title: 2006/971/ES: Odločba Sveta z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu Sodelovanje za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (Besedilo velja za EGP).

text:
L 400/86         SL                  Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

                                      ODLOČBA SVETA

                                    z dne 19. decembra 2006

                             o posebnem programu "Sodelovanje"
           za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave,
                         tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti
                                          (2007–2013)

                                    (Besedilo velja za EGP)
                                         (2006/971/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta1,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora2,

1
       Mnenje z dne 30. novembra 2006 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu).
2
       UL C 185, 8.8. 2006, str. 10.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                              L 400/87

ob upoštevanju naslednjega:

(1)      V skladu s členom 166(3) Pogodbe, se Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in
         Sveta z dne 20. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za
         raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013)1 (v nadaljnjem
         besedilu "okvirni program") izvaja s posebnimi programi, v katerih so določena podrobna
         pravila za njihovo izvajanje in trajanje ter predvidena potrebna sredstva.

(2)      Okvirni program je sestavljen iz štirih vrst dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri
         politično opredeljenih temah ("Sodelovanje"), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci na
         pobudo raziskovalne skupnosti ("Zamisli"), podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju
         raziskovalcev ("Ljudje") in podpora raziskovalnim zmogljivostim ("Zmogljivosti"). Ta
         posebni program se nanaša na dejavnosti, ki naj se izvajajo s posrednimi ukrepi v okviru
         programa "Sodelovanje".

(3)      Za ta posebni program bi se morala uporabljati pravila okvirnega programa za udeležbo
         podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter za razširjanje rezultatov raziskav (v
         nadaljnjem besedilu "pravila za udeležbo in razširjanje").

1
       UL L 412, 30.12.2006, str. 1.
 ---pagebreak--- L 400/88          SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

(4)        Okvirni program bi moral dopolnjevati dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah ter tudi
           druge ukrepe Skupnosti, ki so nujno potrebni pri splošnih strateških prizadevanjih za
           uresničevanje lizbonskih ciljev, zlasti ukrepe na področju strukturnih skladov, kmetijstva,
           izobraževanja, usposabljanja, kulture, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zdravja,
           varstva potrošnikov, zaposlovanja, energije, prometa in okolja.

(5)        Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, bi morale
           dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo z okvirnim programom za konkurenčnost in
           inovacije; to bo prispevalo k zmanjševanju vrzeli med raziskavami in inovacijami ter
           spodbudilo vse oblike inovativnosti.

(6)        Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki
           vključujejo udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih
           izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov
           168, 169 in 171 Pogodbe.

(7)        Ta posebni program bi moral Evropski investicijski banki (EIB) s prispevki omogočiti
           pomoč pri ustanovitvi "Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja", da bi se
           izboljšal dostop do posojil EIB.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/89

(8)      Ta posebni program bi moral, skladno z drugimi programi Skupnosti, z dejanskimi in
         posebnimi ukrepi v korist MSP ustrezno podpirati njihovo udeležbo.

(9)      Skupnost je v skladu s členom 170 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na
         področju raziskav in treba bi si bilo prizadevati za krepitev mednarodnega sodelovanja na
         področju raziskav, da bi se Skupnost še bolj vključevala v svetovno raziskovalno skupnost.
         Zato naj v tem posebnem programu sodelujejo države, ki so v ta namen sklenile
         sporazume, na ravni projekta in na podlagi vzajemnih koristi pa naj v njem sodelujejo tudi
         subjekti iz tretjih držav in mednarodne organizacije za znanstveno sodelovanje.

(10)     Raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo znotraj tega programa, bi morale upoštevati
         temeljna etična načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini o temeljnih pravicah
         Evropske unije.

(11)     Izvajanje okvirnega programa bi moralo prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja.
 ---pagebreak--- L 400/90           SL                      Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

(12)       Pomembno je zagotoviti dobro finančno upravljanje okvirnega programa, kar se da
           učinkovit in uporabnikom prijazen način za njegovo izvajanje ter obenem pravno varnost
           in dostopnost programa vsem udeležencem v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št.
           1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun
           Evropskih skupnosti1 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi
           podrobnih pravil za izvajanje finančne uredbe in vsemi prihodnjimi spremembami2.

(13)       Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe – sorazmerne s finančnimi interesi Evropskih
           skupnosti – za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti
           uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba
           tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih
           sredstev v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o
           zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti3, Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96
           z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja
           Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi
           nepravilnostmi4, in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25.
           maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)5.

1
       UL L 248, 16.9.2002, str.1.
2
       UL L 357, 31.12.2002, str.1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES,
       Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).
3
       UL L 312, 23.12.1995, str. 1.
4
       UL L 292, 15.11.1996, str. 2.
5
       UL L 136, 31.5.1999, str. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                               L 400/91

(14)     Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te odločbe, so osnovni upravljalni ukrepi in jih je treba
         sprejeti po upravljalnem postopku iz člena 4 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija
         1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil1.
         Po drugi strani pa raziskave, ki vključujejo uporabo človeških zarodkov in človeških
         izvornih celic, sprožajo posebna etična vprašanja, kakor je opisano v členu 4 te odločbe.
         Poleg tega so ukrepi RTR, ki vključujejo raziskave v okviru teme "Varnost", novo in zelo
         občutljivo področje, še zlasti v zvezi z morebitnimi grožnjami in varnostnimi incidenti.
         Zato bi morali biti ukrepi za financiranje takšnih projektov sprejeti po regulativnem
         postopku iz člena 5 Sklepa 1999/468/ES.

(15)     Vsako tematsko področje bi moralo imeti lastno proračunsko vrstico v splošnem proračunu
         Evropskih skupnosti.

(16)     Pri izvajanju tega programa je treba primerno pozornost posvetiti integraciji načela
         enakosti spolov ter med drugim tudi delovnim pogojem, preglednosti postopkov
         zaposlovanja in poklicnemu razvoju v zvezi z raziskovalci, zaposlenimi pri projektih in
         programih, ki se financirajo v okviru ukrepov tega programa, za katere nudi referenčni
         okvir Priporočilo Komisije z dne 11. marca 2005 o Evropski listini za raziskovalce ter o
         Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, pri čemer je treba upoštevati njegovo
         prostovoljno naravo –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

1
       UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L
       200, 22.7.2006, str. 11).
 ---pagebreak--- L 400/92          SL                      Uradni list Evropske unije                     30.12.2006

                                                   Člen 1

Za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program "Sodelovanje"
za dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, vključno s predstavitvenimi
dejavnostmi, v nadaljnjem besedilu "posebni program".

                                                   Člen 2

Posebni program podpira dejavnosti v okviru "Sodelovanja", ki podpirajo celoten obseg
raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v nadnacionalnem sodelovanju, na naslednjih tematskih
področjih:

(a)        Zdravje;

(b)        Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija;

(c)        Informacijske in komunikacijske tehnologije;

(d)        Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

(e)        Energija;

(f)        Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

(g)        Promet (vključno z aeronavtiko);
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                               L 400/93

(h)      Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti;

(i)      Vesolje;

(j)      Varnost.

Izvajanje tega posebnega programa lahko spodbudi uvedbo dopolnilnih programov, ki vključujejo
udeležbo le nekaterih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic,
ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe.

Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi I.

                                                Člen 3

V skladu s Prilogo II okvirnega programa znaša znesek, potreben za izvajanje posebnega programa,
32 413 milijonov EUR, od katerih je manj kot 6 % namenjenih odhodkom za poslovanje Komisije.
Okvirna razčlenitev tega zneska je navedena v Prilogi II.

                                                Člen 4

1.       Vse raziskovalne dejavnosti, ki se izvajajo v okviru posebnega programa, se izvedejo v
         skladu s temeljnimi etičnimi načeli.
 ---pagebreak--- L 400/94          SL                        Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

2.         Naslednja področja raziskovanja se ne financirajo v okviru tega programa:

           –     raziskovalna dejavnost s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene,

           –     raziskovalna dejavnost z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, pri kateri
                 bi takšne spremembe postale dedne1,

           –     raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za
                 raziskovalne namene ali za namen pridobivanja matičnih celic, vključno s prenosom
                 jedra somatske celice.

3.         Raziskave človeških izvornih celic, tako odraslih kot zarodkov, se lahko financirajo,
           odvisno od vsebine znanstvenega predloga in pravnega okvira zadevne države
           članice/zadevnih držav članic.

           Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen način
           vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o nadzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli
           pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) etični odobritvi/odobritvah.

           Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce
           stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne
           države članice/zadevnih držav članic.

1
       Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdravljenjem rakastih obolenj na spolnih žlezah.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/95

4.       Pred drugo fazo tega programa (2010–2013) se ob upoštevanju najnovejših znanstvenih
         dognanj izvede pregled navedenih področij raziskovanj.22

                                                 Člen 5

1.       Posebni program se izvaja s shemami financiranja, ki so določene v Prilogi III k
         okvirnemu programu.

2.       V Prilogi III tega posebnega programa so določena pravila za dodeljevanje sredstev EIB za
         ustanovitev Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja.

3.       V Prilogi IV je okvirni seznam možnih pobud, ki bi lahko bile predmet posebnih odločb, in
         okvirni seznam pobud za morebitno skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih
         programov, ki bi lahko bili predmet posebne odločbe na podlagi člena 169 Pogodbe.

4.       Za ta posebni program se uporabljajo pravila za udeležbo in razširjanje.

                                                 Člen 6

1.       Komisija sestavi delovni program za izvedbo tega posebnega programa, v katerem
         podrobno navede cilje ter prednostne naloge na področju znanosti in tehnologije, določene
         v Prilogi I, shemo financiranja, ki se bo uporabila za temo, v zvezi s katero se zbirajo
         predlogi, ter časovni razpored izvajanja.
 ---pagebreak--- L 400/96          SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

2.         Delovni program upošteva ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice,
           pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije, ter doseganje evropske dodane
           vrednosti kot tudi vpliv na konkurenčnost industrije in pomembnost za druge politike
           Skupnosti. Po potrebi se program posodablja.

3.         Predlogi za posredne ukrepe v okviru shem financiranja se ocenjujejo in projekti izbirajo v
           skladu z načeli iz člena 15(1a) pravil za udeležbo in razširjanje.

4.         V delovnem programu se lahko opredeli:

           (a)   organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine;

           (b)   podporne ukrepe za dejavnosti nekaterih pravnih oseb.

                                                   Člen 7

1.         Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija.

2.         Upravljalni postopek iz člena 8(2) se uporablja za sprejetje naslednjih ukrepov:

           (a)   delovnega programa iz člena 6, vključno s shemami financiranja, ki se bodo
                 uporabljale, vsebinami razpisov za zbiranje predlogov ter merili za ocenjevanje in
                 izbor, ki se bodo uporabljala;

           (b)   vseh prilagoditev okvirne porazdelitve zneska v skladu s Prilogo II;
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                              L 400/97

         (c)   odobritve financiranja dejavnosti iz točk (a)–(g) in (i) člena 2, pri čemer je ocenjeni
               znesek prispevka Skupnosti za ta program 1,5 milijona EUR ali več;

         (d)   odobritve financiranja dejavnosti iz tematskih področij, ki niso navedena v točki (c)
               tega odstavka in ne spadajo v tematsko področje (j) iz člena 2, pri čemer je ocenjeni
               prispevek Skupnosti za ta program 0,6 milijona EUR ali več;

         (e)   določanje formalnih pogojev za ocene iz člena 7(2) in 7(3) okvirnega programa.

3.       Regulativni postopek iz člena 8(3) se uporablja za sprejetje naslednjih ukrepov:

         (a)   delovnega programa v zvezi s tematskim področjem iz točke (j) člena 2 in odobritve
               financiranja dejavnosti s tega tematskega področja;

         (b)   odobritve financiranja dejavnosti, ki vključujejo uporabo človeških zarodkov in
               človeških izvornih celic.

                                                 Člen 8

1.       Komisiji pomaga odbor.
 ---pagebreak--- L 400/98          SL                     Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

2.         Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3.         Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

4.         Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

5.         Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku izvajanja posebnega programa in mu
           pravočasno predloži podatke o vseh ukrepih RTR, ki se predlagajo ali financirajo v okviru
           tega programa, kot je določeno v Prilogi V.

6.         Odbor sprejme svoj poslovnik.

                                                  Člen 9

Komisija v skladu s členom 7 okvirnega programa zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in
pregled izvajanja dejavnosti na področjih, zajetih v tem posebnem programu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije               L 400/99

                                                Člen 10

Ta odločba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 19. decembra 2006

                                               Za Svet
                                               Predsednik

                                               J. KORKEAOJA
 ---pagebreak--- L 400/100          SL                      Uradni list Evropske unije                        30.12.2006

                                                PRILOGA I

                                ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI,
                          SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

V tem posebnem programu bo zagotovljena podpora nadnacionalnemu sodelovanju na vseh ravneh,
v vsej Evropski uniji in izven nje, na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi
področji napredka znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi
obravnavali družbene, gospodarske, javno-zdravstvene, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se
sooča Evropa.

Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu razvoju v okviru spodbujanja raziskav, katerih osnovni
cilj je izboljšanje znanja, na najvišji ravni odličnosti.

Za izvajanje ukrepov Skupnosti je določenih deset tematskih področij:

1)          Zdravje;

2)          Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija;

3)          Informacijske in komunikacijske tehnologije;

4)          Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

5)          Energija;

6)          Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                              L 400/101

7)       Promet (vključno z aeronavtiko);

8)       Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti;

9)       Vesolje;

10)      Varnost.

Pri vsaki temi so opisani cilj, pristop k izvajanju in dejavnosti, vključno s tistimi, ki vključujejo
obsežne pobude (kot je okvirno določeno v Prilogi IV), mednarodno sodelovanje, nastajajoče
potrebe in nepredvidene potrebe politike.

Upoštevati bo treba načelo trajnostnega razvoja. V dejavnostih posebnega programa bo, v skladu z
evropsko politiko enakih možnosti žensk in moških iz členov 2 in 3 Pogodbe, zagotovljeno
izvajanje ustreznih ukrepov za spodbujanje enakopravnosti obeh spolov in udeležbe raziskovalk.
Poleg tega bo po potrebi del dejavnosti v okviru tega posebnega programa predstavljalo upoštevanje
etičnih, socialnih, pravnih in širših kulturnih vidikov raziskav, ki se bodo izvajale, in njihovih
možnih uporab, kakor tudi družbeno-ekonomskih učinkov znanstvenega in tehnološkega razvoja ter
predvidevanja.
 ---pagebreak--- L 400/102          SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Multidisciplinarne in večtematske raziskave, vključno s skupnimi razpisi

Posebna pozornost bo namenjena prednostnim znanstvenim in tehnološkim področjem, ki zadevajo
več tem, kot na primer pomorske znanosti in tehnologije. Multi-disciplinarnost bodo spodbujali
skupni več tematski pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, pomembnim za več kot
eno temo. Taki več tematski pristopi se bodo med drugim izvajali s/z:

–           skupnimi razpisi za teme, kjer je raziskovalna tema očitno pomembna za dejavnosti v
            okviru vsake zadevne teme,

–           posebnim poudarkom na "nastajajočih potrebah" v okviru dejavnosti za meddisciplinarne
            raziskave,

–           zunanjimi nasveti, vključno z nasveti raziskovalcev, iz širokega spektra disciplin in
            strokovnih izkušenj pri vzpostavljanju delovnega programa,

–           rednim poročanjem o večtematskih raziskovalnih področjih, ki predstavlja del splošnega
            spremljanja, ocenjevanja in pregleda programa;

–           raziskavami, pomembnimi za politiko, tako, da se zagotovi skladnost s politikami
            Skupnosti.

Evropska komisija bo usklajevala teme iz tega posebnega programa in ukrepe iz drugih posebnih
programov sedmega okvirnega programa, kot na primer raziskovalne infrastrukture iz posebnega
programa "Zmogljivosti"1.

1
       Komisija bo zaradi poenostavitve izvajanja programa v skladu z veljavnimi smernicami
       povrnila stroške za po enega predstavnika posamezne države članice, ki se bo udeležil
       sestanka programskega odbora, določenega v dnevnem redu; prav tako bo povrnila stroške
       enemu strokovnjaku/svetovalcu iz posamezne države članice za tiste točke dnevnega reda,
       za katere država članica zahteva posebno strokovno mnenje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/103

Prilagajanje razvijajočim se potrebam in priložnostim

Stalna pomembnost tem za industrijo in stalna udeležba industrije v njih bosta med drugim
zagotovljeni z opiranjem na delo različnih "evropskih tehnoloških platform". Ta posebni program
bo tako skupaj z industrijo prispeval k izvajanju ustreznih strateških raziskovalnih programov, kot
so npr. programi, ki so jih določile in razvile evropske tehnološke platforme, v kolikor te res
predstavljajo evropsko dodano vrednost. Širše raziskovalne potrebe, opredeljene v razpoložljivih
programih strateškega raziskovanja, se že dobro kažejo v desetih temah. Evropske tehnološke
platforme, s katerimi bi lahko sodelovali regionalni raziskovalno usmerjeni grozdi, bi lahko olajšale
in organizirale udeležbo industrije, vključno z MSP, v raziskovalnih projektih v zvezi z njihovim
posebnim področjem; to velja tudi za projekte, ki so upravičeni do financiranja iz sredstev
okvirnega programa. Podrobnosti glede vključevanja njihove tehnične vsebine bodo znane
naknadno, tj. ob oblikovanju podrobnega delovnega programa za posebne razpise za oddajo
predlogov.

Zagotovljeno bo tudi, da bodo teme ves čas ustrezale oblikovanju, izvajanju in vrednotenju politik
ter predpisov Skupnosti. To zadeva področja politike, kot so zdravje, varnost, varstvo potrošnikov,
energija, okolje, razvojna pomoč, ribištvo, pomorske zadeve, kmetijstvo, zdravje in dobro počutje
živali, promet, izobraževanje in usposabljanje, informacijska družba in mediji, zaposlovanje,
socialne zadeve, kohezija ter oblikovanje območja svobode, varnosti in pravice, ter predhodne in
vzporedne normativne raziskave, pomembne za izboljšanje interoperabilnosti in kakovosti
standardov in njihovega izvajanja. V tem okviru lahko svojo vlogo odigrajo platforme, ki
združujejo zainteresirane strani z raziskovalno skupnostjo, da bi upoštevali strateške raziskovalne
programe, pomembne za socialno, okoljsko politiko ali druga področja politik.
 ---pagebreak--- L 400/104        SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Poleg opredeljenih dejavnosti se bodo v okviru vsake teme na odprt in prožen način izvajale
posebne dejavnosti kot odgovor na "nastajajoče potrebe" in "nepredvidene potrebe poltike".
Izvajanje teh dejavnosti bo zagotovilo enostaven, skladen in usklajen pristop v celotnem posebnem
programu in financiranje meddisciplinarnih raziskav, ki presegajo te teme ali v njih niso zajete.

• Prihodnje in nastajajoče tehnologije: posebna podpora predlogom za raziskave, katerih cilj je
   odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti na danem področju
   in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi področij in disciplinami, in sicer preko posebne
   podpore predlogom za raziskave, ki so dani na lastno pobudo, vključno s skupnimi razpisi;
   spodbujanje novih zamisli in radikalno novih uporab ter raziskovanje novih možnosti v
   raziskovalnih programih, zlasti v povezavi z možnostjo pomembnih prodorov; zagotovljeno bo
   ustrezno usklajevanje z dejavnostmi v okviru programa "Zamisli", da bi se izognili prekrivanju
   in zagotovili čim boljši izkoristek financiranja. To se bo izvajalo s/z:

            –   odprtimi raziskavami s pristopom "od spodaj navzgor" (bottom up), v zvezi s
                temami, ki so jih opredelili raziskovalci sami, da bi razvili nove znanstvene in
                tehnološke možnosti ("pustolovske" dejavnosti) ali da bi ocenili nova odkritja ali na
                novo opažene fenomene, ki bi lahko opozorili na tveganja ali probleme za družbo
                (dejavnosti "z vpogledom");

            –   pobudami, usmerjenimi na posebne cilje, ki predstavljajo velik izziv na nastajajočih
                znanstvenih in tehnoloških področjih, ki obetajo opazen napredek in velik možen
                vpliv na gospodarske in socialne razmere ter lahko vključujejo skupine dopolnilnih
                projektov ("pionirske" dejavnosti).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/105

• Nepredvidene potrebe politike: na prožen način odgovoriti na nove potrebe politike, ki
    nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki,
    ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidemije, na novo nastali vzroki za zaskrbljenost glede
    varne hrane, odziv na naravne nesreče ali solidarnostne dejavnosti. To se bo izvajalo v tesnem
    sodelovanju z ustreznimi politikami Skupnosti. Letni delovni program se v primeru nujnih
    raziskovalnih potreb lahko spremeni.

• Razširjanje, prenos znanja in večje angažiranje

Razširjanje in prenos znanja predstavljata najpomembnejšo dodano vrednost evropskih
raziskovalnih dejavnosti, zato bodo sprejeti ukrepi za povečanje uporabe in vpliva rezultatov v
industriji, pri načrtovalcih politike in v družbi. Razširjanje se bo izvajalo v okviru vseh tematskih
področij – pri čemer bodo za temo "Varnost" veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave
dejavnosti –, med drugim preko financiranja pobud za povezovanje v omrežja/posredništvo,
seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter elektronskih obveščevalnih storitev. To
se bo izvajalo na vseh tematskih področjih s/z:

–        vključevanjem ukrepov za razširjanje in prenos znanja v okviru projektov in konzorcijev s
         pomočjo ustreznih določb v finančnih shemah in zahtev za poročanje;

–        nudenjem namenske pomoči projektom in konzorcijem, da bi jim zagotovili dostop do
         spretnosti in znanj, potrebnih za optimalno uporabo rezultatov;
 ---pagebreak--- L 400/106           SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

–           posebnimi ukrepi za razširjanje, ki imajo proaktiven pristop k razširjanju rezultatov iz vrste
            projektov, vključno s tistimi iz prejšnjega okvirnega programa in drugih raziskovalnih
            programov; gre za ukrepe, ki so usmerjeni na možne uporabnike, tj. na določene sektorje
            ali vrste zainteresiranih strani, in še zlasti na potencialne uporabnike;

–           razširjanjem spoznanj načrtovalcem politike, vključno z organi za standardizacijo, da bi
            ustreznim organom na mednarodni, evropski, nacionalni ali regionalni ravni olajšali
            uporabo za politiko pomembnih rezultatov;

–           storitvami CORDIS, da bi podpirali uporabniku prijaznejše razširjanje znanja in
            izkoriščanje rezultatov raziskav;

–           pobudami za pospeševanje dialoga in razprav o znanstvenih vprašanjih in rezultatih
            raziskav s širšo javnostjo, ki presega raziskovalno skupnost, vključno z organizacijami
            civilne družbe.

Zagotovljeno bo usklajevanje razširjanja in prenosa znanja v celotnem okvirnem programu.
Zagotovljeno bo dopolnjevanje in sinergije med tem programom in drugimi programi Skupnosti, še
zlasti na področju izobraževanja; s tem naj bi spodbujali poklicne poti na področju raziskav. Ukrepi
v podporo inovativnosti se bodo izvajali v okviru programa za konkurenčnost in inovacije.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/107

Udeležba MSP

Optimalna udeležba malih in srednje velikih podjetij (MSP) bo omogočena na vseh tematskih
področjih, zlasti s pomočjo izboljšanih finančnih in upravnih postopkov ter večje prožnosti pri izbiri
primerne sheme financiranja. Poleg tega so se raziskovalne potrebe in potencial MSP upoštevali pri
oblikovanju vsebine tematskih področij tega posebnega programa; področja, ki so posebej zanimiva
za MSP, pa bodo določena v delovnem programu. Za vsako temo v programu se bo razvila
strategija, v okviru katere se bodo ves čas izvajali konkretni podporni ukrepi, ki bodo olajšali
udeležbo MSP. Te strategije bo dopolnjevalo kvantitativno in kvalitativno spremljanje glede na
zastavljene cilje. Namen tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih v
okviru tega programa, namenjenih MSP.

Posebni ukrepi za podporo raziskav v korist MSP ali združenjem MSP so vključeni v posebni
program "Zmogljivosti", ukrepi za spodbujanje sodelovanja MSP v celotnem okvirnem programu
pa se bodo financirali iz programa za konkurenčnost in inovacije.
 ---pagebreak--- L 400/108        SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Etični vidiki

Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba
spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim sodijo načela iz Listine EU o temeljnih
pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih
podatkov in zasebnosti, kakor tudi živali in okolja v skladu s pravom Skupnosti in najnovejšimi
različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinške
deklaracije, Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisane v Oviedu
dne 4. aprila 1997, in njenih dodatnih protokolov, Konvencije ZN o otrokovih pravicah, Splošne
deklaracije o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel Unesco, Konvencije ZN o
biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za
kmetijstvo in prehrano ter ustreznih resolucij Svetovne zdravstvene organizacije (WHO).

Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic
biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah
(od 1998).

V skladu z načelom subsidiarnosti in zaradi raznolikosti v Evropi obstoječih pristopov morajo
udeleženci v raziskovalnih projektih spoštovati trenutno zakonodajo, predpise ter etična merila v
državah, kjer potekajo raziskave. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in nobena
raziskava, ki je prepovedana v kateri koli posamezni državi članici ali drugi državi, se ne bo
podpirala s financiranjem Skupnosti, ki se bo izvajalo v tej državi članici ali državi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                           L 400/109

Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti odobritev ustreznih nacionalnih ali
lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Komisija bo sistematično
izvedla tudi pregled izpolnjevanja etičnih meril pri predlogih, ki obravnavajo etično občutljiva
vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno obravnavani. V posebnih primerih se lahko
pregled izpolnjevana etičnih meril izvede med izvajanjem projekta.

Financiranje raziskovalnih dejavnosti, ki so prepovedane v vseh državah članicah, ne bo odobreno.

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi, zahteva, da Skupnost pri
oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po
dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju
zakonov in drugih predpisov držav članic glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in
druge znanstvene namene1, zahteva, da morajo vsi poskusi:

–        biti načrtovani tako, da se izognemo povzročanju stisk in nepotrebnih bolečin ter trpljenja
         poskusnim živalim,

–        uporabljati najmanjše število živali,

–        uporabljati živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti,

–        ter povzročati najmanjšo možno bolečino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe.

1
       UL L 358, 18.12. 1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/65/ES
       Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 230, 16.9. 2003, str. 32).
 ---pagebreak--- L 400/110       SL                      Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji
etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biološke
raznolikosti.

Med izvajanjem tega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter
nacionalne in mednarodne predpise, tako da bo lahko upoštevala kakršen koli razvoj dogodkov.

Raziskovanje etičnih vprašanj, povezanih z znanstvenim in tehnološkim razvojem, se bo izvajalo v
okviru posebnega programa "Zmogljivosti", in sicer v delu z naslovom "Znanost v družbi".

Skupno raziskovanje

Večji in osrednji del sredstev Skupnosti za raziskovanje bo namenjen skupnemu raziskovanju. Cilj
je na glavnih področjih razvijanja znanja vzpostaviti odlične raziskovalne projekte in omrežja, ki
lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta, krepiti evropske industrijske in
tehnološke temelje ter podpirati politike Skupnosti.

To se bo doseglo s pomočjo podpore skupnemu raziskovanju, ki bo vključevalo aktivno udeležbo
industrije preko vrste shem financiranja: skupnih projektov, mrež odličnosti in
usklajevalnih/podpornih dejavnosti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/111

Skupne tehnološke pobude

V zelo omejenem številu primerov obseg cilja RTR in razpon vključenih virov upravičujeta
vzpostavitev dolgoročnih partnerstev javnega in zasebnega sektorja v obliki skupnih tehnoloških
pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz delovanja evropskih tehnoloških platform in zajemajo en
vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe
zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z
nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil s strani
Evropske investicijske banke. Odločitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo
sprejete za vsak primer posebej, bodisi na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje
ustanovitev skupnega podjetja) ali na podlagi sprememb tega posebnega programa v skladu s
členom 166(3) Pogodbe.

Skupne tehnološke pobude so določene jasno in pregledno na podlagi vrste meril, ki vključujejo:

–        nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti,

–        obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije,

–        dodano vrednost delovanja na evropski ravni,

–        stopnjo in jasnost opredelitve cilja in končnih rezultatov, za katere si je treba prizadevati,

–        trdnost zaveze industrije glede finančnih sredstev in virov,
 ---pagebreak--- L 400/112           SL                      Uradni list Evropske unije                      30.12.2006

–           pomembnost prispevka k širšim ciljem politike, vključno z vidikom koristnosti za družbo,

–           zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore in povečanja sedanjega ali prihodnjega
            financiranja s strani industrije.

Naravo skupnih tehnoloških pobud je treba jasno opredeliti, zlasti v zvezi s:

–           finančnimi obveznostmi;

–           trajanjem obveznosti udeležencev;

–           pravili za sklenitev in prekinitev pogodbe,

–           pravicami intelektualne lastnine.

Ob upoštevanju posebnega področja uporabe in zahtevnosti skupnih tehnoloških pobud si bo treba
močno prizadevati, da bo zagotovljena preglednost njihovega delovanja in da bodo finančna
sredstva Skupnosti v okviru skupnih tehnoloških pobud dodeljena v skladu z načeli odličnosti in
konkurence iz okvirnega programa.

Posebna pozornost bo namenjena splošni medsebojni povezanosti in uskladitvi med skupnimi
tehnološkimi pobudami ter nacionalnimi programi in projekti na istih področjih1, pri čemer je treba
upoštevati obstoječe postopke izvajanja; hkrati pa bo treba tudi zagotoviti, da bodo v njihovih
projektih lahko sodeloval širok krog udeležencev iz vse Evrope, zlasti MSP.

1
       Zlasti z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladne strukture EUREKA. Poleg tega bi
       bile lahko izkušnje, ki so jih pridobile skupine EUREKA, pomembne za skupne tehnološke
       pobude na sorodnih področjih.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/113

Okvirni seznam skupnih tehnoloških pobud je določen v Prilogi IV. Nadaljnje skupne tehnološke
pobude se lahko določijo na podlagi zgornjih meril in predlagajo med izvajanjem Sedmega
okvirnega programa.

Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti

V okviru ukrepov na tem področju, se bosta uporabljali dve glavni orodji: shema ERA-NET in
sodelovanje Skupnosti pri skupnem izvajanju nacionalnih raziskovalnih programov (člen 169
Pogodbe). Poleg tega se bosta z ukrepi krepila dopolnjevanje in sinergija med okvirnim programom
in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot so EUREKA, EIROforum in
COST. Finančna podpora za administrativne in usklajevalne dejavnosti COST-a bo zagotovljena
tako, da bo COST lahko še naprej prispeval k usklajevanju in izmenjavi med raziskovalnimi
skupinami, ki so financirane iz nacionalnih virov.

Ukrepi, ki bodo znotraj področja uporabe ene od tem, bodo dobili podporo kot sestavni del
dejavnosti v okviru navedene teme. Ukrepi horizontalne narave ali tisti, ki niso neposredno
povezani z nobeno od desetih tem, bodo dobili skupno podporo v okviru vseh zadevnih tem1.

Ukrepi v okviru uporabe katerega od drugih posebnih programov, s katerim se bo izvajal Sedmi
okvirni program, bodo dobili podporo v navedenem posebnem programu.

1
       To bi lahko vključevalo morebitno skupno izvajanje programov na področju meroslovja.
 ---pagebreak--- L 400/114          SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih
dejavnosti:

–           zagotavljanja okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovalne programe, da bi pospešili
            usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vključevalo podporo novim projektom ERA-NET
            ter tudi razširitev in poglabljanje obsega obstoječih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo
            njihovega partnerstva ter tudi z vzajemnim odprtjem njihovih programov; po potrebi se
            lahko projekti ERA-NET uporabijo za usklajevanje programov med evropskimi regijami in
            državami članicami, da se jim omogoči sodelovanje pri obsežnih pobudah;

–           v omejenem številu primerov z zagotavljanjem dodatne finančne podpore Skupnosti tistim
            udeležencem, ki združujejo sredstva za namen skupnih razpisov v okviru njihovih
            nacionalnih in regionalnih programov ("ERA-NET PLUS").

Sodelovanje Skupnosti v nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno, na podlagi
člena 169 Pogodbe, je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v "spremenljivi
geometriji" med državami članicami, ki delijo skupne potrebe in/ali interese. Take pobude bodo
sprožene, v skladu s členom 169, v natančno določenih primerih na področjih, ki jih je treba
opredeliti v tesni povezavi z državami članicami, vključno z možnim sodelovanjem z medvladnimi
programi, na podlagi vrste meril, opredeljenih v sklepu o Sedmem okvirnem programu.

Okvirni seznam pobud za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov je naveden v opisu
v Prilogi IV in bi lahko bil predmet posebne odločitve na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje
pobude se lahko določijo in predlagajo med izvajanjem Sedmega okvirnega programa.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                         L 400/115

Mednarodno sodelovanje

Ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki izkazujejo evropsko dodano vrednost in so v skupnem
interesu, bodo podprli mednarodno znanstveno in tehnološko politiko, ki ima dva medsebojno
odvisna cilja:

–        podpirati in spodbujati evropsko konkurenčnost s strateškimi raziskovalnimi partnerstvi s
         tretjimi državami, vključno z visoko industrializiranimi in razvijajočimi se gospodarstvi na
         področju znanosti in tehnologije, s sodelovanjem z najboljšimi znanstveniki iz tretjih
         držav, da bi delali v Evropi in z njo;

–        na podlagi vzajemnega interesa in skupnih koristi obravnavati posebne probleme, s
         katerimi se soočajo tretje države ali imajo globalne značilnosti.

Politika mednarodnega znanstvenega sodelovanja Skupnosti bo poudarjala in razvijala sodelovanje,
ki bo omogočalo ustvarjanje, izmenjavo in uporabo znanja v okviru nepristranskih raziskovalnih
partnerstev, ob upoštevanju mednarodnega, državnega, regionalnega in družbeno-ekonomskega
konteksta ter osnov znanja partnerskih držav. Bistvo strateškega pristopa je v tem, da se okrepi
konkurenčnost EU in globalni trajnostni razvoj s pomočjo takšnih partnerstev med EU in tretjimi
državami na dvostranski, regionalni in svetovni ravni na podlagi vzajemnega interesa in koristi. V ta
namen je treba z večstranskimi mednarodnimi raziskovalnimi programi spodbujati vlogo EU kot
globalnega partnerja. Podprti ukrepi za mednarodno sodelovanje bodo povezani z vprašanji
osrednje politike, da bi podprli izpolnjevanje mednarodnih obveznosti EU in prispevali k souporabi
evropskih vrednot, konkurenčnosti, družbeno-ekonomskemu napredku, varovanju okolja in blaginji
pod okriljem globalnega trajnostnega razvoja.
 ---pagebreak--- L 400/116          SL                    Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Mednarodno sodelovanje se bo v tem posebnem programu izvajalo na vseh tematskih področjih, v
okviru več tem, in sicer s/z:

• okrepljenim sodelovanjem raziskovalcev in raziskovalnih institucij vseh držav, ki so partnerice v
    mednarodnem sodelovanju, in iz industrializiranih držav1 na posameznih tematskih področjih;
    pri tem bodo za vse tretje države, ki niso pridružene države, za temo "Varnost" veljale ustrezne
    omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti. Poleg tega bo poseben poudarek namenjen
    spodbujanju udeležbe tretjih držav na določenih področjih skupnega interesa.

• posebnimi ukrepi za sodelovanje na vseh tematskih področij, namenjeni tretjim državam, v
    primeru skupnega interesa za sodelovanje pri posebnih temah, izbranih na podlagi njihovih
    znanstvenih in tehnoloških ravni in potreb. Odkrivanje posebnih potreb in prednostnih nalog bo
    v tesni povezavi z ustreznimi dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ter z večstranskimi in
    biregionalnimi dialogi, ki potekajo med EU in temi državami ali skupinami držav. Prednostne
    naloge bodo določene na podlagi posebnih potreb, potenciala in stopnje gospodarskega razvoja v
    regiji ali državi.

V ta namen je predviden razvoj mednarodne strategije za sodelovanje in izvedbeni načrt s
posebnimi usmerjenimi ukrepi znotraj ali med temami, npr. zdravje, kmetijstvo, sanitarne storitve,
voda, varna hrana, družbena kohezija, energija, okolje, ribištvo, ribogojstvo in naravni viri,
trajnostna gospodarska politika ter informacijske in komunikacijske tehnologije.

1
         Kot je opredeljeno v pravilih za udeležbo in razširjanje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/117

Ti ukrepi bodo služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med Skupnostjo in temi
državami. Takšni ukrepi so namenjeni zlasti krepitvi raziskovalnih zmogljivosti in zmogljivosti za
sodelovanje držav kandidatk, sosednjih držav ter držav v razvoju in razvijajočih se držav in bodo
predmet ozko tematsko usmerjenih razpisov; posebna pozornost bo namenjena temu, da se
zadevnim tretjim državam, predvsem državam v razvoju, olajša dostop do njih.

Te dejavnosti se bodo izvajale v povezavi z mednarodnimi ukrepi sodelovanja v okviru posebnih
programov "Človeški viri" in "Zmogljivosti". To delovanje bo podprto s celovito strategijo
mednarodnega sodelovanja, predvideno v okvirnem programu.

                                                TEME

1.       Zdravje

Cilj

Izboljšanje zdravja evropskih državljanov ter povečanje konkurenčnosti in krepitev inovativne
zmogljivosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi
svetovnih zdravstvenih problemov, vključno s pojavljajočimi se epidemijami. Poudarek bo na
translacijskih raziskavah (prenos temeljnih odkritij v klinično prakso, vključno z znanstvenim
potrjevanjem rezultatov poskusov), na razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje
zdravja in preventivo, vključno s spodbujanjem zdravja otrok, tudi za spodbujanje zdravega
staranja, diagnostičnega orodja in medicinskih tehnologij, ter tudi na trajnostnih in učinkovitih
sistemih zdravstvenega varstva.
 ---pagebreak--- L 400/118       SL                     Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Pristop

Na podlagi teh raziskav bomo lažje ugotovili, kako na učinkovitejši način spodbujati dobro zdravje,
zmanjšati razlike na področju zdravja v Evropi, preprečevati in zdraviti glavne bolezni ter nuditi
zdravstveno varstvo. Sestavni del te teme bodo biomedicinske raziskave, na področju zdravja pa
bodo še posebej pomembni multidisciplinarni pristopi.

Te raziskave bodo pomagale vključiti obsežne količine genomskih, edpidemioloških, bioloških in
biotehnoloških podatkov in razviti ključne tehnologije za industrijske sektorje, povezane z
zdravjem; njihov cilj je ustvarjanje novega znanja in zmogljivosti za posredovanje. Pospeševale
bodo translacijske zdravstvene raziskave, ki so bistvene za zagotovitev praktičnih koristi
biomedicinskih raziskav, vključno za večjo kakovostjo življenja. Evropi bodo omogočile, da
učinkoviteje prispeva k mednarodnim prizadevanjem za boj proti boleznim svetovnega pomena, kot
je prikazano v tekočem programu Partnerstva evropskih držav in držav v razvoju na področju
kliničnih študij (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP) za
preprečevanje virusa HIV/AIDS-a, malarije in tuberkuloze (člen 169)1. Okrepile bodo raziskave, ki
jih usmerja zdravstvena politika na evropski ravni, in zlasti primerjave modelov, sistemov in
podatkov, shranjenih v nacionalnih podatkovnih zbirkah. V tem pogledu je še posebej pomembno
povezovanje ustreznih podatkovnih zbirk v omrežja.

1
       Po potrebi se lahko podpre druge nove pomembne pobude v zvezi z usklajevanjem
       nacionalnih raziskovalnih programov.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/119

Te raziskave bodo pomagale izboljšati konkurenčnost evropske biotehnološke industrije na
področju zdravstvenega varstva in medicinske tehnologije, kjer predstavljajo glavno gospodarsko
gonilno silo MSP, in farmacevtske industrije. Vključujejo lahko podporo evropski tehnološki
platformi1 za inovativna zdravila, da bi premostili raziskovalna ozka grla v procesu razvoja zdravil.
Posebna pozornost bo namenjena vrzeli med raziskovalnimi dejavnostmi in uporabo rezultatov, ki
naj bi jo premostili z zagotavljanjem podpore validaciji koncepta in kliničnemu preverjanju. Te
raziskave bodo prispevale tudi k razvoju normativov in standardov za nove napredne terapije (npr.
regenerativno medicino), potrebne za pomoč industriji EU pri soočanju s svetovno konkurenco.
Evropskim raziskavam in inovacijam na področju nadomestnih preskusnih strategij in še zlasti
metod, ki ne vključujejo živali, je treba zagotoviti vodilno vlogo v svetovnem merilu.

Po potrebi bo v okviru projektov2 upoštevano in vanje tudi vključeno načelo enakopravnosti spolov
pri raziskovanju. Posebna pozornost bo namenjena sporočanju rezultatov raziskav in spodbujanju
dialoga s civilno družbo, zlasti s skupinami pacientov, v najzgodnejši fazi o novih razvojnih
dosežkih biomedicinskih in genetskih raziskav. Zagotovljena bosta tudi učinkovito razširjanje in
uporaba rezultatov.

1
       Strateški raziskovalni programi drugih evropskih tehnoloških platform se lahko podprejo,
       kadar so še posebej pomembne za industrijske sektorje, povezane z zdravjem.
2
       Med ženskami in moškimi pogosto obstajajo razlike glede dejavnikov tveganja, bioloških
       mehanizmov, vzrokov, klinične manifestacije, posledic ter zdravljenja bolezni in motenj.
       Zato morajo vse dejavnosti, financirane v okviru te teme, v svojih raziskovalnih protokolih,
       metodologijah in analizah rezultatov odražati možnost takšnih razlik.
 ---pagebreak--- L 400/120          SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Posebna pozornost bo namenjena dvema strateškima vprašanjema, zdravju otrok1 in zdravju
starajočega se prebivalstva, ki bosta obravnavani v okviru vseh dejavnosti v okviru te teme, s
prednostnimi nalogami, izpostavljenimi v delovnem programu. Vključena bodo tudi druga
multidisciplinarna področja. To bo zagotovilo jasen in skladen pristop k tem vprašanjem v celotni
temi in onemogočilo podvajanje.

Znotraj vseh dejavnosti se bodo upoštevala etična, pravna in družbeno-ekonomska vprašanja2.

Dejavnosti

• Biotehnologija, generična orodja in medicinske tehnologije za ohranjanje človekovega
    zdravja

Namen te dejavnosti je razvijanje in potrjevanje potrebnih orodij in tehnologij, ki bodo omogočili
pridobivanje novega znanja in njegov prenos v praktične uporabe na področju zdravja in medicine.

–           Zahtevne proizvodne raziskave: pospeševanje napredka pri razvoju novih raziskovalnih
            orodij za moderno biologijo, vključno s temeljno genomiko, ki bodo znatno pospešila
            postopek priprave podatkov ter izboljšala standardizacijo, pridobivanje in analiziranje
            podatkov in vzorcev (biobanke). Poudarek bo na novih tehnologijah za: zaporedje,
            izražanje genov, genotipizacijo in fenotipizacijo; primerjalno in funkcionalno genomiko,
            bio-informatics and systems biology; druga področja, katerih poimenovanja se končajo na
            "-omika".

1
       Podpora bo zlasti namenjena posebnim kliničnim študijam, namenjenim zagotovitvi
       dokazov za ustrezno uporabo zdravil, ki se jim je patentna zaščita iztekla ali je niso imeli, ki
       se v pediatrični populaciji trenutno uporabljajo v neskladju s povzetkom glavnih značilnosti
       zdravila.
2
       V okviru tematskega področja družbeno-ekonomske in humanistične znanosti bodo v
       posebnem programu "Sodelovanje" in v posebnem programu "Zmogljivosti" predvidene
       posebne raziskave etičnih, pravnih in družbeno-ekonomskih vprašanj.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/121

–        Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: razvoj vizualizacije, upodabljanja, orodij in
         tehnologij za odkrivanje in analizo na področju biomedicinskih raziskav, napovedovanja,
         diagnosticiranja, spremljanja in prognosticiranja bolezni ter v podporo terapevtskim
         posegom in za njihovo vodenje. Poudarek bo na multidisciplinarnem pristopu, ki vključuje
         področja, kot so: molekularna in celična biologija, fiziologija, genetika, fizika, kemija,
         biomedicinska tehnologija, vključno z nanotehnologijami, mikrosistemi, napravami in
         informacijsko tehnologijo. Poudarjene bodo neinvazivne ali minimalno invazivne in
         kvantitativne metode ter vidiki zagotavljanja kakovosti.

–        Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvoj in potrjevanje
         parametrov, orodij, metod in standardov, potrebnih za oskrbo pacientov z varnimi in
         učinkovitimi novimi ali izboljšanimi bio zdravili.1 Poudarek bo na pristopih, kot so
         farmakogenomika, razvoj in potrjevanje bioloških označevalcev, ciljno usmerjeni pristopi
         in pristopi oskrbe, metode in modeli in silico, in vitro (vključno z alternativami za preskuse
         na živalih) ter in vivo2.

–        Inovativni terapevtski pristopi in posegi: raziskave, krepitev in zagotavljanje nadaljnjega
         razvoja naprednih terapij in tehnologij s široko možno uporabo. Poudarek bo na genski in
         celični terapiji, regenerativni medicini, presaditvah, imunoterapiji in cepivih ter drugih
         zdravilih. Prav tako bodo obravnavane podobne tehnologije, kot na primer napredni
         sistemi za dostavo učinkovin na ciljno mesto, napredni vsadki in protetika ter neinvazivni
         ali minimalno invazivni tehnološko podprti posegi.

1
       Vprašanje konvencionalnih zdravil (farmacevtski in bio-farmacevtski izdelki) bi bilo lahko
       zajeto v skupni tehnološki pobudi za inovativna zdravila.
2
       Alternative (zamenjava, prečiščenje, zmanjšanje) za preskuse na živalih v okviru
       biomedicinskih raziskav.
 ---pagebreak--- L 400/122           SL                     Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

• Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju

Ta dejavnost je namenjena izboljšanju znanja o bioloških procesih in mehanizmih, ki so del
normalnega zdravstvenega stanja in posebnega bolezenskega stanja, da bi to znanje prenesli v
klinično prakso, vključno z nadzorom bolezni in zdravljenjem, in zagotovili, da bodo nadaljnje
raziskave usmerjali klinični podatki (vključno z epidemiološkimi).

–           Vključevanje bioloških podatkov in procesov: zbiranje obsežnejših podatkov, sistemska
            biologija.

            • Zbiranje obsežnejših podatkov: uporaba zahtevnih proizvodnih tehnologij pri zbiranju
               podatkov za pojasnjevanje funkcije genov in genskih proizvodov ter njihovih interakcij
               v kompleksnih mrežah pri pomembnih bioloških procesih. Poudarek bo na: genomiki;
               proteomiki, "RNK-omiki"; populacijski genetiki; primerjalni, strukturalni in
               funkcionalni genomiki.

            • Sistemska biologija: poudarek bo na multidisciplinarnih raziskavah, ki bodo vključevale
               veliko različnih bioloških podatkov ter bodo razvijale in uporabljale sistemske pristope
               za razumevanje in oblikovanje bioloških procesov v vseh zadevnih organizmih in na
               vseh ravneh organizacije.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/123

–        Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja.

         • Možgani in z njimi povezane bolezni: boljše razumevanje integrirane strukture in
             dinamike možganov, proučevanje možganskih bolezni, tudi s starostjo povezanih
             obolenj (npr. demence, Parkinsonove bolezni) ter iskanje novih terapij. Poudarek bo
             prizadevanjih, da bi pridobili celovito znanje o delovanju možganov in sicer z
             raziskovanjem delovanja možganov od molekul do zaznavanja, vključno z
             nevroinformatiko in možgansko disfunkcijo, od sinaptičnih sposobnosti do
             nevrodegeneracije. Raziskave bodo vključevale nevrološke in psihične bolezni in
             motnje, vključno z regenerativnimi in obnovitvenimi terapevtskimi pristopi.

         • Človekov razvoj in staranje: uporaba širokega spektra metodologij in orodij za boljše
             razumevanje procesa vseživljenjskega razvoja in zdravega staranja. Poudarek bo na
             preučevanju človeškega sistema in sistema modelov, vključno z medsebojnim
             vplivanjem z dejavniki, kot so okolje, genetika, vedenje in spol.

–        Translacijske raziskave pri glavnih nalezljivih boleznih: soočanje z glavnimi grožnjami
         javnemu zdravju.

         • Odpornost na protimikrobna zdravila, vključno s fungalnimi patogeni: poudarek bo na
             združevanju temeljnih raziskav molekularnih odpornih organizmov, mikrobiološke
             ekologije in interakcije med gostiteljem in patogenom s kliničnimi raziskavami v smeri
             novih intervencij za zmanjšanje možnosti nastajanja in širjenja infekcijskih bolezni,
             odpornih na več zdravil.
 ---pagebreak--- L 400/124          SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

            • HIV/AIDS, malarija in tuberkuloza: poudarek bo na razvoju novih terapij, diagnostičnih
              orodij, preventivnih orodij, kot so cepiva, in kemični prenos ovir, kot so HIV
              mikrobicidi. Raziskovalna prizadevanja se bodo s temi tremi boleznimi soočila na
              svetovni ravni, vendar bodo obravnavala tudi posebne evropske vidike treh bolezni in
              hepatitisa. Poudarjene bodo predklinične in zgodnje klinične raziskovalne dejavnosti in,
              kjer je primerno (npr. za cepiva proti HIV/AIDS-u), je predvideno sodelovanje s
              svetovnimi pobudami.

            • Morebitne nove in ponavljajoče se epidemije: poudarek bo na preprečevanju
              nastajajočih patogenov s pandemičnim potencialom, vključno z zoonozami (npr. SARS
              in visoko patogena influenca). Po potrebi bodo sprejete določbe za hiter začetek skupnih
              raziskav, namenjenih pospešitvi razvoja novih diagnostik, zdravil in cepiv za učinkovito
              preprečevanje, zdravljenje in nadzor nad nujnimi primeri nalezljivih bolezni.

–           Translacijske raziskave pri drugih glavnih boleznih1

            • Rak: poudarek bo na etiologiji bolezni ter novih zdravilih in terapijah; določanju in
              vrednotenju ciljev zdravil in bioloških označevalcev, ki pomagajo pri preprečevanju,
              zgodnjem diagnosticiranju in zdravljenju; ter ocenjevanju učinkovitosti preventivnih
              prognostičnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov.

1
       Upoštevan bo vidik paliativne medicine in uporaba aktivnih sestavin.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/125

         • Bolezni srca in ožilja: poudarek bo na diagnozi, preprečevanju, zdravljenju in
             spremljanju bolezni srca in krvnih žil (vključno z vaskularnimi vidiki možganske kapi)
             ob uporabi obsežnih multidisciplinarnih pristopov.

         • Diabetes in debelost: pri prvem bo poudarek na etiologiji različnih vrst diabetesa in s
             tem povezanega preprečevanja in zdravljenja. Pri drugem bo poudarek na
             multidisciplinarnih pristopih, vključno z genetiko, življenjskim slogom in
             epidemiologijo. Pri diabetesu in debelosti bo posebna pozornost posvečena otroškim
             boleznim in dejavnikom, ki delujejo v otroštvu.

         • Redke bolezni: poudarek bo na vseevropskih študijah prirodoslovja, patofiziologije in
             na razvoju preventivnih, diagnostičnih in terapevtskih posegov. V ta del bodo vključeni
             redki Mendelovi fenotipi splošnih bolezni.

         • Druge kronične bolezni: poudarek bo na nesmrtonosnih boleznih z močnim učinkom na
             kakovost življenja v starosti, kot so slabšanje funkcionalnih in senzoričnih sposobnosti
             ter druge kronične bolezni (npr. artritis, revmatične bolezni, mišično-kostne bolezni in
             bolezni dihalnih organov, vključno z boleznimi, ki jih povzročijo alergije).

• Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov

Ta dejavnost je namenjena zagotavljanju potrebne osnove za osveščene politične odločitve glede
zdravstvenih sistemov in učinkovite, z dokazi podprte strategije za spodbujanje zdravja,
preprečevanje bolezni, postavljanje diagnoz in terapijo.
 ---pagebreak--- L 400/126          SL                      Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

–           Prenos rezultatov kliničnih raziskav v klinično prakso, vključno z boljšo uporabo zdravil
            ter ustrezno uporabo vedenjskih in organizacijskih intervencij ter novih terapij in
            tehnologij zdravljenja. Posebna pozornost bo namenjena varnosti pacientov, vključno s
            škodljivimi učinki zdravil: ugotavljanju najboljše klinične prakse; razumevanju kliničnega
            odločanja v okviru osnovne in specializirane oskrbe; ter pospeševanju uporabe z dokazi
            podprte medicine in dajanja pooblastil pacientom. Poudarek bo na primerjavi strategij;
            preučevanju rezultatov različnih intervencij, vključno z zdravili, znanstveno preizkušenimi
            komplementarnimi in alternativnimi zdravili ter novimi zdravstvenimi terapijami in
            tehnologijami, ob upoštevanju strategij za predpisovanje zdravil, nekaterih vidikov
            dokazov farmakovigilance, posebnih značilnosti pacienta (npr. genska odpornost, starost,
            spol in privrženost načelom) ter stroškovnih ugodnosti.

–           Kakovost, učinkovitost in solidarnost sistemov zdravstvenega varstva, vključno s
            transnacionalnimi sistemi zdravstvenega varstva, da se državam zagotovi osnova za
            prilagajanje njihovih zdravstvenih sistemov glede na izkušnje drugih sistemov in njihovo
            trajnost, ob upoštevanju pomembnosti nacionalnega ozadja in značilnosti prebivalstva
            (staranje, mobilnost, migracije, izobraževanje, družbeno-ekonomski položaj, spreminjajoč
            se svet dela itd.). Poudarek bo na organizacijskih, finančnih in ureditvenih vidikih
            zdravstvenih sistemov (oceni stroškov, učinkovitosti in koristi različnih posegov, tudi kar
            zadeva varstvo pacientov), njihovem izvajanju in rezultatih v smislu uspešnosti,
            učinkovitosti in enakosti (vključno z zapostavljenimi skupinami). Posebna pozornost bo
            namenjena vprašanju naložb in človeškim virom, vključno s strategijami oskrbe na domu.
            Pokrito bo tudi vprašanje neodvisnosti, kakovosti življenja in mobilnosti starajoče se
            populacije.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                               L 400/127

–        Boljše spodbujanje zdravja in preprečevanje bolezni: zagotovitev dokazov za najboljše
         ukrepe na področju javnega zdravja v smislu življenjskega sloga, pogojev za delo in
         bivanje ter intervencij na različnih ravneh in v različnih kontekstih. Poudarek bo na širših
         determinantah zdravja in na njihovem vzajemnem delovanju, tako na individualni ravni kot
         tudi na ravni Skupnosti (npr. prehrana, stres, tobak, alkohol in druge snovi, fizična
         aktivnost, kulturno ozadje, družbeno-ekonomski in okoljski dejavniki). Obravnavano bo
         zlasti duševno zdravje z vidika njegovega vseživljenjskega ohranjanja.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje je sestavni del teme in je bistvenega pomena na področjih, ki obravnavajo
svetovne zdravstvene probleme, kot so odpornost na protimikrobna zdravila, HIV/AIDS, malarija,
tuberkuloza, zanemarjene bolezni in pojavljajoče se pandemije. To lahko vključuje tudi določitev
prednostnih nalog v okviru mednarodnih pobud, kot je na primer Global HIV Vaccine Enterprise
(svetovni projekt za cepivo proti virusu HIV). Glede na utrjevanje dolgoročnega trajnostnega
partnerstva na področju kliničnih raziskav med Evropo in državami v razvoju in na vključevanje
nacionalnih programov ali dejavnosti sodelujočih držav, bi lahko bila zagotovljena nadaljnja
podpora Partnerstvu evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij (European and
Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP) kot odziv na njegove dosežke in
prihodnje potrebe.1 Program EDCTP bo še naprej osredotočen na napredno klinično preskušanje za
razvoj novih cepiv, mikrobicidov in zdravil proti tem trem boleznim v podsaharski Afriki. V ta
namen je lahko v delovnem programu predviden prispevek Skupnosti evropskim gospodarskim
interesnim skupinam EDTCP za izvajanje programa, ki ga mora odobriti Komisija, vključno s
ponovno dodelitvijo prispevka Skupnosti.

1
       Komisija bo ocenjevala EDCTP
 ---pagebreak--- L 400/128       SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Posebni ukrepi sodelovanja se bodo izvajali na področjih, oblikovanih z biregionalnimi dialogi v
tretjih državah/regijah in na mednarodnih forumih, ter tudi v okviru razvojnih ciljev novega
tisočletja. Takšna prednostna področja, prilagojena lokalnim potrebam in s partnerstvi, lahko
vključujejo: raziskave zdravstvene politike, raziskave zdravstvenih sistemov in zdravstvenih
storitev, zdravje mater in otrok, reproduktivno zdravje, kontrolo in nadzor nad zanemarjenimi
nalezljivimi boleznimi ter pojavljajoče se nepredvidene potrebe politike v navedenih regijah.

Letni prispevek k mednarodni organizaciji Human Frontier Science Programme Organisation
(HFSPO)1 bo skupen s temo "Informacijske in komunikacijske tehnologije". To bo omogočilo
državam članicam EU, ki niso članice G8, da uživajo ugodnosti iz programa Human Frontier
Science Programme (HFSP), in zagotovilo večjo prepoznavnost evropskih raziskav.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb se bodo izvajale na podlagi pobud po načelu "od spodaj navzgor" in
"osredotočenih" pobud v povezavi z drugimi tematskimi področji, kar bo vključevalo širok in
interdisciplinaren raziskovalni portfelj. Podpora nepredvidenim političnim potrebam lahko
obravnava na primer pogoje za delo in bivanje, varnost in zdravje pri delu, presojo vplivov na
zdravje, oceno tveganja, statistične kazalnike, upravljanje in komuniciranje na področju javnega
zdravja ter obveznosti v okviru mednarodnih pogodb na področju zdravja, vključno z Okvirno
konvencijo o nadzoru tobaka2 in mednarodnimi zdravstvenimi predpisi3. To bo dopolnilo zgoraj
navedene podprte raziskave, ki jih usmerja zdravstvena politika.

1
       Evropska skupnost je članica organizacije HFSP (HFSPO) in je HFSP financirala v okviru
       prejšnjih okvirnih programov.
2
       Okvirna konvencija o nadzoru tobaka, 2004/513/ES.
3
       Mednarodni zdravstveni predpisi 2005 – Resolucija 58.3 Svetovne zdravstvene organizacije,
       sprejeta na 58. skupščini dne 23. maja 2005.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                               L 400/129

2.       Prehrana, kmetijstvo in ribištvo ter biotehnologija

Cilj

Izgradnja na znanju temelječega evropskega bio-gospodarstva1 preko povezovanja znanosti,
industrije in drugih zainteresiranih strani, da bi izkoristili nove in nastajajoče raziskovalne
možnosti, ki odgovarjajo na družbene, okoljske in gospodarske izzive: naraščajoče povpraševanje
po varnejši, bolj zdravi in bolj kakovostni hrani ter po trajnostni rabi in proizvodnji obnovljivih
bioloških virov; naraščajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s
prehrano; ogrožanje trajnosti in varnosti proizvodnje na področju kmetijstva, ribogojstva in ribištva;
ter naraščajoče povpraševanje po visoko kakovostni hrani ob upoštevanju dobrega počutja živali in
podeželskega in obalnega okolja ter odzivov na posebne prehranske zahteve potrošnikov.

1
       Izraz "bio gospodarstvo" zajema vse industrijske in gospodarske sektorje, ki proizvajajo,
       upravljajo in drugače izkoriščajo biološke vire (in povezane storitve, preskrbo ali
       potrošniške industrije), kot so kmetijstvo, prehrana, ribištvo, gozdarstvo itd.
 ---pagebreak--- L 400/130        SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Pristop

Ta tema bo okrepila osnove znanja, prinesla inovacije in zagotovila podporo politike pri izgradnji in
razvoju na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva (European Knowledge Based Bio-
Economy – KBBE). Raziskave bodo usmerjene na trajnostno upravljanje z biološkimi viri, njihovo
proizvodnjo in rabo, zlasti s pomočjo znanosti o življenju, biotehnologije in zbliževanja z drugimi
tehnologijami, da bi zagotovili nove, varnejše, dostopne, ekološko učinkovite in konkurenčne
proizvode iz evropskega kmetijstva, ribištva, ribogojstva, prehrambene1, zdravstvene, lesne in
sorodnih industrij. Raziskave bodo pomembno prispevale k izvajanju in oblikovanju politik in
predpisov Skupnosti, obravnavale ali podpirale pa bodo predvsem: skupno kmetijsko politiko;
vprašanja v zvezi s kmetijstvom in trgovino, varnostne vidike GSO, predpise na področju varne
hrane, zakonodajo Skuposti na področju zdravja rastlin; politiko Skupnosti na področju zdravja
živali, nadzor bolezni in standarde dobrega počutja; environment and bio-diversity; evropsko
gozdarsko strategijo; in skupno ribiško politiko, katere namen je zagotoviti trajnostni razvoj
ribolova in ribogojstva ter varno morsko hrano. Poleg tega bodo raziskave poskušale razviti nove in
obstoječe kazalnike, ki podpirajo analize, razvoj in spremljanje teh politik.

Ker je kmetijstvo večnamensko, bodo raziskave podpirale vlogo gospodarstva na podeželju in
priložnosti, ki jih ima pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja.

1
       V prehrano so vključeni morski sadeži.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/131

Agroživilska industrija, pri kateri 90 % predstavljajo MSP, bo še zlasti uživala ugodnosti mnogih
raziskovalnih dejavnosti, vključno z usmerjenim razširjanjem in dejavnostmi za prenos tehnologije,
predvsem v zvezi z vključevanjem in prevzemanjem naprednih, ekološko učinkovitih tehnologij,
metodologij in postopkov ter razvojem standardov. Pričakovati je, da bodo visokotehnološka, na
novo ustanovljena podjetja na področju bio-, nano- ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij
(IKT) pomembno prispevala na področju žlahtnjenja rastlin, izboljšanih pridelkov in varstva rastlin,
naprednih tehnologij za odkrivanje in spremljanje za zagotovitev varne in kakovostne hrane ter
novih industrijskih bioprocesov.

Številne evropske tehnološke platforme, ki zajemajo področje rastlinske genomike in
biotehnologije, gozdarstva in lesne industrije, zdravja živali na globalni ravni, reje domačih živali,
prehrane, ribogojstva in industrijske biotehnologije, bi lahko prispevale z določitvijo skupnih
raziskovalnih prednostnih nalog v okviru te teme, z opredelitvijo mogočih bodočih obsežnih pobud,
kot so projekti, in pomagale zagotoviti široko udeležbo in vključevanje vseh zainteresiranih strani.
Po potrebi bodo izvedeni ukrepi za povečanje usklajenosti nacionalnih raziskovalnih programov, v
tesnem usklajevanju s projekti ERA-NET, tehnološkimi platformami in drugimi zadevnimi akterji,
kot je Stalni odbor za raziskave v kmetijstvu (SCAR) ali prihodnja evropska struktura za
usklajevanje pomorskih raziskav.

Upoštevanje družbenega, etičnega vidika, vidika enakopravnosti spolov, pravnega, okoljskega,
gospodarskega in širšega kulturnega vidika ter možnih tveganj in vplivov (predvidevanja)
znanstvenega in tehnološkega razvoja bo, kjer bo to primerno, sestavni del dejavnosti.
 ---pagebreak--- L 400/132          SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

Dejavnosti

• Trajnostna proizvodnja in upravljanje z biološkimi viri iz tal, gozdov in vodnih okolij1

–           Omogočanje raziskav ključne dolgoročne gonilne sile trajnostne proizvodnje in upravljanja
            z biološkimi viri (mikroorganizmi, rastline in živali), vključno z izkoriščanjem biološke
            raznovrstnosti in novih bioaktivnih molekul v teh bioloških sistemih. Raziskave bodo
            vključevale tehnologije, katerih poimenovanja se končajo na "-omika", kot so genomika,
            proteomika, metabolomika, in konvergenčne tehnologije, ter njihovo vključevanje znotraj
            pristopov sistemske biologije kot tudi razvoj osnovnega orodja in tehnologij, vključno z
            bioinformatiko in ustreznimi podatkovnimi zbirkami, ter metodologij za ugotavljanje sort
            znotraj skupin vrst.

–           Povečana trajnost in konkurenčnost, in hkrati zaščita zdravja potrošnikov, ob zmanjšanju
            okoljskih vplivov in upoštevanju podnebnih sprememb v kmetijstvu, vrtnarstvu,
            gozdarstvu, ribištvu in ribogojstvu s pomočjo razvoja novih tehnologij, opreme, nadzornih
            sistemov, novih rastlin in proizvodnih sistemov, upravljanje pridelkov z izbranim
            žlahtnjenjem rastlin, zdravjem rastlin in najustreznejšimi proizvodnimi sistemi, izboljšanje
            znanstvene in tehnične osnove upravljanja ribištva ter boljše razumevanje medsebojnega
            delovanja različnih sistemov (kmetijstvo in gozdarstvo; ribištvo in ribogojstvo) v okviru
            pristopa celostnega obravnavanja ekosistemov. Raziskave za ohranitev avtohtonih
            ekosistemov, razvoj agentov za bio-nadzor in mikro-biološke dimenzije bio-raznolikosti in
            metagenomike.

1
       Nadaljnje raziskave v zvezi s trajnostnim upravljanjem in ohranjanjem so obravnavane v
       okviru teme "Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)". Raziskovanje drugih orodij in
       tehnologij, ki podpirajo trajnostno proizvodnjo in gospodarjenje, bo potekalo v okviru
       ustreznih tem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/133

         • Pri zemeljskih bioloških virih bo poseben poudarek na nizkih vložkih (npr. pesticidih in
             gnojilih) in organskih proizvodnih sistemih, izboljšanem upravljanju z viri, novo krmo
             in novimi živili in krmo ter novimi rastlinami (pridelki in drevesa) glede na njihovo
             sestavo, odpornostjo na stres, učinkovitostjo rabe hranil in strukturo. To bo podprto z
             raziskavami biološke varnosti, soobstoja in sledljivosti novih rastlinskih sistemov in
             proizvodov ter spremljanjem in ocenjevanjem vpliva gensko spremenjenih rastlin na
             okolje in človeško zdravje, ter možne koristi, ki bi jih imele za družbo.

         • Zdravje rastlin bo izboljšano s pomočjo boljšega razumevanja ekologije, biologije
             škodljivcev, bolezni in drugih groženj ter podpore pri nadzoru nad izbruhi bolezni in
             izboljšanimi orodji in tehnikami za trajnostno upravljanje s škodljivci. Razvite bodo
             boljše metode za spremljanje, ohranjanje in izboljšanje rodovitnosti zemlje.

         • Pri bioloških virih iz vodnih okolij bo poudarek na bistvenih bioloških funkcijah, varnih
             in okolju prijaznih proizvodnih sistemih ter krmi za kultivirane vrste, kot tudi na
             biologiji rib, dinamiki mešanega ribištva, medsebojnih vplivih med ribiškimi
             dejavnostmi in morskim ekosistemom ter na regionalnih in večletnih sistemih za
             upravljanje s pomočjo flote.
 ---pagebreak--- L 400/134          SL                     Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

–           Optimalizirano zdravje živali, proizvodja in njihovo dobro počutje v okviru kmetijstva,
            ribištva in ribogojstva, med drugim z:

            • izkoriščanjem znanja o genetiki, novih metod reje, izboljšanega razumevanja živalske
              fiziologije in vedenja ter z boljšim razumevanjem, in

            • nadzorom nad nalezljivimi boleznimi živali in drugimi dejavniki, ki ogrožajo trajnost in
              varnost pridelovanja hrane, vključno z zoonozami.

            V zvezi s slednjim se bodo razvijala tudi orodja za spremljanje, preprečevanje in nadzor s
            podporo in uporabnimi raziskavami cepiv in diagnostike, preučevanjem ekologije znanih
            ali pojavljajočih se povzročiteljev bolezni in drugih groženj, vključno z zlonamernimi
            dejanji ter vplivi različnih sistemov kmetovanja in podnebja.

            Razvijalo se bo tudi novo znanje za varno odlaganje živalskih odpadkov in izboljšano
            upravljanje s stranskimi proizvodi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/135

–        Zagotavljanje orodij, ki jih oblikovalci politike in drugi akterji potrebujejo za podporo
         izvajanju ustreznih strategij, politik in zakonodaje ter zlasti za podporo izgradnji na znanju
         temelječega evropskega bio gospodarstva (KBBE) in potrebam razvoja podeželja in
         obalnih območij. Skupna ribiška politika bo podprta z razvojem prilagodljivih pristopov, ki
         pri izkoriščanju morskih virov podpirajo pristop celostnega obravnavanja ekosistemov.
         Raziskave za vse politike, vključno s skupno kmetijsko politiko, bodo vključevale
         družbeno-ekonomske študije in stroškovno učinkovite analize, primerljive preiskave
         različnih sistemov kmetovanja, vključno z večnamenskimi, stroškovno ugodne sisteme za
         upravljanje ribištva, vzrejo živali, ki niso namenjene za prehrano, interakcije z
         gozdarstvom in študije za izboljšanje podeželskih in obalnih življenjskih pogojev.

• Od vilic do vil: Prehrana (vključno z morskimi proizvodi), zdravje in dobro počutje

–        Razumevanje obnašanja in izbire potrošnika kot glavnega dejavnika v konkurenčnosti
         prehrambne industrije ter vpliva hrane na zdravje in dobro počutje evropskih državljanov.
         Poudarek bo na potrošnikovem dojemanju in odnosu do hrane, vključno s tradicionalno
         hrano, razumevanju družbenih in kulturnih trendov in opredelitvi determinant izbire hrane
         ter uporabnikovega dostopa do hrane. Razsikave bodo vključevale razvoj podatkovnih
         zbirk o raziskavah živil in prehranjevanja.
 ---pagebreak--- L 400/136          SL                      Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

–           Razumevanje koristnih in škodljivih prehranskih dejavnikov, posebnih potreb in navad
            skupin prebivalstva kot glavnega nadzorljivega dejavnika v razvoju in zmanjšanju pojava s
            prehrano povezanih bolezni in motenj, vključno z debelostjo in alergijami. To bo
            vključevalo raziskavo novih prehranskih strategij, razvoj in uporabo nutrigenomike in
            sistemske biologije ter študije medsebojnih vplivov med prehranjevanjem, fiziološkimi in
            psihičnimi funkcijami. Privedlo bi lahko do preoblikovanja predelanih živil in razvoja
            novih živil in sestavin, dietnih živil in živil s prehranskimi in zdravstvenimi zahtevami. Pri
            poudarjanju vpliva nekaterih živil in prehrane na zdravje ter pri razvoju celostnih smernic
            za prehrano bo pomembno tudi preučevanje tradicionalnih, lokalnih in sezonskih živil ter
            prehrane.

–           Optimalizacija inovacij v evropski prehrambni industriji s pomočjo vključevanja naprednih
            tehnologij v tradicionalno živilsko proizvodnjo, tudi v fermentirano hrano, ključnih
            procesnih tehnologij za povečanje funkcionalnosti, kakovosti in prehrambene vrednosti
            živil, vključno z organoleptičnimi vidiki proizvodnje živil in tudi novih prehrambenih
            izdelkov. Razvoj in predstavitev visoke tehnologije, ekološko učinkovitih sistemov
            predelave in pakiranja, pametnih nadzornih aplikacij ter učinkovitejše valorizacije in
            upravljanja s stranskimi proizvodi, odpadki, vodo in energijo. Poleg tega bodo nove
            raziskave razvijale trajnostne in nove tehnologije za živalsko krmo, vključno s formulacijo
            varne predelave krme, in za nadzor nad kakovostjo krme.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                           L 400/137

–        Zagotavljanje kemijske in mikrobiološke varnosti ter izboljšanje kakovosti evropske
         preskrbe s hrano. To bo vključevalo razumevanje povezav med mikrobiološko ekologijo in
         varno hrano; razvoj metod in modelov, ki obravnavajo celovitost verig za preskrbo s hrano;
         nove metode odkrivanja, sledljivost in njen nadaljnji razvoj, tehnologije in orodja za
         ocenjevanje, upravljanje in sporočanje tveganja, vključno z nastajajočimi tveganji, ter
         izboljšanje razumevanja dojemanja tveganja. To bo vključevalo tudi na znanosti temelječe
         metode za primerjavo tveganj na področju varne hrane.

–        Varovanje zdravja ljudi in okolja s pomočjo boljšega razumevanja vpliva okolja na
         prehransko verigo ljudi/živali in vpliva prehranske verige ljudi/živali na okolje. To bo
         vključevalo študije o onesnaževalcih hrane in zdravstvenih posledicah, spremljanje vplivov
         na okolje, razvoj izboljšanih orodij in metod za oceno in upravljanje vplivov na prehranske
         verige živil in krmil ter njihovo odpornost na globalne spremembe, zlasti kar zadeva
         okolje. Zagotavljanje kakovosti in celovitosti prehranske verige zahteva nove modele za
         analizo proizvodne verige in koncepte upravljanja celotne prehranske verige, vključno z
         vidiki potrošnikov.
 ---pagebreak--- L 400/138          SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

• Znanosti o življenju, biotehnologija in biokemija za trajnostne neprehrambne proizvode in
    postopke:

–           krepitev osnov znanja in razvijanje naprednih tehnologij za proizvodnjo zemeljske ali
            morske biomase za uporabo v industriji in proizvodnji energije. To bo vključevalo
            rastlinsko, živalsko in mikrobno genomiko ter metabolomiko za izboljšanje produktivnosti
            in sestave surovin ter surovin iz biomase za optimalno pretvorbo v proizvode z visoko
            dodano vrednostjo, vključno z biološkimi viri, ki se uporabljajo v farmacevtski industriji in
            medicini, ob istočasnem izkoriščanju naravnih ali okrepljenih zemeljskih in vodnih
            organizmov kot novih virov. To bo v celoti vključevalo analizo življenjskega cikla
            proizvodnje biomas, prevoz, skladiščenje in razvoj trga bio proizvodov;

–           obravnava uporabe industrijske biotehnologije v okviru celotne rastlinske verige in verige
            gozdne biomase, da bi uresničili celoten potencial pristopa biorafinerij (npr. zelene
            kemikalije), vključno z družbeno-ekonomskimi, agronomskimi in ekološkimi vidiki ter
            vidiki potrošnikov. To bo okrepljeno z boljšim razumevanjem in nadzorom nad
            metabolizmom rastlin in mikrobov na celični in podcelični ravni in načina njihove
            vključitve v delovanje celotnega sistema, v proizvodnji proizvodov z visoko vrednostjo, ki
            razvija bioprocese s povečanim izkoristkom, kakovostjo in čistostjo pretvorjenih
            proizvodov, vključno z načrtovanjem bio katalitičnih procesov;
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                           L 400/139

–        uporaba ali razvoj biotehnologij za nove in izboljšane, visoko kakovostne in obnovljive
         gozdarske proizvode in postopke z visoko dodano vrednostjo, da bi povečali trajnost lesa
         in proizvodnje lesa, vključno z debli in zalogami obnovljivih materialov in bioenergije;

–        obravnava potenciala biotehnologije za odkrivanje, spremljanje, preprečevanje,
         obravnavanje in odpravo onesnaževanja;

–        karseda veliko povečanje tržne vrednosti odpadkov in stranskih proizvodov s pomočjo
         novih bioprocesov, ki omogočajo prihranek energije, samih ali v kombinaciji z rastlinskimi
         sistemi in/ali kemijskimi katalizatorji.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje je prednostna naloga raziskav na področju prehrane, kmetijstva in
biotehnologije in se bo močno spodbujalo v okviru celotnega področja. Podpora bo namenjena
raziskavam, ki so še posebej v interesu držav v razvoju in razvijajočih se gospodarstev, ob
upoštevanju razvojnih ciljev novega tisočletja in dejavnosti, ki že potekajo. Izvajali se bodo posebni
ukrepi za podporo sodelovanju s prednostnimi partnerskimi regijami in državami – zlasti s tistimi,
ki so vključene v biregionalne dialoge in dvostranske sporazume na področju znanosti in
tehnologije, ter tudi s sosednjimi državami, razvijajočimi se gospodarstvi in državami v razvoju.
 ---pagebreak--- L 400/140       SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Poleg tega se bo večstransko sodelovanje izvajalo z namenom obravnavati izzive, ki zahtevajo
obsežna mednarodna prizadevanja, kot sta razsežnost in kompleksnost sistemske biologije na
področju rastlin in mikroorganizmov, ali obravnavati svetovne izzive ter mednarodne obveznosti
EU (varnost in zaščita hrane in pitne vode, svetovno širjenje bolezni živali, nepristranska raba
biološke raznovrstnosti, obnova svetovnega ribištva, v sodelovanju z Organizacijo ZN za prehrano
in kmetijstvo, za največji trajnostni donos do leta 2015 ter vpliv podnebnih sprememb/vpliv na
podnebne spremembe).

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb lahko obravnavajo na primer razvoj novih konceptov in tehnologij,
kot na primer v zvezi s sistemi za krizno upravljanje in celovitostjo prehranske verige.

Prožen odziv na nepredvidene politične potrebe bo upošteval zlasti politike, pomembne za
izgradnjo na znanju temelječega evropskega bio gospodarstva.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/141

3.        Informacijske in komunikacijske tehnologije

Cilj

Povečati konkurenčnost evropske industrije ter Evropi omogočiti obvladovanje in oblikovanje
prihodnjega razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in s tem odgovor na
evropske družbene in gospodarske potrebe. IKT so bistvo družbe znanja. Dejavnosti bodo okrepile
znanstveno in tehnološko osnovo Evrope ter zagotovile njen svetovni vodilni na področju IKT,
pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost in kreativnost izdelkov, storitev in postopkov s
pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v korist evropskih državljanov,
podjetij, industrije in vlad. Te dejavnosti bodo tudi pripomogle k zmanjšanju digitalnega razkoraka
in socialne izključenosti.

Pristop

Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) igrajo edinstveno, preizkušeno vlogo pri
spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti in konkurenčnosti vseh industrijskih in storitvenih sektorjev.
Bistvene so za obravnavanje ključnih družbenih izzivov in za posodobitev javnih storitev ter
podpirajo napredek na vseh področjih znanosti in tehnologije. Evropa mora zato obvladovati in
oblikovati prihodnji razvoj IKT ter zagotoviti, da se storitve in izdelki, ki temeljijo na IKT, uvedejo
in uporabljajo, da bi v čim večji meri koristili državljanom in podjetjem.

To so cilji politike Skupnosti na področju informacijske družbe, kot je bilo izpostavljeno v pobudi
i2010, ki si prizadeva za konkurenčno usklajeno informacijsko gospodarstvo v Evropi, znaten dvig
evropskih naložb v raziskave in inovacije na področju IKT ter zelo visoko raven dostopnosti v
informacijski družbi.
 ---pagebreak--- L 400/142        SL                     Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Nove tehnologije IKT bodo ponudile veliko novih priložnosti za izdelke in storitve z visoko
vrednostjo, od katerih jih je veliko na področjih, kjer Evropa že ima industrijsko in tehnološko
vodstvo. Optimalen pristop k naložbam v IKT so partnerstva na evropski ravni. Raziskovalna
dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu "odprte kode", kaže svojo uporabnost kot vir
inovacij in vse večjega sodelovanja. Takšna prizadevanja so bolj kot kdaj koli prej potrebna, da se v
obdobju svetovne konkurenčnosti ter vse bolj kompleksnih in medsebojno odvisnih tehnologij drži
korak z visokimi stroški raziskav.

Tema IKT daje prednost strateškim raziskavam v zvezi s ključnimi stebri tehnologije, omogoča
neprekinjeno vključevanje tehnologij ter zagotavlja znanje in sredstva za razvoj širokega spektra
inovativnih aplikacij IKT. Dejavnosti bodo povečale industrijsko in tehnološko prednost v sektorju
IKT ter izboljšale konkurenčno prednost pomembnih sektorjev, ki dajejo poudarek IKT – tako s
pomočjo inovativnih izdelkov in storitev z visoko vrednostjo, ki temeljijo na IKT, kot tudi z novimi
ali izboljšanimi organizacijskimi procesi v podjetjih in upravah. Poleg tega bo ta tema z
aktiviranjem IKT za izpolnjevanje javnih in družbenih zahtev, še zlasti zahtev ljudi s posebnimi
potrebami, vključno s starajočim se prebivalstvom in invalidi, nudila podporo drugim politikam
Skupnosti, kot sta zaščita zdravja in okolja.

Dejavnosti bodo vključevale ukrepe sodelovanja in povezovanja v mreže in bi lahko podpirale
skupne tehnološke pobude1 ter nacionalne pobude za usklajevanje programov2. Med prednostne
naloge dejavnosti bodo spadale teme, ki med drugim slonijo na delu evropskih tehnoloških
platform. Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih
programih.

1
       To bi lahko vključevalo izbrane vidike raziskav na področju tehnologij nanoelektronike,
       vgrajenih računalniških sistemov.
2
       To bi lahko vključevalo morebitno skupno izvajanje programov na področju podpore iz
       okolja pri samostojnem življenju.
 ---pagebreak--- 30.12.2006          SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/143

Aktivna udeležba malih in srednje velikih podjetij ter drugih malih subjektov pri dejavnostih je
bistvenega pomena zaradi njihove vloge pri spodbujanju inovacij. Igrajo bistveno vlogo pri razvoju
in spodbujanju novih vizij na področju IKT in njihovih aplikacij ter pri njihovi pretvorbi v poslovna
sredstva.

Dejavnosti

• Stebri tehnologije IKT:

–           Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: procesna tehnologija,
            tehnologija naprav in načrtovanja ter preskušanja, metodologije za izboljšanje velikosti,
            zgoščenosti, zmogljivosti, energetske učinkovitosti, proizvodne in stroškovne učinkovitosti
            komponent, sistemov za čipe in zapakiranih sistemov ter integriranih sistemov; osnovne
            fotonske komponente za širok spekter uporabe, vključno z zelo hitrimi komponentami;
            sistemi za radijske frekvence; visoko zmogljivi/zelo zgoščeni sistemi za shranjevanje
            podatkov; zelo veliki/zelo integrirani zasloni; naprave za zaznavanje, aktiviranje,
            vizualizacijo in upodabljanje; sistemi z zelo nizko porabo, napajalne komponente,
            alternativni viri/alternativno skladiščenje energije; heterogene tehnologije/integracija
            sistemov; inteligentni sistemi; večnamenski integrirani mikro-nano-bio-info sistemi; široko
            zastavljena področja elektronike; vključevanje v različne materiale/objekte; vmesnik za
            komunikacijo z živimi organizmi; (samo)sestavljivost molekul ali atomov v stabilne
            strukture.
 ---pagebreak--- L 400/144          SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

–           Splošno razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: stroškovno
            učinkovite in prožne mobilne tehnologije z možnostjo preoblikovanja ter tehnologije,
            sistemi in arhitekture širokih omrežij, vključno z zemeljskimi in satelitskimi omrežji,
            optičnim preklapljanjem in drugimi tehnologijami za visokohitrostno neprekinjeno
            povezanost; združevanje različnih fiksnih, mobilnih, brezžičnih in radiodifuzijskih omrežij
            in storitev, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja;
            interoperabilnost žičnih in brezžičnih komunikacijskih storitev in aplikacij, upravljanje z
            omrežnimi viri, preoblikovanje storitev; kompleksno združevanje v mreže začasnih
            inteligentnih multimedijskih naprav, senzorjev in mikročipov.

–           Vgrajeni sistemi, računalništvo in nadzor: zmogljivejši, varnejši, bolj porazdeljeni,
            zanesljivejši in učinkovitejši sistemi strojne/programske opreme, ki lahko zaznavajo in
            nadzorujejo svoje okolje ter se nanj prilagajajo in istočasno optimalizirajo uporabo virov;
            metode in orodja za oblikovanje, analizo, načrtovanje, izgradnjo in potrjevanje sistemov za
            obvladovanje kompleksnosti; odprte sestavljive arhitekture in platforme brez merila,
            vmesni in porazdeljeni operacijski sistemi za zagotavljanje resnično celovitih sodelovalnih
            in inteligentnih okolij za zaznavanje, aktiviranje, izračunavanje, sporočanje, shranjevanje
            in dostavo storitev; računalniške arhitekture, ki vključujejo heterogene in omrežne
            komponente z možnostjo preoblikovanja, vključno s sestavljanjem, programiranjem in
            doživljenjsko podporo, visoko zmogljivimi sistemi in storitvami; nadzor nad obsežnimi,
            porazdeljenimi in nedoločenimi sistemi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/145

–        Programska oprema, tehnologije GRID, varnost in zanesljivost: tehnologije, orodja in
         metode za dinamično programsko opremo, ki je vredna zaupanja, arhitekture in vmesni
         sistemi, ki podpirajo storitve s poudarkom na znanju, vključno s tem, da se jih daje na
         razpolago kot uporaben vir; k storitvam usmerjene, interoperabilne infrastrukture brez
         merila, omrežjem podobna virtualizacija virov, vključno s posebnimi platformami za
         posamezno področje, operacijski sistemi za delovanje v omrežjih; odprto programje; odprti
         standardi, platforme in pristopi sodelovanja za razvoj in potrjevanje programske opreme,
         storitev in sistemov; orodje za sestavljanje, vključno s programiranjem jezikov;
         obvladovanje na novo nastalega obnašanja kompleksnih sistemov; izboljšanje zanesljivosti
         in odpornosti obsežnih, porazdeljenih in začasno povezanih sistemov ter storitev; varni
         sistemi in storitve, ki so vredni zaupanja, vključno z nadzorom nad dostopom in
         avtentifikacijo, ki spoštuje zasebnost, dinamično politiko varnosti in zaupanja ter
         metamodeli zanesljivosti in zaupanja.

–        Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: metode in tehnike za pridobivanje, ustvarjanje
         in razlaganje, predstavljanje in poosebitev, vodenje in ponovno pridobivanje, izmenjavo in
         posredovanje znanja ob prepoznavanju semantičnih razmerij med vsebinami za uporabo s
         strani ljudi in strojev; umetni sistemi, ki zaznavajo, razlagajo in ocenjujejo informacije ter
         lahko sodelujejo, delujejo samostojno in se učijo; teorije in poskusi, ki presegajo
         posamezne napredke, tako da koristijo vpogled v naravno zaznavanje, zlasti učenje in
         spomin, tudi z namenom pospeševati napredne sisteme za človeško učenje.
 ---pagebreak--- L 400/146           SL                         Uradni list Evropske unije                       30.12.2006

–           Simulacija, vizualizacija, interaktivnost in mešana resničnost: orodja za modeliranje,
            simulacijo, vizualizacijo, medsebojne vplive, navidezno, razširjeno in prepleteno
            resničnost ter njihovo vključevanje v celovita okolja; orodja za inovativno oblikovanje in
            ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih avdiovizualnih medijev; naravnejši,
            intuitivnejši in za uporabo enostavnejši vmesniki ter novi načini vzajemnega delovanja s
            tehnologijo, stroji, napravami in drugimi artefakti; jezikovna tehnologija, vključno z
            večjezičnimi in avtomatskimi sistemi za strojno prevajanje.

–           Nova pričakovanja v IKT, ki se približujejo drugim znanstvenim in tehnološkim
            disciplinam (matematika in fizika, materiali, biotehnologija, znanosti o življenju, kemija,
            kognitivne in družbene in znanosti ter humanistične vede itd.) je mogoče najti v okviru
            celotne teme IKT. Prinašajo prodore, ki vodijo do inovacij na področju IKT in do povsem
            novih industrijskih in storitvenih sektorjev. Obsegajo tako miniaturizacijo naprav IKT do
            velikosti, ki je združljiva z živimi organizmi in lahko deluje vzajemno z njimi (kot so nove
            komponente IKT in računalniški sistemi, ki temeljijo na sintetičnih biomolekularnih
            strukturah), ter tudi nove računalniške in komunikacijske znanosti, ki jih navdihuje živi
            svet, naprave IKT, ki so v celoti združljive z okoljem in jih navdihujejo naravni sistemi,
            oblikovanje in simuliranje živega sveta (kot na primer simuliranje človeške fiziologije
            preko več bioloških stopenj).

• Integracija tehnologij:

–           Osebna okolja: vključevanje multimodalnih vmesnikov, tehnik za zaznavanje in
            mikrosistemov, osebnih komunikacijskih in računalniških naprav, sistemov IKT, ki so
            vgrajeni v osebne pripomočke, nosljivih elektronskih sistemov ("wearables") in vsadkov
            ter njihova povezava s storitvami in viri, s poudarkom na vključevanju vseh vidikov
            prisotnosti in identitete osebe.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/147

–        Domača okolja: komunikacije, spremljanje, nadzor in pomoč doma, v zgradbah in na
         javnih mestih; celovita interoperabilnost in uporaba vseh naprav ob upoštevanju
         gospodarnosti, dostopnosti, uporabnosti in varnosti; nove storitve in nove oblike
         interaktivnih digitalnih vsebin in storitev, vključno z razvedrilom; dostop do informacij in
         upravljanje znanja.

–        Robotski sistemi: prožni in zanesljivi robotski sistemi, ki delujejo v človeškem in
         nestrukturiranih okoljih ter sodelujejo z ljudmi; roboti, ki so povezani v mreže in
         sodelujejo; miniaturizirani roboti; humanoidne tehnologije. modularno načrtovanje in
         oblikovanje integriranih robotskih sistemov.

–        Inteligentne infrastrukture: orodja IKT, zaradi katerih so kritične infrastrukture
         učinkovitejše in uporabnikom prijaznejše, lažje prilagodljive in enostavnejše za
         vzdrževanje, bolj vzdržljive pri uporabi in odporne na napake; orodja za vključevanje
         podatkov; IKT za sistemsko oceno tveganja, zgodnje opozarjanje in avtomatska opozorila,
         podpora za načrtovanje in odločanje.

• Raziskovanje uporabe:

–        IKT za soočanje z družbenimi izzivi: zagotoviti, da lahko vsi evropski državljani v čim
         večji meri uživajo ugodnosti izdelkov in storitev IKT, izboljšati vključenost, celovit dostop
         in interakcijo storitev v javnem interesu ter krepitev inovativne vloge storitev javnega
         sektorja ter tako izboljšati njihovo uspešnost in učinkovitost.
 ---pagebreak--- L 400/148           SL                     Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

–           za zdravje: osebni, nevpadljivi sistemi, ki državljanom omogočajo upravljati dobro
            počutje, kot so naprave za spremljanje, ki jih je možno nositi na telesu ali vsaditi, ter
            avtonomni sistemi za podporo zdravju; nastajajoče tehnike, kot je molekularno
            prikazovanje za boljše preprečevanje in individualizirano medicino; odkrivanje znanja o
            zdravju ter njegovo upravljanje in uporaba v klinični praksi; modeliranje in simulacija
            funkcij organov; mikro- in nanorobotske naprave za minimalno invazivne operacijske in
            terapevtske uporabe,

–           na področju javnih uprav, na vseh ravneh: inerdisciplinarna uporaba IKT v javni upravi,
            skupaj z organizacijskimi spremembami in novimi spretnostmi, da bi ponudili inovativne,
            na državljane osredotočene storitve za vse; napredne raziskave in rešitve, ki temeljijo na
            IKT, da bi izboljšali demokratične postopke in postopke udeležbe ter učinkovitost in
            kakovost storitev javnega sektorja, interakcijo z in med upravami in vladami ter podprli
            zakonodajne in politične razvojne procese na vseh ravneh demokracije,

–           za vključevanje: dati posameznikom in njihovim skupnostim večja pooblastila ter izboljšati
            enako udeležbo vseh državljanov v informacijski družbi, ob preprečevanju digitalnih vrzeli
            zaradi invalidnosti, slabega znanja in spretnosti, revščine, geografske izolacije, kulture,
            spola ali starosti, med drugim s podpiranjem podporne tehnologije, spodbujanjem
            neodvisnega življenja, povečanjem e-znanj in spretnosti ter razvojem izdelkov in storitev,
            ki so načrtovani za vse,
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/149

–        za mobilnost: integrirani, na IKT temelječi varnostni sistemi za vozila, ki temeljijo na
         odprtih, varnih in zanesljivih arhitekturah in vmesnikih; interoperabilni sistemi sodelovanja
         za učinkovit, varen in okolju prijazen promet, ki temeljijo na komunikaciji med vozili in s
         prometno infrastrukturo ter vključujejo natančne in stabilne tehnologije za lociranje in
         navigacijo; osebne, večmodalne storitve informacijske mobilnosti, ki zaznavajo lokacijo,
         vključno z inteligentnimi storitvami za turizem,

–        v podporo okolju, upravljanju s tveganji in trajnostnemu razvoju: obvladovanje tveganja in
         nujnih primerov; pametna senzorska omrežja za izboljšanje napovedovanja tveganj,
         upravljanja z naravnimi viri, vključno s sistemi za zmanjšanje količine onesnaževal;
         povečanje energetske učinkovitosti; obvladovanje človeškega odziva na stres iz okolja in
         ohranjanje biološke raznovrstnosti; sistemi za opozarjanje ter pravočasno in zanesljivo
         obveščanje v zvezi z javno varnostjo; podporne tehnologije in podporni sistemi za
         delovanje v težkih, nevarnih in tveganih pogojih; ekološko učinkovita in trajnostna
         proizvodnja IKT, vključno z elektroniko; napredno upravljanje s podatki in informacijami
         za spremljanje okolja in oceno tveganja, kar prispeva k sistemom INSPIRE; GMES in
         GEOSS.

–        IKT za vsebino, ustvarjalnost in osebnostni razvoj:

         • nove oblike interaktivnih, nelinearnih in samoprilagodljivih vsebin, vključno z
             razvedrilom in načrtovanjem; ustvarjalnost in obogatene izkušnje uporabnikov;
             individualna obdelava in zagotavljanje kombiniranih medijskih vsebin; povezovanje
             proizvodnje in upravljanja zgolj digitalnih vsebin z nastajajočimi semantičnimi
             tehnologijami; uporabniško usmerjeni uporaba, dostop do in ustvarjanje vsebin;
 ---pagebreak--- L 400/150           SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

            • s tehnologijo okrepljeni sistemi učenja, orodja in storitve, prilagojeni različnim učencem
               v različnih kontekstih; vprašanja v zvezi s človeškim učenjem, vključno s pedagoškimi
               teorijami, kadar se v procesu uporabljajo IKT; izboljšanje sposobnosti ljudi, da bi
               postali aktivni učenci;

            • inteligentne storitve za dostop do kulturne dediščine v digitalni obliki; dostop do
               znanstvenih virov in njihova uporaba; orodja, ki pomagajo skupnostim pri ustvarjanju
               novega kulturnega spomina, ki temelji na živi dediščini; metode in orodja za ohranjanje
               digitalnih vsebin; narediti digitalne objekte uporabne za prihodnje uporabnike, ob
               istočasnem ohranjanju avtentičnosti in integritete originalne stvaritve ter konteksta
               uporabe.

–           IKT za podporo podjetjem in industriji:

            • dinamični, v omrežja usmerjeni poslovni sistemi za ustvarjanje in dostavo izdelkov in
               storitev, vključno s spremljanjem njihovega časovnega pretoka; decentraliziran nadzor
               in upravljanje z inteligentnimi elementi; digitalni poslovni ekosistemi, zlasti programska
               oprema (tudi na omrežjih temelječa oprema), prilagojeni potrebam malih in srednje
               velikih organizacij; sodelovalne storitve za porazdeljene delovne površine, ki zaznavajo
               ozadje; razširjena prisotnost skupin, vodenje skupin in skupna podpora, širjenje znanja
               in interaktivne storitve;
 ---pagebreak--- 30.12.2006           SL                  Uradni list Evropske unije                              L 400/151

         • proizvodnja, vključno s tradicionalnimi industrijami: omrežni inteligentni nadzor za
             izredno natančno proizvodnjo in nizko uporabo virov; brezžična avtomatizacija in
             logistika za hitro rekonfiguracijo obratov; integrirana okolja za modeliranje, simulacijo,
             optimizacijo, predstavitev in virtualno proizvodnjo; proizvodne tehnologije za
             miniaturizirane sisteme IKT in za sisteme, ki so prepleteni z materiali in objekti vseh
             vrst.

–        IKT za krepitev zaupanja:

         • orodja, ki podpirajo zaupanje v IKT in njihove uporabe; mnogokratni in zvezni sistemi
             za upravljanje identitete; tehnike za avtentifikacijo in odobritev; sistemi, ki izpolnjujejo
             potrebe po zasebnosti, ki izhajajo iz novega tehnološkega razvoja; upravljanje s
             pravicami in sredstvi; orodja za zaščito pred kibernetskimi grožnjami, ob usklajevanju z
             drugimi temami, še zlasti s temo "Varnost".

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje v okviru teme IKT se bo spodbujalo z namenom, da se za vprašanja
skupnega interesa skupaj s strateškimi partnerji najde interoperabilne rešitve z velikimi vzajemnimi
koristmi in da se prispeva k širjenju informacijske družbe v razvijajočih se gospodarstvih in državah
v razvoju. Za države ali regije, s katerimi mora Evropa okrepiti sodelovanje, bodo določeni posebni
ukrepi s posebnim poudarkom na sodelovanju z razvijajočimi se gospodarstvi, državami v razvoju
in sosednjimi državami.
 ---pagebreak--- L 400/152        SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

Skupaj s temo 1 "Zdravje" bo ponujeno članstvo v mednarodnem programu Human Frontier
Science Programme (HFSP), da bi spodbudili interdisciplinarne raziskave in nova sodelovanja med
znanstveniki z različnih področij ter državam članicam, ki niso države G-8, omogočili, da v celoti
uživajo ugodnosti programa.

Dejavnosti v okviru te teme podpirajo shemo inteligentnih proizvodnih sistemov (IMS), ki svojim
regijam članicam omogoča sodelovanje na področju RTR1.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Dejavnost Prihodnje in nastajajoče tehnologije bo pritegnila in pospeševala meddisciplinarno
raziskovalno odličnost na pojavljajočih se raziskovalnih področjih, ki so povezana z IKT. Poudarki
so na: raziskovanju novih meja miniaturizacije in računalništva, vključno na primer z izkoriščanjem
kvantnih učinkov; izkoriščanju kompleksnosti omrežnih računalniških in komunikacijskih sistemov,
vključno s programsko opremo; raziskovanju novih konceptov inteligentnih sistemov za nove
poosebljene izdelke in storitve ter njihovem preizkušanju.

Raziskave, namenjene boljšemu razumevanju trendov in vplivov IKT na družbo in gospodarstvo,
lahko na primer vključujejo: vplive IKT na produktivnost, zaposlovanje, spretnosti in znanja ter
plače; IKT kot gonilno silo za inovacije v javnih in poslovnih storitvah; ovire za širše in hitrejše
inovacije ter rabo IKT; novi poslovni modeli in možnosti izkoriščanja; ob usklajevanju z ostalimi
temami, pri katerih bodo imele IKT pomembno vlogo pri spreminjanju pristopa k proizvodnji i
nstoritvam; uporabnost, koristnost in sprejemljivost rešitev, ki temeljijo na IKT; zasebnost, varnost
in zaupanje v infrastrukture IKT; etična vprašanja razvoja IKT; povezave do zakonskih,
regulativnih in vodstvenih okvirov, povezanih z IKT; analize, kako IKT podpirajo politike
Skupnosti in kako nanje vplivajo.

1
       Sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju na področjih IMS je sklenjen med
       Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado,
       Korejo ter državami Efte Norveško in Švico.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                    Uradni list Evropske unije                              L 400/153

4.        Nano-znanosti, nano-tehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

Cilj

Izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in pridobivanje znanja za zagotovitev njene
pretvorbe iz industrije s poudarkom na virih v industrijo s poudarkom na znanju, z ustvarjanjem
postopnih sprememb v znanju in izvajanjem ključnega znanja za nove uporabe na stičišču različnih
tehnologij in disciplin. To bo koristilo novim visoko tehnološkim industrijam in tudi visoko
kakovostnim, na znanju temelječim tradicionalnim industrijam, pri čemer bo poseben poudarek na
ustreznem razširjanju rezultatov RTR med MSP. Namen teh dejavnosti je predvsem omogočiti
razvoj tehnologij, ki vplivajo na vse industrijske sektorje in mnoge druge teme iz Sedmega
okvirnega programa.

Pristop

Za povečanje konkurenčnosti potrebuje Evropska industrija radikalne inovacije. Svoje zmogljivosti
mora usmeriti na izdelke in tehnologije z visoko dodano vrednostjo ter z njimi povezane procese in
tehnologije, da bi izpolnila zahteve uporabnikov ter tudi pričakovanja v zvezi z okoljem, zdravjem
in druga družbena pričakovanja. Brez raziskav spopad s temi konkurenčnimi izzivi ni mogoč.
Konkurenčnost industrije prihodnosti bo v veliki meri odvisna od nanotehnologij in njihovih
aplikacij. RTR na področju nanoznanosti in nanotehnologije, ki so se uveljavile na številnih
področjih, lahko pospešijo pretvorbo evropske industrije. EU ima priznano vodilno vlogo na
področjih, kot so nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in proizvodne tehnologije, ki se mora
okrepiti, da bi zagotovili in okrepili položaj EU na visoko konkurenčnem svetovnem prizorišču.
Konkurenčnost bolj zrele industrije bo v veliki meri odvisna njihove sposobnosti vključevanja
novih tehnologij.
 ---pagebreak--- L 400/154        SL                     Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Ključni element te teme je učinkovito vključevanje nanotehnologije, vede o materialih, načrtovanja
in novih proizvodnih metod, da bi dosegli in čim bolj povečali vpliv na pretvorbo industrije in
istočasno podprli trajnostno proizvodnjo in porabo. V tej zvezi so za konkurenčnost evropske
industrije v prihodnosti ključni materiali z novimi lastnostmi, ki so hkrati osnova tehnološkega
napredka na mnogih področjih. To tematsko področje bo podprlo industrijske dejavnosti, ki delujejo
v povezavi z drugimi tematskimi področji. Podprte bodo uporabe v vseh sektorjih in na vseh
področjih in to vključuje vedo o materialih in tehnologije, visoko zmogljive proizvodne in procesne
tehnologije, nanobiotehnologijo ali nanoelektroniko.

Srednjeročni pristop je osredotočiti se na zbliževanje znanja in spretnosti iz različnih disciplin z
izkoriščanjem v uporabo usmerjenih znanstvenih in tehnoloških sinergij. Dolgoročni cilj teme je
kapitalizirati ogromna pričakovanja nanoznanosti in nanotehnologij za oblikovanje industrije in
gospodarstva, ki resnično temeljita na znanju. V obeh primerih bo bistveno zagotoviti uporabo
znanja, ustvarjenega z uspešnim razširjanjem in uporaba rezultatov.

Zagotovljeni bodo močni prispevki k industrijskim potrebam in dopolnjevanju zlasti preko
dejavnosti, kot so evropske tehnološkie platforme (npr. na možnih področjih trajnostne kemije,
energije, nove proizvodnje, proizvodnje energije, industrijske varnosti, nano-medicine, jekla,
tekstila, keramike, gozdarskega sektorja itd.) in morebitne podpore skupnim tehnološkim pobudam.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/155

Ta tema je še posebej pomembna za MSP zaradi njihovih potreb in vloge pri napredku tehnologije
in njeni uporabi. Področja, ki so še posebej pomembna, vključujejo: nano-instrumente, -orodja, -
naprave in aero-vesoljske sisteme (zaradi koncentracije visokotehnoloških MSP, ki temeljijo na
znanju, z visoko rastjo v teh sektorjih); tehnične tekstilije, vključno z njihovimi oblogami (značilno
za tradicionalen sektor v procesu hitrega preoblikovanja, kar zadeva mnoga MSP); mehanske
industrije (npr. strojno orodje – kjer so evropska MSP vodilna v svetu); kemikalije z visoko dodano
vrednostjo, kot tudi druge sektorje, v katere je vključenih veliko MSP, ki bodo imela koristi od
uvedbe novih poslovnih modelov, materialov in izdelkov.

S shemama ERA-NET in ERA-NET+ se bodo izvajali posebni ukrepi za usklajevanje programov in
skupnih dejavnosti, ki potekajo na nacionalni in regionalni ravni, da bi spodbujali zbliževanje
raziskovalnih programov in povečali kritično maso ter sinergije v okviru evropskih tehnoloških
platform. Industrijske raziskave bodo imele koristi tudi od usklajevanja dejavnosti na področjih, kot
so meroslovje, toksikologija, standardi in nomenklatura.

Dejavnosti

• Nanoznanosti, nanotehnologije

Cilj je ustvariti materiale in sisteme z vnaprej določenimi lastnostmi in obnašanjem, ki temeljijo na
povečanem znanju in izkušnjah s snovmi v nanometrskem merilu. To bo vodilo do nove generacije
konkurenčnih izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo in vrhunskimi zmogljivosti v celi
vrsti uporab in pri tem se bodo v čim večji meri zmanjšali vsi morebitni škodljivi vplivi na okolje in
zdravje. Spodbujala se bo interdisciplinarnost, povezovanje teoretičnih in eksperimentalnih
pristopov.
 ---pagebreak--- L 400/156             SL                  Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Poudarek bo na:

–           novem znanju o medsebojnem učinkovanju atomov, molekul in njihovih spojitev z
            naravnimi in umetnimi enotami;

–           uresničevanju nanostruktur, sistemov in materialov, ob uporabi tega znanja;

–           dejavnostih, katerih cilj je razumevanje ali posnemanje naravnih procesov v nanometrskem
            merilu;

–           postopkih nano-proizvodnje, funkcionalizacije površine, tankih plasti, samozdruževalnih
            lastnosti;

–           metodah in postopkih merjenja in opredeljevanja.

Raziskave bodo obravnavale tudi ustrezne instrumente, orodja, pilotske smernice in predstavitvene
dejavnosti, ki jih zahtevajo najnovejši pristopi k proizvodnji, ki temelji na nanotehnologiji, v najbolj
obetavnih industrijskih sektorjih.

Poleg tega bo dejavnost usmerjena na sorodne izzive in družbeni kontekst ter na sprejemanje
nanotehnologije. To bo vključevalo raziskave vseh vidikov ocene tveganja (npr. nano-toksikologija
in -ekotoksikologija) ter tudi varnost, nomenklaturo, meroslovje in standarde, ki postajajo vedno
bolj pomembni pri izgradnji poti za industrijske uporabe. Poleg tega bi lahko bili uvedeni posebni
ukrepi za vzpostavitev namenskih centrov za znanje in izkušnje ter tudi kot središčna točka za
izvajanje celostnega in odgovornega pristopa Komisije do nanotehnologije, kot je bilo zasnovano v
s tem povezanem akcijskem načrtu1.

1
       Sporočilo Komisije, Nanoznanosti in nanotehnologije: Akcijski načrt za Evropo 2005–2009.
       COM(2005)243.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/157

• Materiali

Novi napredni materiali in površine z večjo vsebnostjo znanja, nove funkcionalnosti in izboljšana
zmogljivost so vedno bolj nujni za industrijsko konkurenčnost in trajnosten razvoj. Glede na nove
modele proizvodne industrije so materiali in ne več postopki predelave tisti, ki postajajo prva
stopnja pri povečanju vrednosti izdelkov in njihove zmogljivosti

Raziskave bodo osredotočene na ustvarjanje novih, na znanju temelječih večnamenskih površin in
materialovs po meri narejenimi lastnostmi in predvidljivo zmogljivostjo za nove izdelke in postopke
ter njihova popravila; Poudarek bo na visoki zmogljivosti večnamenskih materialov s širokim
spektrom uporabe.

To zahteva nadzor nad posebnimi lastnostmi in zmogljivostmi, predelavo in proizvodnjo ter
upoštevanje možnih vplivov na zdravje in okolje v njihovem celotnem življenjskem ciklusu.
Poudarek bo na novih naprednih materialih in sistemih, pridobljenih z uporabo potenciala
nanotehnologij in biotehnologij in/ali z "učenjem iz narave", zlasti visoko zmogljivih nano-
materialih, bio materialih, hibridnih materialih in umetnih materialih z elektromagnetnimi lastnosti,
ki jih ni mogoče najti v naravi.
 ---pagebreak--- L 400/158        SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

Pospeševal se bo multidisciplinaren pristop, ki vključuje kemijo, fiziko, inženirske znanosti,
vključno z računalniškim modeliranjem, ter vedno bolj tudi biološke znanosti. Opredelitev,
načrtovanje in simulacija materialov so prav tako bistveni za boljše razumevanje fenomenov v zvezi
z materiali, zlasti odnosa med strukturo in lastnostmi na različnih ravneh; za izboljšanje ocenjevanja
in zanesljivosti materialov, vključno z odpornostjo na staranje, ter za razširitev koncepta virtualnih
materialov pri načrtovanju materialov. Podpora bo namenjena vključevanju vseh stopenj, od nano
preko molekularne do makro, v kemijsko tehnologijo in tehnologijo materialov za razvoj novih
konceptov in procesov, kot na primer na področju katalize ter krepitve in optimalizacije procesov.
Obravnavana bodo tudi vprašanja, povezana s postopkom razvoja in krepitve ter industrializacije
novih materialov.

• Nova proizvodnja

Nov pristop k proizvodnji je potreben za preoblikovanje industrije EU od industrijskega okolja, ki
je usmerjeno na vire, do trajnostnega industrijskega okolja, usmerjenega v znanje, in bo odvisen od
sprejetja povsem novega odnosa do stalnega pridobivanja, razširjanja, zaščite in financiranja novega
znanja ter njegove uporabe, vključno do trajnostnih vzorcev proizvodnje in porabe. Sem spada
ustvarjanje pravih pogojev, ki bodo omogočili, da se industrija zavzame za stalne inovacije (na
področju industrijskih dejavnosti in proizvodnih sistemov, vključno z načrtovanjem, gradbeništvom,
napravami in storitvami) ter za razvijanje generičnih proizvodnih "sredstev" (tehnologije,
organizacija, proizvodni obrati in človeški viri) ob istočasnem izpolnjevanju varnostnih in okoljskih
zahtev.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/159

Dejavnosti bodo osredotočene na:

–        razvoj in potrjevanje novih industrijskih modelov in strategij, ki pokrivajo vse vidike
         življenjskega ciklusa izdelkov in procesov;

–        prilagodljive proizvodne sisteme, ki premagujejo obstoječe omejitve v procesu in
         omogočajo nove proizvodne in predelovalne metode;

–        proizvodnjo z mrežasto strukturo za razvoj orodij in metod za dejavnosti sodelovanja, ki
         imajo dodano vrednost, v svetovnem merilu;

–        orodja za hiter prenos in vključevanje novih tehnologij v načrtovanje in delovanje
         proizvodnih procesov;

–        ter izkoriščanje zbliževanja multudisciplinarnih raziskovalnih omrežij in nano, mikro, bio,
         informacijskih in kognitivnih tehnologij za razvoj novih hibridnih tehnologij, izdelkov in
         tehnoloških konceptov z dodano vrednostjo ter možnosti za nove industrije.

Psebno pozornost je treba nameniti dejavnostim, ki bodo spodbujale prilagoditev in vključevanje
MSP v nove potrebe dobavne verige in ustanvljanje visoko tehnoloških MSP.
 ---pagebreak--- L 400/160        SL                      Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

• Vključevanje tehnologij za uporabo v industriji

Vključevanje znanja in tehnologij s treh zgoraj navedenih raziskovalnih področij je bistvenega
pomena za pospešitev preoblikovanja evropske industrije in njenega gospodarstva, ob sprejetju
varnega, družbeno odgovornega in trajnostnega pristopa.

Raziskave se bodo usmerile na nove uporabe in nove rešitve za pospešitev postopkov, ki so odgovor
na glavne izzive ter tudi na potrebe RTR, vključno s potrebami, ki so jih ugotovile različne
evropske tehnološke platforme. Vključevanje novega znanja iz nanotehnologij, tehnologij
materialov in proizvodnih tehnologij bo dobilo podporo v uporabah znotraj posameznega sektorja
ter med sektorji, kot so zdravje, prehrana, gradbeništvo in gradnja, vključno s kulturno dediščino,
aero-vesoljska industrija, promet, energetika, kemija, okolje,informacije in komunikacija, tekstilni
izdelki, oblačila in obutev, lesna industrija, jeklarstvo, strojništvo, kemijska tehnologija in splošna
tematska področja, kot so varstvo pri delu ter merjenje in preskušanje.

Mednarodno sodelovanje

Vedno bolj mednarodna razsežnost industrijskih raziskav zahteva dobro usklajen pristop za delo s
tretjimi državami. Zato bo mednarodno sodelovanje pomembno v okviru te teme.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                              L 400/161

Posebni ukrepi lahko vključujejo: dejavnosti z industrializiranimi državami in tistimi, ki so
podpisale sporazum o sodelovanju na področju znanosti in tehnologije na področjih, ki jih
obravnava ta tema; posebne pobude z razvijajočimi se gospodarstvi in državami v razvoju, da bi
zagotovili njihov dostop do znanja; dialog z najpomembnejšimi državami o "kodeksu ravnanja" za
odgovoren in varen razvoj nanotehnologije; in shemo inteligentnih proizvodnih sistemov (IMS), ki
svojim regijam članicam omogoča sodelovanje na področju RTR1. Spodbujale se bodo pobude za
usklajevanje in izmenjavo raziskovalnih podatkov (kot na primer vprašanje varnosti nanotehnologij
za okolje in zdravje), da bi izgradili pot za splošno razumevanje ureditvenih potreb s strani
načrtovalcev politike po celem svetu.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb se bodo izvajale predvsem z namenom razviti in krepiti evropske
zmogljivosti na posebnih nastajajočih in interdisciplinarnih raziskovalnih področjih, ki imajo velik
potencial za prihodnost. Vse nepredvidene politične potrebe se bodo obravnavale na prožen način in
so lahko povezane na primer s standardizacijo, podporo varnemu preoblikovanju v industrijo, ki
temelji na znanju, ali z možnimi vplivi nanotehnologij na okolje in zdravje.

1
       Sporazum o znanstvenem in tehničnem sodelovanju na področjih IMS je sklenjen med
       Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike, Japonsko, Avstralijo, Kanado,
       Korejo ter državami Efte Norveško in Švico.
 ---pagebreak--- L 400/162         SL                    Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

5.          Energija

Cilj

Prilagajanje sedanjega energetskega sistema, da bi postal bolj trajnosten in manj odvisen od
uvoženih goriv in bi temeljil na naboru energetskih virov, zlasti na obnovljivih virih, energetskih
nosilcih in ekoloških virih; izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z racionalizacijo izrabe in
shranjevanjem energije; soočanje s perečimi izzivi varnosti oskrbe in podnebnih sprememb ter
istočasno povečanje konkurenčnosti evropskih industrij.

Pristop

Trenutne projekcije v EU in po svetu kažejo, da se večina ključnih energijskih kazalnikov (npr.
poraba energije, odvisnost od fosilnih goriv, omejenost tradicionalnih zalog nafte in zemeljskega
plina, odvisnost od uvoza, emisije CO2, cene energije) oddaljuje od trajnostnega in energetsko
zanesljivega sistema. Energetske raziskave bodo pomagale obrniti te trende, vzpostaviti ravnovesje
med povečano učinkovitostjo, dostopnostjo, sprejemljivostjo in varnostjo obstoječih tehnologij ter
virov energije, hkrati pa bo njihov namen dolgoročnejša sprememba vzorcev v načinu, kako Evropa
proizvaja in porablja energijo. Energetske raziskave bodo torej neposredno prispevale k uspehu
politike Skupnosti in zlasti k dosežkom sedanjih in prihodnjih ciljev EU na področju energije in
zmanjševanja emisij toplogrednih plinov.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/163

V skladu s sklepi Zelene knjige iz leta 2000 "K evropski strategiji za varnost energetske dobave"1,
Zelene knjige o energetski učinkovitosti iz leta 20052 in Zelene knjige o evropski strategiji za
trajnostno, konkurenčno in varno energijo iz leta 20063 bo pri raziskavah upoštevan pristop
obsežnejšega tehnološkega portfelja; raziskave bodo osredotočene na opredelitev in razvoj
stroškovno učinkovitih tehnologij za bolj trajnostno energetsko gospodarstvo v Evropi (in v svetu),
ki bo temeljilo na državljanom in industriji cenovno dostopni energiji, evropski industriji pa bodo
omogočile, da uspešno konkurira na svetovnem prizorišču. Dejavnosti bodo obravnavale, vsaka
posebej ali skupaj, vse časovne okvire in zajele celotno verigo, od temeljnih in uporabnih raziskav
ter tehnološkega razvoja preko tehnoloških predstavitev velikega obsega ("usmerjevalni projekti"),
ki jih pri potrjevanju rezultatov raziskav in zagotavljanju racionalne podlage za politične odločitve
in razvoj okvira trga podpirajo medsektorske in socialno-ekonomske raziskave.

Kjer koli bo mogoče, bo sprejet celosten pristop, ki bo spodbujal potrebne povratne informacije in
sodelovanje med različnimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Spodbujali se bodo celostni ukrepi,
ki zadevajo več različnih raziskovalnih področij ali izkoriščajo sinergije med njimi.

Zaradi močne svetovne konkurence je pomemben cilj te teme krepitev konkurenčnosti evropskega
sektorja energije, ki bo evropski industriji zagotovila sposobnost, da na področju ključnih tehnologij
in materialov za pridobivanje energije in energetsko učinkovitost ohrani in razvije vodilno vlogo v
svetovnem merilu. Za to bodo potrebna obsežna prizadevanja na področju raziskav in razvoja in
mednarodno sodelovanje. Pomemben dejavnik v sektorju energetike so zlasti MSP, ki igrajo glavno
vlogo v energetski verigi in bodo odločilno vplivali na spodbujanje inovacij. Njihova močna
udeležba v raziskovalnih in predstavitvenih dejavnostih je bistvenega pomena in se bo aktivno
spodbujala.

1
       COM(2002) 769, 29.11.2000.
2
       COM(2005) 265.
3
       COM(2006) 105.
 ---pagebreak--- L 400/164        SL                     Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

Strateški raziskovalni programi in strategije uporabe, ki so jih razvile evropske tehnološke
platforme, so pomemben prispevek k raziskovalnim prednostnim nalogam v okviru te teme. Takšne
platforme so vzpostavljene na področju vodika in gorivnih celic ter fotovoltaike, koncept pa se je
razširil tudi na druga področja, kot so biogoriva, pridobivanje električne energije z ničnimi
emisijami ter prihodnja električna omrežja in druga z energijo povezana področja. Po potrebi se
bodo izvajali ukrepi za povečanje usklajenosti nacionalnih programov.

Bistveno je povečati učinkovitost celotnega energetskega sistema, od vira do uporabnika, in tako
podpreti celotno temo "Energija". Glavni del te teme bosta obnovljiva energija in učinkovitost
končne rabe energije, saj pomembno prispevata k prihodnjim trajnostnim energetskim sistemom.
Posebna pozornost bo namenjena spodbujanju raziskav, razvoja in predstavitvenih dejavnosti ter
spodbujanju izgradnje zmogljivosti na tem področju. V tej zvezi bodo v celoti izkoriščene sinergije
s programom Inteligentna energija za Evropo, ki je sestavni del programa za konkurenčnost in
inovacije. Raziskane bodo tudi možnosti prihodnjih obsežnih pobud, ki vključujejo financiranje iz
različnih virov (npr. JTI).

Da bi pospeševali razširjanje in uporabo rezultatov raziskav, bo podpora namenjena razširjanju
znanja in prenosu rezultatov, med drugim tudi načrtovalcem politike, na vseh področjih.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                    Uradni list Evropske unije                           L 400/165

Dejavnosti

• Vodik in gorivne celice

Strategija celostnega raziskovanja in uporabe, ki jo je razvila evropska tehnološka platforma za
vodik in gorivne celice, zagotavlja podlago za strateški celosten program za uporabo v prometu ter
stacionarno in prenosno uporabo, namenjen zagotavljanju močnih tehnoloških temeljev za izgradnjo
konkurenčne industrije na področju gorivnih celic, dobave vodika in opreme v EU. Program bo
zajemal: temeljne in uporabne raziskave ter tehnološki razvoj; predstavitvene projekte v ustreznem
obsegu, za potrditev rezultatov raziskav in zagotovitev povratnih informacij za nadaljnje raziskave;
medsektorske in socialno-ekonomske raziskovalne dejavnosti, vključno z vprašanji infrastrukture, v
podporo učinkovitim prehodnim strategijam in za zagotavljanje racionalne podlage za politične
odločitve in razvoj okvira trga.

Industrijske uporabne raziskave, predstavitvene in medsektorske dejavnosti v okviru programa bi se
lahko izvajale prek skupne tehnološke pobude. Ta strateško upravljan in ciljno usmerjen ukrep bo
dopolnjen in tesno usklajen s prizadevanjem za predhodne skupne raziskave, namenjene doseganju
prodora kritičnih materialov, procesov in nastajajočih tehnologij.
 ---pagebreak--- L 400/166        SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

• Pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov

Raziskovanje, razvoj in predstavitev integriranih tehnologij za proizvodnjo električne energije iz
obnovljivih virov, ki ustrezajo različnim regionalnim razmeram, kjer je mogoče zaznati zadosten
gospodarski in tehnološki potencial, da bi zagotovili sredstva za trajnostno povečanje deleža
proizvodnje obnovljive električne energije v EU. Raziskave naj bi povečale skupno učinkovitost in
stroškovno učinkovitost, znatno znižale cene proizvodnje električne energije iz domačih virov
obnovljive energije, vključno z razgradljivim delom odpadkov, okrepile zanesljivost procesa in
nadalje zmanjšale vpliv na okolje ter odpravile obstoječe ovire. Poudarek bo na fotovoltaiki, vetru
in biomasi, vključno z soproizvodnjo elektrike in toplote. Poleg tega bodo raziskave namenjene
uresničitvi celotnega potenciala drugih obnovljivih virov energije: geotermalna, toplotna sončna
energija ter energija oceanov (npr. moč valov in plimovanja) in manjših voda.

• Proizvodnja goriv iz obnovljivih virov

Raziskave, razvoj in predstavitev izboljšanih sistemov za proizvodnjo goriv in izboljšanih
tehnologij za konverzijo, da se zagotovi dobavna veriga za trdna, tekoča in plinska goriva iz
biomase (vključno z biološko razgradljivim delom odpadkov). Poudarek bo na novih vrstah
biogoriv, še zlasti za promet in elektriko, ter tudi na novih načinih proizvodnje, skladiščenja in
distribucije obstoječih biogoriv, vključno s celostno proizvodnjo energije in drugimi izdelki z
visoko dodano vrednostjo preko biorafinerij. Raziskave, katerih cilj bo koristna izraba emisij ogljika
"od energetskega vira do končnega porabnika", bodo usmerjene na izboljšanje energetske
učinkovitosti, povezovanja tehnologije in uporabe surovin. Vključena bodo vprašanja, kot je
logistika surovin, prednormativne raziskave ter standardizacija za varno in zanesljivo uporabo v
prometu in nepremičnih aplikacijah. Da bi izkoristili potencial za proizvodnjo obnovljivega vodika,
bo podpora namenjena procesom, ki izkoriščajo biomaso, obnovljivo električno in sončno energijo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/167

• Obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje

Raziskave, razvoj in predstavitev tehnološkega portfelja in naprav, vključno s tehnologijami za
skladiščenje, da bi povečali možnost aktivnega in pasivnega ogrevanja in hlajenja iz obnovljivih
energetskih virov in prispevali k trajnostni energiji. Namen je doseči znatno znižanje stroškov,
povečati učinkovitost, nadalje zmanjšati vpliv na okolje in zagotoviti optimalno uporabo tehnologij
v različnih regionalnih razmerah, kjer je mogoče zaznati zadosten gospodarski in tehnološki
potencial. Raziskave in predstavitvene dejavnosti bi morale vključevati nove sisteme in komponente
za industrijsko uporabo (vključno s termalnim razsoljevanjem morske vode), daljinsko in/ali
namensko ogrevanje in hlajenje prostorov, vključevanje v zgradbe ter shranjevanje energije.

• Tehnologije za zajemanje in skladiščenje CO2 za pridobivanje električne energije brez
   emisij

Fosilna goriva bodo še naprej neizogibno prispevala znaten delež v mešanici energetskih virov za
prihajajoča desetletja. Da bi bila ta možnost združljiva z okoljem, zlasti kar zadeva podnebne
spremembe, so potrebna občutna zmanjšanja škodljivih vplivov uporabe fosilnih goriv na okolje, z
namenom visoko učinkovite in stroškovno učinkovite proizvodnje električne energije in/ali toplote s
skoraj ničnimi emisijami. Raziskave, razvoj in predstavitev učinkovitih, stroškovno učinkovitih in
zanesljivih tehnologij za zajetje in skladiščenje, zlasti podzemno skladiščenje, CO2 so ključnega
pomena za različne vrste geoloških rezervoarjev za CO2; cilj je znižanje stroškov zajetja in
skladiščenja CO2 na manj kot 20 EUR/tono z več kot 90-odstotnim zajetjem, kot tudi zagotovitev
dolgoročne stabilnosti, varnosti in zanesljivosti skladiščenja CO2.
 ---pagebreak--- L 400/168       SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

• Tehnologije čistega premoga

Elektrarne, ki za gorivo uporabljajo premog, ostajajo gonilna sila v svetovni proizvodnji električne
energije, vendar imajo velike možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti in zmanjšanje emisij,
zlasti glede CO2. Da bi ohranili konkurenčnost ter prispevali k ohranjanju virov in ravnanju z
emisijami CO2, bo podpora namenjena raziskavam, razvoju in predstavitvi tehnologij za konverzijo
čistega premoga in drugih trdnih hidrokarbonatov z namenom znatnega povečanja učinkovitosti in
zanesljivosti obstoječih in prihodnjih elektrarn. Podpora bo namenjena tudi tehnologijam za
konverzijo, vključno s kemijskimi postopki, pri katerih nastajajo sekundarni energetski nosilci
(vključno z vodikom) ter tekoča in plinasta goriva. To bo znatno povečalo učinkovitost in
zanesljivost elektrarn ter zmanjšalo emisije onesnaževal in skupne stroške v različnih obratovalnih
pogojih. Ob pričakovanju prihodnjega pridobivanja električne energije z ničnimi emisijami, je treba
te dejavnosti povezati in pripraviti na razvoj tehnologij za zajetje in skladiščenje CO2 in souporabo
biomase.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/169

• Inteligentna energetska omrežja

Potrebna bodo obsežna prizadevanja na področju raziskav in razvoja, da bi olajšali prehod na bolj
trajnosten energetski sistem in povečali učinkovitost, prožnost, varnost, zanesljivost in kakovost
evropskih elektroenergetskih in plinskih sistemov ter omrežij, zlasti v okviru bolj integriranega
evropskega energetskega trga. V zvezi z električnimi omrežji je cilj preoblikovanje sedanjih
elektroenergetskih omrežij v prožno in interaktivno (odjemalci/dobavitelji) storitveno mrežo,
nadzor dejanskega časovnega pretoka in odprava ovir za obsežno dobavo in učinkovito
vključevanje obnovljivih virov energije ter porazdeljenega pridobivanja energije (npr. gorivne
celice, mikro turbine, motorji s premočrtnim gibanjem); v ta namen bosta potrebna tudi razvoj in
predstavitev ključnih osnovnih tehnologij (npr. inovativne rešitve IKT, tehnologije za skladiščenje
obnovljivih virov energije, močnostna elektronika in superprevodne naprave). Cilj v zvezi s
plinskimi omrežji je predstaviti inteligentnejše in učinkovitejše procese in sisteme za prevoz in
distribucijo plina, vključno z učinkovitim vključevanjem obnovljivih virov energije in uporabo
bioplina v obstoječih omrežjih.
 ---pagebreak--- L 400/170        SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

• Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo

Velike možnosti za zmanjšanje končne in osnovne porabe energije in izboljšanje energetske
učinkovitosti1 je treba izkoristiti z raziskavami, optimalizacijo, potrjevanjem in predstavitvijo novih
konceptov ter optimizacijo preizkušenih in novih tehnologij za zgradbe, storitve in industrijo. To
vključuje kombinacijo trajnostnih strategij in tehnologij za večjo energetsko učinkovitost, uporabo
obnovljive energije ter soproizvodnje in vključevanje obsežnejših ukrepov in sredstev za
upravljanje povpraševanja v mestih in skupnostih, pa tudi predstavitev zgradb, ki na okolje vplivajo
v najmanjši možni meri (eko-zgradbe). Te obsežne ukrepe bodo lahko podprle inovativne raziskave
in razvoj, ki obravnavajo posebne komponente ali tehnologije, npr. za soproizvodnjo in eko-zgradbe
(vključno z razsvetljavo). Ključni cilj je optimalizacija energetskega sistema lokalnih skupnosti,
usklajevanje znatnega zmanjšanja povpraševanja po energiji z najbolj dostopno in trajnostno
rešitvijo glede dobave, vključno z uporabo novih goriv v namenskih flotah2.

• Znanje za oblikovanje energetske politike

Razvoj orodij, metod in modelov za oceno glavnih gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z
energetskimi tehnologijami. Dejavnosti bodo vključevale oblikovanje podatkovnih zbirk in
scenarijev za razširjeno EU ter oceno vpliva energetike in z energetiko povezanih politik na varnost
oskrbe, okolje, družbo in konkurenčnost energetske industrije in vprašanja, ki jih mora sprejeti
javnost. Posebej pomemben je vpliv tehnološkega napredka na politike Skupnosti. Dejavnosti bodo
vključevale znanstveno podporo za razvoj politike.

1
       Kot je ugotovljeno v Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti ali "Narediti več za manj",
       COM(2005) 265 z dne 22. junija 2005.
2
       Na osnovi izkušenj pobud CONCERTO in CIVITAS, ki jih je podprl šesti okvirni program.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                           L 400/171

Mednarodno sodelovanje

Zaradi globalnega pomena izzivov, groženj in možnosti je mednarodno sodelovanje vedno bolj
pomemben element raziskav na področju energetike. S posebnimi ukrepi bo zagotovljena podpora
strateško pomembnim večstranskim pobudam za sodelovanje, kot so na primer Mednarodno
partnerstvo za vodikovo ekonomijo (IPHE), Vodstveni forum za sekvestracijo ogljika (CSLF) in
Johannesburška koalicija za obnovljivo energijo (JREC). Podpora bo namenjena tudi drugim
posebnim ukrepom, ki obravnavajo vprašanja, kot so okoljske posledice energetskih politik,
soodvisnost oskrbe z energijo, prenos tehnologije in usposabljanje, in bo pritegnila razvijajoča se
gospodarstva s posebnimi energetskimi potrebami.

Poleg tega bo mednarodno znanstveno sodelovanje na področju energetike nudilo podporo cilju
evropske Energetske pobude za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj (EUEI), ki je bila
podana na Svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju (WSSD), in sicer da bi prispevali k dosegi
razvojnih ciljev novega tisočletja (MDG), tako da se revnim zagotovi zanesljiv in dosegljiv dostop
do trajnostne energije.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb bodo pomagale opredeliti in raziskati nove znanstvene in tehnološke
možnosti na področju oskrbe z energijo, rabo in trajnost konverzije, pogosto v kombinaciji z
drugimi področji in disciplinami, kot so biotehnologija, novi materiali in proizvodni procesi.
Nepredvidene potrebe politike, ki lahko zahtevajo hiter odziv, vključujejo na primer oblikovanje
mednarodnih ukrepov na področju podnebnih sprememb in odgovor na resne motnje ali nestabilnost
v dobavi ali ceni energije.
 ---pagebreak--- L 400/172         SL                    Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

6.          Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

Cilj

Spodbujati trajnostno gospodarjenje z okoljem in njegovimi viri z izboljševanjem znanja o
medsebojnih vplivih med podnebjem, biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter
razvijanjem novih tehnologij, orodij in storitev, da bi na celosten način rešili svetovne okoljske
probleme. Poudarek bo na napovedovanju sprememb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in
oceanskih sistemov; na orodjih in tehnologijah za spremljanje, preprečevanje in zmanjševanje
okoljskih pritiskov in tveganj, vključno s tveganjem za zdravje, in za prilagajanje tem pritiskom in
tveganjem ter na trajnosti naravne in kulturne krajine.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/173

Pristop

Varovanje okolja je bistvenega pomena za kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij ter za
gospodarsko rast. Ker so zemeljski naravni viri in kulturna krajina pod pritiskom, ki je posledica
rasti prebivalstva, urbanizacije, izgradnje, stalnega povečevanja sektorjev kmetijstva, ribogojstva in
ribištva, prometa in energetike, uporabe zemljišč ter spremenljivosti podnebja in ogrevanja na
lokalni, regionalni in svetovni ravni, je izziv, s katerim se sooča EU, zagotoviti stalno in trajnostno
rast ob istočasnem zmanjšanju negativnih vplivov na okolje. Sodelovanje na celotnem območju EU
spodbuja dejstvo, da imajo države, regije in mesta skupne okoljske probleme in da je potrebna
kritična masa ob upoštevanju obsega, področja delovanja in visoke ravni celovitosti okoljskih
raziskav. Takšno sodelovanje tudi lajša skupno načrtovanje, uporabo povezanih in interoperabilnih
podatkovnih zbirk ter razvoj skupnih kazalnikov, metodologij za ocenjevanje ter skladnih in
obsežnih sistemov za opazovanje in napovedovanje. Poleg tega je mednarodno sodelovanje
potrebno za obogatitev znanja in spodbujanje boljšega upravljanja na svetovni ravni.
 ---pagebreak--- L 400/174        SL                      Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Raziskave v okviru te teme1 bodo prispevale k izvajanju mednarodnih obveznosti EU in držav
članic, kot so Okvirna konferenca Združenih narodov o podnebnih spremembah, Kjotski in
Montrealski protokol, pobude, ki sledijo Kjotskemu protokolu, Konvencija ZN o biološki
raznovrstnosti, Konvencija ZN o boju proti dezertifikaciji, Stockholmska konvencija o obstojnih
organskih onesnaževalih in Svetovni vrh o trajnostnem razvoju iz leta 2002, vključno s pobudo EU
v zvezi z vodo (in tudi spodbujanje trajnostne proizvodnje in porabe). Prispevale bodo tudi k
Medvladnemu forumu za spremembo podnebja in pobudi Skupine za opazovanje zemlje (GEO) ter
upoštevale oceno ekosistemov novega tisočletja. Poleg tega bodo podprle raziskovalne potrebe, ki
izhajajo iz obstoječih in nastajajočih pravnih aktov ter politik Skupnosti (npr. Natura 2000 in
Reach), iz izvajanja 6. okoljskega akcijskega programa, povezanih tematskih strategij (npr. strategij
za morje, tla) in drugih nastajajočih strategij (npr. strategija za živo srebro) in akcijskih načrtov za
okoljske tehnologije ter za okolje in zdravje.

Spodbujanje inovativnih okoljskih tehnologij bo prispevalo k doseganju trajnostne rabe virov, da bi
ublažili podnebne spremembe in se prilagodili nanje in da bi zaščitili ekosisteme in kulturno
krajino. Raziskave bodo prispevale tudi k tehnološkemu razvoju, ki bo izboljšal tržni položaj
evropskih podjetij, zlasti MSP, na področjih, kot so okoljske tehnologije. Evropske tehnološke
platforme, kot so platforme za oskrbo z vodo in sanitarne storitve, trajnostno kemijo, gradbeništvo
in gozdarstvo, potrjujejo potrebo po ukrepanju na ravni EU, izvajanje ustreznih delov njihovih
raziskovalnih vsebin pa bodo podpirale spodaj navedene dejavnosti.

1
       Nadaljnje raziskave v zvezi s proizvodnjo in uporabo bioloških virov so obravnavane v
       okviru teme "Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija".
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/175

Usklajenost nacionalnih programov bo okrepljena z razširitvijo in poglabljanjem obsega obstoječih
projektov ERA-NET na področju okoljskih raziskav1.

Posebna pozornost bo namenjena krepitvi razširjanja rezultatov raziskav Skupnosti – med drugim
tudi s pomočjo izkoriščanja sinergij z dopolnilnimi finančnimi mehanizmi na ravni Skupnosti in
držav članic – ter spodbujanju njihove uporabe s strani zadevnih končnih uporabnikov, ki bo
usmerjeno zlasti na oblikovalce politike.

Po potrebi bodo v okviru teh aktivnosti razviti integrirani koncepti, orodja in strategije upravljanja.
Zagotovljeno bo sodelovanje z medsektorskimi vprašanji2. Pri izvajanju dejavnosti se bodo po
potrebi upoštevali družbeno-ekonomski vidiki politik in tehnologij.

1
       To bi lahko vključevalo skupno izvajanje programov za raziskovanje Baltskega morja in
       novih projektov ERA-NET.
2
       Pri okoljskih tehnologijah je še posebej pomembna uskladitev z okvirnim programom za
       konkurenčnost in inovacije (CIP).
 ---pagebreak--- L 400/176          SL                    Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Dejavnosti

• Podnebne spremembe, onesnaževanje in tveganja

–           Obremenitve okolja in podnebja

Celostne raziskave delovanja podnebja ter zemeljskega in morskega sistema, vključno s polarnimi
območji, so potrebne, da bi opazovali in analizirali, kako so se ti sistemi razvijali v preteklosti, ter
napovedovali njihov prihodnji razvoj, predvsem z opazovanjem, eksperimentalnimi študijami in
naprednimi modeli, in ob upoštevanju antropogenega pospeševanja rasti. To bo omogočilo razvoj
učinkovitih ukrepov za prilagoditev in ublažitev podnebnih sprememb ter njihovih vplivov.
Razvijali in potrjevali se bodo napredni modeli za podnebne spremembe, od svetovne do lokalne
ravni. Ti modeli se bodo uporabljali za ocenjevanje sprememb, možnih vplivov ter kritičnih mejnih
vrednosti (npr. za kislost oceana). Preučevale se bodo spremembe v sestavi zraka in v vodnem
ciklusu in razvijali pristopi, ki temeljijo na tveganju in upoštevajo spremembe v vzorcih za suše,
nevihte in poplave. Zagotovljena bodo proračunska sredstva za količinsko opredelitev in raziskavo
ogljika in toplogrednih plinov (vključno z aerosolnimi razpršilci) Preučevali se bodo pritiski na
kakovost okolja in na podnebje, ki jih povzroča naravna in umetna onesnaženost zraka, vode in tal,
pa tudi medsebojni vplivi med atmosfero, stratosferskim ozonskim plaščem, zemeljskim površjem,
ledom in oceani. Obravnavali se bodo mehanizmi za povratne informacije in nenadne spremembe
(npr. oceansko kroženje) ter vplivi na biološko raznovrstnost in ekosisteme, vključno s posledicami
dviganja morske gladine v obalnih območjih ter vplivi na posebno občutljiva območja, kot so na
primer gorska območja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/177

–        Okolje in zdravje

Multidisciplinarne raziskave medsebojnih vplivov okoljskih in podnebnih dejavnikov tveganja in
človekovega zdravja so potrebne za podporo Akcijskemu načrtu za okolje in zdravje ter za
vključevanje skrbi za javno zdravje in opredelitev bolezni, povezanih z nastajajočimi tveganji za
okolje. Raziskave bodo usmerjene na posledice globalnih sprememb (spremembe podnebja, raba
zemljišč, globalizacija), na večkratne izpostavljenosti prek različnih načinov izpostavljenosti, na
prepoznavanje virov onesnaževanja in novih ali pojavljajočih se okoljskih stresorjev in vektorjev
(npr. zrak v zaprtih prostorih in na prostem, vprašanja v zvezi z urbanim okoljem, onesnaževanje
zraka, elektromagnetna polja, hrup in izpostavljenost strupenim snovem, vključno z razvojem ocene
integriranega tveganja in metodologije za nevarne snovi) ter na možne vplive na zdravje. Poleg tega
bodo raziskave namenjene vključevanju raziskovalnih dejavnosti na področju biološkega
spremljanja ljudi, ob upoštevanju znanstvenih vidikov, metodologij in orodij, da bi razvili usklajen
in stalen pristop. Vključevale bodo evropske študije kohort, s poudarkom na občutljivih skupinah
prebivalstva, ter metode in orodja za izboljšano opredelitev tveganja, oceno in primerjave tveganj
ter vplivov na zdravje. Raziskave bodo razvijale biološke označevalce in modelna orodja, pri
katerih bodo upoštevane kombinirane izpostavljenosti, spremembe ranljivosti in negotovost.
Zagotovile bodo tudi napredne metode in podporna orodja odločanja (kazalniki, podatkovne baze,
analiza stroškov, koristi in večkratnih meril, presoja vplivov na zdravje, analiza bremena bolezni in
trajnosti) za analizo, potrjevanje in povezovanje modelov in sistemov, ter za obvladovanje in
sporočanje, ki podpirata razvoj, oceno in spremljanje politik.
 ---pagebreak--- L 400/178          SL                    Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

–           Nevarnost naravnih nesreč

Obvladovanje naravnih nesreč zahteva pristop, ki upošteva več tveganj ter združuje potrebe za
posebna tveganja in celovito načrtovanje. Treba bo izboljšati znanje in metode ter vzpostaviti
celosten okvir za oceno nevarnosti, ranljivosti in tveganj. Poleg tega je treba razviti strategije za
načrtovanje, preprečevanje, odkrivanje in ublažitev ter pri tem upoštevati gospodarske in družbene
dejavnike. Preučevale se bodo nesreče, povezane s podnebjem (kot so nevihte, suše, gozdni požari,
zemeljski in snežni plazovi, poplave in drugi ekstremni pojavi), ter nesreče, povezane z geološkimi
tveganji (kot so potresi, izbruhi vulkanov in cunamiji); preučevale se bodo tudi njihove posledice.
Te raziskave bodo omogočile boljše razumevanje osnovnih procesov. Prav tako bodo omogočile
izboljšanje metod za odkrivanje, napovedovanje in predvidevanje na podlagi determinističnih in
verjetnostnih pristopov. Podprle bodo razvoj sistemov za zgodnje opozarjanje in obveščanje ter
hitro ukrepanje, njihov cilj pa je tudi zmanjšati ranljivost človeških naselij. Izmerjene bodo
družbene posledice večjih naravnih nesreč, vključno s vplivi na ekosisteme.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/179

• Trajnostno upravljanje virov

–        Ohranjanje in trajnostno upravljanje naravnih in ustvarjenih virov in bio-raznolikosti

Cilj raziskovalnih dejavnosti bo izboljšanje baze znanja ter razvoj naprednih modelov in orodij,
potrebnih za trajnostno gospodarjenje z viri in oblikovanje vzorcev trajnostne porabe. To bo
omogočilo napovedovanje obnašanja ekosistemov in njihovo obnovitev ter ublažilo degradacijo in
izgubo pomembnih strukturnih in funkcionalnih elementov ekosistemov (za biološko raznovrstnost,
vodo, tla in morske vire). V raziskavah oblikovanja ekosistemov bodo upoštevane prakse varovanja
in ohranjanja. Spodbujali se bodo inovativni pristopi za razvoj gospodarskih dejavnosti iz storitev,
povezanih z ekosistemi. Razvijali se bodo integrirani pristopi za preprečevanje dezertifikacije in boj
proti njej, degradacije tal in erozije (vključno z racionalno porabo vode), za zaustavitev izgube
biološke raznovrstnosti in za ublažitev negativnih posledic človekovega ravnanja. Raziskave se
bodo ukvarjale tudi s trajnostno uporabo gozdov in trajnostnim gospodarjenjem z njimi, ter s
pokrajinskim in mestnim okoljem, vključno z načrtovanjem post-industrializiranih območij, in z
ravnanjem z odpadki. Raziskave bodo izkoristile odprte, porazdeljene in interoperabilne sisteme za
upravljanje s podatki in informiranje in bodo prispevale k njihovemu razvoju; podprle pa bodo tudi
presojo, predvidevanje in storitve, povezane z naravnimi viri in njihovo rabo.
 ---pagebreak--- L 400/180          SL                    Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

–           Upravljanje morskih okolij

Da bi izboljšali rezumevanje vplivov človekovih dejavnosti na oceane in morja ter na vire iz
morskega okolja, vključno z onesnaževanjem in evtrofikacijo regionalnih morij in obalnih območij,
je treba izvajati posebne raziskave. Raziskovalne dejavnosti v vodnih okoljih, vključno z obalnimi,
regionalnimi in globokomorskimi ekosistemi in na morskem dnu, se bodo izvajale, da bi opazovali,
spremljali in napovedovali obnašanje tega okolja ter izboljšali poznavanje morja in trajnostno rabo
oceanskih virov. Vpliv človekovih dejavnosti na oceane bo ocenjen s pomočjo celostnih pristopov,
ki upoštevajo biološko raznovrstnost morja, postopke in storitve, povezane z ekosistemi, oceansko
kroženje in geološke značilnosti morskega dna. Izvajal se bo razvoj strategij, konceptov in orodij za
podporo strategijam za trajnostno rabo oceanov in njihovih virov. To bo vključevalo metodologije,
informacijske sisteme in podatkovne baze ter orodja in instrumente za ocenjevanje.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/181

• Okoljske tehnologije

–        Okoljske tehnologije za opazovanje, simulacijo, preprečevanje, ublažitev, prilagoditev,
         sanacijo in obnovo naravne in kulturne krajine

Potrebne so nove ali izboljšane okoljske tehnologije za zmanjšanje vpliva človekovih dejavnosti na
okolje, varovanje okolja in učinkovitejše upravljanje z viri ter za razvoj novih izdelkov, postopkov
in storitev, ki bolj koristijo okolju kot obstoječe alternative. Raziskave bodo zlasti usmerjene na:
tehnologije, ki preprečujejo ali zmanjšujejo tveganja za okolje, blažijo nevarnosti in nesreče, blažijo
podnebne spremembe in izgubo biološke raznovrstnosti; tehnologije, ki spodbujajo trajnostno
proizvodnjo in porabo; tehnologije za upravljanje z naravnimi viri ali učinkovitejše obravnavanje
onesnaževanja v zvezi z vodo, tlemi, zrakom, morskimi in drugimi viri, vključno z mestnim
okoljem in odpadki (vključno z recikliranjem odpadkov). Zagotovljeno bo medsektorsko
sodelovanje z drugimi povezanimi vprašanji.

–        Varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediščine, vključno s človekovim
         življenjskim prostorom

tehnologije za okoljsko trdno in trajnostno upravljanje človekovega okolja, vključno z grajenim
okoljem, urbanimi območji in pokrajino, ter tudi za varstvo, ohranjanje in obnovo kulturne
dediščine pred onesnaževanjem iz okolja, vključno z ocenami vplivov, modeli in orodji za
ocenjevanje tveganja, naprednimi in nedestruktivnimi tehnikami za napoved škode, novimi izdelki
in metodologijami za obnovitev, ublažitev in prilagoditev strategij za trajnostni razvoj premične in
nepremične kulturne dediščine.
 ---pagebreak--- L 400/182             SL                 Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

–           Ocena tehnologije, preverjanje in preskušanje

Raziskave bodo usmerjene na oceno tveganja in učinkovitosti tehnologij, vključno s postopki,
izdelki in storitvami, ter na nadaljnji razvoj povezanih metod, kot je analiza življenjskega cikla.
Poleg tega bo poudarek na: dolgoročnih priložnostih, tržnem potencialu in družbeno-ekonomskih
vidikih okoljskih tehnologij; tehnologiji gozdarskega sektorja, oskrbi z vodo in sanitarni platformi
ter trajnostni kemijski platformi; oceni nevarnosti kemikalij, osredotočeni na inteligentne strategije
preskušanja in metode za zmanjšanje izvajanja preskusov na živalih ter tehnike za količinsko
opredelitev tveganja; ter na raziskovalni podpori razvoju evropskega sistema za preverjanje in
preskušanje okoljskih tehnologij, ki bo dopolnjeval instrumente tretjih strani za ocenjevanje.

• Opazovanje Zemlje in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj

–           Sistemi za opazovanje Zemlje in oceanov ter metode spremljanja okolja in trajnostnega
            razvoja

Raziskovalne dejavnosti bodo namenjene razvoju in vključevanju Globalnega sistema sistemov za
opazovanje zemlje (GEOSS) za okoljska vprašanja in vprašanja trajnostnega razvoja v okviru
pobude GEO1., ki ga dopolnjuje Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES). Obravnavani
bodo interoperabilnost med sistemi za opazovanje, upravljanje z informacijami in izmenjava
podatkov ter optimalizacija informacij za razumevanje, oblikovanje in napovedovanje okoljskih
pojavov in z njimi povezanih človeških dejavnosti. Te dejavnosti bodo usmerjene na naravne
nesreče, podnebne spremembe, vreme, ekosisteme, naravne vire, vodo, rabo zemljišč, okolje in
zdravje ter na biološko raznovrstnost (vključno z vidikom ocene tveganja, metodami za
napovedovanje in ocenjevalnimi orodji), z namenom zagotoviti prednost področjem, ki imajo
družbene koristi od sistema GEOSS, in prispevati h GMES.

1
       Vključno s finančno podporo sekretariatu GEO.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/183

–        Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj ob upoštevanju različnih
         stopenj opazovanja

Potrebna so orodja za količinsko oceno prispevka okoljske in raziskovalne politike h
konkurenčnosti in trajnostnemu razvoju, vključno z ocenami tržno usmerjenih in ureditvenih
pristopov, kot tudi vplivov trenutnih trendov v vzorcih proizvodnje in porabe. Takšna orodja bodo
vključevala modele, ki upoštevajo povezave med gospodarstvom, okoljem in družbo ter koristne in
učinkovite strategije za prilagajanje in preprečevanje. Del te interdisciplinarne raziskave bo celotna
ocena globalnih okoljskih sprememb, vključno z povezavo med ekosistemi in družbeno-
ekonomskimi sistemi. Poleg tega bodo raziskave poskušale izboljšati obstoječe kazalnike in razviti
nove, da bi ocenili prednostne naloge politike trajnostnega razvoja ter analizirali povezovanje med
njimi in hkrati upoštevali obstoječi niz kazalnikov trajnostnega razvoja EU. Vključene bodo analize
tehnologij, družbeno-ekonomska vodila, zunanji dejavniki in vodenje, trajnostna presoja vpliva in
perspektivne študije. Med področja uporabe spadajo raba zemljišč in pomorske politike, razvoj
mest, biološka raznovrstnost ter gospodarski, politični in družbeni konflikti, povezani s podnebnimi
spremembami.
 ---pagebreak--- L 400/184        SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

Mednarodno sodelovanje

Okoljski problemi imajo vedno čezmejno, regionalno ali globalno razsežnost, zato bo pomemben
mednarodno sodelovanje pomemben vidik v okviru te teme. Določena področja so povezana z
mednarodnimi obveznostmi EU, kot so konvencije o klimatskih spremembah, biološki
raznovrstnosti, upravljanju vodnih virov, dezertifikaciji ter kemikalijah in odpadkih, pa tudi sklepi
Johannesburškega vrha o trajnostnem razvoju ter tudi druge regionalne konvencije. Poleg tega bo
pozornost namenjena ustreznim raziskovalnim dejavnostim, ki izhajajo iz okoljskih strategij in
akcijskih načrtov EU1.

Znanstvena in tehnološka partnerstva z državami v razvoju in razvijajočimi se gospodarstvi bodo
prispevala k ciljem novega tisočletja na številnih področjih (npr. preprečevanje in ublažitev posledic
podnebnih sprememb in naravnih nesreč, ponovna pridobitev izgubljenih okoljskih virov,
izboljšanje upravljanja in oskrbe z vodo ter sanitarnih storitev, preprečevanje dezertifikacije in boj
proti njej, trajnostna proizvodnja in poraba ter soočanje z okoljskimi izzivi urbanizacije), na katerih
lahko igrajo ključno vlogo tudi MSP. Posebna pozornost bo namenjena razmerju med svetovnimi
okoljskimi problemi ter regionalnimi in lokalnimi razvojnimi problemi v zvezi z naravnimi viri,
biološko raznovrstnostjo, ekosistemi, rabo zemljišč, naravnimi nesrečami in tveganji ter tistimi, ki
jih povzroča človek, podnebnimi spremembami, okoljskimi tehnologijami, okoljem in zdravjem,
kot tudi orodjem za politično analizo. Sodelovanje z industrializiranimi državami bo izboljšalo
dostop do svetovne raziskovalne odličnosti; znansteniki iz držav v razvoju naj bi bili aktivno
vključeni predvsem v okviru boljšega razumevanja vidikov trajnostnega razvoja.

1
       Primeri so priporočila iz Killarneya o prednostnih nalogah raziskav biološke raznovrstnosti
       za izpolnitev cilja 2010 (konferenca iz Malahideja leta 2004), akcijski načrt EU o podnebnih
       spremembah v okviru razvojnega sodelovanja (2004), prednostni ukrepi, ki jih je določil
       Odbor za znanost in tehnologijo UNCCD, evropske in svetovne strategije, ki obravnavajo
       varno upravljanje kemikalij in pesticidov itd.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/185

Vzpostavitev sistema GEOSS za opazovanje Zemlje bo spodbudilo mednarodno sodelovanje za
razumevanje zemeljskih sistemov in vprašanj v zvezi s trajnostjo ter usklajeno zbiranje podatkov za
znanstvene in politične namene z vključevanjem javnih in zasebnih zainteresiranih strani.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb v okviru te teme lahko obravnavajo vprašanja, kot so interakcije med
ljudmi, ekosistemi in biosfero ali nova tveganja, povezana z naravnimi nesrečami, ter nesrečami, ki
jih povzročata človek in tehnologija.

Podpora odzivu na nepredvidene potrebe okoljske politike bi bila lahko na primer povezana s
trajnostno presojo vpliva novih politik, kot so politika na področju okolja, pomorstva, standardov in
predpisov.

7.       Promet (vključno z aeronavtiko)

Cilj

Ob upoštevanju okolja in naravnih virov razviti integrirane, varnejše, "bolj zelene" in "pametnejše"
vseevropske prometne sisteme, zasnovane na tehnološkem in operativnem napredku ter na evropski
prometni politiki, ki bodo v korist vsem državljanom, družbi in podnebni politiki; ter zaščititi in
nadalje razvijati konkurenčnost, ki so jo evropske industrije ustvarile na svetovnem trgu.
 ---pagebreak--- L 400/186        SL                    Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Pristop

Evropski prometni sistem je bistven element evropske gospodarske in družbene blaginje. Igra
ključno vlogo v prevozu oseb in blaga v lokalnem, regionalnem, nacionalnem, evropskem in
mednarodnem okviru. V okviru te teme bodo obravnavani nekateri od trenutnih izzivov pri
izboljšanju prispevkov prometnih sistemov k družbi in konkurenčnosti industrije v razširjeni EU,
kakor je bilo ugotovljeno v Beli knjigi o prometu1, ob istočasnem zmanjševanju negativnih vplivov
in posledic prometa v zvezi z okoljem, porabo energije, varnostjo in javnim zdravjem.

Upošteval se bo nov celosten pristop, ki povezuje vse načine prevoza, obravnava družbeno-
ekonomsko in tehnološko razsežnost raziskav in razvoja znanja ter vključuje tako inovativnost kot
tudi politični okvir.

Različne tehnološke platforme, vzpostavljene na tem področju (ACARE za aeronavtiko in zračni
promet, ERRAC za železniški promet, ERTRAC za cestni promet, WATERBORNE za vodni
promet, vodik in gorivne celice), so izdelale dolgoročne vizije in strateške raziskovalne programe
(SRA), ki koristno prispevajo k opredelitvi te teme in dopolnjujejo potrebe oblikovalcev politike ter
pričakovanja družbe. Z izbranimi vidiki strateških raziskovalnih programov je mogoče upravičiti
vzpostavitev skupnih tehnoloških pobud. Dejavnosti v okviru sheme ERA-NET nudijo priložnost za
lajšanje nadaljnjega nadnacionalnega usklajevanja med posebnimi temami znotraj prometnega
sektorja in se bodo po potrebi nadaljevale.

1
        "Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve", COM (2001) 370.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                          L 400/187

Dejavnosti, ki so posebej pomembne za MSP, vključujejo prizadevanja za zagotovitev močnih, na
tehnologiji temelječih dobavnih verig v različnih sektorjih; MSP omogočajo dostop do
raziskovalnih pobud; ter lajšajo vlogo in začetek delovanja tehnološko visoko razvitih MSP, zlasti
na področju naprednih prometnih tehnologij in "s storitvami povezanih" dejavnosti, značilnih za
promet, kot tudi razvoj sistemov in aplikacij na področju satelitske navigacije.

Obstoječe politične potrebe ter razvoj, ocena in izvajanje novih politik (na primer pomorske politike
in izvajanje enotnega evropskega neba) se bodo obravnavali v okviru različnih dejavnosti. Delo bo
vključevalo študije, modele in orodja, ki se ukvarjajo s strateškim spremljanjem in napovedovanjem
ter vključujejo znanje, povezano z glavnimi gospodarskimi, družbenimi, varnostnimi problemi in
problemi varnostne kulture ter okoljskimi problemi prometa. Dejavnosti, ki podpirajo medsektorska
tematska področja, bodo usmerjene na posebne značilnosti prometa, na primer varnostne vidike, ki
so notranja zahteva prometnega sistema; uporabo alternativnih virov energije v prometnih
aplikacijah; spremljanje vplivov prometa na okolje, vključno s podnebnimi spremembami; in
ukrepe za boljše gospodarsko povezovanje. Okoljske raziskave bi morale vključevati preučevanje
načinov za zmanjševanje škodljivih vplivov prometa in za optimizacijo prometa, pa tudi načinov za
povečevanje učinkovitosti prometa.

Podpora bo zagotovljena tudi dejavnostim razširjanja in izkoriščanja ter presoji vplivov, pri čimer
bo posebna pozornost namenjena posebnim potrebam uporabnikov, vključno s potrebami
prikrajšanih skupin, in zahtevam politik v prometnem sektorju.
 ---pagebreak--- L 400/188           SL                      Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

Dejavnosti

• Aeronavtika in zračni promet

Dejavnosti bodo prispevale h ključnim politikam Skupnosti ter k izvajanju strateškega
raziskovalnega programa ACARE. Količinski cilji ustrezajo časovnemu okviru 2020 iz tega
programa. Obseg raziskav zajema vse vidike sistema zračnega prometa v zvezi z zrakoplovi,
prevozom potnikov in nadzorovanim delom letališča.

–           Okolju prijaznejši zračni promet: Razvoj tehnologij za zmanjšanje vpliva letalskega
            prometa na okolje, cilj je za polovico zmanjšati emisije ogljikovega dioksida (CO2),
            zmanjšati specifične emisije dušikovih oksidov (NOx) za 80 % in za polovico zmanjšati
            raven zaznanega hrupa. Raziskave bodo usmerjene na pospeševanje okolju prijazne
            tehnologije motorjev, vključno s tehnologijo alternativnih goriv, ter tudi na izboljšano
            prometno učinkovitost zrakoplovov z nepremičnimi in rotacijskimi krili (vključno s
            helikopterji in tiltrotorji) in na nove inteligentne lahke strukture ter izboljšano
            aerodinamiko. Vključena bodo tudi vprašanja, kot so izboljšano obratovanje zrakoplovov
            na letališču (nadzorovan in javni del letališča) ter vodenje zračnega prometa, proizvodnja,
            vzdrževanje in postopki recikliranja.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/189

–        Povečanje časovne učinkovitosti: Pospešitev postopkov v letalstvu, da bi dosegli
         načrtovano trikratno povečanje zračnega prevoza z izboljšanjem točnosti v vseh
         vremenskih pogojih in znatnim zmanjšanjem časa, porabljenega na letališčih za postopke,
         povezane s potovanjem in hkrati vzdrževali varnost. Raziskave bodo razvijale in izvajale
         inovativen sistem vodenja zračnega prometa v okviru pobude SESAR1, s povezovanjem
         zraka, Zemlje in vesoljskih komponent, vključno z vodenjem pretoka prometa in večjo
         avtonomnostjo zrakoplovov. Obravnavani bodo tudi vidiki načrtovanja zrakoplovov, da bi
         izboljšali odpremo potnikov in tovora, nove rešitve za učinkovito uporabo letališč in
         povezovanje zračnega prometa s celotnim prometnim sistemom. Najučinkovitejša
         uskladitev razvoja sistemov vodenja zračnega prometa v Evropi bo zagotovljena s pobudo
         SESAR2.

–        Zadovoljstvo in varnost potnikov: Doseči velik napredek glede možnosti izbire, ki jo imajo
         potniki, in prožnega reda letenja, ob doseganju petkratnega zmanjšanja števila nesreč.
         Nove tehnologije bodo omogočile večjo izbiro konfiguracij zrakoplovov/motorjev, od
         večjih do manjših, vključno z rotoplani, in večjo raven avtomatizacije v vseh elementih
         sistema, vključno s pilotiranjem. Poudarek bo tudi na povečanju udobja potnikov, dobrem
         počutju in novih storitvah, logističnem sistemu v kabini ter aktivnih in pasivnih varnostnih
         ukrepih, s posebnim poudarkom na človeškem dejavniku. Raziskave bodo vključevale
         prilagajanje obratovanja letališč in postopkov v zračnem prometu različnim tipom plovil
         ter 24-urni uporabi pri v Skupnosti sprejemljivih ravneh hrupa.

1
       SESAR (Raziskava enotnega evropskega neba, ATM) - modernizacija infrastrukture
       evropskega sistema kontrole zračnega prometa, povezana z izvajanjem pobude Enotnega
       evropskega neba.
2
       V ta namen je predvidena ustanovitev skupnega podjetja za usklajevanje dejavnosti vodenja
       zračnega prometa.
 ---pagebreak--- L 400/190          SL                     Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

–           Povečanje stroškovne učinkovitosti: Spodbujanje konkurenčne dobavne verige, ki lahko za
            polovico zmanjša čas trženja ter zmanjša stroške razvoja proizvoda in obratovalne stroške,
            kar bi imelo za posledico potnikom dostopnejši promet. Raziskave bodo usmerjene na
            izboljšanje celotnega poslovnega procesa, od zasnove konstrukcije do razvoja proizvoda,
            proizvodnih postopkov in postopkov v prometu, vključno z vključitvijo dobavne verige.
            Vključevale bodo izboljšane zmogljivosti za simulacijo in avtomatizacijo, tehnologije in
            metode za izgradnjo inovativnih zrakoplovov, ki ne potrebujejo vzdrževanja, vključno s
            popravili in obnovo, kot tudi poenostavitev obratovanja zrakoplovov in letališč ter vodenja
            zračnega prometa.

–           Zaščita letal in potnikov: Preprečevanje vseh vrst sovražnega ravnanja, ki bi potnikom ali
            državljanom povzročilo telesne poškodbe, izgubo, materialno škodo ali motnje zaradi
            vplivov zlorabe zrakoplova. Raziskave bodo usmerjene na ustrezne elemente zračnega
            prometa, vključno z varnostnimi ukrepi pri načrtovanju kabin in pilotskih kabin,
            avtomatskim nadzorom in pristankom v primeru nepooblaščene rabe zrakoplova, zaščito
            pred zunanjimi napadi ter tudi varnostnimi vidiki upravljanja zračnega prostora in
            obratovanja letališča.

–           Začetki zračnega prometa prihodnosti: Raziskovanje korenitejših, okoljsko učinkovitejših,
            dostopnejših in inovativnejših tehnologij, ki bodo olajšale pospešitev postopkov, potrebno
            za zračni promet v drugi polovici tega stoletja in naprej. Raziskave se bodo ukvarjale z
            vidiki, kot so novi koncepti pogonske moči in dviganja, nove zamisli glede notranjosti
            zračnih plovil, vključno z oblikovanjem, novi koncepti letališč, nove metode za usmerjanje
            in nadzor nad zrakoplovi, alternativni načini delovanja sistema zračnega prometa in
            njegovo vključevanje v druge načine prevoza.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/191

• Trajnostni kopenski promet (železniški, cestni in vodni)

–        Okolju prijaznejši kopenski promet: Razvoj tehnologij in znanja za zmanjšanje
         onesnaževanja (zraka, vključno s toplogrednimi plini, vode in tal) ter vpliva na takšna
         področja, kot so podnebne spremembe, zdravje, biološka raznovrstnost in hrup. Raziskave
         bodo izboljšale čistost in energetsko učinkovitost prenosa moči (npr. hibridnih raztopin) ter
         spodbujale uporabo alternativnih goriv, vključno z vodikom in gorivnimi celicami kot
         srednje- in dolgoročnimi možnostmi, pri čemer se bodo upoštevali pomisleki glede
         stroškovne učinkovitosti in energetske učinkovitosti. Dejavnosti bodo vključevale
         tehnologije v zvezi z infrastrukturo, vozili, plovili in sestavnimi deli, vključno s splošno
         optimizacijo sistema. Raziskave in razvoj, značilni za promet, bodo vključevali
         proizvodnjo, izgradnjo, postopke, vzdrževanje, diagnostike, popravila, inšpekcije,
         razstavljanje, odlaganje, recikliranje, strategije za izrabljena prevozna sredstva in posege
         na morju v primeru nesreč.
 ---pagebreak--- L 400/192          SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

–           Spodbujanje in povečanje prerazporejanja prometa in razbremenitev prometnih koridorjev1:
            Razvoj in predstavitev celostnega prevoza ljudi in blaga od vrat do vrat ter tehnologij in
            sistemov za zagotovitev učinkovite intermodalnosti, tudi v kontekstu konkurenčnosti
            železniškega in vodnega prometa. Sem spadajo dejavnosti, ki ob upoštevanju celostnega
            pristopa obravnavajo interoperabilnost in operativno optimizacijo lokalnih, regionalnih,
            nacionalnih in evropskih prometnih omrežij, sistemov in storitev ter njihovega
            intermodalnega vključevanja. Dejavnosti bodo namenjene zagotovitvi strategij za vso
            Evropo, optimalne uporabe infrastruktur, vključno s terminali in specializiranimi omrežji,
            izboljšanim upravljanjem s prevozom, prometom in informacijami, izboljšano logistiko
            tovornega prometa in intermodalnostjo potnikov in strategijam prerazporejanja prometa za
            spodbujanje energetsko učinkovitih načinov prevoza. Razvijali se bodo inteligentni
            sistemi, novi koncepti vozil/plovil in tehnologije, vključno s postopki nakladanja in
            razkladanja ter grafični vmesniki. Znanje za oblikovanje politike bo vključevalo določanje
            cen in zaračunavanje infrastruktur, ocene ukrepov prometne politike Skupnosti ter politiko
            in projekte na področju vseevropskih omrežij.

1
       Glede na cilj ponovne vzpostavitve modalnega razcepa iz leta 1998, bodo dejavnosti, ki
       obravnavajo en sam način, osredotočene na železniški in vodni promet.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                           L 400/193

–        Zagotavljanje trajnostne mobilnosti v mestih za vse prebivalce, tudi za prikrajšane skupine:
         Poudarek bo na mobilnosti ljudi in blaga s pomočjo raziskav "vozil naslednje generacije",
         ki združujejo vse elemente čistega, energetsko učinkovitega, varnega in inteligentnega
         cestnega prometnega sistema, in njihove uveljavitve na trgu. Raziskave novih konceptov
         prometa in mobilnosti, inovativnih organizacijskih shem in shem upravljanja mobilnosti ter
         visokokakovostnega javnega prevoza bodo namenjene zagotovitvi dostopa za vse in visoke
         ravni intermodalnega vključevanja. Razvijale in preskušale se bodo inovativne strategije za
         čist mestni prevoz1. Posebna pozornost bo namenjena ekološkim načinom prevoza,
         uravnavanju povpraševanja, racionalizaciji zasebnega prevoza ter informacijskim in
         komunikacijskim strategijam, storitvam in infrastrukturam. Orodja in modeli za podporo
         ustvarjanju in izvajanju politike bodo vključevali načrtovanje prometa in rabe zemljišč,
         vključno s povezavo z rastjo in zaposlovanjem.

1
       Na osnovi izkušenj pobude CIVITAS.
 ---pagebreak--- L 400/194           SL                     Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

–           Izboljšanje varnosti in zaščite: Razvoj tehnologij in inteligentnih sistemov za zaščito
            ranljivih oseb, kot so vozniki, kolesarji, potniki, posadka in pešci. Za načrtovanje in
            delovanje vozil, plovil in infrastruktur se bodo razvijali napredni tehnični sistemi in
            metodologije za analizo tveganja. Poudarek bo na celostnih pristopih, ki povezujejo
            človeški dejavnik, strukturno integriteto, preventivno, pasivno in aktivno varnost, vključno
            s sistemi za spremljanje, reševanje in krizno upravljanje. Varnost bo neločljiv sestavni del
            celotnega prometnega sistema, ki zajema infrastrukture, tovor (blago in embalažo),
            uporabnike prevoza in izvajalce, vozila in plovila ter ukrepe na politični in zakonodajni
            ravni, vključno s podpornimi orodji za odločanje in potrjevanje; zaščita se bo obravnavala,
            če bo to notranja zahteva prometnega sistema.

–           Krepitev konkurenčnosti: S pomočjo raziskav in razvoja izboljšati konkurenčnost
            prometne industrije, zagotoviti trajnostne, učinkovite in dostopne prometne storitve in
            ustvariti nove spretnosti in znanja ter zaposlitvene možnosti. Tehnologije za napredne
            industrijske postopke bodo vključevale načrtovanje, proizvodnjo, montažo, izgradnjo in
            vzdrževanje in bodo namenjene zmanjšanju stroškov življenjskega cikla ter obdobij za
            razvoj. Poudarek bo na inovativnih in izboljšanih konceptih izdelkov in sistemov ter
            izboljšanih prometnih storitvah, ki zagotavljajo večje zadovoljstvo potnikov. Razvijala se
            bo nova organizacija proizvodnje, vključno z upravljanjem dobavne verige in sistemi za
            distribucijo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                                 L 400/195

• Podpora evropskemu sistemu za globalno satelitsko navigacijo (Galileo in EGNOS)

Evropski sistem globalne satelitske navigacije zajema Galileo in EGNOS ter zagotavlja
infrastrukturo za ugotavljanje položaja in napovedovanje časa v svetu1.

–        Izkoriščanje celotnega potenciala: spodbujanje naraščajoče uporabe storitev, od odprtih do
         komercialnih storitev, od varnosti življenja do "iskanja in reševanja" ter predpisanih javnih
         storitev; aplikacije za upravljanje prometa, vključno s prevozom nevarnega tovora in
         materialov; izkoriščanje stranskih storitev; prikaz koristi in učinkovitosti satelitske
         navigacije.

–        Zagotavljanje orodij in ustvarjanje primernega okolja: zagotovitev varne in zanesljive
         uporabe storitev, predvsem s pomočjo certificiranja na področju ključnih aplikacij;
         priprava in potrditev ustreznosti storitev glede na nove politike in zakonodajo, vključno z
         njihovim izvajanjem; obravnavanje predpisanih javnih storitev v skladu z odobreno
         politiko dostopa; razvoj osnovne digitalne topologije, kartografije, geodetskih podatkov in
         sistemov za uporabo v navigacijskih aplikacijah; obravnavanje potreb in zahtev po varnosti
         in zaščiti.

–        Prilagajanje prejemnikov zahtevam in nadgrajevanje temeljnih tehnologij: izboljšanje
         učinkovitosti prejemnikov, vključevanje tehnologij z nizko porabo in miniaturizacijo,
         dokončanje pokritosti z navigacijo v vozilih, priklapljanje z napravami za ugotavljanje
         radijske frekvence, izkoriščanje tehnologije programske opreme za prejemnika,
         povezovanje z drugimi funkcijami, kot so telekomunikacije, podpora tehnologiji za ključno
         zemeljsko navigacijsko infrastrukturo, da bi zagotovili stabilnost in prožnost.

1
       Raziskovalne dejavnosti bo vodil Evropski nadzorni organ za GNSS.
 ---pagebreak--- L 400/196          SL                      Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

–           Podpora razvoju infrastruktur: priprava sistema druge generacije, prilagajanje razvijajočim
            se potrebam uporabnikov in tržnim napovedim, izkoriščanje prednosti internacionalizacije
            infrastruktur, da bi se odzvali na svetovne trge in razvili svetovne standarde.

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje je pomembna sestavina dejavnosti RTR na tem področju in se bo
spodbujalo, kadar bo to v interesu industrije in oblikovalcev politike. Širša tematska področja za
posebne ukrepe bodo upoštevana na področjih, ki so zanimiva za trg (na primer svetovni razvoj
trgovine ter povezovanje omrežij in storitev na celinski in medcelinski ravni); kadar obstajajo
možnosti za dostop do in pridobivanje znanosti in tehnologije, ki dopolnjujeta trenutno evropsko
znanje in imata vzajemne koristi; in kadar se Evropa odziva na svetovne probleme (na primer
podnebne spremembe) ali prispeva k mednarodnim standardom in svetovnim sistemom (na primer
uporabljena logistika in infrastruktura za satelitsko navigacijo).

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Pobude na področju nastajajočih potreb bodo nudile podporo raziskavam, ki se odzivajo na kritične
dogodke in izzive prihodnjih prometnih sistemov, na primer na nove koncepte prometa in vozil,
avtomatizacijo, mobilnost ali organizacijo.

Nepredvidene potrebe politike, ki lahko zahtevajo posebne, s prometom povezane raziskave, lahko
vključujejo širša družbena vprašanja, kot so demografske spremembe, spremembe načina življenja
in družbenih pričakovanj v zvezi s prometnimi sistemi; ter tudi nastajajoča tveganja ali probleme, ki
so zelo pomembni za evropsko družbo.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/197

8.        Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

Cilj

Poglobljeno splošno razumevanje zahtevnih in medsebojno povezanih družbeno-ekonomskih
izzivov, s katerimi se sooča Evropa, na primer rasti, zaposlovanja in konkurence, družbene
kohezije, socialnih, kulturnih in izobraževalnih izzivov v razširjeni EU ter trajnostnega razvoja,
okoljskih izzivov, demografskih sprememb, migracij in integracije, kakovosti življenja in globalne
soodvisnosti, zlasti z namenom zagotavljanja boljše osnove znanja politikam na zadevnih področjih.

Pristop

V okviru prednostnih nalog raziskav bodo obravnavani ključni družbeni, gospodarski in kulturni
izzivi, s katerimi se Evropa in svet srečujeta zdaj in se bosta tudi v prihodnje. Predlagane vsebine
raziskav predstavljajo skladen pristop k obravnavanju teh izzivov. Razvoj družbeno-ekonomske in
humanistične osnove znanja na področju teh ključnih izzivov bo pomembno prispeval k
spodbujanju splošnega razumevanja po celotni Evropi in k reševanju širših mednarodnih
problemov. Prednostne naloge raziskav bodo pomagale izboljšati oblikovanje, izvajanje, vpliv in
vrednotenje politike, tudi regulativnih ukrepov, na mnogih političnih področjih Skupnosti na
evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in večina raziskav bo upoštevala obsežen
mednarodni vidik.
 ---pagebreak--- L 400/198        SL                      Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

Poleg družbeno-ekonomskega in družbeno-kulturnega raziskovanja in predvidevanj bo poudarek na
raziskavah humanističnih ved, ki bodo zagotovile različne perspektive in bistveno prispevale v
okviru celotne teme, na primer glede zgodovinskega, kulturnega in filozofskega vidika, vključno z
ustreznim vprašanjem jezika, identitete in vrednot.

Delo bi lahko potekalo tudi na osnovi ustreznih nacionalnih raziskovalnih programih, ki
dopolnjujejo spodaj navedene raziskovalne dejavnosti, in izkoriščalo prednosti sheme ERA-NET ter
možnost uporabe člena 169. Glede določenih vprašanj bo pri razpravah o prihodnjih vsebinah
raziskav možna uporaba socialnih platform; te bodo vključevale raziskovalno skupnost in
zainteresirane strani družbe.

Raziskave bodo omogočale raziskovalne infrastrukture, ki bodo pridobivale nove raziskovalne
podatke, med drugim tudi preko (kvantitativnih in kvalitativnih) anket, in za mednarodno
primerjalno raziskovanje dajejo na razpolago obstoječe podatke ter omogočajo dostop do izvornih
materialov in naprednih raziskovalnih orodij ter tudi do rezultatov obstoječih raziskav na veliko
področjih. Nekateri od teh ukrepov se bodo izvajali v okviru dela "Infrastrukture" v programu
"Zmogljivosti", drugi pa v okviru projektov znotraj te teme. Raziskave bodo odvisne od dostopa do
uradnih statistik in njihove uporabe.

Izvajali se bodo posebni ukrepi za razširjanje, namenjeni posebnim skupinam in splošni javnosti,
vključno z delavnicami in konferencami, na katerih bodo raziskovalci lahko izmenjali mnenja z
oblikovalci politike in drugimi zainteresiranimi stranmi, ter razširjanju rezultatov s pomočjo
uporabe različnih sredstev obveščanja.

Zagotovljeno bo ustrezno usklajevanje družbeno-ekonomskega raziskovanja in raziskovanja na
področju humanističnih ved ter predvidevanj elementov med programom "Sodelovanje" in drugimi
posebnimi programi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/199

Dejavnosti

• Rast, zaposlovanje in konkurenčnost v družbi znanja

Cilj te dejavnosti bo razvoj in vključevanje raziskav na področju vprašanj, ki vplivajo na rast,
zaposlovanje in konkurenčnost, da bi zagotovili boljše in celostno razumevanje teh vprašanj za
stalni razvoj družbe znanja. Koristila bo politiki in podpirala napredek pri doseganju teh ciljev. V
raziskave bodo vključeni naslednji vidiki:

–        Spremenljiva vloga znanja na vseh področjih gospodarstva, vključno z vlogo različnih vrst
         znanja, usposobljenosti in sposobnosti v svetovnem merilu, formalnega in neformalnega
         izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter nematerialnih dobrin in naložb.

–        Gospodarske strukture, vprašanje strukturnih sprememb, vključno s prostorskimi vidiki,
         kot sta regionalizacija in internacionalizacija, in produktivnosti ter z vlogo storitvenega
         sektorja, financ, demografije, povpraševanja in procesov dolgoročnega spreminjanja.

–        Institucionalna in politična vprašanja, vključno z makroekonomsko politiko, trgi dela,
         socialnimi sistemi in sistemi socialnega varstva, nacionalnim in regionalnim
         institucionalnim kontekstom ter skladnostjo in usklajevanjem politike.
 ---pagebreak--- L 400/200          SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

V raziskavah bodo obravnavani pomembni novi izzivi in možnosti, ki so posledica naraščajoče
globalizacije – razvijajoča se gospodarstva, premestitve in širitve EU, družbeno-ekonomska
stabilnost, vloga tehnologije in mednarodni prenos tehnologij, različne oblike inovacij in
gospodarske prenove, zunanje in notranje izvajanje, mladi in politika mladih, gospodarsko in
družbeno podjetništvo, ekonomski potencial evropske kulturne dediščine in ustvarjalni sektor.
Vprašanja v zvezi z zaposlovanjem bodo vključevala brezposelnost in podzaposlenost.

• Združevanje ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev v evropsko perspektivo

Cilj te dejavnosti je podpora socialnemu cilju združevanja ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev
ter na ta način izboljšati podlago za trajnostni razvoj. Raziskave v okviru te dejavnosti bodo
obravnavale dve med seboj povezani vprašanji:

–           Kako uspešni so bili evropski socialno-ekonomski modeli in tisti izven Evrope pri
            združevanju ciljev, pogoji, pod katerimi je bilo to doseženo, vključno z vlogo dialoga,
            socialnega partnerstva, preoblikovanja sektorjev, institucionalnih sprememb in njihove
            sposobnosti, da se soočijo z novimi izzivi.

–           Ekonomska kohezija med regijami ter urbani in regionalni razvoj v razširjeni EU; ter
            socialna kohezija (vključno z neenakostmi, socialno varnostjo in socialnimi storitvami,
            davčnimi politikami, etničnimi odnosi in migracijami, izobraževanjem, socialno
            izključenostjo in zdravjem) ter tudi njena povezanost s socialnimi problemi, kot so
            revščina, nastanitev, kriminal, prestopništvo in droge.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                    Uradni list Evropske unije                           L 400/201

–        Pri obravnavi teh vprašanj bo poudarek na:

         –    obstoju ravnotežja ali sinergije med ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi cilji v
              svetovnem okviru,

         –    medsebojnem vplivu okolja1, energije in družbe,

         –    dolgoročni trajnosti,

         –    vprašanjih držav v razvoju,

         –    prostorskih vidikih, vključno z urbanističnim načrtovanjem, vlogo mest, velemest in
              drugih mestnih območij ter s tem povezanimi vprašanji upravljanja;

         –    kulturnih vprašanjih in družbeno-ekonomskem vplivu evropskih politik in
              zakonodaje.

Obravnavana bodo tudi vprašanja socialne države kot vira razvoja, zaposlovanja ter nastanitve
priseljencev in njihovih potomcev.

1
       Globalne okoljske spremembe bodo večinoma obravnavane v okviru tematskega področja
       Okolje.
 ---pagebreak--- L 400/202          SL                      Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

• Glavni trendi v družbi in njihove posledice

Cilj je razumeti in oceniti vzroke in posledice posebnih ključnih trendov v evropski družbi, ki imajo
večje posledice za evropske državljane, kakovost njihovega življenja in za politike, ter tako
zagotavljajo temelje za številna politična področja. Empirične in teoretične raziskave bodo prvotno
obravnavale tri glavne trende:

–           Demografske spremembe, vključno s staranjem, rodnostjo in migracijami. Obravnavane
            bodo široke gospodarske in družbene posledice in vprašanja, vključno z družbenim in
            gospodarskim potencialom aktivnega staranja in učinkom na pokojninski sistem, izzivi
            migracij in integracije ter posledice za razvoj mest.

–           Spremembe s tem povezanih vidikov, kot so način življenja, družina, delo, potrošnja
            (vključno z varstvom potrošnikov), zdravje in kakovost življenja, vključno s problemi
            otrok, mladih in invalidov, ter uskladitev poklicnega in družinskega življenja.

–           Kulturne interakcije z mednarodnega vidika, vključno s tradicijami različnih družb,
            raznovrstnostjo populacij, tudi etničnih skupin, vprašanji v zvezi z večkulturnostjo,
            različnimi identitetami, jeziki in religijami ter možnimi vprašanji v tej zvezi, vključno z
            vprašanjem diskriminacije, rasizma, ksenofobije in nestrpnosti.

Vključeni bodo vprašanje enakopravnosti spolov, neenakosti in spreminjajoče se vrednote. Poleg
tega se bodo proučevale spremembe kriminalitete in zaznavanja kriminala, kot tudi spremembe v
družbeni odgovornosti gospodarskih družb.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                       Uradni list Evropske unije                           L 400/203

• Evropa v svetu

Cilj je razumeti spreminjajoče se interakcije in soodvisnosti med regijami v svetu, vključno z
razvijajočimi se regijami in regijami v razvoju, in njihove posledice za zadevne regije, zlasti
Evropo, ter s tem povezano vprašanje obravnavanja nastajajočih groženj in tveganj v svetovnem
kontekstu in njihove povezanosti s človekovimi pravicami, svoboščino in blaginjo. V raziskave
bosta vključeni dve povezani področji:

–        Trgovinski tokovi, financiranje, naložbe, migracije in njihov vpliv; neenakomeren razvoj,
         revščina in trajnost; gospodarski in politični odnosi ter politika svetovnega reda, vključno z
         mednarodnimi institucijami. Tako se bodo proučevale kulturne interakcije, vključno z
         mediji in verami, in različni neevropski pristopi.

–        Konflikti, razlogi zanje in njihove rešitve ter spodbujanje miru; razmerje med varnostjo in
         destabilizacijskimi dejavniki, kot so revščina, kriminal, uničevanje okolja, pomanjkanje
         virov, neenakomeren razvoj, finančna nestabilnost in dolg; terorizem, razlogi zanj in
         posledice; politike, povezane z varnostjo, dojemanje negotovosti in civilno-vojaški odnosi.

V obeh primerih bo obravnavana vloga Evrope v svetu, razvoj večstranskih odnosov in
mednarodnega prava, spodbujanje demokracije in temeljnih pravic, vključno z njihovimi različnimi
pomeni, ter predstava o Evropi v svetu.
 ---pagebreak--- L 400/204          SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

• Državljan v Evropski uniji

V sklopu prihodnjega razvoja EU je cilj izboljšati razumevanje vprašanj, povezanih z doseganjem
občutka za demokratično "lastnino" in aktivno udeležbo državljanov, ter učinkovitim in
demokratičnim vodenjem na vseh ravneh, vključno z inovativnimi postopki upravljanja za
povečanje udeležbe državljanov in sodelovanja med javnimi in zasebnimi udeleženci, ter
razumevanje evropskih raznolikosti in skupnih značilnosti v smislu kulture, religije, institucij,
prava, zgodovine, jezikov in vrednot. Raziskave bodo obravnavale:

–           Udeležbo (vključno z vidika mladih in manjšin ter glede na zastopanost obeh spolov),
            zastopanost, odgovornost in legitimnost; evropsko javno sfero, medije in demokracijo;
            različne oblike vodenja v EU, vključno z gospodarskim in pravnim vodenjem ter vlogo
            javnega in zasebnega sektorja, politični procesi in možnosti za oblikovanje politik; vlogo
            civilne družbe; državljanstvo in pravice; posledice širitve ter s tem povezane vrednote
            prebivalstva.

–           Evropske raznolikosti in skupne značilnosti, vključno z zgodovinskim izvorom in
            razvojem; institucionalne razlike (vključno z normativi, praksami, pravom); kulturno
            dediščino; različne vizije in možnosti v zvezi z evropskim povezovanjem in širitvijo,
            vključno z nazori prebivalstva; identitete, vključno z evropsko identiteto; pristope k
            istočasnem obstoju več kultur; vlogo jezikov, umetnosti in veroizpovedi; odnose in
            vrednote.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/205

• Družbeno-ekonomski in znanstveni kazalniki

Da bi izboljšali uporabo kazalnikov v politiki, je cilj razviti globlje razumevanje njihove uporabe
pri ustvarjanju in izvajanju politike in predlagati izboljšanje kazalnikov ter metod za njihovo
uporabo. Raziskave bodo obravnavale:

–        Način, na katerega se kazalniki uporabljajo pri političnih ciljih, ustvarjanju in izvajanju
         politike na različnih področjih ter na makro in mikro ravni, ustreznost obstoječih
         kazalnikov in njihove uporabe, tehnike za njihovo analizo ter predloge za nove kazalnike
         in nize kazalnikov.

–        Načine, kako s kazalniki in metodami za njihovo uporabo bolje podpreti z dokazi podprto
         politiko; kazalnike za politiko z več cilji, za politično usklajevanje in ureditev; podporo, ki
         jo takšnim kazalnikom nudi uradna statistika.

–        Uporabo kazalnikov in sorodnih pristopov pri ocenjevanju raziskovalnih programov,
         vključno s presojo vplivov.
 ---pagebreak--- L 400/206          SL                      Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

• Predvidene dejavnosti

Cilj je oblikovalcem politike in drugim na nacionalni, regionalni ravni ter na ravni Skupnosti
zagotoviti znanje za pravočasno prepoznavanje dolgoročnih izzivov in področij skupnega interesa,
ki jim lahko pomagajo pri oblikovanju politike. Obravnavane bodo štiri vrste dejavnosti:

–           Obsežna socialno-ekonomska predvidevanja o omejenem številu ključnih izzivov in
            priložnosti za Skupnost, preučevanje vprašanj, kot so prihodnost in posledice staranja,
            migracij, globalizacije ustvarjanja in širjenja znanja, sprememb na področju kriminala in
            večjih tveganj.

–           Bolj tematsko usmerjena predvidevanja o razvoju na pojavljajočih se raziskovalnih
            področjih ali med obstoječimi področji, kot tudi o prihodnosti znanstvenih disciplin.

–           Predvidevanja o raziskovalnih sistemih in politikah v Evropi in povsod ter o prihodnosti
            vpletenih ključnih akterjev.

–           Vzajemno učenje in sodelovanje med nacionalnimi in/ali regionalnimi pobudami za
            predvidevanja; sodelovanje med pobudami za predvidevanja znotraj EU, s tretjimi
            državami in na mednarodni ravni.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                    Uradni list Evropske unije                            L 400/207

Mednarodno sodelovanje

Zaradi močne mednarodne razsežnosti raziskav se bo mednarodno sodelovanje razvijalo na vseh
področjih te teme. V okviru številnih izbranih tem na večstranski in dvostranski osnovi se bodo
izvajali posebni ukrepi za mednarodno sodelovanje, določeni na podlagi potreb partnerskih držav
ter tudi potreb Evrope.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

V okviru raziskovanja nastajajočih potreb bodo imeli raziskovalci možnost prepoznavati in
obravnavati raziskovalne izzive, ki niso bili omenjeni v zgornjem besedilu. S tem se bo spodbudilo
inovativno razmišljanje o izzivih, s katerimi se sooča Evropa in ki do sedaj še niso bili podrobneje
obravnavani, ali o drugih pomembnih kombinacijah problemov, perspektiv in disciplin. Izvajale se
bodo tudi raziskave v odziv na nepredvidene politične potrebe, ob tesnem posvetovanju z
udeleženci v politiki.

9.       Vesolje

Cilj

V korist državljanov in konkurenčnosti evropske vesoljske industrije podpirati Evropski vesoljski
program, z osredotočenjem na aplikacije kot je GMES. To bo prispevalo k razvoju evropske
vesoljske politike in dopolnjevalo prizadevanja držav članic in drugih ključnih akterjev, vključno z
Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).
 ---pagebreak--- L 400/208        SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

Pristop

Skupnost lahko na tem področju prispeva k boljši opredelitvi skupnih ciljev, ki temeljijo na
potrebah uporabnikov in ciljih politike; h koordinaciji dejavnosti, preprečevanju podvajanj,
spodbujanju interoperabilnosti in večji stroškovni učinkovitosti. Prispevala bo tudi k opredelitvi
standardov. Evropska vesoljska politika1 bo služila ciljem javnih organov in načrtovalcev politike
ob istočasni krepitvi konkurenčnosti evropske industrije. Izvajala se bo z Evropskim vesoljskim
programom, sedmi okvirni program pa bo podpiral ali dopolnjeval ukrepe na področju raziskav in
tehnološkega razvoja, ki jih bodo izvajale druge javne in privatne zainteresirane strani v Evropi.

Ukrepi v okviru te teme bodo podprli politične cilje Skupnosti, na primer na področju kmetijstva,
gozdarstva, ribištva, okolja, telekomunikacij, varnosti, razvoja, zdravja, humanitarne pomoči,
prometa, znanosti in izobraževanja ter zagotovili vključenost Evrope v regionalno in mednarodno
sodelovanje. Orodja, ki temeljijo na vesoljski tehnologiji, naj bi prispevala tudi k izvajanju pravnih
aktov na nekaterih od teh področij.

Cilj dejavnosti, ki so osredotočene zlasti na uporabo obstoječih evropskih zmogljivosti, je v okviru
te prednostne naloge predvsem: izkoriščanje pridobitev iz vesoljskih dejavnosti za izvajanje
aplikacij, zlasti GMES (Global Monitoring for Environment and Security - globalno nadzorovanje
okolja in varnosti), ki skupaj z Galileom predstavlja najpomembnejši del evropske vesoljske
politike, in prizadevanja za raziskovanje vesolja; in tehnologij, ki zagotavljajo podporo strateški
vlogi Evropske unije.

1
       "Evropska vesoljska politika: predhodna izhodišča". COM(2005) 208.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                            L 400/209

Pričakuje se, da bodo dejavnosti, usmerjene v uporabo, dopolnjevale ukrepe, ki se izvajajo v okviru
drugih tem posebnega programa "Sodelovanje" (zlasti tistih, ki se izvajajo v okviru teme "Okolje" v
povezavi z opazovanjem zemlje in s sistemom GEOSS, in tistih, ki se izvajajo v okviru teme
"Informacijske in komunikacijske tehnologije"). Razvijale se bodo tudi tematske sinergije s
sorodnimi dejavnostmi v drugih posebnih programih. Predvideni so dopolnilni ukrepi v okviru
okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije ter programa za izobraževanje in usposabljanje.

Raziskovalne dejavnosti in dejavnosti za prenos tehnologije v okviru te teme bi lahko bile še zlasti
zanimive za MSP, ki razvijajo inovativne tehnologije in se morajo seznaniti z novimi možnostmi
vesoljske tehnologije ("spin-in") ali razviti uporabo svojih lastnih vesoljskih tehnologij na drugih
trgih ("spin-off").

Vodenje nekaterih delov vesoljskih dejavnosti se lahko zaupa obstoječim zunanjim subjektom, kot
je Evropska vesoljska agencija1, in drugim pravnim osebam in agencijam na evropski ali nacionalni
ravni. V primeru GMES se lahko raziskovalne dejavnosti izvajajo v okviru skupne tehnološke
pobude (glej Prilogo III).

1
        V skladu z Okvirnim sporazumom med Evropsko skupnostjo in Evropsko vesoljsko
        agencijo, (Uradni list L 261, 6.8.2004, str.64).
 ---pagebreak--- L 400/210          SL                   Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

Dejavnosti

• Aplikacije na osnovi vesoljskih tehnologij v korist evropske družbe

–           Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES):

Cilj je razviti primerne satelitske nadzorne sisteme in sisteme za zgodnje opozarjanje in za varnost
državljanov kot edinstvene in po celem svetu razpoložljive vire podatkov ter krepiti in pospešiti
razvoj njihove operativne uporabe. Poleg tega bo ta program zagotovil podporo razvoju operativnih
storitev GMES, ki nosilcem odločitev omogočajo boljše predvidevanje ali ublažitev kriznih razmer
ter problemov, povezanih z upravljanjem okolja in varnosti ter ravnanjem ob naravnih nesrečah; ta
podpora se bo začela s storitvami "hitrega programa" za ukrepanje v nujnih primerih, kopensko
spremljanje in pomorskimi storitvami. Raziskovalne dejavnosti morajo prispevati predvsem k
povečanju uporabe podatkov GMES, zbranih iz virov, ki temeljijo na vesoljskih tehnologijah, in k
povezovanju le-teh s podatki iz drugih sistemov za opazovanje v kompleksne produkte, namenjene
zagotavljanju informacij in strankam prilagojenih storitev za končne uporabnike s pomočjo
učinkovitega vključevanja podatkov in upravljanja z informacijami. Druge satelitske tehnologije
(npr. komunikacije, navigavija) bodo po potrebi vključene v razvoj storitev GMES. Poleg tega
morajo raziskovalne dejavnosti prispevati k izboljšanju nadzornih tehnik in s tem povezanih
tehnologij instrumentov, da bi se po potrebi razvijali novi vesoljski sistemi ali izboljšala
interoperabilnost obstoječih sistemov ter da bi se omogočila njihova uporaba v (pred)operativnih
storitvah, ki odgovarjajo na posebne vrste zahtev. Raziskave morajo podpirati predvsem razvoj
trajnostnih vesoljskih sistemov in sistemov na kraju samem (vključno s tistimi z zemlje in
zrakoplovov) za: kopensko spremljanje, opazovanje oceanov in krizno upravljanje s pomočjo
posnetkov visoke resolucije za območja velikega pomena, vključno z občutljivimi, urbanimi in hitro
razvijajočimi se območji; ter za preprečevanje in obvladovanje tveganj in vseh vrst izrednih
dogodkov, ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/211

• Zahteve na področju okolja vključujejo pridobivanje neodvisnega znanja o stanju in razvoju
   trajnostne rabe obnovljivih virov (kot so rastlinje in gozdovi), močvirij, zemeljsko prevleko,
   vključno s snegom in ledom, preskrbe s hrano, kmetijskega okolja in ribištva, ponorov in zalog
   ogljika; atmosferske procese in kemijo; ter stanje morij. V zvezi z okoljskimi politikami za
   spremljanje podnebnih sprememb ter kakovosti zraka, tal in vode se bo upošteval 6. akcijski
   načrt ES za okolje.

• Zahteve na področju varnosti vključujejo izboljšanje pridobivanja, dostopa do podatkov in
   informacij, potrebnih v okviru ukrepanja in upravljanja v nujnih primerih, ter njihove izmenjave.
   Podporo je treba nameniti preprečevanju/blažitvi, spremljanju, obvladovanju tveganja ter oceni
   naravnih in tehnoloških nevarnosti, kot tudi humanitarni pomoči za namene pravilne ocene
   potreb in načrtovanja za primer izrednih dogodkov v primeru naravnih nesreč in humanitarnih
   kriz (begunci, notranje razseljene osebe itd.). Podpora je predvidena tudi za izvajanje politik
   Skupnosti, kot je vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice, in sicer na področju
   preprečevanja sporov in nadzorovanja mej.
 ---pagebreak--- L 400/212          SL                    Uradni list Evropske unije                            30.12.2006

–           Varnostni vidiki (kot dopolnilo k raziskavam varnosti in dejavnostim GMES)

V poročilu ES SPASEC1 je bilo poudarjeno, da igrajo vesoljske storitve tako pomembno vlogo pri
blaginji evropske družbe, da je zaščita kritične infrastrukture v vesoljskem sektorju prednostna
naloga. Za to bodo verjetno potrebne storitve in zmogljivosti za nadzor nad sredstvi, ki temeljijo na
vesoljskih tehnologijah, kot tudi zaščita zemeljske infrastrukture. Sistem za nadzorovanje vesolja bi
na primer lahko zagotovil podatke o glavnih značilnostih satelitov (npr. orbitalni parametri, status
aktivnosti), glavnih značilnostih delcev, ki bi lahko predstavljali grožnjo (npr. krivulja, fizikalni
parametri) ter ustrezne podatke v zvezi z vesoljskim vremenom in objekti blizu Zemlje. Na tem
področju se lahko predvidi študije zmogljivosti in financiranje predstavitvenih projektov.

–           Uporaba satelitskih komunikacij

Cilj je podpreti inovativne satelitske komunikacijske aplikacije in storitve, nevidno vgrajene v
globalna elektronska komunikacijska omrežja, za državljane in podjetja v sektorjih za aplikacije, ki
zajemajo civilno zaščito, varnost, e-vlado, telemedicino, tele-izobraževanje, iskanje in reševanje,
turizem in prostočasne dejavnosti, promet, vključno z upravljanjem flot in zasebno navigacijo,
kmetijstvo, gozdarstvo in meteorologijo. Poudarek raziskav bo na razvoju novih aplikacij, izvedbi
predstavitvenih nalog in predoperativnih sistemih, kjer satelitske komunikacije predstavljajo
učinkovit odziv na potrebe uporabnikov glede storitev GMES.

1
       Poročilo odbora strokovnjakov za vesolje in varnost (marec 2005).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                          L 400/213

• Raziskovanje vesolja

         –    Cilj raziskav in razvoja je zagotoviti podporo in čim večjo znanstveno dodano
              vrednost prek sinergij s pobudami ESA ali osebami in agencijami na evropski ali
              nacionalni ravni in prispevati k dejavnostim raziskovanja vesolja (robotika in
              človeške dejavnosti), vključno s povezanimi posledicami prenosa tehnologije, in
              znanstveni skupnosti omogočiti dostop do rezultatov/podatkov, pridobljenih med
              raziskovalnimi misijami, opravljenimi v okviru Evropskega vesoljskega programa.
              Raziskovalne dejavnosti se bodo izvajale predvsem s podpornimi ukrepi, študijami
              izvedljivosti in predoperativnimi projekti. Upoštevati bo treba dodatne razsežnosti:
              dejanske možnosti za mednarodno sodelovanje ter pomembnost ohranjanja
              ozaveščenosti in razširjanja rezultatov.

         –    Za boljše usklajevanje prizadevanj za razvoj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter
              za analiziranje podatkov v vesoljskih znanostih so predvideni tudi podporni ukrepi in
              študije izvedljivosti. Ukrepi na tem področju bodo dopolnjevali nacionalne in
              mednarodne programe (predvsem tiste, ki jih izvaja ESA), njihov cilj bo preučevanje
              možnosti za mednarodno sodelovanje.

• RTR za krepitev vesoljskih ustanov

–        Vesoljska tehnologija

         Na splošno je cilj široka podpora obsežnemu povečanju konkurenčnosti, stroškovne
         učinkovitosti in neodvisnega dostopa evropskega sektorja za vesoljsko tehnologijo.
 ---pagebreak--- L 400/214          SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

            Ta cilj bi lahko dosegli z vesoljskimi raziskovalnimi dejavnostmi in razvojem dolgoročnih
            potreb, vključno z vesoljsko prometno tehnologijo, na primer z: oceno dolgoročnih potreb;
            prispevkom k sistemskim študijam ob upoštevanju zahtev končnega uporabnika;
            prispevkom k predhodnim tehnološkim raziskavam za naslednje generacije vesoljskih
            prometnih in pogonskih sistemov.

–           Vesoljske znanosti

            Cilj je prispevati k razvoju naprednih tehnologij za uporabo v vesoljskih znanostih.
            Vesoljske znanosti ne zagotavljajo samo dobrega vpogleda v zgradbo vesolja, boljšega
            razumevanja planeta Zemlja in sončnega sistema in novega pristopa k biomedicini in k
            znanosti o življenju in fiziki, ampak so tudi močna gonilna sila za razvoj novih tehnologij z
            velikim številom naknadnih uporab v korist družbi. Sedmi okvirni program bo dopolnil
            tekoče znanstvene programe tam, kjer so bile ugotovljene vrzeli, in podprl znanstvene
            dejavnosti na krovu Mednarodne vesoljske postaje (ISS). Predvidene so tudi podporne
            dejavnosti, katerih namen je olajšati dostop do znanstvenih podatkov, vključno s podatki iz
            prejšnjih nalog.

Mednarodno sodelovanje

Raziskovanje in izkoriščanje vesolja sta že po naravi projekta v svetovnem merilu. Učinkovito
mednarodno sodelovanje na področju vesolja bo pomagalo izboljšati politični položaj Unije v svetu,
okrepilo njeno gospodarsko konkurenčnost in povečalo njen ugled glede znanstvene odličnosti.
Sodelovanje v vesoljskem sektorju bo podprlo tudi cilje zunanje politike Skupnosti (npr. podpora
državam v razvoju, sosednjim državam).
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                              L 400/215

V tej zvezi bo poudarek na celotni strategiji in mednarodnem vesoljskem sodelovanju ter na
učinkovitem usklajevanju mehanizmov, ki vključujejo vse evropske akterje.

Zaradi tega je treba vesoljski sektor šteti za prednostni sektor za razvoj mednarodnih dejavnosti,
zlasti v sodelovanju z glavnimi in nastajajočimi silami na področju vesolja, kot so Rusija, Združene
države, Kitajska, Indija, Kanada, Japonska, Ukrajina ter druge države, ki izvajajo vesoljske
dejavnosti.

Nadaljevala se bodo prizadevanja za spodbujanje uporabe na vesoljskih tehnologijah temelječih
rešitev za podporo trajnostnemu razvoju in preprečevanje tveganja zaradi naravnih nesreč in
humanitarnih kriz, zlasti v Afriki. To je skladno z globalnim pristopom, ki mu sledi pobuda GMES
v zvezi z nadzorovanjem okolja1 in varnosti.

Da bi omogočili boljše možnosti učinkovitega sodelovanja in zagotovili, da se najboljše
mednarodno znanje in izkušnje na področju vesolja vključijo v Evropski vesoljski program, se bodo
pri dvo- ali večstranskih projektih uporabljali posebni ukrepi sodelovanja, mednarodne in svetovne
pobude ter sodelovanje z razvijajočimi se gospodarstvi in državami v razvoju. Dejavnosti bodo
vključevale ocenjevanje in spremljanje izvajanja mednarodnih obveznosti.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Raziskave nastajajočih potreb bodo omogočile inovativne rešitve pri tehnološkem razvoju na
področju raziskav vesolja ter možne prilagoditve in uporabe na drugih področjih (npr.
gospodarjenje z viri, biološki procesi in novi materiali). Raziskave kot odziv na nepredvidene
potrebe politike lahko obravnavajo teme, kot so zagotavljanje na vesoljskih tehnologijah temelječih
rešitev pri podpori državam v razvoju, razvoj novih orodij za opazovanje vesolja in sporočanje ter
metode, povezane z ustreznimi politikami Skupnosti in prispevki k socialni vključenosti.

1
       Na primer Kjotski protokol, Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji,
       Konvencija ZN o biološki raznovrstnosti, sklepi Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz
       leta 2002 in sklepi vrha G8 iz leta 2005.
 ---pagebreak--- L 400/216         SL                    Uradni list Evropske unije                             30.12.2006

10.         Varnost

Cilj

Razvijati tehnologije in znanje za krepitev zmogljivosti, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti
državljanov pred grožnjami terorizma, naravnih nesreč in kriminala, ob upoštevanju temeljnih
človekovih pravic, tudi zasebnosti; zagotoviti optimalno in usklajeno uporabo razpoložljivih in
razvijajočih se tehnologij v korist evropski civilni varnosti, spodbujati sodelovanje ponudnikov in
uporabnikov pri oblikovanju rešitev za civilno varnost, povečati konkurenčnost evropske varnostne
industrije in sporočati rezultate ciljno naravnanih raziskav, da bi se zmanjšale varnostne vrzeli.

Pristop

Varnost v Evropi je predpogoj za blaginjo in svobodo. Tema, ki obravnava raziskave s področja
varnosti, je osredotočena izključno na uporabo na civilnem področju in nudi podporo izvajanju
politik in pobud Skupnosti, ki so bistvene za področje varnosti, kot so vzpostavitev območja
svobode, varnosti in pravice ter področja prometa, zdravja (vključno s programom EU za varovanje
zdravja1), civilne zaščite (vključno z naravnimi in industrijskimi nesrečami), energije, okolja in
zunanje politike. Tako bo ta tema prispevala k rasti, zaposlovanju in konkurenčnosti evropske
industrije na področju varnosti. To bo raznim nacionalnim in mednarodnim akterjem omogočilo, da
bodo sodelovali in se usklajevali tako, da ne bo prišlo do nepotrebnih podvajanj, posvetili pa se
bodo tudi iskanju sinergij, kjer koli bo mogoče. Cilj te teme bo odpraviti pomanjkljivosti v
zmogljivostih, hkrati pa bo zagotovila jasno izraženo dodano vrednost na področju varnostnih
potreb v Evropi. Vodilno načelo v celotni temi bo spoštovanje zasebnosti in državljanskih
svoboščin. Njene dejavnosti ne bodo zajemale tehnologije za smrtonosno in/ali uničevalno orožje.

1
       S ciljem izboljšati pripravljenost in odziv v primeru namernega sproščanja bioloških in/ali
       kemičnih snovi.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                           L 400/217

Treba je uveljaviti posebne zahteve v zvezi z zaupnostjo, vendar se dostopa do izsledkov raziskav
ne sme po nepotrebnem omejiti. Poleg tega je treba določiti področja, ki dopuščajo zdajšnjo
preglednost ugotovitev raziskav.

Te dejavnosti na ravni Skupnosti, ki niso obrambne narave, bodo zadevale štiri področja civilnih
varnostnih misij, ki so bila določena kot odgovor na posebne, politično zelo pomembne izzive in
glede na evropsko dodano vrednost v zvezi z grožnjami in možnimi izrednimi dogodki na področju
varnosti, ter tri medsektorsko pomembna področja. Vsako področje misij pokriva šest faz z
različnim trajanjem in poudarki. Teh šest faz je: prepoznavanje (povezano z izrednimi dogodki),
preprečevanje (povezano z grožnjami), zaščita (povezano s cilji), priprava (povezano z
delovanjem), odziv (povezano s krizami) in reševanje (povezano s posledicami); navedeno je tudi,
katere ukrepe je treba sprejeti v posamezni fazi. Prve štiri faze se nanašajo na ukrepe za izogibanje
izrednim dogodkom in za ublažitev morebitnih negativnih vplivov, zadnji dve se nanašata na ukrepe
za spopadanje s samim izrednim dogodkom in dolgoročnimi posledicami.

Za vsako fazo posameznega področja misij se zahteva vrsta posebnih sposobnosti, ki jih morajo
imeti osebe, odgovorne za varnost državljanov, da bi se lahko učinkovito spopadli z grožnjami in
izrednimi dogodki. Sposobnosti nakazujejo, kako se bodo izvajali ukrepi, in v mnogo primerih bodo
prispevale k več kot eni fazi in/ali področju misij. Pridobivanje sposobnosti temelji na kombinaciji
znanja, tehnologij in organizacijskih ukrepov. V okviru te teme se bodo preučevali tudi načini za
zagotavljanje učinkovite povezave med okrepljenim znanjem in tehnologijami, izboljšano uporabo
skupnih sistemov IKT v okviru različnih operacij ter razvitimi postopki in njihovim dejanskim
izvajanjem s strani končnih uporabnikov, da bi tako dosegli izboljšanje sposobnosti na področju
evropske varnosti.
 ---pagebreak--- L 400/218        SL                     Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

Raziskave bodo osredotočene zlasti na odpravljanje pomanjkljivosti v zmogljivostih, in sicer z
razvijanjem tehnologij in spretnosti, potrebnih za posebno področje misij in opredeljenih s
pristopom "od zgoraj navzdol", ki ga usmerja dialog s končnimi uporabniki, v skladu s cilji in
prednostnimi nalogami. Javni organi, zasebni sektor in državljani EU bodo kot končni uporabniki
raziskav na področju varnosti popolnoma vključeni v določanje zahtev pri raziskavah na področju
varnosti, ki jih bo treba obravnavati. Sprejel se bo pristop "analize sistemov" za izvajanje analize
pomanjkljivosti na področju civilne varnosti in zahtev raziskav in razvoja na vseh področjih misij.
Dejavnosti bodo vključevale analizo varnostnih zahtev civilne poslovne sfere. Tovrstno določanje
raziskovalnih zahtev mora biti stalen element raziskav v okviru te teme.

Ta pristop, ki temelji na pomanjkljivostih v zmogljivostih, bo dopolnjen s pristopom "od spodaj
navzgor" za zbiranje in preučevanje tehnologij, da bi se ugotovilo, kako jih je mogoče uporabiti za
krepitev evropske varnosti. Pomemben vidik je tudi črpanje iz odličnosti na strani ponudbe (npr.
industrije, univerz, raziskovalnih središč), da bi se pridobile inovativne varnostne rešitve.

Raziskave bodo multidisciplinarne in bodo sledile zastavljenim nalogam, segale bodo od razvoja
tehnologij in metodologij do povezovanja tehnologij in sistemov, predstavitve in potrjevanja.
Spodbuja se večnamenska narava tehnologij, da bi povečali obseg njihove uporabe ter pospešili
medsebojno bogatenje in uporabo razpoložljivih in razvijajočih se tehnologij za sektor civilne
varnosti. Cilj teme, ki obravnava raziskave s področja varnosti, bo oblikovanje srednje- do
dolgoročnih učinkovitih rešitev, ki so dovolj prilagodljive in inovativne, da lahko kljubujejo
ustreznim grožnjam. Dopolnjevala in povezovala bo tudi tehnološko in bolj sistemsko usmerjene
raziskave, ki so bistvene za področje civilne varnosti, vendar se izvajajo v okviru drugih tem.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                     Uradni list Evropske unije                          L 400/219

Raziskovanje na področju varnosti zahteva posebna pravila za izvajanje, da se upošteva njegova
posebna narava z namenom varovanja občutljivih informacij v zvezi z varnostjo in zagotavljanja
zadostnih informacij o rezultatih državam članicam in končnim uporabnikom.

Raziskave bodo usmerjene izključno na uporabo na področju civilne varnosti. Ker nekatera
področja uporabljajo dvonamensko tehnologijo, ki je namenjena tako za civilno kot tudi za vojaško
uporabo, bo vzpostavljen ustrezen okvir za usklajevanje z dejavnostmi Evropske obrambne agencije
(EOA). Poleg tega bo vzpostavljeno usklajevanje raziskav na področju varnosti z drugimi
dejavnostmi na nacionalni in evropski ravni, da bi se zagotovilo medsebojno informiranje in
preprečilo nepotrebna podvajanja financiranja.

Sodelovanje malih in srednje velikih podjetij (MSP) pri dejavnostih se močno spodbuja, prav tako
kot sodelovanje organov in organizacij, odgovornih za varnost državljanov. Dolgoročne vsebine
raziskav, ki jih je izdelal Evropski svetovalni odbor za raziskave na področju varnosti (ESORV)1,
bodo podprle opredelitev vsebine in strukture raziskav v okviru te teme.

1
       Ustanovljen v času triletnega pripravljalnega ukrepa za raziskave na področju varnosti
       (PASR 2004–2006).
 ---pagebreak--- L 400/220        SL                      Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

Dejavnosti

Dejavnosti bodo obravnavale naslednja področja misij:

• Varnost državljanov: Dejavnosti se bodo osredotočile na tri vidike grožnje možnih izrednih
   dogodkov nadnacionalnega pomena: storilce kaznivih dejanj, opremo in vire, ki jih ti uporabljajo
   ali ki se uporabljajo kot mehanizmi za napad. Da bi se spoprijeli s tem področjem misij, se
   zahteva vrsta sposobnosti, od katerih so mnoge prvotno povezane s fazami "prepoznavanje",
   "preprečevanje", "priprava" in "odziv". Cilj je izogniti se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove
   morebitne posledice. Pri razvijanju zahtevanih sposobnosti za zagotavljanje civilne zaščite,
   vključno z biološko varnostjo in zaščito proti tveganjem, ki so posledica kriminala in
   terorističnih napadov, bo poudarek na vprašanjih, kot so: grožnja (npr. kemična, biološka,
   radiološka in jedrska, CBRN), razumevanje grožnje (npr. pridobivanje informacij, zbiranje,
   izkoriščanje, delitev; opozarjanje), odkrivanje (npr. nevarne snovi, eksplozivi, snovi B ali C,
   posamezniki ali skupine, sumljivo vedenje), prepoznavanje in preverjanje (npr. oseb, vrste in
   količine snovi), preprečevanje (npr. nadzor nad dostopom in pretokom finančnih sredstev,
   nadzor nad finančnimi strukturami), pripravljenost (npr. ocena tveganja; zaščita pred CBRN,
   nadzor nad namerno sproščenimi biološkimi in kemičnimi snovmi; ocena ravni strateških rezerv,
   kot so delovna sila, znanja in spretnosti, oprema, potrošno blago; ob upoštevanju velikih
   prireditev itd.), nevtralizacija (npr. projektili, obveščanje, vozila, nedestruktivni sistemi) in
   obvladovanje učinkov terorističnih napadov in kriminala, obdelava podatkov organov
   kazenskega pregona.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                               L 400/221

• Varnost infrastruktur in javnih storitev: Dejavnosti bodo osredotočene na izredne dogodke ali
   nesreče nadnacionalnega pomena, primeri infrastruktur vključujejo mesta obsežnih prireditev,
   pomembna mesta s politično (npr. poslopje parlamenta) ali simbolično (npr. določeni spomeniki)
   vrednostjo in javne storitve na področju energije (vključno z nafto, električno energijo in
   plinom), vode, prometa (vključno z zračnim, vodnim in kopenskim), obveščanja (vključno z
   radiodifuzijo), financ, upravljanja, javnega zdravja itd. Da bi se spoprijeli s tem področjem misij,
   se zahteva vrsta sposobnosti, od katerih so mnoge prvotno povezane s fazo "zaščita" ter tudi
   "priprava". Cilj je izogniti se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove morebitne posledice. Pri
   razvijanju zahtevanih sposobnosti bo poudarek na vprašanjih, kot so: analiza, modeliranje in
   ocena ranljivosti fizične infrastrukture in njenih operacij; varovanje obstoječih in prihodnjih
   javnih in zasebnih kritičnih omrežnih infrastruktur, sistemov in storitev ob upoštevanju njihove
   fizične, logične in funkcionalne strani; sistemi za nadzor in opozarjanje, ki omogočajo hiter
   odziv v primeru izrednih dogodkov; zaščita pred kaskadnimi učinki izrednih dogodkov z
   opredeljevanjem in oblikovanjem meril za izgradnjo novih varnih infrastruktur in javnih storitev.
 ---pagebreak--- L 400/222       SL                      Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

• Smotrn nadzor in varnost meja: V okviru dejavnosti bodo obravnavana vprašanja, pomembna
   za zaporedne faze evropske strategije za varnost meja, začenši s postopki za pridobitev vizumov
   na veleposlaništvih in konzularnih predstavništvih (1. stopnja), sledi čezmejno sodelovanje (2.
   stopnja), ukrepi na mejnih prehodih na kopenskih prehodih, v pristaniščih in na letališčih ter med
   mejnimi prehodi na zelenih in modrih mejah (3. stopnja) in končno dejavnosti znotraj evropskih
   zunanjih meja (4. stopnja), kot so izmenjava informacij, nadomestni ukrepi, Schengenski
   informacijski sistem (SIS), pravosodno in policijsko, carinsko sodelovanje in sodelovanje mejnih
   straž. Da bi se spoprijeli s tem področjem misij, se zahteva vrsta sposobnosti, od katerih so
   mnoge prvotno povezane s fazami "prepoznavanje", "preprečevanje" in "zaščita". Cilj je izogniti
   se izrednim dogodkom ter ublažiti njihove morebitne posledice.

   Pri razvijanju zahtevanih sposobnosti bo poudarek na vprašanjih, kot so: povečanje uspešnosti in
   učinkovitosti vseh za varnost bistvenih sistemov, opreme, orodja in postopkov, ki se uporabljajo
   na točkah mejnih prehodov (npr. identifikacija oseb pri prehodu meje, neinvazivno odkrivanje
   oseb in blaga, izsleditev snovi, vzorčenje, prostorsko prepoznavanje, vključno z zbiranjem
   podatkov in analizami itd.); izboljšanje varnosti evropskih kopenskih in morskih meja (npr. s
   pomočjo neinvazivnega in podvodnega odkrivanja vozil, izsleditve vozil, prostorskega
   prepoznavanja, vključno z zbiranjem podatkov in analizami, nadzora, daljinskega upravljanja
   itd.); pomorska varnost; ocena in upravljanje (ilegalnih) migracijskih tokov. Vzpostavljen bo
   primeren okvir za usklajevanje z dejavnostmi Evropske agencije za vodenje operativnega
   sodelovanja na zunanjih mejah.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/223

• Vzpostavitev varnosti in zaščite v primeru krize: Dejavnosti bodo usmerjene tehnologije, ki
   zagotavljajo podporo in pregled nad raznimi operacijami obvladovanja izrednih razmer, kot so
   civilna zaščita (vključno z naravnimi in industrijskimi nesrečami), humanitarna pomoč in
   reševalne akcije. Da bi se spoprijeli s tem področjem misij, se zahteva vrsta sposobnosti, od
   katerih so mnoge prvotno povezane s fazami "priprava", "odziv" in "reševanje". Cilj je ublažiti
   posledice izrednega dogodka. Pri razvijanju zahtevanih sposobnosti bo poudarek na vprašanjih,
   kot so: splošna organizacijska in operativna pripravljenost za soočanje z izrednimi dogodki na
   področju varnosti (npr. medorganizacijsko sodelovanje in sporočanje nesreč, ocena strateških
   rezerv, strateških zalog itd.), krizno upravljanje (npr. integrirana sredstva za opozarjanje in
   upravljanje, ocena izrednega dogodka in prednostnih zahtev, vključevanje heterogenih akterjev
   in virov, evakuacija in osamitev, nevtralizacija in obvladovanje učinkov terorističnih napadov in
   kriminala itd.), intervencije v sovražnem okolju, nujna humanitarna pomoč ter upravljanje s
   posledicami kaskadnih učinkov izrednih dogodkov na področju varnosti (npr. delovanje javnih
   sistemov zdravstvenega varstva, poslovna kontinuiteta, ukrepi za krepitev zaupanja, sanacija
   motenega ali uničenega delovanja družbe itd).
 ---pagebreak--- L 400/224       SL                        Uradni list Evropske unije                        30.12.2006

Zgoraj navedena področja bodo podpirale dejavnosti na naslednjih medsektorsko pomembnih
področjih:

• Povezovanje varnostnih sistemov, medsebojna povezljivost in interoperabilnost: Dejavnosti
   v zvezi z obveščanjem, zbiranjem podatkov in civilno varnostjo bodo omogočile in/ali prispevale
   k zmogljivosti tehnologije, potrebne za razvijanje zgoraj navedenih sposobnosti, pri čemer je
   poudarek na medsektorskih vprašanjih, kot so: krepitev interoperabilnosti in sposobnosti za
   medsebojne zveze pri sistemih, opremi, storitvah in postopkih, vključno z informacijskimi
   infrastrukturami na področju kazenskega pregona, gasilskih dejavnosti, civilne obrambe in
   medicine, ob istočasnem zagotavljanju njihove zanesljivosti, varovanja zaupnosti in integritete
   informacij, sledljivosti vseh transakcij in njihove obdelave itd. Dejavnosti bodo obravnavale tudi
   vprašanja standardizacije in usposabljanja (vključno tista v zvezi s kulturno, človeško in
   organizacijsko interoperabilnostjo).
 ---pagebreak--- 30.12.2006          SL                 Uradni list Evropske unije                            L 400/225

• Varnost in družba: Dejavnosti so medsektorske narave in jih je treba izvajati z vzajemnim
   delovanjem naravoslovnih znanosti, tehnologije in drugih znanosti, zlasti političnih, družbenih in
   humanističnih. Poudarek bo na usmerjenih kulturnih in družbeno-ekonomskih analizah ter
   sistematskih analizah tveganja, oblikovanju scenarijev in drugih raziskovalnih dejavnosti,
   povezanih s področji, kot so: varnost kot razvijajoč se koncept (izčrpne analize potreb, povezanih
   z varnostjo, da bi opredelili glavne funkcionalne zahteve za obravnavanje spreminjajočega se
   položaja varnosti); soodvisnost, ranljivost zaradi nesreč in nove grožnje (npr. na področju
   terorizma in organiziranega kriminala); obnašanje državljanov v kriznih razmerah (npr.
   dojemanje terorizma in kriminala, obnašanje množic, javno razumevanje državljanskih pravic in
   družbeno ekonomskih oblik zaščite in odobravanje varnostnih kontrol); pripravljenost
   državljanov v primeru terorističnih napadov; vprašanja v zvezi s komunikacijo med oblastmi in
   državljani v kriznih razmerah; dvigovanje javne zavesti glede groženj; smernice državljanom v
   zvezi z notranjimi sistemi za svetovanje in pomoč na področju varnosti v državah članicah in na
   ravni EU; vedenjske, psihološke in druge ustrezne analize storilcev kaznivih dejanj terorizma;
   etična vprašanja v zvezi z varstvom osebnih podatkov in integriteto informacij. Raziskave bodo
   namenjene tudi razvoju statističnih kazalnikov kriminala, da bi omogočili ocenjevanje sprememb
   kriminalitete.

• Koordinacija in oblikovanje raziskav na področju varnosti: To področje ureja platformo za
   dejavnosti, namenjene usklajevanju in strukturiranju nacionalnih, evropskih in mednarodnih
   prizadevanj raziskav na področju varnosti, razvoju sinergij med civilnimi, varnostnimi in
   obrambnimi raziskavami ter tudi usklajevanju med stanjem ponudbe in povpraševanja na
   področju raziskav varnosti. Dejavnosti se bodo usmerile tudi na izboljšanje ustreznih pravnih
   pogojev in postopkov.
 ---pagebreak--- L 400/226       SL                      Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

Mednarodno sodelovanje

Mednarodno sodelovanje v okviru raziskovalnih dejavnosti na področju varnosti se bo izvajalo v
skladu z notranjimi in zunanjimi vidiki politik Skupnosti. Zaradi posebne občutljivosti tega
področja se bo mednarodno sodelovanje obravnavalo za vsak primer posebej ob upoštevanju
sodelujočih držav. Posebne zahteve in merila za mednarodno sodelovanje se lahko natančneje
določi v delovnem programu.

Posebni ukrepi mednarodnega sodelovanja bodo mogoči v primeru vzajemnih koristi, kot so na
primer raziskave v zvezi z varnostnimi ukrepi, ki jih je mogoče uporabljati po celem svetu, npr.
upravljanje v primeru velikih nesreč.

Odziv na nastajajoče potrebe in nepredvidene potrebe politike

Tema, ki obravnava raziskave na področju varnosti, je po svoji naravi in zasnovi prožna. Dejavnosti
bodo omogočile vključitev še nepoznanih prihodnjih groženj varnosti, vključno z nesrečami, in s
tem povezanih političnih potreb, ki se lahko pojavijo. Prožnost bo dopolnila zgoraj navedeno
lastnost raziskovalnih dejavnosti, da sledijo zastavljenim nalogam.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         SL                   Uradni list Evropske unije             L 400/227

                                            PRILOGA II

                              OKVIRNA PORAZDELITEV ZNESKA

Okvirna porazdelitev je naslednja (v milijonih EUR):

         Zdravje                                                       6 100

         Prehrana, kmetijstvo in ribištvo, biotehnologija              1 935

         Informacijske in komunikacijske tehnologije                   9 050

         Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne   3 475
         tehnologije

         Energija                                                      2 350

         Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)                    1 890

         Promet (vključno z aeronavtiko)                               4 160

         Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti                   623

         Vesolje                                                       1 430

         Varnost                                                       1 400
 ---pagebreak--- L 400/228           SL                   Uradni list Evropske unije                         30.12.2006

    SKUPAJ 1, 2, 3, 4                                                                  32 413

1
          Vključno s skupnimi tehnološkimi pobudami (tudi finančni načrt itd.) in delom
          usklajevalnih dejavnosti in dejavnosti mednarodnega sodelovanja, ki se financirajo v sklopu
          tem.
2
          Cilj tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev programa namenjenih MSP.
3
          Vključno s prispevkom v višini do 800 milijonov EUR Evropski investicijski banki za njen
          Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja iz Priloge III. Prispevki iz posameznih
          tematskih področij bodo sorazmerni; to ne velja za področje družbeno-ekonomske in
          humanistične znanosti, ki ne prispeva v RSFF.
          Za obdobje 2007–2010 bo v letnih obrokih dodeljen znesek v višini približno 400 milijonov
          EUR.
4
          Od tega vsaj 210 milijonov EUR in največ 250 milijonov EUR za COST, ob čemer se
          upošteva vmesno ocenjevanje. Finančna podpora bo zagotovljena v obliki donacije, ki bo
          izplačana na podlagi sporazuma o dodelitvi sredstev, sklenjenega med Komisijo in pravnim
          subjektom, ki ga COST določi za svojega izvajalca; o njem Komisijo obvesti generalni
          sekretariat Sveta, navede pa se tudi v delovnem programu.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/229

                                           PRILOGA III

                          Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

V skladu s Prilogo II bo Skupnost zagotovila prispevek (usklajevalni in podporni ukrep) Evropski
investicijski banki (EIB), ki bo partner pri delitvi tveganja v okviru Sklada za financiranje na osnovi
delitve tveganja (RSFF). RSFF, ki ga bosta sofinancirali Skupnost in EIB, je namenjen spodbujanju
zasebnih naložb po vsej Evropi v raziskave, tehnološki razvoj in predstavitve (RTR) ter inovacije.

Prispevek Skupnosti bo povečal zmogljivost banke, da zmanjša tveganje, in ji tako omogočil (i)
višja posojila in jamstva EIB za določeno stopnjo tveganja ter (ii) financiranje bolj tveganih
evropskih ukrepov RTR, ki jih ne bi bilo mogoče izvajati brez podpore Skupnosti; tako bo lažje
premagovala pomanjkljivosti trga. Namen prispevka bo:

• dodati vrednost na področjih, kjer trg ne more zagotoviti potrebnih finančnih sredstev, in

• zagotoviti spodbujevalni učinek pri krepitvi vpliva zasebnega vlaganja.

Prispevek Skupnosti bo dodeljen RSFF v skladu z določbami iz Priloge II.

EIB bo posojala denarna sredstva, zbrana na mednarodnih finančnih trgih, in svojim finančnim
partnerjem zagotavljala jamstva v skladu s svojimi splošnimi pravili, predpisi in postopki.
 ---pagebreak--- L 400/230        SL                      Uradni list Evropske unije                               30.12.2006

Ta prispevek bo po načelu "kdor prvi pride, prvi melje" uporabila za rezervacije in dodelitev
kapitala v okviru banke za kritje dela tveganj, ki nastanejo v zvezi z njenimi dejavnostmi podpore
za upravičene evropske ukrepe RTR.

EIB bo na osnovi lastne finančne presoje ocenila stopnjo finančnega tveganja in določila znesek za
rezervacije in dodelitev kapitala.

Ocena in klasifikacija tveganja ter iz tega izhajajoče odločitve v zvezi z rezervacijami in dodelitvijo
kapitala bodo v skladu s splošnimi postopki banke – v okviru njenega sklada za strukturno
financiranje –, ki jih odobrijo ter nadzirajo njeni delničarji in ki se občasno posodabljajo in
spreminjajo. Zaradi prispevka Skupnosti ne bodo spremenjeni.

Tveganje za proračun Skupnosti je omejeno na zneske, ki so že bili ali še bodo izplačani. To ne bo
predstavljalo nobene pogojne obveznosti za proračun Skupnosti, saj morebitna dodatna tveganja
prevzame EIB.

Prispevek Skupnosti bo izplačan letno na podlagi večletnega načrta in ob upoštevanju razvoja
povpraševanja. Letni znesek bo določen v delovnih programih na podlagi letnega poročila o
dejavnosti in napovedi, ki jih bo predložila EIB.

Večletni načrt se bo financiral v okviru vseh prispevajočih tematskih področij, po potrebi pa bo
prilagojen v skladu z načelom sorazmernih prispevkov.
 ---pagebreak--- 30.12.2006      SL                      Uradni list Evropske unije                            L 400/231

V sporazumu, ki bo po tesnih posvetovanjih z državami članicami sklenjen z EIB, se bodo določili
pogoji, pod katerimi se sredstva Skupnosti lahko uporabijo kot rezervacije in za dodelitev kapitala.
Med drugim bo vključeval naslednje pogoje:

• Upravičenost ukrepov Skupnosti na področju RTR. "Skupne tehnološke pobude", skupni
   projekti, mreže odličnosti in raziskave v korist MSP, ki jih financira Skupnost, so avtomatično
   upravičeni, če njihovi cilji sodijo v okvir prispevajočih tem tega posebnega programa.
   Upravičeni so tudi pravni subjekti s sedežem v tretjih državah, ki niso pridružene države, če
   sodelujejo pri posrednih ukrepih Sedmega okvirnega programa, in njihovi stroški so upravičeni
   do financiranja Skupnosti.

   Drugi ukrepi Skupnosti (na primer EUREKA) so upravičeni, če zadevajo raziskave, tehnološki
   razvoj ali predstavitvene dejavnosti v okviru prispevajočih tem, ki so v skladu z evropskimi
   raziskovalnimi načeli in merili, in če so posojilojemalci oziroma prejemniki jamstva pravni
   subjekti s sedežem v državi članici ali pridruženi državi.

   RSFF bo na voljo v vseh državah članicah in pridruženih državah, da bodo vsi pravni subjekti
   (vključno z MSP in raziskovalnimi organizacijami, tudi univerzami) v vseh državah članicah, ne
   glede na njihovo velikost, iz tega sklada lahko črpali sredstva za financiranje svojih dejavnosti v
   okviru upravičenih ukrepov.

   Inovacijske dejavnosti komercialne narave so upravičene do sredstev iz RSFF samo prek
   uporabe lastnega prispevka EIB.
 ---pagebreak--- L 400/232       SL                        Uradni list Evropske unije                      30.12.2006

   V skladu z uredbo o pravilih za udeležbo in razširjanje, sprejeto v skladu s členom 167 Pogodbe,
   bodo v sporazumu določeni tudi postopki, po katerih lahko Skupnost v ustrezno utemeljenih
   primerih nasprotuje uporabi prispevka Skupnosti s strani EIB.

   Pravila za opredelitev deleža finančnega tveganja, ki se bo kril s prispevkom Skupnosti, in mejne
   vrednosti tveganja, do katere EIB lahko uporabi prispevek Skupnosti, ter delitev prihodka,
   nastalega na podlagi tega prispevka.

   Stopnja prispevka Skupnosti za vsako transakcijo bo odvisna od ocene finančnega tveganja, ki jo
   izvede EIB. Skupna stopnja rezervacij in dodelitve kapitala za večino transakcij RSFF bo
   predvidoma v višini med 15 % in 25 % nominalne vrednosti teh transakcij. Skupna raven
   zneskov Skupnosti za rezervacije in dodelitve kapitala v nobenem primeru ne preseže 50 %
   nominalnega zneska posojila ali vrednosti jamstva. Vse transakcije bodo izvedene na osnovi
   delitve tveganja.

   Pravila, s katerimi bo Skupnost spremljala dodeljevanje posojil in jamstev EIB, povezanih s
   podporo Skupnosti, vključno z dodeljevanjem prek finančnih partnerjev EIB.

EIB lahko prispevek Skupnosti uporabi samo za transakcije, odobrene med datumom začetka
veljavnosti tega posebnega programa in 31. decembrom 2013.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                     Uradni list Evropske unije                             L 400/233

Obresti in prihodke, nastale na podlagi prispevka Skupnosti v tem obdobju, EIB vsako leto sporoči
Komisiji, ki o tem obvesti Evropski parlament in Svet. V skladu s členom 18(2) finančne uredbe se
ti štejejo za namenske prejemke RSFF in se vključijo v proračun.

Pri sprejemanju delovnega programa se lahko Komisija odloči, da bo za namene katerega koli
drugega posrednega ukrepa prispevajočih tem v okviru tega posebnega programa prerazporedila
zneske, ki niso bili porabljeni v okviru RSFF, in so bili zato lahko izterjani od EIB; to lahko stori po
opravljeni vmesni oceni iz Priloge II okvirnega programa. Vmesna ocena bo vključevala zunanjo
presojo vplivov RSFF.

Komisija bo pozorno spremljala učinkovito porabo prispevka Skupnosti – to vključuje naknadne
ocene uspešnih elementov ukrepa – in redno poročala programskemu odboru. Poleg tega bo
Komisija glavne ugotovitve v zvezi s tem vključila v letno poročilo o raziskovalnih in
tehnološkorazvojnih dejavnostih, ki ga bo v skladu s členom 173 Pogodbe poslala Evropskemu
parlamentu in Svetu.
 ---pagebreak--- L 400/234       SL                     Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

                                           PRILOGA IV

    Skupne tehnološke pobude in usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti

Skupne tehnološke pobude1

V nadaljevanju so na podlagi meril iz Priloge I določena raziskovalna področja za okvirni seznam
skupnih tehnoloških pobud. Te skupne tehnološke pobude obravnavajo vrsto različnih izzivov.
Skladno s tem je treba strukture oblikovati posebej za vsak posamezen primer, tako da lahko
obravnavajo posebne značilnosti zadevnega raziskovalnega področja. V vsakem primeru bi bila
določena posebna struktura za izvajanje dogovorjenih vsebin raziskav v okviru skupne tehnološke
pobude, združevanje potrebnih javnih in zasebnih naložb ter usklajevanje evropskih prizadevanj.
Skupnost bi na podlagi ločenih predlogov lahko dodelila znesek za izvajanje raziskovalnih
programov. Nadaljnje skupne tehnološke pobude se lahko določijo na podlagi meril, opredeljenih v
Prilogi I, in predlagajo med izvajanjem 7. okvirnega programa.

• Pobuda za inovativna zdravila

Cilj Skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila je povečanje konkurenčnosti evropskega
farmacevtskega sektorja z zagotovitvijo usklajenega pristopa k premostitvi raziskovalnih ozkih grl v
procesu razvoja zdravil, zmanjšanja časa za razvoj zdravil in stopnje neuspeha pri kliničnem
razvoju novih zdravil. To bo omogočilo hitrejši dostop do bolj ciljnih zdravil in zgodnejše povračilo
raziskovalnih naložb ter tako še povečalo zasebna vlaganja v nadaljnje raziskave.

1
       Seznam predlaganih skupnih tehnoloških pobud je zgolj okviren in se lahko spremeni glede
       na prihodnji razvoj dogodkov. Odločitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo
       sprejete za vsak primer posebej (glej poglavje z naslovom "Znanstveni in tehnološki cilji,
       splošne smernice za teme in dejavnosti" v Prilogi I).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                              L 400/235

Predkonkurenčne raziskave, kot so opredeljene v strateškem raziskovalnem programu (SRA), v
okviru Pobude za inovativna zdravila, bodo vključevale: razvoj orodij in metod za boljše
predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti zdravil, inteligentne infrastrukture za
vključevanje podatkov in upravljanje znanja s pomočjo tesnega sodelovanja med industrijo,
akademskim svetom in kliničnimi centri na vseh potrebnih korakih. Obravnavale bodo tudi vrzeli v
izobraževanju in usposabljanju, da bi zagotovili, da ima Evropa znanja in spretnosti za prenos
raziskovalnih rezultatov v koristi za pacienta. Zagotovljeno bo tesno sodelovanje med Evropsko
skupnostjo in industrijo ter drugimi zainteresiranimi stranmi, kot so regulativne agencije, pacienti,
akademski svet, kliniki itd., ter tudi sprostitev javnih in zasebnih sredstev. Izvajanje SRA bo
potekalo preko Pobude za inovativna zdravila, ustrezne strukture javno-zasebnega partnerstva, ki jo
je treba vzpostaviti posebej v ta namen.

• Tehnologije na področju nanoelektronike 2020

Nanoelektronika je strateško zelo pomembna za evropsko konkurenčnost, saj so njeni proizvodi
ključni pri omogočanju inovacij v drugih sektorjih (multimedija, telekomunikacije, promet, zdravje,
okolje, industrijska predelava itd.). Od raziskav in razvoja ter inovacijskih prizadevanj zahteva, da
so bolje strukturirani, optimalizirani in vključeni v širši proces, ki vključuje vse akterje, ki so
ključni za doseganje uspešnih rezultatov na tem področju.

Pobuda bo obravnavala potrebe tehnologij, zasnovanih na siliciju, v okviru štirih tehnoloških
področij: (i) zmanjšanje logičnih in pomnilniških naprav, da bi povečali zmogljivost in zmanjšali
stroške, (ii) razvoj funkcij z dodano vrednostjo, vključno s funkcijo zaznavanja, aktiviranja in
pakiranja ter njihova vgradnja z logičnimi in pomnilniškimi napravami, da bi tvorili kompleksne
sisteme za čipe in zapakirane sisteme, (iii) oprema in materiali ter (iv) avtomatizacija načrtovanja.
 ---pagebreak--- L 400/236       SL                      Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

• Vgrajeni računalniški sistemi

Vgrajeni računalniški sistemi – nevidna elektronika in programska oprema, ki prenašata inteligenco
na izdelke in postopke – so strateško pomembni za konkurenčnost pomembnih evropskih
industrijskih sektorjev, kot so avtomobilski sektor, sektor letalske elektronike, uporabniške
elektronike, telekomunikacij, medicinskih sistemov in proizvodni sektor. Poleg tega ustvarja
povečana povezljivost teh naprav možnost za povsem nove trge in družbene uporabe, kjer mora
imeti Evropa dober položaj, da bi lahko uživala ugodnosti, ki jih nudijo.

Skupna tehnološka pobuda za vgrajene računalniške sisteme bo združila in usmerila raziskovalna
prizadevanja ter povečala zasebna in javna vlaganja, z namenom deliti veliko tveganje in še naprej
slediti ambicioznim ciljem. Pobuda bo obravnavala načrtovanje, razvoj in razširjanje splošno
razširjenih, interoperabilnih in stroškovno učinkovitih, vendar močnih, varnih in zanesljivih
elektronskih sistemov ter programske opreme. Zagotovila bo referenčno načrtovanje, ki nudi
standardne arhitekture za dan obseg aplikacij, vmesno opremo, ki omogoča celovito povezljivost in
interoperabilnost, integrirano programsko orodje in metode za načrtovanje za hiter razvoj in
izdelavo prototipov, kot tudi nove pristope za vzajemno delovanje računalnikov in resničnega sveta.

• Pobuda za vodik in gorivne celice

Vodik in gorivne celice sta energetski tehnologiji, ki lahko povzročita premik paradigem v načinu,
kako Evropa proizvaja in porablja energijo, saj zagotavljata ogromen razvojni potencial v smeri
dolgoročne neodvisne trajnostne dobave energije in Evropi zagotavljata ključno konkurenčno
prednost. Prehod na gospodarstvo, ki temelji na vodiku, pomeni velika raziskovalna in kapitalska
vlaganja v ustvarjanje novih industrij, nove strukture dobavne verige, infrastrukturo in človeške
vire.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                       Uradni list Evropske unije                          L 400/237

Skupna tehnološka pobuda bo določila in izvrševala ciljno usmerjen evropski program industrijskih
raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, da bi zagotovili stabilne tehnologije za
vodik in gorivne celice, ki so razvite do točke tržnega zagona. Glavne teme vsebin raziskav skupne
tehnološke pobude bodo: razvoj gorivnih celic za vse sektorje in obsege aplikacij; trajnostna dobava
vodika, vključno s proizvodnjo, distribucijo, skladiščenjem in dostavo; celostna, obsežna
predstavitev izpopolnjenih in naprednih tehnologij v resničnem operativnem kontekstu; in
dejavnosti za pripravo okvira trga. To se bo izvajalo na podlagi trdnih in stalno razvijajočih se
tehnoloških smernic EU in poslovnega vidika, ki podrobno opredeljujejo prehodne strategije in
dolgoročne cilje ter mejnike izvajanja.

• Aeronavtika in zračni promet

Evropa mora ostati na čelu ključnih tehnologij, če želi imeti v prihodnosti trajnostno, inovativno in
konkurenčno industrijo na področju aeronavtike in zračnega prometa. Razvoj okolju prijaznih
tehnologij je ključnega pomena pri zagotavljanju konkurenčnosti celotnega sektorja za zračni
promet. Inovativne tehnologije pa so nadvse pomembne za ohranjanje konkurenčnosti na področjih,
kjer so vedno hujši konkurenčnimi pritiski, in za ponovno vzpostavitev konkurenčnosti na
področjih, kjer ima Evropa možnost, da ustvari znaten tržni delež, na primer na področju
regionalnega prometa. Obstoječa konkurenčnost evropskih družb na področju aeronavtike in
zračnega prometa – sektorja, ki daje velik poudarek na RTR – temelji na znatnih zasebnih naložbah
v raziskave (običajno 13–15 % prihodka) skozi desetletja. Glede na posebne značilnosti sektorja je
najnovejši razvoj pogosto odvisen od učinkovitega sodelovanja med javnim in zasebnim sektorjem.
 ---pagebreak--- L 400/238        SL                     Uradni list Evropske unije                              30.12.2006

Nekateri vidiki strateškega raziskovalnega programa ACARE zahtevajo obseg učinkov in
kontinuiteto namenov, kar od skupne tehnološke pobude zahteva, da se osredotoči na skladen in
namenski program raziskav na področju naprednih tehnologij in na pospeševalne vidike, kot so
vključevanje, obsežnejše potrjevanje in predstavitev.

Na področju aeronavtike in zračnega prometa se bodo obravnavala različna področja, kot sta na
primer okolju prijazen in stroškovno učinkovit sistem zračnega prometa ("zeleni sistem zračnega
prometa") in vodenje zračnega prometa v podporo politiki enotnega evropskega neba in pobudi
SESAR.

• Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES)

Evropa potrebuje neodvisno zmogljivost, ki temelji na evropskem standardu za globalno
nadzorovanje. To bo znatno pomagalo Evropi in njeni industriji na tem področju, kjer konkurenti
veliko vlagajo v razvoj standardov za sisteme za globalno nadzorovanje.

GMES mora odgovoriti na politične naloge in pooblastila, izražene v Resoluciji Sveta z dne 13.
novembra 2001 o začetnem obdobju globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES)1, ki je
sledila vrhu v Göteborgu junija 2001, Akcijskemu načrtu o GMES, predstavljenem februarja 20042,
ter njegovi vključitvi v pobudo za rast in na seznam za "hitri začetek" ("Quick-start list").

1
       UL C 350, 11.12. 2001, str. 4.
2
       "Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES): Vzpostavitev zmogljivosti GMES do
       leta 2008 – (Akcijski načrt (2004–2008)": COM(2004)65, 3.2.2004.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                          L 400/239

Prihodnost storitev GMES je odvisna od znatnih dolgoročnih vlaganj s strani uporabnikov in tudi
ponudnikov infrastruktur (tako javnih kot tudi zasebnih). Zato je bistveno, da GMES uveljavi jasno
in skladno samopodobo, ki jo bodo uporabniki, javni organi in industrija zlahka prepoznali. To bo
neodvisno od posebnih področij uporabe GMES vključevalo vrsto sprejetih standardov,
mehanizmov za potrjevanje in politik v okviru enotne politične odgovornosti.

V ta namen se lahko vzpostavi strukturo za upravljanje GMES v obliki skupne tehnološke pobude,
da bi se združilo pomembne akterje in njihova sredstva, zlasti uporabniške organizacije na
nacionalni ter tudi na evropski ravni.

Skupna tehnološka pobuda za GMES mora zagotoviti močno usklajevanje dejavnosti, povezanih z
GMES, med drugim tudi s pomočjo naslednjih funkcij:

–        okrepitev zahtev uporabnikov za vsako od področij uporabe GMES,

–        nadzorovanje in podpora razvoju operativnih storitev GMES, s tem povezanih zmogljivosti
         in infrastruktur,

–        po potrebi potrditev takšnih storitev,

–        razvoj mehanizmov, namenjenih zagotovitvi dolgoročnega dostopa do podatkov ("nakup
         podatkov").
 ---pagebreak--- L 400/240        SL                     Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

Poleg tega bo skupna tehnološka pobuda za GMES učinkovito sredstvo za spodbujanje aktivne
udeležbe zasebnega sektorja, s tem, ko bo igrala vlogo usklajevalca in financerja za industrijo
(vključno z MSP) ter druge možne pogodbenike, ki bi radi prispevali k izvajanju GMES preko
ustreznih konkurenčnih postopkov.

GMES bo Evropi omogočil vodilno vlogo na področju upravljanja in uporabe glavnih infrastruktur,
vključno s strateškimi zmogljivostmi za vesolje. Zagotovil bi lahko tudi osnovo za učinkovito
izkoriščanje končnih naravnih virov s strani javnih in zasebnih organov. Tako bo pomagal k
izboljšanju produktivnosti v veliko sektorjih, ki potrebujejo skladne in najnovejše informacije o
razpoložljivih sredstvih.

Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti1

Okvirni seznam pobud za skupno izvajanje nacionalnih raziskovalnih programov je določen v
nadaljevanju in bi lahko bil predmet ločene odločitve na podlagi člena 169 Pogodbe. Nadaljnje
pobude se lahko določijo in predlagajo med izvajanjem Sedmega okvirnega programa.

V primeru vsake odločitve, če in ko je ta sprejeta, bo vzpostavljena izvedbena struktura skupaj z
organizacijsko strukturo in ustreznimi organi upravljanja, potrebnimi za izvajanje ukrepa. Skupnost
lahko v skladu s Prilogo II zagotovi finančno podporo pobudam in z najprimernejšimi sredstvi za
ukrep aktivno sodeluje pri izvajanju.

1
       Seznam je zgolj okviren in predlagane pobude bodo predmet ločenih odločitev na podlagi
       člena 169 (glej poglavje z naslovom "Znanstveni in tehnološki cilji, splošne smernice za
       teme in dejavnosti" v Prilogi I).
 ---pagebreak--- 30.12.2006       SL                      Uradni list Evropske unije                             L 400/241

• Pobuda na področju raziskovanja Baltskega morja v skladu s členom 169

Cilj bo vzpostaviti in izvajati skupni program raziskav in razvoja, ki vključuje številne nacionalne
programe na področju pomorske znanosti in trajnostnega razvoja Baltskega morja. V skladu s
številnimi mednarodnimi, evropskimi in regionalnimi konvencijami, ki se ukvarjajo z Baltskim
morjem, bo ta pobuda omogočila oblikovanje platforme za sintetiziranje in razširjanje ugotovitev na
tem področju in ustvarila potrebne R&R za podporo trajnostnemu razvoju v Baltskem morju.

• Pobuda za podporo iz okolja pri samostojnem življenju v skladu s členom 169

Cilj skupnega programa raziskav in razvoja v zvezi s podporo iz okolja pri samostojnem življenju
bo združevanje nacionalnih raziskovalnih prizadevanj pri obravnavanju vprašanja, kako lahko IKT
izboljšajo kakovost življenja starejših ljudi in podaljšajo čas njihovega samostojnega življenja v
domačem okolju in okolici. To vključuje na primer pomoč pri opravljanju vsakodnevnih dejavnosti,
lajšanje socialnih stikov, spremljanje zdravja in aktivnosti ter izboljšanje varnosti in zaščite.
Poudarek bo na vključevanju naprav, sistemov in storitev v stroškovno učinkovite in zanesljive
rešitve, ki so vredne zaupanja. Cilj te pobude bo obsežno evropsko sodelovanje z zadostno kritično
maso in dolgoročno zavezo.

• Pobuda na področju meroslovja v skladu s členom 169

Cilj bo vzpostaviti in izvajati povezan skupen program raziskav in razvoja na področju meroslovja,
ki vključuje številne nacionalne programe, ki bodo Evropi omogočili odziv na naraščajoče
povpraševanje po najmodernejši metodologiji kot orodju za inovacije, ki podpirajo znanstvene
raziskave in politiko. Pobuda bo nudila podporo zlasti ciljem evropskega nacionalnega merskega
sistema, ki so ga predložile mreže nacionalnih meroslovnih laboratorijev.
 ---pagebreak--- L 400/242          SL                     Uradni list Evropske unije                        30.12.2006

                                              PRILOGA V

                   Informacije, ki jih mora Komisija priskrbeti v skladu s členom 8(5)

1.          Informacije o posameznih ukrepih; z njimi se omogoči spremljanje vsakega predloga od
            začetka do konca, kar zajema predvsem:

            –    predložene predloge,

            –    rezultate ocenjevanja posameznih predlogov,

            –    sporazume o donacijah,

            –    zaključene ukrepe.

2.          Informacije o izidu posameznih razpisov in izvajanju projektov, kar zajema predvsem:

            –    rezultate posameznih razpisov,

            –    izid pogajanj o sporazumih o donacijah,

            –    izvajanje ukrepov, vključno s podatki o plačilih in rezultati projektov.

3.          Informacije o izvajanju programa, vključno z informacijami, pomembnimi na ravni
            okvirnega programa, posebnega programa in posameznih tem.

Te informacije (zlasti o predlogih, njihovem ocenjevanju in sporazumih o donacijah) je treba
priskrbeti v enotno zasnovani obliki, ki omogoča elektronsko branje in obdelovanje ter je dostopna
preko sistema obveščanja in poročanja, ki temelji na IT in ki omogoča neposredno analizo
podatkov.