugih mednarodnih aktov, ki jih upravlja Svet,2. sodelovanje z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami pri organizaciji regionalnih in medregionalnih seminarjev o carinskih zadevah,PRIPOROČA,da naj države članice ali nečlanice Sveta ter carinske ali gospodarske unije:1. skrbijo za možnost sprejemanja udeležencev usposabljanja ter za sprejemanje, nameščanje ali zamenjavo carinskih strokovnjakov in predavateljev z uporabo v te namene poti preko Sveta, kolikor je to možno,2. preučijo, kjer je primerno in kolikor je mogoče, sprejemanje carinskih uradnikov drugih carinskih uprav v svoje nacionalne šole za usposabljanje carinskih uradnikov,3. organizirajo seminarje, programe ali simpozije, odprte ali namenjene udeležencem iz drugih držav, o nacionalnih in mednarodnih carinskih zakonih in drugih pravnih predpisih ter njihovi uporabi,4. pretehtajo nadaljnje spodbujanje dejavnosti, usmerjenih v pridobivanje širšega strokovnega sodelovanja v carinskih zadevah,ZAHTEVAda države članice ali nečlanice Sveta ter carinske ali gospodarske unije, ki sprejemajo to priporočilo, uradno obvestijo generalnega sekretarja o njihovem sprejetju, o dnevu, od katerega bodo uporabljale priporočilo, in o pogojih njegove uporabe. Generalni sekretar bo posredoval to informacijo carinskim upravam teh držav in unij.