title: 2014/734/EU: Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2014 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi, glede nadomestitve Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

text:
               23.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 304/91

         SKLEP SVETA
   z dne 9. oktobra 2014
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi, glede nadomestitve Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu

      (2014/734/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol 4 k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nanaša na opredelitev pojma „izdelki s poreklom“ in načine upravnega sodelovanja (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4).

               (2)

               Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) vsebuje določbe o poreklu blaga, s katerim se trguje v okviru posameznih sporazumov, sklenjenih med pogodbenicami Konvencije. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in druge udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z Zahodnega Balkana so bile povabljene, da se pridružijo sistemu vseevropske diagonalne kumulacije porekla v solunski agendi, ki jo je Evropski svet podprl na zasedanju junija 2003. Te države so bile s sklepom evromediteranske ministrske konference, ki je potekala oktobra 2007, povabljene, da se pridružijo Konvenciji.

               (3)

               Unija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sta Konvencijo podpisali 15. junija 2011.

               (4)

               Unija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sta deponirali listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 14. junija 2012. Zato je Konvencija v skladu z členom 10(3) Konvencije začela veljati za Unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo 1. maja 2012 oziroma 1. avgusta 2012.

               (5)

               Člen 6 Konvencije določa, da vsaka pogodbenica Konvencije sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se ta konvencija dejansko uporablja. V ta namen bi moral Stabilizacijsko-pridružitveni svet, ustanovljen s Sporazumom sprejeti sklep, ki nadomešča Protokol 4 z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Konvencijo.

               (6)

               Stališče Unije v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenim s Stabilizacijsko-pridružitvenim sporazumom med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi, glede nadomestitve Protokola 4 k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja z novim protokolom, ki se v zvezi s pravili o poreklu sklicuje na Regionalno konvencijo o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu, temelji na osnutku sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, priloženem temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu se lahko sporazumejo o manjših spremembah osnutka sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta brez nadaljnjega sklepa Sveta.
   Člen 2
   Sklep Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. ALFANO

      (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

      (2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

      OSNUTEK
      SKLEP ŠT…. STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA
      z dne
      o nadomestitvi Protokola 4 k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja
      STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET EU- NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA JE –
      ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi (1) in zlasti člena 40 Sporazuma,
      ob upoštevanju Protokola 4 k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Člen 40 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se nanaša na Protokol 4 k Sporazumu (v nadaljnjem besedilu: Protokol 4), ki določa pravila o poreklu blaga in kumulacijo porekla med Unijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Turčijo in vsako državo ali ozemljem, ki sodeluje v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu Unije.

                  (2)

                  Člen 39 Protokola 4 določa, da se lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet iz člena 108 Sporazuma odloči, da bo spremenil določbe Protokola 4.

                  (3)

                  Regionalna konvencija o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (2) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) je namenjena nadomestitvi protokolov o pravilih o poreklu, ki trenutno veljajo med državami pan-evro-mediteranskega območja, z enim zakonodajnim aktom. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija in druge udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu z Zahodnega Balkana so bile povabljene, da se pridružijo sistemu vseevropske diagonalne kumulacije porekla v solunski agendi, ki jo je Evropski svet podprl na zasedanju junija 2003. Te države so bile s sklepom evromediteranske ministrske konference, ki je potekala oktobra 2007, povabljene, da se pridružijo Konvenciji.

                  (4)

                  Unija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sta Konvencijo podpisali 15. junija 2011.

                  (5)

                  Unija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija sta deponirali listine o sprejetju pri depozitarju Konvencije 26. marca 2012 oziroma 14. junija 2012. Zato je Konvencija v skladu s členom 10(3) Konvecije začela veljati za Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo 1. maja 2012 oziroma 1. avgusta 2012.

                  (6)

                  Če prehod na Konvencijo ni hkraten za vse pogodbenice Konvencije v območju kumulacije, zaradi tega ne bi smele nastati manj ugodne razmere, kot so bile prej v okviru Protokola 4.

                  (7)

                  Protokol 4 bi bilo zato treba nadomestiti z novim protokolom, ki se sklicuje na Konvencijo –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Protokol 4 k Stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se nadomesti z besedilom iz Priloge k tem sklepu.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
      Uporablja se od ….

         V/Na

               Za Stabilizacijsko-pridružitveni svet EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

               Predsednik

         (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

         (2)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

         PRILOGA
         Protokol 4
         o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja
         Člen 1
         Veljavna pravila o poreklu
         1.   Za namene izvajanja tega sporazuma se uporabljajo Dodatek I in ustrezne določbe Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija).
         2.   Vsa sklicevanja na „ustrezni sporazum“ iz Dodatka I in ustreznih določb Dodatka II k Regionalni konvenciji o pan-evro-mediteranskih preferencialnih pravilih o poreklu se razumejo kot sklicevanja na ta sporazum.
         Člen 2
         Reševanje sporov
         1.   Spori v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 Dodatka I h Konvenciji, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so odgovorni za izvajanje tega preverjanja, se predložijo v reševanje Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu.
         2.   V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi države uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo te države.
         Člen 3
         Spremembe Protokola
         Stabilizacijsko-pridružitveni svet se lahko odloči, da bo spremenil določbe tega protokola.
         Člen 4
         Odstop od Konvencije
         1.   Če Evropska unija ali Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pošljeta pisno obvestilo depozitarju Konvencije o svoji nameri, da odstopata od Konvencije v skladu s členom 9 Konvencije, Evropska unija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija nemudoma začneta pogajanja glede pravil o poreklu za namene izvajanja tega sporazuma.
         2.   Do začetka veljavnosti teh novo določenih pravil o poreklu se za ta sporazum še naprej uporabljajo pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je to primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, ki veljajo v trenutku odstopa. Vendar se od trenutka odstopa pravila o poreklu iz Dodatka I in, kjer je to primerno, iz ustreznih določb Dodatka II h Konvenciji, razumejo tako, da dopuščajo le dvostransko kumulacijo med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo.
         Člen 5
         Prehodne določbe – kumulacija
         1.   Ne glede na člen 3 Dodatka I h Konvenciji se med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo še naprej uporabljajo pravila o kumulaciji iz členov 3 in 4 tega protokola, kakor je bil spremenjen s Protokolom k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (2), dokler Konvencija ne začne veljati v obeh pogodbenicah iz členov 3 in 4 tega protokola.
         2.   Ne glede na člen 16(5) in člen 21(3) Dodatka I h Konvenciji je lahko, kadar kumulacija vključuje le države Efte, Ferske otoke, Evropsko unijo, Turčijo in udeleženke v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, dokazilo o poreklu potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu.

            (1)  UL L 54, 26.2.2013, str. 4.

            (2)  UL L 99, 10.4.2008, str. 2.


title: 2013/364/CFSP: Sklep Sveta 2013/364/SZVP z dne 8. julija 2013 o spremembi Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ

text:
               9.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 188/9

      SKLEP SVETA 2013/364/SZVP
   z dne 8. julija 2013
   o spremembi Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/330/SZVP (1), s katerim je podaljšal EUJUST LEX-IRAQ do 30. junija 2012.

               (2)

               Svet je 10. julija 2012 sprejel Sklep 2012/372/SZVP (2), s katerim je podaljšal EUJUST LEX-IRAQ za nadaljnjih 18 mesecev do 31. decembra 2013.

               (3)

               Referenčni finančni znesek zajema obdobje do 30. junija 2013. Zahteva se nov referenčni finančni znesek za kritje stroškov, povezanih z misijo za obdobje med 1. julijem 2013 in 31. decembrom 2013.

               (4)

               EUJUST LEX-IRAQ bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale uresničevanje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe.

               (5)

               Sklep 2010/330/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 11 Sklepa 2010/330/SZVP se doda naslednji odstavek:

      „2b.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, med 1. julijem 2013 in 31. decembrom 2013 znaša 15 400 000 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. julija 2013.

      V Bruslju, 8. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  UL L 149, 15.6.2010, str. 12.

      (2)  UL L 179, 11.7.2012, str. 22.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 14. decembra 1993 o skupnih načelih za razveljavitev, odpravo in skrajšanje veljavnosti enotnega vizuma (SCH/Com-ex (93)24)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41993D0024

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0154 - 0156

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 14. decembra 1993o skupnih načelih za razveljavitev, odpravo in skrajšanje veljavnosti enotnega vizuma(SCH/Com-ex (93)24)IZVRŠNI ODBOR JEob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma,ob upoštevanju člena 131 te konvencijeSKLENIL:Postopki za razveljavitev, odpravo in skrajšanje veljavnosti enotnega vizuma morajo biti skladni z načeli, opredeljenimi v priloženem dokumentu.Pariz, 14. decembra 1993PredsednikA. Lamassoure--------------------------------------------------Namen postopka za razveljavitev, odpravo in skrajšanje veljavnosti enotnega vizuma, ki ga je določil Izvršni odbor v skladu s členom 131, je preprečiti vstop na državno ozemlje podpisnic Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, omogočenega na podlagi izdanega enotnega vizuma, ali omejiti trajanje veljavnosti vizuma ali prvotno načrtovanega trajanja bivanja.Medsebojno se razlikujejo:- razveljavitev,- odprava in- skrajšanje veljavnosti vizuma.1. Razveljavitev vizumaVizum se razveljavi na meji [1], postopek razveljavitve vizuma izvedejo kontrolni organi, pristojni za izvajanje mejne kontrole (glej Skupni priročnik, II del, točka 1.4.4) [2]. Namen tega ukrepa je preprečiti vstop na državno ozemlje držav podpisnic Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, ko je vizum pomotoma izdan tujcu, za katerega je kot nezaželeno osebo razpisan varnostni ukrep zavrnitve vstopa v državo. Pri razveljavitvi vizuma velja, kakor da le-ta nikoli ni obstajal.Razlikovati je treba med razveljavitvijo vizuma in zavrnitvijo vstopa v državo, pri zavrnitvi vstopa v državo kontrolni organi, odgovorni za izvajanje mejne kontrole, vizuma ne razveljavijo, ampak imetniku vizuma zavrnejo vstop na državno ozemlje držav pogodbenic zato, ker nima veljavnih dokumentov, na podlagi katerih bi bilo mogoče utemeljiti namen njegovega prebivanja v državi.Sklep o razveljavitvi sprejmejo nacionalni upravni kontrolni organi držav pogodbenic, pristojni za izvajanje mejne kontrole.Vizum se razveljavi tako, da se prek vizumske nalepke natisne opomba ali uradni zaznamek, iz katerega je jasno vidno, da je bil vizum razveljavljen. Priporočljivo je, da se kinegram na nalepki prečrta z ostrim kovinskim predmetom.Centralni organ države, ki je izdal vizum, se obvesti o razveljavitvi vizuma in se mu predloži naslednje podatke:- datum in razloge razveljavitve vizuma,- ime imetnika vizuma,- državljanstvo imetnika vizuma,- vrsta in številka potne listine,- številka vizumske nalepke,- vrsta vizuma,- datum in kraj izdaje vizuma.2. Odprava vizumaNekatere države razlikujejo med odpravo in razveljavitvijo enotnega vizuma.Odprava vizuma ne more veljati za nazaj, je pa mogoče odpraviti veljavnost enotnega vizuma za preostalo trajanje veljavnosti vizuma po vstopu imetnika vizuma na državno ozemlje držav pogodbenic.V skladu s členom 23 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma se vizum odpravi, če je pri kontroli ugotovljeno, da tujec, imetnik pravilno izdanega vizuma, ne izpolnjuje enega ali več pogojev, opredeljenih v členu 5(1)(c), (d) in (e) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma. Vizum se odpravi v skladu s postopkom tiste države pogodbenice, na ozemlju katere se imetnik vizuma nahaja. Država pogodbenica, ki vizum odpravi, o tem obvesti pogodbenico, ki je vizum izdala. V obvestilu državi pogodbenici navede razloge za svojo odločitev.3. Skrajšanje veljavnosti enotnega vizumaV skladu s členom 23 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma nekatere države pred uresničitvijo ukrepa vračanja tujca uporabljajo postopek skrajšanja veljavnosti enotnega vizuma. Postopek omeji trajanje bivanja na čas od dneva prestopa meje do dneva, predvidenega za izročitev tujca.Kontrolni organ, pristojen za izvajanje mejne kontrole, lahko omeji veljavnost enotnega vizuma, če ugotovi, da tujec nima dovolj sredstev za preživljanje za čas, ki ga je prvotno nameraval prebiti v državi.[1] Vizum lahko razveljavijo tudi konzularni organi, če se izkaže, da je bil vizum izdan pomotoma.[2] Zaupni dokument, glej SCH/Com-ex (98)17.--------------------------------------------------


title: 2012/569/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/174

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2010
   (2012/569/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2010 z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Evropske agencije za nadzor ribištva (3), zlasti člena 36 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A7-0130/2012),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2010;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 1.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Stalnega odbora držav EFTE št. 4/2004/SC z dne  3. junija 2004  o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem

text:
               23.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 52/54

      SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE
   št. 4/2004/SC
   z dne 3. junija 2004
   o ustanovitvi odbora za finančni mehanizem
   STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu Sporazum EGP),
   ob upoštevanju Sporazuma o udeležbi Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu Sporazum o širitvi EGP),
   ob upoštevanju Protokola 38a o finančnem mehanizmu EGP, vstavljenega v Sporazum EGP s Sporazumom o širitvi EGP,
   ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko skupnostjo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2004–2009,
   ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2003/SC z dne 4. decembra 2003 o ustanovitvi začasnega odbora za finančni mehanizem EGP,
   ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 1/2004/SC z dne 5. februarja 2004 o ustanovitvi Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Odbor za finančni mehanizem (v nadaljnjem besedilu odbor) se ustanovi in zamenja začasni odbor za finančni mehanizem EGP, takoj ko vsaka država Efte imenuje svoje člane. Odbor bo upravljal s finančnim mehanizmom EGP.
   Člen 2
   Odbor bo sprejel pravila in postopke za izvajanje finančnega mehanizma EGP in jih predložil Stalnemu odboru v odobritev ter sprejel vse odločitve, potrebne za pravilno delovanje.
   Člen 3
   Urad za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem se uporablja kot sekretariat odbora finančnega mehanizma EGP.
   Člen 4
   Vsaka država Efte, članica Sporazuma EGP, je zastopana v odboru in ima en glas.
   Člen 5
   1.   Sklepi odbora se sprejmejo soglasno. Sklepi se bodo upoštevali kot soglasni, če nobena od članic ne glasuje proti.
   2.   Sklep o nedodelitvi nepovratnih sredstev se šteje za sprejet, če vsaj ena članica glasuje proti.
   3.   Ostale zadeve, o katerih se Odbor ne strinja soglasno, se lahko posredujejo Stalnemu odboru držav Efte.
   Člen 6
   1.   Na podlagi načela o delitvi stroškov, vzpostavljenim s sklepom Stalnega odbora, odbor finančnega mehanizma na začetku vsakega finančnega leta zavezujočega obdobja (2004–2009) izračuna delež letnega zneska, ki ga vsaka država EGP/EFTA mora prevzeti kot obveznost do finančnega mehanizma EGP.
   2.   Pozive k začetnim in nadaljnjim plačilom bo izdal direktor Urada finančnega mehanizma EGP in norveškega finančnega mehanizma.
   Člen 7
   Odbor Stalnemu odboru držav Efte redno oddaja poročila o svojih dejavnostih in o delovanju finančnega mehanizma EGP. Odbor predloži poročilo Stalnemu odboru enkrat letno.
   Člen 8
   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 9
   Sklep je veljaven, dokler niso izpolnjene vse obveznosti finančnega mehanizma EGP.
   Člen 10
   Ta sklep začne veljati takoj.
   Člen 11
   Ta sklep se objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

      V Bruslju, 3. junija 2004

            Za Stalni odbor

            Predsednik

         Njegova presvetla visokost princ Nikolaus von LIECHTENSTEIN

            Generalni sekretar

         William ROSSIER


title: Sklep Sveta 2012/174/SZVP z dne 23. marca 2012 o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo

text:
               27.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 89/69

         SKLEP SVETA 2012/174/SZVP
   z dne 23. marca 2012
   o spremembah Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP (1).

               (2)

               Skupni ukrep 2008/851/SZVP je bil spremenjen s sklepi Sveta 2009/907/SZVP (2), 2010/437/SZVP (3) ter 2010/766/SZVP (4), z dne 8. decembra 2009, 30. julija 2010 oziroma 7. decembra 2010.

               (3)

               Svet je dne 14. novembra 2011 sprejel Strateški okvir za regijo Afriškega roga s ciljem razviti pregleden pristop do težav, ki izvirajo iz navedene regije. Boj proti piratstvu je del tega cilja.

               (4)

               Piratstvo in oboroženi ropi pred somalsko obalo še naprej ogrožajo ladijski promet na tem območju in zlasti onemogočajo zagotavljanje pomoči v obliki hrane somalskemu prebivalstvu v okviru Svetovnega programa za prehrano kakor tudi ustvarjajo finančne tokove, zoper katere bodo potrebni nadaljnji ukrepi.

               (5)

               Trajanje vojaške operacije EU iz Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP („Atalanta“) bi bilo treba podaljšati do 12. decembra 2014.

               (6)

               Prav tako je treba določiti referenčni finančni znesek za kritje skupnih stroškov Atalante v obdobju od 13. decembra 2012 do 12. decembra 2014.

               (7)

               Varnostni svet Združenih narodov (VSZN) je v Resoluciji 1851 (2008), ki je bila sprejeta dne 16. decembra 2008, pooblastil države in regionalne organizacije, sodelujoče pri preprečevanju piratstva in oboroženih ropov pred obalami Somalije, o čemer je generalnega sekretarja Združenih narodov predhodno obvestila prehodna zvezna vlada, da v Somaliji izvedejo vse ustrezne ukrepe za zatiranje piratstva in oboroženih ropov na morju, pri čemer morajo biti vsi takšni ukrepi v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom človekovih pravic.

               (8)

               Varnostni svet ZN je dne 22. novembra 2011 sprejel Resolucijo 2020 (2011), s katero je bilo podaljšano trajanje pooblastil iz odstavka 10 Resolucije 1846 (2008) in odstavka 6 Resolucije 1851 (2008).

               (9)

               EU je v pismu z dne 20. februarja 2012 predlagala prehodni zvezni vladi razširjeno sodelovanje, s čimer je dopolnila svojo pisno ponudbo z dne 30. oktobra 2008.

               (10)

               Prehodna zvezna vlada je v skladu z odstavkom 6 Resolucije VSZN 1851 (2008) in odstavka 9 Resolucije VSZN 2020 (2011) dne 1. marca 2012 pisno uradno obvestila generalnega sekretarja Združenih narodov o ponudbi EU.

               (11)

               Zato je treba navedeni skupni ukrep dopolniti tako, da postanejo tudi notranje vode in kopno ozemlje Somalije območje izvajanja operacije Atalanta.

               (12)

               Prav tako je treba določiti pogoje za predajo osumljenih oseb, prijetih in pridržanih na območju notranjih ali teritorialnih voda drugih držav, razen Somalije.

               (13)

               Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupni ukrep 2008/851/SZVP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2008/851/SZVP se spremeni, kot sledi:

               1.

               člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Poslanstvo
               1.   Evropska unija (EU) izvaja vojaško operacijo v podporo resolucijam Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) št. 1814 (2008), 1816 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008) in 1851 (2008) skladno z dovoljenimi ukrepi v primeru piratstva za izvajanje člena 100 in naslednjih členov Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, podpisane v Montego Bayu dne 10. decembra 1982 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu), in predvsem na podlagi zavez, sprejetih s tretjimi državami (v nadaljnjem besedilu: Atalanta), da bi prispevali k zaščiti:

                           —

                           ladij SPH, ki dovažajo pomoč v hrani razseljenemu prebivalstvu v Somaliji, skladno z mandatom, opredeljenim v Resoluciji VSZN št. 1814 (2008), in

                           —

                           ranljivih ladij, ki plovejo pred somalsko obalo, ter k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, skladno z mandatom, opredeljenim v resolucijah VSZN št. 1846 (2008) in 1851 (2008).

                     2.   Območja delovanja vojaških sil, razporejenih v ta namen, so ozemlje obale, notranje vode ter priobalna področja Somalije in sosednjih držav na območju Indijskega oceana v skladu s političnim ciljem posamezne pomorske operacije EU, opredeljenim v konceptu kriznega upravljanja, ki ga je Svet odobril dne 5. avgusta 2008.
               3.   Atalanta bo poleg tega sodelovala pri spremljanju ribolovnih dejavnosti pred somalsko obalo.“;

               2.

               člen 2 se spremeni, kot sledi:

                           (a)

                           v uvodnem stavku in v členu 13 se s potrebnimi slovničnimi prilagoditvami beseda „Atlanta“ nadomesti z besedo „Atalanta“; točka (a) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(a)

                                       zagotavlja zaščito ladjam, ki plovejo v okviru SPH, vključno z navzočnostjo oboroženih enot iz Atalante na krovu zadevnih ladij, med drugim tudi med plovbo v somalskih teritorialnih in notranjih vodah;“;

                           (b)

                           točka (c) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(c)

                                       nadzoruje območja pred somalsko obalo, vključno s teritorialnimi in notranjimi vodami Somalije, kjer obstajajo nevarnosti dejavnosti na morju, zlasti za pomorski promet;“;

                           (c)

                           točka (f) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(f)

                                       vzpostavlja stike z organizacijami, telesi in državami, ki si v regiji prizadevajo za zatiranje piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo, zlasti s pomorskimi enotami ‚Combined Task Force 151‘, delujočimi v okviru operacije ‚Nespremenljiva svoboda‘.“;

               3.

               člen 12 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 12
               Premestitev oseb, prijetih in pridržanih zaradi izvrševanja sodne pristojnosti
               1.   Na podlagi sprejetja izvrševanja sodne pristojnosti držav članic ali tretjih držav s strani Somalije na eni strani in na podlagi člena 105 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu na drugi strani se osebe, ki so osumljene načrtovanja, izvrševanja ali storitve kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa v somalskih teritorialnih in notranjih vodah ali na odprtem morju, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, in so priprte ali pridržane z namenom izvršitve njihovega sodnega pregona, ter lastnina, uporabljena pri storitvi teh dejanj, predajo:

                           —

                           pristojnim organom države članice ali tretje države, sodelujoče v operaciji, pod katere zastavo pluje ladja, ki je izvršila prijetje, ali

                           —

                           v primeru, če ta država ne more ali ne želi izvrševati svoje sodne pristojnosti, državi članici ali kateri koli tretji državi, ki želi izvrševati sodno pristojnost nad temi osebami in sredstvi.

                     2.   Osebe, ki so osumljene kaznivih dejanj piratstva ali oboroženega ropa, ali načrtovanja teh kaznivih dejanj, kot je navedeno v členih 101 in 103 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, in so bile pri izvajanju operacije Atalanta zaradi sodnega pregona prijete in pridržane v teritorialnih, notranjih ali otoških vodah drugih držav na tem območju v soglasju s temi državami, ter lastnina, uporabljena pri storitvi teh dejanj, se lahko predajo pristojnim organom zadevne države ali, s soglasjem zadevne države, pristojnim organom druge države.
               3.   Oseb iz odstavka 1 in 2 ni mogoče premestiti v tretjo državo, če s to tretjo državo niso bili dogovorjeni ustrezni pogoji za premestitev, ki so skladni z veljavnim mednarodnim pravom, predvsem z mednarodnim pravom človekovih pravic, s čimer se zlasti zagotovi, da te osebe niso podvržene smrtni kazni, mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju.“;

               4.

               v členu 14 se doda naslednji odstavek:
               „3.   Referenčni finančni znesek za skupne stroške vojaške operacije EU v obdobju od 13. decembra 2012 do 12. decembra 2014 znaša 14 900 000 EUR. Odstotek referenčnega zneska iz člena 25(1) Sklepa Sveta 2011/871/SZVP je 0 %.“;

               5.

               odstavek 3 člena 16 se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Vojaška operacija EU se zaključi dne 12. decembra 2014.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. marca 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

      (2)  UL L 322, 9.12.2009, str. 27.

      (3)  UL L 210, 11.8.2010, str. 33.

      (4)  UL L 327, 11.12.2010, str. 49.


title: Sklep Sveta 2005/495/SZVP z dne 13. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

text:
               13.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 182/28

         SKLEP SVETA 2005/495/SZVP
   z dne 13. junija 2005
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v Sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnjo udeležbo in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

               (2)

               Predsedstvo se je ob pomoči generalnega sekretarja/visokega predstavnika in na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004, pogajalo o Sporazumu med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

               (3)

               Ta sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe(oseb), pooblaščene(-ih) za podpis sporazuma, ki je za Evropsko unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Ta sklep se uveljavi na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 13. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

   PREVOD
   SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Ukrajino o vzpostavitvi okvira za udeležbo Ukrajine v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   EVROPSKA UNIJA
   na eni strani in
   UKRAJINA
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, sta se –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija (EU) se lahko odloči ukrepati na področju kriznega upravljanja, vključno z mirovnimi operacijami.

               (2)

               Na Evropskem svetu iz Seville dne 21. in 22. junija 2002 so bile dogovorjene podrobnosti o poteku posvetovanj in sodelovanja med Evropsko unijo in Ukrajino na področju kriznega upravljanja.

               (3)

               Evropska unija bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje. Ukrajina lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Ukrajine.

               (4)

               Splošne pogoje o udeležbi Ukrajine v civilnih in vojaških operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v tem sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnjo udeležbo, namesto da bi jih določali za vsak primer posebej, glede na posamezno operacijo. Za vsako posamezno operacijo se je treba dodatno dogovoriti o načinu izvedbe, kakor je predvideno v členu 13 tega sporazuma.

               (5)

               Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, hkrati pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Ukrajine, v skladu z njeno zakonodajo, glede udeležbe v operaciji EU za krizno upravljanje.

               (6)

               Ta sporazum zadeva le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo udeležbo Ukrajine v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   ODDELEK I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Sklepi, povezani z udeležbo
   1.   Potem, ko je Evropska unija sprejela sklep o povabilu Ukrajini k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje in se je Ukrajina odločila za udeležbo, ta posreduje Evropski uniji informacije o predlaganem prispevku.
   2.   Evropska unija se pri oceni prispevka posvetuje z Ukrajino.
   3.   Evropska unija posreduje Ukrajini takoj, ko je to mogoče, zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Ukrajini s tem pomagala pri pripravi ponudbe.
   4.   Evropska unija s pismom Ukrajino obvesti o rezultatu ocene, da bi zagotovila udeležbo Ukrajine v skladu z določbami tega sporazuma.
   Člen 2
   Okvir
   1.   Ukrajina se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje in h kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in z vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.
   2.   Prispevek Ukrajine k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   Člen 3
   Status osebja in sil
   1.   Status osebja, dodeljenega v civilno operacijo EU za krizno upravljanje in/ali sil, ki jih Ukrajina prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.
   2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Ukrajino.
   3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena, je Ukrajina pristojna za svoje osebje, ki je udeleženo v operaciji EU za krizno upravljanje.
   4.   Ukrajina je odgovorna za vse zahtevke v zvezi z udeležbo v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Ukrajina je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.
   5.   Ukrajina se obvezuje, da bo pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki je udeležena v operaciji EU za krizno upravljanje, to pa bo storila ob podpisu tega sporazuma. Vzorec tovrstne izjave je priložen temu sporazumu.
   6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnjo udeležbo Ukrajine v operaciji EU za krizno upravljanje, to pa bodo storile ob podpisu tega sporazuma. Vzorec takšne izjave je priložen temu sporazumu.
   Člen 4
   Zaupne informacije
   1.   Ukrajina sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije iz Sklepa Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi usmeritvami pristojnih organov, vključno z usmeritvami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Če sta EU in Ukrajina sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.
   ODDELEK II
   SPLOŠNI POGOJI UDELEŽBE V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
   Člen 5
   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Ukrajina poskrbi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kot je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Ukrajina pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Ukrajine. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.
   Člen 6
   Struktura poveljevanja
   1.   Osebje, ki ga dodeli Ukrajina, pri opravljanju svojih nalog in obnašanju, upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.
   4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.
   5.   Ukrajina ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki so udeležene v operaciji.
   6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.
   7.   Ukrajina določi točko za stike nacionalnega kontingenta (NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   8.   Evropska unija sprejme sklep o zaključku operacije po posvetovanju z Ukrajino, če je Ukrajina na dan zaključka operacije še vedno udeležena pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 7
   Finančni vidiki
   1.   Ukrajina prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Ukrajina, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) sporazuma.
   Člen 8
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Ukrajina prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Ukrajine v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               tisti delež priporočenega zneska, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

               (b)

               tisti delež priporočenega zneska za operativni proračun, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, udeleženega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

         3.   Ne glede na odstavka 1 in 2, Ukrajina ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.
   4.   Ne glede na odstavek 1, Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Ukrajine podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Ukrajine v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK III
   SPLOŠNI POGOJI UDELEŽBE V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
   Člen 9
   Udeležba v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Ukrajina zagotovi, da njene sile in osebje, udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in naknadnimi spremembami, kakor je navedeno v členu 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Osebje, ki ga dodeli Ukrajina, pri opravljanju svojih nalog in obnašanju, upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   3.   Ukrajina pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svoje udeležbe v operaciji.
   Člen 10
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse sile in osebje, udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.
   3.   Ukrajina ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor udeležene države članice Evropske unije.
   4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Ukrajino kadar koli zahteva umik prispevka Ukrajine.
   5.   Ukrajina imenuje višjega vojaškega predstavnika (SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Brez poseganja v člen 12, Ukrajina prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(e), kjer operacija poteka, Ukrajina, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) sporazuma.
   Člen 12
   Prispevek k skupnim stroškom
   1.   Ukrajina prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje, kakor je opredeljeno v Sklepu Sveta iz člena 11.
   2.   Finančni prispevek Ukrajine v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije; ali

               (b)

               tisti delež priporočenega zneska skupnih stroškov, ki je v sorazmerju z razmerjem med številom njenega osebja, ki je udeleženo v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

         Pri izračunavanju zneska iz 2(b), ko Ukrajina prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Ukrajine in celotnim osebjem operacije.
   3.   Ne glede na odstavek 1, Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija sklene, da je prispevek v operaciji udeležene tretje države k sredstvom in/ali zmogljivostim tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         4.   Dogovor skleneta upravljavec, določen s Sklepom Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem, in pristojni upravni organi Ukrajine. Ta dogovor med drugim vsebuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK IV
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 13
   Dogovori o izvajanju Sporazuma
   Brez poseganja v določbe iz členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter ustrezni organi Ukrajine.
   Člen 14
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz prejšnjih členov, ima druga pogodbenica z vročitvijo enomesečnega predhodnega obvestila pravico odpovedati ta sporazum.
   Člen 15
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlaganjem ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se pregleda najkasneje do 1. junija 2008, nato pa vsaj vsaka tri leta.
   3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.
   4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove tako, da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne veljati šest mesecev po tem, ko je druga pogodbenica prejela uradno obvestilo o odpovedi.

      V Bruslju, dne 13. junija 2005, v angleškem jeziku v štirih izvodih.

            Za Evropsko unijo

            Za Ukrajino

      (1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2004/194/ES (UL L 63, 28.2.2004, str. 48).

      (2)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2005/68/SZVP (UL L 27, 29.1.2005, str. 59).
   PRILOGA
   BESEDILO IZJAV
   IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU:
   Države članice EU, ki uporabljajo Skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri je udeležena Ukrajina, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke do Ukrajine zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje Ukrajine pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               —

               jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Ukrajini, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Ukrajine pri uporabi teh sredstev.

         IZJAVA UKRAJINE:
   Ukrajina, ki uporablja Skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, udeležene v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               —

               jih je povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, udeleženim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1400 z dne 4. julija 2017 o dodatnem podaljšanju mandata preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo

text:
               29.7.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 199/12

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1400
   z dne 4. julija 2017
   o dodatnem podaljšanju mandata preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

               —

               ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o določbah, ki podrobneje urejajo uresničevanje preiskovalne pravice Evropskega parlamenta (1),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa (EU) 2016/1021 z dne 8. junija 2016 o vzpostavitvi preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2);

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa (EU) 2017/846 z dne 16. marca 2017 o podaljšanju mandata preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (3),

               —

               ob upoštevanju člena 198(11) Poslovnika,

               A.

               ker je preiskovalni odbor zaprosil za podaljšanje mandata, da bi mogel v celoti in ustrezno izpolniti svoj mandat glede na število dokumentov, ki jih mora še preučiti, naročene analize in deležnike, ki jih mora še zaslišati;

               1.

               sklene podaljšati mandat preiskovalnega odbora za dodatne tri mesece.

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         A. TAJANI

      (1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

      (2)  UL L 166, 24.6.2016, str. 10.

      (3)  UL L 125, 18.5.2017, str. 34.


title: 2009/582/ES: Sklep Komisije z dne 29. julija 2009 o financiranju posebnih nujnih ukrepov za zaščito Skupnosti pred steklino

text:
               30.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 198/85

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 29. julija 2009
   o financiranju posebnih nujnih ukrepov za zaščito Skupnosti pred steklino
   (2009/582/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 6(2) Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Odločba 90/424/EGS določa, da kadar je država članica neposredno ogrožena zaradi pojava ali razvoja ene od bolezni iz Priloge k navedeni odločbi na ozemlju tretje države, se lahko sprejmejo kakršni koli ustrezni ukrepi za reševanje položaja, vključno z dodelitvijo finančnega prispevka Skupnosti za ukrepe, ki se zdijo za uspešno delovanje posebno potrebni.

               (2)

               Steklina je živalska bolezen, ki prizadeva predvsem divje in domače mesojede živali ter povzroča resne posledice za javno zdravje. Steklina je navedena v Prilogi k Odločbi 90/424/EGS.

               (3)

               Programi, ki jih sofinancira Skupnost za oralno imunizacijo divjih mesojedih živali, ki so rezervoarji bolezni, so bili zelo uspešni, zato se je v večini držav članic bistveno znižalo število obolenj divjih in domačih živali ter ne poročajo o primerih obolenja ljudi.

               (4)

               Ozemlje Kaliningrajske oblasti, ruske ekslave, ki jo obdaja ozemlje EU, leži ob državah članicah, ki sprejemajo zadnje ukrepe za popolno izkoreninjenje bolezni.

               (5)

               Litva in Poljska sta obvestili Komisijo, da prisotnost silvatične stekline v Kaliningrajski oblasti trenutno pomeni neposredno grožnjo za uspešno zaključitev njihovih programov za izkoreninjenje stekline.

               (6)

               V Kaliningrajski oblasti je treba nujno ukrepati, da vdor bolezni z njenega ozemlja dodatno ne ogrozi napredka, ki so ga sosednje države članice dosegle pri zdravju ljudi in živali.

               (7)

               Za preprečitev ponavljajočih se okužb držav članic iz Kaliningrada je potreben posebni ukrep. Glede na omejeno velikost ozemlja Kaliningrajske oblasti je ustreznejše in stroškovno učinkovitejše sodelovati pri prizadevanjih za odpravo stekline v tej regiji kakor uvesti varnostni pas cepljenja na ozemlju sosednjih držav članic, ki bi bil trajen.

               (8)

               Subvencije se v skladu s členom 110 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2) določajo v skladu z letnim programom. Navedeni letni delovni program se izvaja z razpisi za zbiranje predlogov, razen v ustrezno utemeljenih izjemnih nujnih primerih. Komisija lahko v skladu s členom 168(1)(b) podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, določenih v Uredbi Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (3), odloči o dodelitvi subvencij brez razpisa za zbiranje predlogov v izjemnih in ustrezno utemeljenih nujnih primerih.

               (9)

               Rusija je 21. oktobra 2008 Komisiji predložila program za odpravo stekline v Kaliningrajski oblasti, za katerega se je ugotovilo, da je sprejemljiv za cilje zaščite Skupnosti pred steklino. Predvideni ukrepi iz navedenega programa so bistveni za zaščito interesov Skupnosti, zato je primerno, da Skupnost financira nekatere ukrepe. V letu 2009 je treba odobriti finančni prispevek Skupnosti za izvajanje navedenega programa.

               (10)

               Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, člena 90 podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in člena 15 notranjih pravil o izvajanju splošnega proračuna Evropskih skupnosti (4).

               (11)

               Ukrepi, določeni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SKLENILA:
   Člen 1
   1.   Načrt za odpravo stekline v Kaliningrajski oblasti, ki bo trajal 36 mesecev in ga je predložila Rusija („program za odpravo stekline“), se odobri.
   2.   Ukrep iz tega sklepa zajema naslednje posebne postopke:

               —

               nakup vab s cepivom za oralno imunizacijo divjih mesojedih živali,

               —

               razdelitev vab s cepivom iz prejšnje točke na ozemlju Kaliningrajske oblasti.

         Člen 2
   Najvišji prispevek Skupnosti, ki je določen na 1 800 000 EUR, se financira iz proračunske vrstice 17 04 03 01 splošnega proračuna Evropskih skupnosti za leto 2009.
   Člen 3
   1.   Posamezna subvencija Veterinarski in državni veterinarski inšpekciji Kaliningrajske regije Ruske federacije (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области) se odobri.
   2.   Dejavnosti iz tega sklepa se lahko financirajo do 100 % ustreznih upravičenih stroškov, če del skupnih stroškov ukrepanja krije Veterinarska in državna veterinarska inšpekcija Kaliningrajske regije Ruske federacije (Служба ветеринарии и госветинспекции Калининградской области) ali se krijejo iz prispevkov, ki niso prispevki Skupnosti.

      V Bruslju, 29. julija 2009

            Za Komisijo

         Androulla VASSILIOU

            Članica Komisije

      (1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (4)  Sklep Komisije z dne 6. aprila 2009 (C(2009) 2105).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/51 z dne 18. januarja 2016 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               19.1.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 12/50

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/51
   z dne 18. januarja 2016
   v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: strategija EU) (1), ki v poglavju III vsebuje seznam ukrepov za preprečevanje širjenja takšnega orožja.

               (2)

               Unija dejavno izvaja strategijo EU in ukrepe iz poglavja III te strategije, zlasti tiste, ki so povezani s krepitvijo, izvajanjem in vsesplošno uporabo Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (v nadaljnjem besedilu: BTWC).

               (3)

               Svet je 27. februarja 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/184/SZVP v podporo BTWC v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2). Po sprejetju Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP je k BTWC pristopilo še sedem držav. Skupni ukrep 2006/184/SZVP je prenehal veljati 26. avgusta 2007.

               (4)

               Svet je marca 2006 sprejel akcijski načrt glede biološkega in toksičnega orožja, ki dopolnjuje Skupni ukrep 2006/184/SZVP v podporo BTWC (3). V akcijskem načrtu je bilo določeno, da je treba učinkovito uporabljati ukrepe za krepitev zaupanja in mehanizem generalnega sekretarja Združenih narodov (ZN) za preiskovanje primerov domnevne uporabe biološkega orožja.

               (5)

               Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/858/SZVP v podporo BTWC v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (4). Po sprejetju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP so k BTWC pristopile še tri države, več držav pa je prejelo pomoč strokovnjakov Unije.

               (6)

               Na šesti konferenci o pregledu BTWC je bila sprejeta odločitev o ustanovitvi enote za podporo izvajanju BTWC s petletnim mandatom (2007–2011) v okviru Urada ZN za razoroževanje v Ženevi, da bi zagotovili upravno podporo za seje, dogovorjene na šesti pregledni konferenci, ter podporo celovitemu izvajanju in vsesplošni uporabi BTWC, pa tudi izmenjavi ukrepov za krepitev zaupanja.

               (7)

               Svet je 18. julija 2011 sprejel Sklep 2011/429/SZVP (5) o stališču Evropske unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu BTWC (v nadaljnjem besedilu sedma pregledna konferenca).

               (8)

               Na sedmi pregledni konferenci je bila sprejeta odločitev, da se mandat enote za podporo izvajanju podaljša še za obdobje petih let (2012–2016), njene naloge pa razširijo na izvajanje sklepa o ustanovitvi in upravljanju zbirke podatkov o prošnjah za pomoč in ponudbah pomoči ter pospeševanje s tem povezane izmenjave informacij med državami pogodbenicami, po potrebi pa tudi na podporo državam pogodbenicam pri izvajanju sklepov in priporočil sedme pregledne konference.

               (9)

               Svet je 23. julija 2012 sprejel Sklep 2012/421/SZVP (6) v podporo BTWC v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Po sprejetju Sklepa 2012/421/SZVP je k BTWC pristopilo še šest držav, več držav pa je prejelo pomoč strokovnjakov Unije.

               (10)

               Treba bi bilo uresničevati cilje iz Sklepa 2011/429/SZVP in Sklepa 2012/421/SZVP, še zlasti tiste vidike, o katerih je bilo doseženo soglasje na sedmi pregledni konferenci –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za namene takojšnje in praktične uporabe nekaterih elementov strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in na podlagi uspešnega izvajanja skupnih ukrepov 2006/184/SZVP in 2008/858/SZVP ter Sklepa Sveta 2012/421/SZVP je ta sklep operativni instrument politike za uresničevanje ciljev Sklepa 2011/429/SZVP, obravnava pa zlasti tiste vidike, o katerih je bilo doseženo soglasje na sedmi pregledni konferenci, kakor je navedeno v sklepnem dokumentu.
   Ta sklep temelji na naslednjih načelih:

               (a)

               čim boljša uporaba izkušenj, pridobljenih s skupnima ukrepoma 2006/184/SZVP in 2008/858/SZVP ter Sklepom 2012/421/SZVP;

               (b)

               preučevanje posebnih potreb držav pogodbenic in držav, ki niso pogodbenice BTWC, v zvezi z boljšim izvajanjem in vsesplošno uporabo BTWC;

               (c)

               spodbujanje nacionalnega in regionalnega prevzemanja odgovornosti za projekte, da bi zagotovili njihovo dolgoročno vzdržnost ter vzpostavili partnerstvo med Evropsko unijo in tretjimi stranmi v okviru BTWC;

               (d)

               usmerjanje v dejavnosti, ki prinašajo konkretne rezultate in/ali prispevajo k temu, da se čim prej dosežejo skupni dogovori, pomembni za konferenco o pregledu BTWC leta 2016;

               (e)

               vključevanje merljivih kazalnikov rezultatov, ki se določijo pred začetkom dejavnosti, in vključevanje kazalnikov glede učinkov programov ozaveščanja in izobraževanja, kadar koli je to mogoče;

               (f)

               podpora predsedujočemu na sejah držav pogodbenic pred osmo pregledno konferenco in najboljša možna izraba mandata enote za podporo izvajanju, kot je bil dogovorjen na šesti pregledni konferenci ter podaljšan in razširjen na sedmi pregledni konferenci.

         2.   Evropska unija podpira naslednje projekte, ki ustrezajo ukrepom iz strategije EU:

               —

               spodbujati vsesplošno spoštovanje BTWC s spodbujanjem držav, ki niso pogodbenice, k boljšemu razumevanju prednosti pristopa k BTWC ter dejavnejše udeležbe na sejah o BTWC in pri drugih dejavnostih,

               —

               izboljšanje sodelovanja z nevladnimi deležniki na področju znanosti in tehnologije ter biološke varnosti in biološke zaščite,

               —

               razvoj nacionalnih zmogljivosti za izvajanje BTWC, zlasti v državah v razvoju in na področjih, kot sta člena VII in X, in sicer z izboljšanjem kakovosti in števila deklaracij, predloženih v okviru sistema ukrepov za krepitev zaupanja, da se v skladu z BTWC poveča zaupanje,

               —

               podpora programu za obdobje med zasedanji in pripravam na osmo pregledno konferenco,

               —

               krepitev mehanizma generalnega sekretarja Združenih narodov za preiskovanje primerov domnevne uporabe kemičnega, biološkega in toksičnega orožja,

               —

               oblikovanje orodij za ozaveščanje, izobraževanje in sodelovanje.

         Ti projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Tehnično izvedbo dejavnosti iz člena 1 se poveri Uradu ZN za razoroževanje. Ta opravlja svojo nalogo pod odgovornostjo VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore z Uradom ZN za razoroževanje.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 2 340 000 EUR.
   2.   Odhodki, financirani z zneskom iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z Uradom ZN za razoroževanje sklene sporazum o financiranju. V sporazumu je določeno, da Urad ZN za razoroževanje zagotovi prepoznavnost prispevka Unije glede na njegov obseg.
   4.   Komisija si prizadeva, da bi sporazum o financiranju iz odstavka 3 sklenila čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. V primeru težav pri tem postopku o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi Urad ZN za razoroževanje. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po dnevu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po dnevu sprejetja tega sklepa, če sporazum o financiranju v tem času ni sklenjen.

      V Bruslju, 18. januarja 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Dokument Sveta 15708/03. Še ni objavljen v Uradnem listu, vendar je dosegljiv na spletni strani http://register.consilium.europa.eu.

      (2)  UL L 65, 7.3.2006, str. 51.

      (3)  UL C 57, 9.3.2006, str. 1.

      (4)  UL L 302, 13.11.2008, str. 29.

      (5)  Sklep Sveta 2011/429/SZVP z dne 18. julija 2011 o stališču Evropske unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju (BTWC) (UL L 188, 19.7.2011, str. 42).

      (6)  Sklep Sveta 2012/421/SZVP z dne 23. julija 2012 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju (BTWC) v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 196, 24.7.2012, str. 61).

      PRILOGA
      1.   PROJEKTI
      1.1   Projekt 1: Podpora vsesplošni uporabi BTWC

      1.1.1   Namen projekta

      Krepitev vsesplošnega spoštovanja BTWC s spodbujanjem držav, ki niso pogodbenice BTWC, k boljšemu razumevanju prednosti pristopa k BTWC ter dejavnejše udeležbe na sejah o BTWC in pri drugih dejavnostih. S tem projektom se bo podpiralo izvajanje sklepov in priporočil sedme pregledne konference v zvezi z vsesplošno uporabo BTWC.
      1.1.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Večja zavezanost BTWC v vseh geografskih regijah.

                  (b)

                  Boljše razumevanje BTWC med zadevnimi nacionalnimi organi, vključno s poslanci, in/ali okrepitev podregionalnega povezovanja v mreže v zvezi z BTWC, da bi spodbudili pristop h konvenciji in njeno izvajanje.

                  (c)

                  Povečanje števila držav, ki so zavezane pristopu k BTWC in delujejo v tej smeri.

                  (d)

                  Povečanje števila držav, ki niso pogodbenice BTWC, vendar se udeležujejo dejavnosti in sej v zvezi z BTWC.

                  (e)

                  Prostovoljno izvajanje BTWC s strani držav že pred pristopom h konvenciji.

            1.1.3   Opis projekta

      Na konferencah o pregledu BTWC je bilo vedno znova poudarjeno, kako pomembno je povečati število držav pogodbenic BTWC, vendar pa 24 držav, večinoma afriških in pacifiških, še vedno ni pristopilo k BTWC. Zato ta projekt vključuje posebne programe, oblikovane posebej za te države. V okviru programov bi tesno sodelovali z drugimi ustreznimi akterji, vključno z Organizacijo za prepoved kemičnega orožja, Odborom resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN) 1540, centri odličnosti za KBRJ in organizacijami civilne družbe (npr. VERTIC in Inštitut za varnostne študije), da bi razvili stalne delovne odnose z ustreznimi regionalnimi in podregionalnimi organi, po potrebi zagotovili prilagojeno informativno gradivo in neposredno sodelovali z državami v ciljni regiji.
      V državah, ki niso pogodbenice BTWC, se bo na njihovo zahtevo izvajalo več dejavnosti za vsesplošno uporabo, in sicer najprej v državah, ki so blizu pristopu k BTWC. Te dejavnosti bi temeljile na razpravah in rezultatih prejšnjih regionalnih delavnic, ki bi jih prenesli v nacionalni okvir, in bile prilagojene nacionalnim okoliščinam. Vključevale bi pripravo delovnega načrta za vsesplošno uporabo v vsaki zadevni državi, pri tem pa bi sodelovali tudi nacionalni deležniki. Če je to mogoče in ustrezno, bi ti obiski lahko bili skupna dejavnost držav, ki stalno tesno sodelujejo in imajo podobne nacionalne okoliščine. Dejavnosti bodo osredotočene na zagotavljanje specifičnega informativnega gradiva o prednostih pristopa k BTWC, ozaveščanje nacionalnih deležnikov, vključno s poslanci in drugimi nosilci političnih odločitev, vzpostavitev nacionalnega usklajevanja ter sponzoriranje udeležbe ključnih posameznikov na sejah o BTWC ali drugih pomembnih dogodkih.
      1.2   Projekt 2: Sodelovanje z nevladnimi deležniki na področju znanosti in tehnologije

      1.2.1   Namen projekta

      Boljša vključenost nevladnih deležnikov, na primer znanstvene skupnosti in industrije, v proces izvajanja BTWC prek organizacije regionalnih delavnic o vprašanjih v zvezi z znanostjo in tehnologijo ter biološko varnostjo in biološko zaščito v obdobju pred osmo pregledno konferenco. V okviru tega projekta bi se tudi neposredno sodelovalo z znanstveniki in strokovnjaki s področja biološke varnosti v državah v razvoju, da bi ozaveščali o BTWC, razvili zmogljivosti za učinkovitejše izvajanje BTWC in olajšali mednarodno sodelovanje v miroljubne namene.
      1.2.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Večja ozaveščenost znanstvene skupnosti in industrije o BTWC in z njo povezanih vprašanjih ter večja vključenost znanstvene skupnosti ter nacionalnih in regionalnih znanstvenih, strokovnih in industrijskih združenj v izvajanje BTWC.

                  (b)

                  Širše in globlje razumevanje pomena znanstvenih in tehničnih vprašanj za izvajanje BTWC med nacionalnimi oblikovalci politik in uradniki.

                  (c)

                  Konstruktiven prispevek k obravnavi stalne točke dnevnega reda, tj. znanosti in tehnologije, na sejah o BTWC ter prispevek k osmi pregledni konferenci, na podlagi katerega bodo udeleženci razmislili, kako okrepiti preglede znanstvenega in tehnološkega razvoja, pomembnega za BTWC.

                  (d)

                  Okrepitev sodelovanja med znanstveno skupnostjo, akademskimi krogi, raziskovalnimi ustanovami, strokovnimi združenji, industrijo ter regulativnimi agencijami in oblikovalci politik na nacionalni in regionalni ravni ter večji prispevek k pregledom znanstvenega in tehnološkega razvoja, pomembnega za konvencijo.

                  (e)

                  Spodbujanje povezav z drugimi večstranskimi in regionalnimi pobudami na področju znanosti in tehnologije.

                  (f)

                  Intenzivnejše mednarodno sodelovanje pri znanstvenih in tehnoloških vprašanjih, s katerim bi lahko podprli razvoj zmogljivosti v državah v razvoju na področjih, ki so pomembna za BTWC, zlasti kar zadeva člena VII in X, kot so odkrivanje, diagnosticiranje in preprečevanje izbruhov bolezni, cepiva, zdravljenje, analitične metode, pripravljenost ter odzivanje.

            1.2.3   Opis in izvajanje projekta

      V sodelovanju s svetovnimi in regionalnimi znanstvenimi združenji, industrijo (zastopano s strani ustreznih svetovnih ali regionalnih industrijskih zvez in strokovnih združenj, kot so združenja za biološko varnost) in akademskimi strokovnjaki bi bilo organiziranih največ pet delavnic, osredotočenih na teme, določene v okviru stalne točke dnevnega reda v zvezi z znanostjo in tehnologijo, in vpliv teh tem na biološko varnost in biološko zaščito; s temi delavnicami bi se spodbudil regionalni dialog o takšnih vprašanjih, hkrati pa bi se ozaveščala znanstvena in strokovna skupnost v regiji. Takšne delavnice bodo po potrebi potekale ob robu ustreznih znanstvenih konferenc ali konferenc o biološki varnosti, da se zagotovi čim večji doseg in zmanjšajo stroški. Ključen element delavnic bo dejavna udeležba znanstvenikov in regulativnih strokovnjakov iz držav v razvoju, za kar bo potrebno sponzoriranje. Da bi nadalje olajšali sodelovanje navedenih deležnikov, bodo na voljo manjši zneski nepovratnih sredstev za poznejše raziskave, na podlagi katerih bodo pripravljene objave v zvezi s temami, ki so bile obravnavane na delavnicah.
      Trajnost tega projekta se bo skušala zagotoviti z vzpostavitvijo virtualne mreže strokovnjakov, ki jo bodo sestavljali udeleženci delavnic. Takšni strokovnjaki bi lahko bili vključeni tudi v nacionalne delegacije na sejah o BTWC in prispevali k pregledu znanstvenega in tehnološkega razvoja.
      1.3   Projekt 3: Razvoj zmogljivosti za izvajanje BTWC

      1.3.1   Namen projekta

      Na sedmi pregledni konferenci je bilo ponovno potrjeno, da bi z uzakonitvijo in izvajanjem potrebnih nacionalnih ukrepov lahko izboljšali učinkovitost BTWC. Države pogodbenice so bile na konferenci pozvane, naj sprejmejo zakonodajne, upravne, sodne in druge ukrepe, vključno z ozaveščanjem in kodeksi ravnanja, za intenzivnejše izvajanje BTWC na nacionalni ravni ter zagotovijo varnost in zaščito mikrobnih ali drugih bioloških dejavnikov ali toksinov. Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP in Sklepa Sveta 2012/421/SZVP, se bodo največ osmim državam zagotovili razširjeni programi pomoči za izvajanje BTWC na nacionalni ravni.
      1.3.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Sprejetje ustreznih zakonodajnih ali upravnih ukrepov, med drugim kazenskopravnih predpisov, ki zajemajo celotno področje prepovedi in preventivnih ukrepov, določenih v BTWC in natančneje opredeljenih v okviru sedme pregledne konference.

                  (b)

                  Učinkovito izvajanje in izvrševanje, da bi preprečili kršitve BTWC in naložili sankcije v primeru kršitev.

                  (c)

                  Boljše usklajevanje in povezovanje v mreže vseh deležnikov v procesu BTWC, vključno z nacionalnimi in regionalnimi združenji za biološko varnost, poslanci in zasebnim sektorjem, da bi spodbudili učinkovito izvajanje.

                  (d)

                  Spodbujanje izvajanja programov ozaveščanja, kodeksov ravnanja ter standardov na področju biološke varnosti in zaščite.

                  (e)

                  Vzpostavitev ali okrepitev nacionalnih mehanizmov za zbiranje potrebnih informacij in letno predložitev ukrepov za krepitev zaupanja.

                  (f)

                  Povečanje števila držav pogodbenic, ki sodelujejo v redni izmenjavi ukrepov za krepitev zaupanja, in izboljšanje kakovosti predloženih informacij.

                  (g)

                  Povečanje števila držav pogodbenic, ki rezultate ukrepov za krepitev zaupanja predložijo v elektronski obliki.

                  (h)

                  Povečanje števila držav pogodbenic, ki dejavno prispevajo k pregledu znanstvenega in tehnološkega razvoja v okviru BTWC.

                  (i)

                  Okrepitev znanstvenega sodelovanja med državami na področjih, ki so pomembna za BTWC.

                  (j)

                  Izboljšanje strokovne usposobljenosti in razumevanja znanstvenikov iz držav v razvoju, ki sodelujejo pri takšnih programih.

            1.3.3   Opis projekta

      Posamezni programi se bodo izvajali približno 12 mesecev, v njih bodo po potrebi sodelovali delegacije EU in centri odličnosti za KBRJ v državah upravičenkah ter regionalni centri ZN za razoroževanje, zajemali pa bodo:

                  (a)

                  uvodno nacionalno delavnico za vse zadevne nacionalne agencije in deležnike, na kateri se predstavi BTWC, opredelijo motivirani in zanesljivi lokalni partnerji ter izvede začetna ocena potreb in prednostnih nalog;

                  (b)

                  uporabo obstoječega priročnika glede ukrepov za krepitev zaupanja in priročnika za nacionalno izvajanje ter ustrezno informiranje ali e-usposabljanje kontaktnih točk za BTWC o uporabi elektronske platforme, ko bo ta operativna;

                  (c)

                  razvoj strukturiranega akcijskega načrta, prilagojenega državi upravičenki, ki bo vključeval obiske in/ali delavnice različnih izvajalcev pomoči ves čas trajanja programa, pa tudi usposabljanje v državah članicah EU ali drugod;

                  (d)

                  udejanjanje akcijskega načrta, pri čemer izvajalci pomoči izvajajo posamezne dejavnosti pomoči (npr. priprava zakonodaje, usposabljanje na področju biološke varnosti in zaščite, nadzor izvoza blaga z dvojno rabo, priprava in predložitev ukrepov za krepitev zaupanja, usposabljanje policije, ozaveščanje znanstvenikov, načrtovanje odzivanja v izrednih razmerah itd.), ter

                  (e)

                  zaključno delavnico ob koncu dejavnosti, kjer se zberejo vse informacije ter agencije poročajo o svojih dejavnostih in napredku, oceni pa se tudi morebitna potreba po dodatni ali nadaljnji pomoči.

            Da bi zagotovili učinkovito in plodno pomoč, bo organizirana delavnica za strokovnjake EU, ki pomagajo državam upravičenkam v okviru tega projekta, namenjena pa bo razpravi o najboljših praksah in ustreznih pripravah na dejavnosti pomoči.
      1.4   Projekt 4: Podpora programu za obdobje med sejami in pripravam na osmo pregledno konferenco

      1.4.1   Namen projekta

      V središču tega programa je spodbuditev držav pogodbenic BTWC k dejavni udeležbi na osmi pregledni konferenci prek organizacije regionalnih/podregionalnih delavnic in zagotovitve priložnosti za razmislek in razpravo o ključnih temah programa za obdobje med sejami 2012–2015.
      Vključuje tudi praktično podporo v zvezi s temami, o katerih se je razpravljalo v okviru programa za obdobje med sejami, kot sta člen VII in koncept mehanizma medsebojnega strokovnega pregleda.
      1.4.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Boljša ozaveščenost o BTWC ter osmi pregledni konferenci leta 2016 in njenem pomenu za prihodnji razvoj BTWC.

                  (b)

                  Celovit in medregionalen dialog o vprašanjih, ki bodo obravnavana na osmi pregledni konferenci.

                  (c)

                  Oblikovanje več predlogov novih pobud, ki naj bi se izvajale po osmi pregledni konferenci, in široka podpora njihovemu sprejetju na tej konferenci.

                  (d)

                  Izpopolnitev koncepta mehanizma medsebojnega strokovnega pregleda v okviru BTWC. Podpora bi lahko bila na primer dana organizaciji ene ali več takšnih dejavnosti v tretjih državah in določitvi uporabnih izkušenj, ki bi jih lahko pridobili glede pomena koncepta.

                  (e)

                  Opredelitev izkušenj, pridobljenih med izbruhom ebole v zahodni Afriki in pomembnih za izvajanje členov VII in X BTWC.

            1.4.3   Opis projekta

      Organiziranih bo več regionalnih/podregionalnih delavnic za obravnavo tem iz programa za obdobje med sejami 2012–2015 in v podporo predsedniku naslednje pregledne konference pred in med osmo pregledno konferenco, da bi olajšali prihodnji razvoj BTWC; njihov namen bo olajšati skupne dogovore na regionalni/podregionalni podlagi z razpravo o predlogih za nadaljnji razvoj. Takšne delavnice bi lahko potekale hkrati z zgoraj opisanimi znanstvenimi in tehnološkimi delavnicami, da bi čim bolje izkoristili vire in strokovnjake ter spodbudili dialog in sodelovanje med znanstveniki, ne glede na njihove povezave z določenimi ustanovami, in oblikovalci politike. Dogodki bodo po potrebi organizirani tudi v Ženevi. Zato bi moral biti cilj teh delavnic tudi udeležba znanstvenikov ter predstavnikov industrije in strokovnih združenj. To bi spodbudilo nastanek široke skupine držav pogodbenic, ki bi se zavzemala za postopno okrepitev BTWC. Z delavnicami bi bil povezan program sponzorstva, s katerim bi se udeležencem iz držav v razvoju, ki so pogodbenice konvencije, omogočila udeležba na delavnicah in osmi pregledni konferenci. V zvezi s tem bi lahko razmislili, kako bi lahko na sejah o BTWC povezali sponzorirane udeležence in člane delegacij iz držav članic EU.
      Koristen bi bil razmislek o tem, kako bi lahko začeli izvajati člen VII BTWC, ob upoštevanju obsežnih izkušenj, pridobljenih med izbruhom ebole v zahodni Afriki. Izvedla se bo študija o pridobljenih izkušnjah, ki bo osredotočena na to, kakšen vpliv sta imela izbruh in mednarodni odziv nanj na izvajanje člena VII BTWC, zajeti pa bodo tudi vidiki v zvezi z znanstvenim sodelovanjem ter razvojem načinov zdravljenja in cepiv, pomembni za člen X. Pripravljeno bo poročilo, ki ga bodo države pogodbenice obravnavale v okviru priprav na osmo pregledno konferenco.
      V zainteresiranih državah pogodbenicah bo izveden vsaj en medsebojni strokovni pregled, da bi okrepili podporo temu konceptu in nadalje preučili njegov pomen. Medsebojni strokovni pregled bo temeljil na pregledih, izvedenih v Franciji leta 2013 in v državah Beneluksa leta 2015, pri čemer je cilj pripraviti poročilo, ki ga bodo države pogodbenice preučile pred osmo pregledno konferenco. Pripravljena bo tudi študija o tem, kako bi lahko izboljšali učinkovitost določb člena V BTWC v zvezi s posvetovanjem med državami pogodbenicami.
      1.5   Projekt 5: Podpora mehanizmu generalnega sekretarja ZN

      1.5.1   Namen projekta

      Podpora krepitvi mehanizma generalnega sekretarja Združenih narodov za preiskovanje primerov domnevne uporabe kemičnega, biološkega in toksičnega orožja (v nadaljnjem besedilu: mehanizem).
      1.5.2   Pričakovani rezultati projekta

      Izboljšanje pripravljenosti v okviru mehanizma, vključno z dejavnostmi na podlagi rezultatov pregleda izkušenj, pridobljenih s preiskovalno misijo ZN leta 2013 v Siriji:

                  (a)

                  razširjen seznam usposobljenih strokovnjakov (osnovna in specializirana usposabljanja; predvidena je organizacija treh programov usposabljanja);

                  (b)

                  prvo srečanje deležnikov mehanizma (eno srečanje); srečanje bo priložnost za sodelovanje znotraj organizacije in med njimi, tudi kadar mehanizem ni aktiviran, da bi se slednji redno ocenjeval in nadalje okrepil;

                  (c)

                  medorganizacijska usposabljanja, ki jih soorganizirajo ZN in druge mednarodne organizacije, da bi izkoristili in bolje uskladili obstoječe vire in najboljše prakse in s tem zagotovili čim večjo učinkovitost in preprečili podvajanje prizadevanj (predvidena je organizacija dveh usposabljanj).

            1.5.3   Opis projekta

      Nadalje se bodo podpirala redna osnovna in specializirana usposabljanja strokovnjakov, predlaganih za vključitev na seznam v okviru mehanizma za preiskovanje primerov domnevne uporabe kemičnega, biološkega in toksičnega orožja, poleg tega pa bo kot del tega projekta potekalo več pomembnih dogodkov, povezanih z mehanizmom. V zvezi s tem so še posebej pomembne dejavnosti, katerih namen je med drugim izvajanje zgoraj omenjenih zaključkov na podlagi pregleda izkušenj, pridobljenih med misijo ZN v Siriji, in s tem dolgoročna krepitev mehanizma.
      1.6   Projekt 6: Oblikovanje orodij za ozaveščanje, izobraževanje in sodelovanje

      1.6.1   Namen projekta

      Oblikovanje konkretnih in uporabnih orodij, gradiva in pristopov, da se omogočijo dejavnosti iz zgoraj navedenih projektov. Takšna orodja se oblikujejo v obliki, ki ustreza ciljnemu občinstvu, vključno s tiskanimi različicami, načeloma pa jih je treba prevesti v vse uradne jezike Združenih narodov. Spodbuja se tudi uporaba orodij, ki so bila pripravljena med prejšnjimi ukrepi EU, tj. priročnika glede ukrepov za krepitev zaupanja in priročnika za nacionalno izvajanje.
      1.6.2   Pričakovani rezultati projekta

                  (a)

                  Podpora zgoraj navedenim projektom.

                  (b)

                  Večja ozaveščenost študentov in njihovih predavateljev o vprašanjih v zvezi z biološkim orožjem in odgovornim znanstvenim ravnanjem ter etičnih vprašanjih.

                  (c)

                  Obsežno razširjanje informativnega gradiva o BTWC in širših vprašanjih v zvezi z morebitno zlorabo biologije.

            1.6.3   Opis projekta

      Že zdaj je mogoče določiti več projektov, drugi pa bodo dodani, ko se bo projekt začel izvajati. Med že izbranimi projekti je na primer priprava spletnega izobraževalnega vira ter izobraževalnega gradiva za študente biologije in/ali dijake ter učitelje. V zvezi s tem bo pomembna uporaba tehnik, kot sta aktivno in kombinirano učenje, pa tudi usklajevanje z obstoječimi pobudami, kot je delo, ki ga v sodelovanju z drugimi partnerji opravlja univerza v Bradfordu. Nujen projekt, ki ga je že mogoče določiti, je tudi prevod spletnega mesta BTWC in gradiva, pripravljenega v okviru tega in prejšnjih sklepov Sveta.
      2.   POSTOPKOVNI VIDIKI, USKLAJEVANJE
      Projekti se bodo izvajali na pobudo usmerjevalnega odbora z namenom določitve postopkov in načinov sodelovanja. Usmerjevalni odbor bo redno in vsaj enkrat na šest mesecev pregledal izvajanje projektov, tudi z uporabo elektronskih komunikacijskih sredstev.
      V usmerjevalnem odboru bodo predstavniki VP in Urada ZN za razoroževanje/enote za podporo izvajanju BTWC.
      Države pogodbenice, ki niso države članice EU, bodo vse zahtevke za pomoč in sodelovanje v skladu s tem sklepom naslovile na Urad ZN za razoroževanje/enoto za podporo izvajanju BTWC. Urad ZN za razoroževanje/enota za podporo izvajanju BTWC bo te zahtevke po potrebi pregledal in ocenil ter usmerjevalnemu odboru predložil priporočila. Usmerjevalni odbor bo preučil zahtevke za pomoč ter akcijske načrte in njihovo izvajanje. Na predlog VP in ob upoštevanju izidov razprav v usmerjevalnem odboru bo končno odločitev o državah upravičenkah sprejel VP po posvetovanju s pristojnimi delovnimi skupinami Sveta.
      Da bi zagotovili, da države upravičenke odločno prevzemajo odgovornost za dejavnosti, ki so se začele izvajati na pobudo EU, in za zagotovitev vzdržnosti teh dejavnosti je predvideno, da se, kadar je to mogoče in ustrezno, od izbranih upravičenk zahteva, da pripravijo akcijske načrte, v katerih med drugim navedejo časovni načrt za izvajanje financiranih dejavnosti (vključno s tistimi, ki so financirane z nacionalnimi sredstvi), obseg in trajanje projekta ter glavne deležnike. Pri pripravi teh akcijskih načrtov po potrebi sodelujejo Urad ZN za razoroževanje/enota za podporo izvajanju BTWC ali države članice EU. Projekti se bodo izvajali v skladu z akcijskimi načrti.
      3.   POROČANJE IN OCENA
      Urad ZN za razoroževanje/enota za podporo izvajanju BTWC bo VP predložil šestmesečna poročila o napredku pri izvajanju projektov. Poleg tega bo treba predložiti poročila o posameznih dejavnostih pomoči v okviru vzpostavljenih akcijskih načrtov za države upravičenke. Poročila bodo poslana pristojni delovni skupini Sveta, ki bo ocenila napredek, na splošno ovrednotila projekte in določila morebitne nadaljnje ukrepe.
      Države pogodbenice BTWC bodo vedno, kadar bo to mogoče, obveščene o izvajanju projektov, tudi z elektronskimi sredstvi. Od držav upravičenk se pričakuje, da bodo na sejah o BTWC poročale o poteku in rezultatih dejavnosti, ki se izvajajo v njihovo korist, in ustrezno izpostavile podporo EU.
      4.   SODELOVANJE STROKOVNJAKOV IZ DRŽAV ČLANIC EU
      Za uspešno izvajanje tega sklepa je potrebno dejavno sodelovanje strokovnjakov iz držav članic EU. Urad ZN za razoroževanje/enoto za podporo izvajanju BTWC se bo spodbujalo, da izkoristi prispevek teh strokovnjakov. Stroški njihovih službenih potovanj, povezani z izvajanjem projektov, se bodo krili na podlagi tega sklepa.
      Pričakuje se, da bodo predvideni obiski za zagotavljanje pomoči (kot je pravna pomoč ali pomoč pri ukrepih za krepitev zaupanja) običajno vključevali skupino največ treh strokovnjakov za največ pet dni.
      Da bi zagotovili učinkovito in plodno pomoč, bo organizirana delavnica za strokovnjake EU, ki pomagajo državam upravičenkam v okviru tega projekta, namenjena pa bo razpravi o najboljših praksah in ustreznih pripravah na dejavnosti pomoči ter pripravi zbirke gradiva o pomoči, kot so predstavitve in objave.
      5.   TRAJANJE
      Izvajanje projektov naj bi skupaj trajalo 36 mesecev.
      6.   UPRAVIČENCI
      Upravičenci v okviru projekta 1 za dejavnosti vsesplošne uporabe bodo države, ki niso pogodbenice BTWC (tako države podpisnice kot države, ki niso podpisnice), vključno z zasebnim sektorjem, akademskimi krogi in nevladnimi organizacijami, kadar je to ustrezno.
      Upravičenci v okviru projekta 2 bodo države pogodbenice, ki se jim zagotovi pomoč pri ocenjevanju posledic znanstvenega in tehnološkega razvoja BTWC, predstavniki znanstvene skupnosti, mednarodna, regionalna in nacionalna znanstvena združenja, akademski krogi ter industrija.
      Upravičenke v okviru projekta 3 v zvezi z dejavnostmi razvoja zmogljivosti so države pogodbenice BTWC, pri čemer se posebna pozornost nameni državam, ki so nedavno pristopile k BTWC, upravičenci dejavnosti iz člena X pa bodo posamezni znanstveniki, znanstvene konference in ustanove.
      Upravičenke v okviru projekta 4 bodo države pogodbenice, zlasti uradniki, ki se ukvarjajo z vprašanji BTWC, na primer tisti, ki so določeni kot nacionalne kontaktne točke, in tisti v okviru stalnih misij v Ženevi, strokovnjaki, ki se jih povabi k udeležbi na delavnicah in pri mehanizmu medsebojnega strokovnega pregleda, ter tisti, ki sodelujejo pri pripravi študij v zvezi s členoma V in VII.
      Upravičenci v okviru projekta 5 bodo strokovnjaki s seznama v zvezi z mehanizmom generalnega sekretarja ZN za preiskovanje primerov domnevne uporabe kemičnega, biološkega in toksičnega orožja, udeleženci usposabljanj in dogodkov v zvezi z navedenim mehanizmom ter udeleženci srečanja deležnikov.
      Upravičenci v okviru projekta 6 bodo tisti, ki pripravijo ustrezno gradivo, in njegovi uporabniki, npr. študenti in predavatelji, predstavniki industrije ter nevladne organizacije.
      7.   PREDSTAVNIKI TRETJIH STRANI
      Da bi spodbujali prevzemanje odgovornosti za projekte na regionalni ravni in zagotovili trajnost projektov, se bo na podlagi tega sklepa financiralo sodelovanje strokovnjakov, ki niso iz EU, vključno s strokovnjaki iz ustreznih regionalnih in mednarodnih organizacij. Financiralo se bo tudi sodelovanje Urada ZN za razoroževanje/enote za podporo izvajanju BTWC na delavnicah in sejah o BTWC. Lahko se financira sodelovanje predsedujočega na sejah o BTWC, odločitev o tem pa se sprejme za vsak primer posebej.
      8.   IZVAJALEC – VPRAŠANJA GLEDE OSEBJA
      Dejavnosti, ki naj bi jih na podlagi tega sklepa izvajal Urad ZN za razoroževanje, niso predvidene v proračunu, zato bo potrebno dodatno osebje.
      9.   PREPOZNAVNOST EU
      Urad ZN za razoroževanje sprejme vse ustrezne ukrepe za objavo dejstva, da je zadevno dejavnost financirala Evropska unija. Takšni ukrepi se bodo izvajali v skladu s priročnikom o komunikaciji in prepoznavnosti pri zunanjem delovanju EU, ki ga je pripravila in objavila Evropska komisija. Urad ZN za razoroževanje bo tako zagotovil prepoznavnost prispevka Unije z ustreznim predstavljanjem in oglaševanjem, s čimer bo izpostavljena vloga Unije ter zagotovljena preglednost njenih ukrepov in ozaveščanje o razlogih za sklep, podpori Unije sklepu in rezultatih tovrstne podpore. Na gradivu, pripravljenem v okviru projekta, bo na vidnem mestu prikazana zastava Unije v skladu s smernicami Unije za ustrezno uporabo in prikaz zastave.