title: 2005/4/ES: Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo Protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava

text:
               5.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 2/4

         SKLEP SVETA
   z dne 22. decembra 2004
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo Protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava
   (2005/4/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133, v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 12 Evro-mediteranskega začasnega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko Skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo, ki deluje v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze (v nadaljnjem besedilu „Palestinska uprava“), na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu „začasni pridružitveni sporazum“), ki je v veljavi od 1. julija 1997, navaja, da Skupnost in Palestinska uprava med drugim postopno določita večjo liberalizacijo svoje trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki je v interesu obeh strani. Poleg tega člen 14 določa, da morata Skupnost in Palestinska uprava od 1. januarja 1999 proučiti stanje za določitev ukrepov liberalizacije, ki jih morata Skupnost in Palestinska uprava uporabljati od 1. januarja 2000 v skladu s ciljem iz navedenega člena 12.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti izpogajala Sporazum v obliki izmenjave pisem z namenom nadomestitve Protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu.

               (3)

               Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO), ki deluje v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo Protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu med Evropsko Skupnostjo in Palestinsko upravo, se sprejme v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma se priloži k temu sklepu.
   Člen 2
   Ukrepi, potrebni za izvajanje protokolov 1 in 2, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 3.
   Člen 3
   1.   Komisiji pomagajo odbori, ustanovljeni z ustreznimi določbami uredb o skupni tržni ureditvi, ali Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 248a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (3).
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.
   Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES znaša en mesec.
   3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 4
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. VEERMAN

      (1)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

      (2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (3)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 60/2004 (UL L 9, 15.1.2004, str. 8).
   SPORAZUM
   v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze v zvezi z ukrepi glede vzajemne liberalizacije in nadomestitvijo Protokolov 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu ES-Palestinska uprava
   Spoštovani,
   v čast mi je sklicevati se na pogajanja v skladu s členom 12 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo, ki deluje v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze (v nadaljnjem besedilu „Palestinska uprava“), na drugi strani (v nadaljnjem besedilu „Začasni pridružitveni sporazum“), ki je v veljavi od 1. julija 1997 in ki navaja, da Skupnost in Palestinska uprava med drugim postopno določita večjo liberalizacijo svoje trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki je v interesu obeh strani.
   Ta pogajanja so potekala v skladu z določbami člena 14, ki predvideva, da morata Skupnost in Palestinska uprava od 1. januarja 1999 proučiti stanje za določitev ukrepov liberalizacije, ki jih morata Skupnost in Palestinska uprava uporabljati od 1. januarja 2000 v skladu s ciljem iz navedenega člena 12.
   Ob zaključku pogajanj sta se obe strani sporazumeli:

               1.

               Protokola 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu in njunima prilogama se nadomestijo s Protokoloma 1 in 2 in njunima prilogama iz Priloge I in II k tej izmenjavi pisem.

               2.

               Sporazum v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in Palestinsko upravo, ki je priložen k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu in se nanaša na Protokol 1 ter zadeva uvoz svežega rezanega cvetja in cvetnih brstov iz tarifne podštevilke 0603 10 skupne carinske tarife v Skupnost, se razveljavi.

               3.

               Najkasneje do leta 2007 bosta Skupnost in Palestinska uprava ocenili položaj, da bi opredelili liberalizacijske ukrepe, ki naj jih Skupnost in Palestinska uprava uporabljata od 1. januarja 2008, v skladu s ciljem iz člena 12 Začasnega pridružitvenega sporazuma.

         Določbe tega sporazuma v obliki izmenjave pisem se uporabljajo od 1. januarja 2005.
   Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z zgoraj navedenim.
   Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

         V imenu Sveta Evropske unije

   Spoštovani,
   V čast mi je potrditi prejem Vašega današnjega pisma, v katerem je zapisano:
   „V čast mi je sklicevati se na pogajanja v skladu s členom 12 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo, ki deluje v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze (v nadaljnjem besedilu ‚Palestinska uprava‘), na drugi strani (v nadaljnjem besedilu ‚Začasni pridružitveni sporazum‘), ki je v veljavi od 1. julija 1997 in ki navaja, da Skupnost in Palestinska uprava med drugim postopno določita večjo liberalizacijo svoje trgovine s kmetijskimi proizvodi, ki je v interesu obeh strani.
   Ta pogajanja so potekala v skladu z določbami člena 14, ki predvideva, da morata Skupnost in Palestinska uprava od 1. januarja 1999 proučiti stanje za določitev ukrepov liberalizacije, ki jih morata Skupnost in Palestinska uprava uporabljati od 1. januarja 2000 v skladu s ciljem iz navedenega člena 12.
   Ob zaključku pogajanj sta se obe strani sporazumeli:

               1.

               Protokola 1 in 2 k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu in njunima prilogama se nadomestijo s Protokoloma 1 in 2 in njunima prilogama iz Priloge I in II k tej izmenjavi pisem.

               2.

               Sporazum v obliki izmenjave pisem med Skupnostjo in Palestinsko upravo, ki je priložen k Začasnemu pridružitvenemu sporazumu in se nanaša na Protokol 1 ter zadeva uvoz svežega rezanega cvetja in cvetnih brstov iz tarifne podštevilke 0603 10 skupne carinske tarife v Skupnost, se razveljavi.

               3.

               Najkasneje do leta 2007 bosta Skupnost in Palestinska uprava ocenili položaj, da bi opredelili liberalizacijske ukrepe, ki naj jih Skupnost in Palestinska uprava uporabljata od 1. januarja 2008, v skladu s ciljem iz člena 12 Začasnega pridružitvenega sporazuma.

         Določbe tega sporazuma v obliki izmenjave pisem se uporabljajo od 1. januarja 2005.
   Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili, da se vaša vlada strinja z zgoraj navedenim.“
   Palestinski upravi je v čast potrditi njeno soglašanje z vsebino tega pisma.
   Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja.

         Za Palestinsko upravo

   PRILOGA I

      PROTOKOL št. 1
      o ureditvi, ki velja za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze v Skupnost

                  1.

                  Proizvodom, navedenim v Prilogi, s poreklom z Zahodnega brega in iz Gaze, se dovoli uvoz v Skupnost v skladu s pogoji, navedenimi v nadaljevanju besedila in v Prilogi.

                              (a)

                              Carine so ukinjene ali zmanjšane do stopnje, kakor je navedena v stolpcu „a“;

                              (b)

                              Pri nekaterih proizvodih, za katere veljajo dajatve ad valorem in posebne dajatve v skladu s skupno carinsko tarifo, se stopnje znižanja iz stolpcev „a“ in „c“ uporabljajo le za dajatev ad valorem. Vendar pa se za izdelek pod oznako 1509 10 uporablja znižane dajatve tudi za posebne dajatve;

                              (c)

                              Pri nekaterih proizvodih so carine odpravljene v mejah tarifnih kvot, navedenih v stolpcu „b“, za vsak posamezen proizvod; tarifne kvote se uporabljajo na letni ravni od 1. januarja do 31. decembra, razen če ni drugače določeno;

                              (d)

                              Za uvožene količine, ki presegajo kvote, se skupne carine glede na zadevni proizvod uporabljajo v celoti ali po znižani stopnji, kakor je navedeno v stolpcu „c“.

                  2.

                  Pri nekaterih proizvodih je oprostitev carin odobrena v okviru referenčnih količin, kakor je navedeno v stolpcu „d“.
                  Če obseg uvoza enega od teh proizvodov preseže referenčno količino, lahko Skupnost ob upoštevanju svojega letnega pregleda gibanja blagovnih tokov za ta proizvod uvede tarifno kvoto Skupnosti, ki je po obsegu enaka referenčni količini. V takem primeru se skupna carina za uvožene količine, ki presegajo kvoto, uporabi v celoti ali zniža, kot je navedeno v stolpcu „c“.

                  3.

                  Prvo leto uporabe se obseg tarifnih kvot in referenčnih količin izračuna sorazmerno z osnovnim obsegom z upoštevanjem dela obdobja, ki je poteklo pred datumom začetka veljavnosti tega protokola.

                  4.

                  Za nekatere proizvode, navedene v Prilogi, se obseg tarifnih kvot poveča dvakrat na podlagi obsega, navedenega v stolpcu „e“. Prvo povečanje nastane na datum, ko se tarifna kvota dodeli drugič.

      PRILOGA K PROTOKOLU št. 1

                  Oznaka KN (1)

                  Poimenovanje (2)

                  Znižanje carin MFN (3) %

                  Tarifna kvota (t, razen če ni določeno drugače)

                  Znižanje carin MFN, razen obstoječe ali možne tarifne kvote (3) %

                  Referenčna količina (v tonah, razen če ni določeno drugače)

                  Posebne določbe

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Naravni med

                  100

                  500

                  0

                  točka 4 – letno povečanje za 250 t

                  ex06 03 10

                  Rezano cvetje in cvetni brsti, sveži

                  100

                  2 000

                  0

                  točka 4 – letno povečanje za 250 t

                  0702 00 00

                  Paradižnik, svež ali ohlajen, od 1. decembra do 31. marca

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Čebula, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Jajčevci, sveži ali ohlajeni, od 15. januarja do 30. aprila

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                  Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, sveži ali ohlajeni:

                  0709 60 10

                  sladka paprika

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Drugo

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Bučke, sveže ali ohlajene, od 1. decembra do konca februarja

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                  Divja čebula vrste Muscari comosum, sveža ali ohlajena, od 15. februarja do 15. maja

                  100

                  60

                  0710 80 59

                  Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, termično neobdelani ali termično obdelani s paro ali kuhanjem v vodi, zamrznjeni

                  100

                  80

                  0711 90 10

                  Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, začasno konzervirani, vendar kot takšni neprimerni za takojšnjo uporabo

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Gobe, bezgova uhljevka (Auricularia spp.), drhtavka (Tremella spp.) in gomoljke, sušene

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Pomaranče, sveže

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarine (vključno tangerine in satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine in podobni hibridi agrumov, sveže

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Grenivke

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Limone (Citrus limon, Citrus limonum), sveže

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Sveže namizno grozdje, od 1. februarja do 14. julija

                  100

                  1 000

                  0

                  točka 4 – letno povečanje za 500 t

                  0807 19 00

                  Melone (vključno z lubenicami), sveže, od 1. novembra do 31. maja

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Sveže jagode, od 1. novembra do 31. marca

                  100

                  2 000

                  0

                  točka 4 – letno povečanje za 500 t

                  0812 90 20

                  Pomaranče, začasno konzervirane, vendar v takšnem stanju neprimerne za takojšnjo prehrano

                  100

                  80

                  0904 20 30

                  Plodovi iz rodu Capsicum ali Pimenta, razen sladkih paprik, suhi, nezdrobljeni in nezmleti

                  100

                  80

                  1509 10

                  Deviško oljčno olje

                  100

                  2 000

                  0

                  točka 4 – letno povečanje za 500 t

                  2001 90 20

                  Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini

                  100

                  80

                  2005 90 10

                  Plodovi iz rodu Capsicum, razen sladkih paprik ali pimenta, pripravljeni ali konzervirani, drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezmrznjeni

                  100

                  80

      (1)  Oznake KN, ki ustrezajo Uredbi (ES) št. 1789/2003 (UL L 281, 30.10.2003, str. 1).

      (2)  Brez poseganja v pravila za interpretacijo kombinirane nomenklature je treba jemati poimenovanje proizvodov zgolj okvirno, pri čemer je preferencialna shema v tej prilogi določena z oznako KN. Kjer so navedene oznake „ex“ KN, je treba preferencialno shemo določiti s skupno uporabo oznake KN in pripadajočega poimenovanja.

      (3)  Znižanje dajatve se uporablja le za dajatve ad valorem. Vendar pa se za izdelke pod oznako 1509 10 uporablja znižane dajatve tudi za posebne dajatve.
   PRILOGA II

      PROTOKOL št. 2
      o ureditvi, ki velja za uvoz kmetijskih proizvodov s poreklom iz skupnosti na Zahodni breg in v Gazo

                  1.

                  Proizvodom, navedenim v Prilogi, s poreklom iz Skupnosti se dovoli uvoz na Zahodni breg in v Gazo v skladu s pogoji, navedenimi v nadaljevanju besedila in v Prilogi.

                  2.

                  Uvozne dajatve na uvoz se odpravijo ali znižajo do ravni navedene v stolpcu „a“ letnih tarifnih kvot, navedenih v stolpcu „b“, z upoštevanjem posebnih določb, navedenih v stolpcu „c“.

                  3.

                  Za uvožene količine, ki presegajo tarifne kvote, se uporabljajo skupne carine, ki se uporabljajo za tretje države, z upoštevanjem posebnih določb, navedenih v stolpcu „c“.

                  4.

                  Prvo leto uporabe se obseg tarifnih kvot in referenčnih količin izračuna sorazmerno z osnovnimi količinami z upoštevanjem dela obdobja, ki je poteklo pred datumom začetka veljavnosti tega protokola.

      PRILOGA K PROTOKOLU št. 2

                  Oznaka KN

                  Poimenovanje

                  Dajatev
                  (%)

                  Tarifna kvota
                  (v tonah, razen če ni določeno drugače)

                  Posebne določbe

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Živo govedo, težko nad 300 kg, za zakol, razen telic in krav

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Goveje meso, brez kosti, razen spodnje četrti, „kompenzirane“ četrti, pleča, plečne bržole in prsi s spodnjim delom plečeta, zmrznjeno

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Užitna jetra od goved, zmrznjena

                  0

                  100

                  0406

                  Sir in skuta

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Ptičja jajca, valilna, razen puranja in gosja

                  0

                  120 000 kosov

                  1101 00 15

                  Moka iz navadne pšenice in pire

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Drugi izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali

                  2

                  100


title: Sklep Sveta z dne 23. novembra 1993 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Romunijo o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin

text:
Avis juridique important

|

31993D0726

Official Journal L 337 , 31/12/1993 P. 0177 - 0177 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 55 P. 0097  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 55 P. 0097

Sklep Svetaz dne 23. novembra 1993o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Romunijo o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin(93/726/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker bo s pomočjo Sporazuma o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin, o katerem sta se izpogajali Evropska skupnost in Romunija, lažje povečati učinkovitost ukrepov za odpravo nelojalne trgovinske konkurence, zagotoviti večjo stopnjo varstva potrošnikov in pospešiti trgovino z vinom med pogodbenicama; ker je zato zaželeno, da se navedeni sporazum odobri;ker je treba Komisijo zaradi lažjega izvajanja nekaterih določb Sporazuma pooblastiti za sprejem potrebnih tehničnih prilagoditev v skladu s postopkom, predpisanim v členu 83 Uredbe Sveta (EGS) št. 822/87 z dne 16. marca 1987 o skupni ureditvi trga za vino [1];ker so določbe Sporazuma neposredno vezane na ukrepe v okviru skupne trgovinske in kmetijske politike, je navedeni sporazum treba skleniti na ravni Skupnosti,SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko skupnostjo in Romunijo o vzajemni zaščiti in nadzoru imen vin ter protokol in deklaracije v Prilogi k Sporazumu, se odobrijo v imenu Skupnosti.Besedilo pravnih aktov, navedenih v prvem odstavku, je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma in deponiranje listine o odobritvi s strani Skupnosti.Predsednik Sveta opravi uradno obvestitev, predvideno v členu 19(1) Sporazuma.Člen 3Za namen izvajanja člena 13 Sporazuma je Komisija v skladu s postopkom iz člena 83 Uredbe (EGS) št. 822/87 pooblaščena za sklepanje aktov o potrebnih spremembah Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 23. novembra 1993Za SvetPredsednikM. Smet[1] UL L 84, 27.3.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1566/93 (UL L 154, 25.6.1993, str. 39).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/665 z dne 3. aprila 2017 o imenovanju petih članov in devetih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Romunije

text:
               7.4.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 94/40

         SKLEP SVETA (EU) 2017/665
   z dne 3. aprila 2017
   o imenovanju petih članov in devetih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Romunije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga romunske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), 2015/190 (2) in 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Ovidiu Iulian PORTARIUC je 21. aprila 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/642 (4) kot nadomestni član zamenjal Roberta Sorina NEGOIȚO.

               (2)

               Zaradi konca mandatov Cristiana ADOMNIȚEIA, Ovidiuja Iona BRĂILOIUJA, Răducuja Georgeja FILIPESCUJA in Cătălina Georgeja MUNTEANUJA so se sprostila štiri mesta članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Victor MORARU (Mayor of Amara, Ialomița County), se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (4)

               Zaradi konca mandatov Gheorgheja CATRINOIUJA, Cipriana DOBREJA, Alexandruja DRĂGANA, Ovidiuja Iuliana PORTARIUCA, Emila PROȘCANA, Mihaia Adriana ȘTEFA, Florina Grigoreja TECĂUJA in Iona Marcela VELE se je sprostilo osem mest nadomestnih članov Odbora regij.

               (5)

               Zaradi imenovanja Adriana Ovidiuja TEBANA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           Victor MORARU, President of Ialomița County Council (sprememba mandata),

                           —

                           Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului

                     ter

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 3. aprila 2017

            Za Svet

            Predsednik

         R. GALDES

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25)

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2016/642 z dne 21. aprila 2016 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Romunije (UL L 108, 23.4.2016, str. 34).


title: Sklep Sveta 2013/182/SZVP z dne 22. aprila 2013 o spremembi Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji

text:
                  23.4.2013

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 111/50

         SKLEP SVETA 2013/182/SZVP
         z dne 22. aprila 2013
         o spremembi Sklepa 2011/137/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Libiji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 28. februarja 2011 sprejel Sklep 2011/137/SZVP (1).

                     (2)

                     V skladu s členom 12(2) Sklepa 2011/137/SZVP je Svet v celoti pregledal seznam oseb in subjektov iz prilog II in IV k navedenemu Sklepu ter sklenil, da se za eno osebo omejevalni ukrepi iz navedenega sklepa ne bi smeli več uporabljati.

                     (3)

                     Varnostni svet Združenih narodov je 14. marca 2013 sprejel Resolucijo 2095 (2013), ki spreminja embargo na orožje, ki je bil uveden z odstavkom 9(a) Resolucije 1970 (2011) in dopolnjen z odstavkom 13(a) Resolucije 2009 (2011).

                     (4)

                     Sklep 2011/137/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep 2011/137/SZVP se spremeni:
            člen 2 se nadomesti z naslednjim:

                  „Člen 2

                     1.   Člen 1 se ne uporablja za:

                                 (a)

                                 dobavo, prodajo ali prenos vojaške opreme, ki ni smrtonosna, ali opreme, ki bi lahko bila uporabljena za notranjo represijo, če je namenjena zgolj za humanitarno ali zaščitno uporabo;

                                 (b)

                                 zagotavljanje tehnične pomoči, usposabljanja ali druge pomoči, vključno z osebjem, povezanih s takšno opremo;

                                 (c)

                                 zagotavljanje finančne pomoči, povezane s takšno opremo.

                     2.   Člen 1 se ne uporablja za:

                                 (a)

                                 dobavo, prodajo ali prenos orožja in sorodnega materiala;

                                 (b)

                                 zagotavljanje tehnične pomoči, usposabljanja ali druge pomoči, vključno z osebjem, povezanih s takšno opremo;

                                 (c)

                                 zagotavljanje finančne pomoči, povezane s takšno opremo,

                           kot je vnaprej odobril odbor, ustanovljen na podlagi odstavka 24 RVSZN 1970 (2011) (v nadaljnjem besedilu: odbor).

                     3.   Člen 1 se ne uporablja za dobavo, prodajo ali prenos zaščitnih oblačil, vključno z zaščitnimi jopiči in vojaškimi čeladami, ki jih zgolj za osebno uporabo v Libijo začasno izvozi osebje ZN, osebje Unije ali njenih držav članic, predstavniki medijev, humanitarni in razvojni delavci ter povezano osebje.

                     4.   Člen 1 se ne uporablja za dobavo, prodajo ali prenos vojaške opreme, ki ni smrtonosna, namenjenih zgolj za pomoč libijski vladi pri zagotavljanju varnosti in razoroževanju.

                     5.   Člen 1 se ne uporablja za zagotavljanje tehnične pomoči, usposabljanja, finančne in druge pomoči, namenjenih zgolj za pomoč libijski vladi pri zagotavljanju varnosti in razoroževanju.

                     6.   Člen 1 se ne uporablja za:

                                 (a)

                                 dobavo, prodajo ali prenos orožja in sorodnega materiala, namenjenih zgolj za pomoč libijski vladi pri zagotavljanju varnosti in razoroževanju;

                                 (b)

                                 dobavo, prodajo ali prenos osebnega in lahkega orožja ter sorodnega materiala, ki se začasno izvozijo v Libijo in ga uporabljajo zgolj osebje ZN, predstavniki medijev, humanitarni in razvojni delavci ter povezano osebje,

                           če je bil odbor o tem vnaprej uradno obveščen in v petih delovnih dneh od takšnega uradnega obvestila ni sprejel negativne odločitve.“

            Člen 2
            Prilogi II in IV k Sklepu 2011/137/SZVP se spremenita, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Luxembourgu, 22. aprila 2013

                  Za Svet

                  Predsednica

               C. ASHTON

            (1)  UL L 58, 3.3.2011, str. 53.

            PRILOGA
            Vnos za osebo, navedeno v nadaljevanju, se črta s seznamov iz prilog II in IV k Sklepu 2011/137/SZVP:
            ASHKAL, Al-Barrani


title: 2014/138/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUFOR RCA/2/2014 z dne 11. marca 2014 o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)

text:
               15.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 76/39

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUFOR RCA/2/2014
   z dne 11. marca 2014
   o ustanovitvi odbora prispevajočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)
   (2014/138/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/73/SZVP z dne 10. februarja 2014 o vojaški operaciji Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) (1) in zlasti člena 8(5) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 8(5) Sklepa 2014/73/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o oblikovanju odbora prispevajočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA).

               (2)

               V sklepih Evropskega sveta iz Nice z dne 7., 8. in 9. decembra 2000 ter sklepih Evropskega sveta iz Bruslja z dne 24. in 25. oktobra 2002 so določene podrobnosti glede sodelovanja tretjih držav v okviru operacij za krizno upravljanje ter ustanovitve odbora prispevajočih držav.

               (3)

               Odbor prispevajočih držav bi moral biti forum za razpravo o vseh problemih pri upravljanju EUFOR RCA s prispevajočimi tretjimi državami. PVO, ki EUFOR RCA politično nadzoruje in strateško usmerja, bi moral upoštevati stališča, ki jih izrazi odbor prispevajočih držav.

               (4)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov ter ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ustanovitev ter naloge in pristojnosti
   Ustanovi se odbor prispevajočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA). Njegove naloge in pristojnosti so določene v sklepih Evropskega sveta iz Nice z dne 7., 8. in 9. decembra 2000 in sklepih Evropskega sveta iz Bruslja z dne 24. in 25. oktobra 2002.
   Člen 2
   Sestava
   1.   Člani odbora prispevajočih držav so:

               —

               predstavniki vseh držav članic in

               —

               predstavniki tretjih držav, ki sodelujejo v EUFOR RCA in k njej pomembno prispevajo.

         2.   Sestankov odbora prispevajočih držav se lahko udeleži tudi predstavnik Komisije.
   Člen 3
   Obveščanje s strani poveljnika operacije EU
   Poveljnik operacije EU obvešča odbor prispevajočih držav.
   Člen 4
   Predsedujoči
   Odboru prispevajočih držav predseduje visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali njegov predstavnik v tesnem posvetovanju s predsednikom Vojaškega odbora Evropske unije ali z njegovim predstavnikom.
   Člen 5
   Sestanki
   1.   Sestanke odbora prispevajočih držav redno sklicuje njegov predsednik. Po potrebi se lahko na pobudo predsednika ali na zahtevo člana odbora skličejo nujni sestanki.
   2.   Predsednik vnaprej razpošlje začasni dnevni red in dokumente, ki se nanašajo na sestanek. Predsednik je odgovoren za obveščanje PVO o rezultatih razprav odbora prispevajočih držav.
   Člen 6
   Zaupnost
   1.   Za sestanke in delo odbora prispevajočih držav se v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (2) uporabljajo varnostni predpisi Sveta. Zlasti predstavniki v odboru prispevajočih držav morajo biti ustrezno varnostno preverjeni.
   2.   Za posvetovanja v odboru prispevajočih držav velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, razen če odbor prispevajočih držav soglasno odloči drugače.
   Člen 7
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. marca 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 40, 11.2.2014, str. 59.

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: 2009/89/ES: Sklep Sveta z dne 4. decembra 2008 o podpisu Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (Konvencija za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja) v imenu Evropske skupnosti

text:
               4.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 34/17

         SKLEP SVETA
   z dne 4. decembra 2008
   o podpisu Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (Konvencija za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja) v imenu Evropske skupnosti
   (2009/89/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem, ki je bila naknadno preimenovana v Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „Barcelonska konvencija“) je bila sklenjena v imenu Evropske skupnosti s Sklepoma Sveta 77/585/EGS (1) in 1999/802/ES (2).

               (2)

               V skladu s členom 4.3 (e) Barcelonske konvencije so se pogodbenice zavezale k spodbujanju integriranega upravljanja obalnih območij, ob upoštevanju varstva območij, ki so ekološkega in krajinskega pomena, in racionalne rabe naravnih virov.

               (3)

               Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju integriranega upravljanja obalnih območij v Evropi (3), zlasti poglavje V Priporočila, spodbuja izvajanje integriranega upravljanja obalnih območij s strani držav članic v sklopu veljavnih konvencij s sosednjimi državami, tudi z državami nečlanicami ob istem regionalnem morju.

               (4)

               Skupnost s horizontalnimi instrumenti spodbuja integrirano upravljanje v širšem obsegu, tudi na področju varstva okolja,. Te dejavnosti tako prispevajo k integriranemu upravljanju obalnih območij.

               (5)

               Integrirano upravljanje obalnih območij je eden od sestavnih delov integrirane pomorske politike EU, ki jo je 13. in 14. decembra 2007 v Lizboni potrdil Evropski svet.

               (6)

               Na podlagi Sklepa Sveta z dne 27. novembra 2006 je Komisija v posvetovanju s predstavniki držav članic v imenu Skupnosti sodelovala pri pogajanjih v okviru Barcelonske konvencije, katerih namen je bil pripraviti Protokol o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „ICZM Protokol“).

               (7)

               Na podlagi teh pogajanj je Konferenca pooblaščencev 20. januarja 2008 sprejela besedilo ICZM Protokola, ki bo na voljo za podpis do 20. januarja 2009.

               (8)

               Sredozemska obalna območja so še naprej izpostavljena močnemu pritisku na okolje in obalne vire. ICZM Protokol zagotavlja okvir za pospeševanje bolj usklajenega in integriranega pristopa, ki vključuje javne in zasebne zainteresirane stranke, vključno s civilno družbo in gospodarskimi subjekti. Takšen vključujoč pristop je nujen za učinkovitejše reševanje teh težav in dosego bolj trajnostnega razvoja sredozemskih obalnih območij.

               (9)

               ICZM Protokol vsebuje številne določbe, ki jih bo treba izvajati na različnih ravneh uprave ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Medtem ko Skupnost podpira integrirano upravljanje obalnih območij in pri tem med drugim upošteva čezmejno naravo večine okoljskih problemov, bodo države članice in njihovi ustrezni pristojni organi odgovorni za zasnovo in izvajanje nekaterih podrobnih ukrepov iz ICZM Protokola v zvezi z obalnim ozemljem, kot je določitev območij, kjer gradnja ni dovoljena.

               (10)

               Primerno je, da se ICZM Protokol podpiše v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove naknadne sklenitve –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja se odobri v imenu Evropske skupnosti, s pridržkom njegove naknadne sklenitve.
   Besedilo ICZM Protokola je priloženo temu sklepu (4).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis ICZM Protokola v imenu Skupnosti.

      V Bruslju, 4. decembra 2008

            Za Svet

            Predsednica

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

      (2)  UL L 322, 14.12.1999, str. 32.

      (3)  UL L 148, 6.6.2002, str. 24.

      (4)  Glej stran. 19 tega Uradnega lista.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 34/19

         PREVOD
   PROTOKOL
   o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja
   POGODBENICE TEGA PROTOKOLA –
   KER SO POGODBENICE Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, ki je bila sprejeta 16. februarja 1976 v Barceloni in spremenjena 10. junija 1995,
   KER ŽELIJO izpolniti obveznosti, ki jih določata člen 4, odstavka 3(e) in 5 navedene konvencije,
   KER SO UPOŠTEVALE, da so obalna območja Sredozemskega morja skupna naravna in kulturna dediščina sredozemskih narodov in da bi jih bilo treba ohraniti in uporabljati na razumen način v koristi sedanjih in prihodnjih generacij,
   KER SO ZASKRBLJENE zaradi večjega človekovega pritiska na obalna območja Sredozemskega morja, ki ogroža njihovo krhko naravo, in ker želijo proces propadanja obalnih območij zaustaviti in obrniti ter bistveno zmanjšati izgubo biološke raznolikosti obalnih ekosistemov,
   KER SO ZASKRBLJENE zaradi nevarnosti, ki obalnim območjem grozijo zaradi klimatskih sprememb, do katerih bo verjetno prišlo, med drugim do dviga morske gladine, in ker se zavedajo, da je treba sprejeti trajnostne ukrepe, da bi zmanjšali škodljive vplive naravnih pojavov,
   KER SO PREPRIČANE, da je za načrtovanje in upravljanje obalnih območij kot nenadomestljivega ekološkega, ekonomskega in socialnega vira z namenom, da bi zagotovili njihovo ohranitev in trajnosten razvoj, potreben poseben integriran pristop na ravni Sredozemskega bazena kot celote in njegovih obalnih območij, ob upoštevanju njihove raznolikosti in še zlasti posebnih potreb otokov v zvezi z njihovimi geomorfološkimi značilnostmi,
   OB UPOŠTEVANJU Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki je bila sprejeta 10. decembra 1982 v Montego Bayu, Konvencije o mokriščih mednarodnega pomena, zlasti habitatu vodnih ptic, ki je bila sprejeta 2. februarja 1971 v Ramsarju, in Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je bila sprejeta 5. junija 1992 v Riu de Janeiru, katerih pogodbenice so mnoge obalne sredozemske države in Evropska unija,
   KER SI ZLASTI PRIZADEVAJO, da bi sodelovale pri razvoju ustreznih in integriranih načrtov za upravljanje obalnih območij v skladu s členom 4, odstavkom 1(e) Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki je bila sprejeta 9. maja 1992 v New Yorku,
   KER ČRPAJO iz obstoječih izkušenj pri upravljanju obalnih območij in pri delu raznih organizacij, vključno z evropskimi institucijami,
   NA PODLAGI priporočil in dela Sredozemske komisije za trajnosti razvoj in priporočil zasedanj pogodbenic, ki so potekala leta 1997 v Tuniziji, leta 2001 v Maroku, leta 2003 v Catanii in leta 2005 v Portorožu, ter Sredozemske strategije za trajnosti razvoj, ki je bila sprejeta leta 2005 v Portorožu,
   KER SO ODLOČENE, da bodo na ravni Sredozemlja okrepile prizadevanja obalnih držav za zagotovitev integriranega upravljanja obalnih območij,
   KER SO ODLOČENE, da bodo z usklajenim delovanjem za pospeševanje, sodelovanjem in partnerstvom z različnimi zainteresiranimi akterji spodbujale nacionalne, regionalne in lokalne pobude, da bi podpirale učinkovito upravo za namen integriranega upravljanja obalnih območij,
   KER ŽELIJO ZAGOTOVITI, da se bo glede upravljanja obalnih območij dosegla skladnost pri izvajanju konvencije in njenih protokolov,
   SO SE DOGOVORILE, KOT SLEDI:
   DEL I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Splošne obveznosti
   Pogodbenice v skladu s Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja in njenih protokolov ustanovijo skupen okvir za integrirano upravljanje sredozemskih obalnih območij in sprejmejo vse potrebne ukrepe za okrepitev regionalnega sodelovanja za ta namen.
   Člen 2
   Opredelitve pojmov
   Za namene tega protokola:

               (a)

               „pogodbenice“ pomeni pogodbenice tega protokola;

               (b)

               „konvencija“ pomeni Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, ki je bila sprejeta 16. februarja 1976 v Barceloni, kot je bila spremenjena 10. junija 1995;

               (c)

               „organizacija“ pomeni organ, ki je naveden v členu 17 konvencije;

               (d)

               „center“ pomeni Center za regionalno dejavnost programa prednostnih ukrepov;

               (e)

               „obalno območje“ pomeni geomorfološko območje na kateri koli strani morske obale, na katerem prihaja do interakcije med morskimi in kopenskimi deli v obliki kompleksnih ekoloških sistemov in sistemov virov, ki jih sestavljajo biotični in abiotični sestavni deli, ki soobstajajo in vzajemno delujejo s človeškimi skupnostmi in ustreznimi socialno-ekonomskimi dejavnostmi;

               (f)

               „integrirano upravljanje obalnih območij“ pomeni dinamičen proces za trajnostno upravljanje in uporabo obalnih območij ob hkratnem upoštevanju krhkosti obalnih ekosistemov in krajine, raznolikosti dejavnosti in načinov uporabe, njihovega vzajemnega delovanja, pomorske usmeritve nekaterih dejavnosti in načinov uporabe in njihovega vpliva na morske in kopenske dele.

         Člen 3
   Zemljepisno kritje
   1.   Območje, za katero se protokol uporablja, je območje Sredozemskega morja, kot je opredeljeno v členu 1 konvencije. To območje je opredeljeno tudi z:

               (a)

               mejo obalnega območja proti morju, ki je zunanja meja teritorialnih vod držav pogodbenic, in

               (b)

               kopensko mejo obalnega območja, ki je meja pristojnih obalnih enot, kot jih določijo države pogodbenice.

         2.   Če država pogodbenica v mejah svoje suverenosti določi meje, ki so drugačne od meja, ki so predvidene v odstavku 1 tega člena, depozitarju ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu k temu protokolu ali kadar koli kasneje posreduje izjavo, če:

               (a)

               je meja proti morju manj od zunanje meje teritorialnega morja;

               (b)

               če je meja proti kopnemu drugačna, bodisi manj ali več od meja ozemlja obalnih enot, kot so določene zgoraj, da bi med drugim uporabila pristop ekosistema in ekonomske in socialne kriterije ter upoštevala posebne potrebe otokov v zvezi z geomorfološkimi značilnostmi in negativne učinke klimatskih sprememb.

         3.   Vsaka država pogodbenica na ustrezni institucionalni ravni sprejme ustrezne ukrepe za informiranje prebivalstva in kakršnih koli ustreznih akterjev o zemljepisnem pokrivanju protokola.
   Člen 4
   Ohranitev pravic
   1.   Nobena določba tega protokola niti nobeno dejanje, ki se sprejme na podlagi tega protokola, ne vplivata na pravice, sedanje ali prihodnje zahtevke ali pravne poglede katere koli pogodbenice na pomorsko pravo, še posebej na značaj in obseg obmorskih območij, razmejitev obmorskih območij med državami z nasproti ležečimi ali sosednjimi obalami, pravice in načine prehoda skozi ožine, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo, ter pravico neškodljivega prehoda po ozemeljskih vodah ter značaj in obseg pristojnosti obalne države, države zastave ali države pristanišča.
   2.   Nobeno dejanje ali dejavnost, storjena na podlagi tega protokola, ne bosta predstavljala razloga za kakršen koli zahtevek, spodbijanje ali prerekanje kakršnega koli zahtevka v zvezi z nacionalno suverenostjo ali sodno pristojnostjo.
   3.   Določbe tega protokola ne vplivajo na strožje določbe o spoštovanju zaščite in upravljanja obalnih območij, ki jih vsebujejo drugi obstoječi nacionalni instrumenti ali programi.
   4.   Nobena določba tega protokola ne vpliva na dejavnosti in sredstva v zvezi z nacionalno varnostjo in obrambo, vsaka država pogodbenica pa se strinja s tem, da se morajo take dejavnosti izvajati ali določiti, kolikor je to razumno in izvedljivo, na način, ki je skladen s tem protokolom.
   Člen 5
   Cilji integriranega upravljanja obalnih območij
   Cilji integriranega upravljanja obalnih območij so:

               (a)

               z razumnim načrtovanjem dejavnosti olajšati trajnosten razvoj obalnih območij z zagotavljanjem, da se okolje in krajina upoštevata v skladu z ekonomskim, socialnim in kulturnim razvojem;

               (b)

               ohranjati obalna območja v dobrobit sedanjih in prihodnjih generacij;

               (c)

               zagotavljati trajnostno uporabo naravnih virov, zlasti v zvezi z uporabo vode;

               (d)

               zagotavljati ohranjanje celovitosti obalnih ekosistemov, krajine in geomorfologije;

               (e)

               preprečevati in/ali zmanjševati vplive naravnih nesreč in zlasti klimatskih sprememb, ki jih lahko povzročijo naravne ali človekove dejavnosti;

               (f)

               doseči skladnost med javnimi in zasebnimi pobudami in med vsemi odločitvami javnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vplivajo na uporabo obalnih območij.

         Člen 6
   Splošna načela integriranega upravljanja obalnih območij
   Pri izvajanju tega protokola morajo pogodbenice voditi naslednja načela integriranega upravljanja obalnih območij:

               (a)

               Posebej je treba upoštevati biološko bogastvo ter naravno dinamiko in delovanje območja plimovanja ter komplementarnost in medsebojno odvisnost morskega in kopnega dela, ki sestavljata eno enoto.

               (b)

               Vse elemente, ki se nanašajo na hidrološke, geomorfološke, klimatske, ekološke in kulturne sisteme, je treba upoštevati na integralen način, da ne bi presegli zmogljivosti obalnega območja in da bi preprečili negativne učinke naravnih katastrof in razvoja.

               (c)

               Uporabiti se mora pristop ekosistemov k obalnemu načrtovanju in upravljanju, da bi zagotovili trajnosten razvoj obalnih območij.

               (d)

               Zagotoviti je treba ustrezno upravo, ki bo v procesu odločanja omogočala zadostno in pravočasno sodelovanje lokalnega prebivalstva in zainteresiranih strank iz civilne družbe, ki se ukvarjajo z obalnimi območji.

               (e)

               Potrebno bo čezsektorsko organizirano institucionalno sodelovanje raznih upravnih služb ter regionalnih in lokalnih organov na obalnih območjih.

               (f)

               Treba bo oblikovati strategije, načrte in programe za uporabo zemljišč, ki bodo pokrivali razvoj mest in socialno-ekonomske dejavnosti, ter druge relevantne sektorske politike.

               (g)

               Upoštevati je treba množičnost in raznolikost dejavnosti na obalnih območjih in, kjer je to potrebno, dati prednost javnim službam in dejavnostim, ki zaradi uporabe in lokacije potrebujejo neposredno bližino morja.

               (h)

               Razporeditev med različne namene uporabe po celotnem obalnem območju mora biti uravnotežena, treba se je izogibati nepotrebni koncentraciji in širjenju mestnega območja.

               (i)

               Treba je izdelati preliminarne ocene tveganj v zvezi z raznimi človekovimi dejavnostmi in infrastrukturo, da bi preprečili in zmanjšali njihove negativne vplive na obalnih območjih.

               (j)

               Treba je preprečiti škodo za okolje na obalnih območjih, kjer pa do nje pride, pa je treba poskrbeti za ustrezno obnovo.

         Člen 7
   Sodelovanje
   1.   Za namene integriranega upravljanja obalnih območij morajo pogodbenice:

               (a)

               kjer je to potrebno, preko ustreznih organov ali mehanizmov zagotoviti sodelovanje med institucijami, da bi se izognili sektorskemu pristopu in olajšali celovit pristop;

               (b)

               organizirati ustrezno sodelovanje med različnimi organi v različnih upravnih službah na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki so pristojni tako za morske kot za kopenske dele obalnih območij;

               (c)

               organizirati tesno sodelovanje med nacionalnimi ter regionalnimi in lokalnimi organi na področju strategij, načrtov in programov za obalna območja in v zvezi z raznimi dovoljenji za dejavnosti, ki se jih lahko doseže s skupnimi posvetovalnimi organi ali skupnimi postopki odločanja.

         2.   Pristojni nacionalni, regionalni in lokalni organi za obalna območja morajo, kolikor je to izvedljivo, sodelovati, da bi okrepili skladnost in učinkovitost oblikovanih strategij, načrtov in programov za obalna območja.
   DEL II
   ELEMENTI INTEGRIRANEGA UPRAVLJANJA OBALNIH OBMOČIJ
   Člen 8
   Varovanje in trajnostna uporaba obalnih območij
   1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določeni v členih 5 in 6 tega protokola, si pogodbenice prizadevajo, da bi zagotovile trajnostno uporabo in upravljanje obalnih območij, da bi tako na obalnih območjih ohranili naravne habitate, krajino, naravne vire in ekosisteme v skladu z mednarodnimi in regionalnimi pravnimi instrumenti.
   2.   V ta namen pogodbenice:

               (a)

               na obalnih območjih od najvišje zimske vodne črte opredelijo območje, na katerem gradnja ni dovoljena. Ker morajo med drugim upoštevati območja, na katera neposredno in negativno vplivajo klimatske spremembe in naravna tveganja, to območje ne sme biti široko manj kot 100 m, ob upoštevanju določb pododstavka (b) v nadaljevanju. Strožji nacionalni ukrepi, ki določajo to širino, ostanejo v uporabi;

               (b)

               lahko pogodbenice na način, ki je skladen s cilji in načeli tega protokola, prilagodijo zgoraj navedene določbe:

                           1.

                           za projekte javnega interesa,

                           2.

                           na območjih, ki imajo posebne zemljepisne ali druge lokalne omejitve, zlasti v zvezi z gostoto naseljenosti ali socialnimi potrebami, kjer nacionalni pravni instrumenti zagotavljajo stanovanja, urbanizacijo ali razvoj;

               (c)

               pogodbenice organizacijo obvestijo o svojih nacionalnih pravnih instrumentih, ki zagotavljajo sprejem navedenih določb.

         3.   Države pogodbenice si morajo tudi prizadevati, da bodo zagotovile, da bodo njihovi nacionalni pravni instrumenti vsebovali merila za trajnostno uporabo obalnih območij. Taka merila morajo ob upoštevanju posebnih lokalnih pogojev med drugim vključevati naslednje:

               (a)

               določitev in razmejitev, izven zaščitenih območij, odprtih območij, na katerih so razvoj mest in druge dejavnosti omejene ali, kjer je to potrebno, prepovedane;

               (b)

               omejitev linearnega širjenja razvoja mest in ustanavljanja nove transportne infrastrukture vzdolž obale;

               (c)

               zagotavljanje, da so okoljska vprašanja vključena v pravila za upravljanje in uporabo javnega morskega območja;

               (d)

               zagotavljanje prostega dostopa javnosti do morja in vzdolž obale;

               (e)

               omejitev ali, kjer je to potrebno, prepoved gibanja in parkiranja kopenskih vozil ter gibanja in sidranja plovil na krhkih naravnih območjih na kopnem ali na morju, vključno s plažami in sipinami.

         Člen 9
   Gospodarske dejavnosti
   1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določena v členih 5 in 6 tega protokola in ob upoštevanju ustreznih določb barcelonske konvencije in njenih protokolov pogodbenice:

               (a)

               namenijo posebno pozornost gospodarskim dejavnostim, za katere je potrebna neposredna bližina morja;

               (b)

               zagotovijo, da bodo razne gospodarske dejavnosti kar najbolj zmanjšale uporabo naravnih virov in upoštevale potrebe prihodnjih generacij;

               (c)

               zagotovijo spoštovanje za integrirano upravljanje vodnih virov in ekološko sprejemljivo ravnanje z odpadki;

               (d)

               zagotovijo, da je obalno in pomorsko gospodarstvo prilagojeno krhki naravi obalnih območij in da so morski viri zaščiteni pred onesnaževanjem;

               (e)

               določijo kazalnike razvoja gospodarskih dejavnosti, da bi zagotovile trajnostno uporabo obalnih območij in zmanjšale pritiske, ki so večji od njihove zmogljivosti;

               (f)

               podpirajo kodeks dobre prakse med javnimi organi, gospodarskimi dejavniki in nevladnimi organizacijami.

         2.   Pogodbenice so se poleg tega v zvezi z naslednjimi gospodarskimi dejavnostmi dogovorile:

               (a)

               kmetijstvo in industrija:
               da bodo zagotavljale visoko raven zaščite okolja na kraju kmetijskih in industrijskih dejavnosti in pri njihovem izvajanju, da bi ohranile obalne ekosisteme in krajino in preprečile onesnaževanje morja, vode, zraka in tal;

               (b)

               ribištvo:

                           (i)

                           da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribolovnih območij v razvojnih projektih;

                           (ii)

                           da bodo zagotavljale, da bodo ribolovni postopki združljivi s trajnostno uporabo naravnih morskih virov;

               (c)

               ribogojstvo:

                           (i)

                           da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribogojstva in gojenja školjk v razvojnih projektih;

                           (ii)

                           da bodo ribogojstvo uredile z nadzorom nad uporabo vnosov in ravnanjem z odpadki;

               (d)

               turizem, šport in rekreativne dejavnosti:

                           (i)

                           da bodo zagotavljale trajnosten obmorski turizem, ki ohranja obalne ekosisteme, naravne vire, kulturno dediščino in krajino;

                           (ii)

                           da bodo pospeševale posebne oblike obmorskega turizma, vključno s kulturnim, podeželskim in ekološkim turizmom, pri tem pa spoštovale tradicije lokalnega prebivalstva;

                           (iii)

                           da bodo uredile in, kjer bo to potrebno, prepovedale izvajanje raznih športnih in rekreativnih dejavnosti, vključno z rekreativnim ribolovom in nabiranjem školjk;

               (e)

               uporaba določenih posebnih naravnih virov:

                           (i)

                           da bo pogoj za izkopavanje in pridobivanje mineralnih snovi, vključno z uporabo morske vode v obratih za razsoljevanje in izkoriščanjem kamenja, predhodna pridobitev dovoljenja;

                           (ii)

                           da bodo uredile pridobivanje peska, vključno s pridobivanjem na morskem dnu in rečnih usedlinah, ali pa ga tam, kjer bi utegnilo škodljivo vplivati na ravnotežje obalnih ekosistemov, prepovedale;

                           (iii)

                           da bodo nadzirale obalne vodonosnike in dinamična področja stika ali presečišča med sladko in slano vodo, na katere bi lahko škodljivo vplivalo črpanje podtalnice ali izpusti v naravno okolje;

               (f)

               infrastruktura, energetske zmogljivosti, pristanišča ter pomorska dela in konstrukcije:
               da bodo za tako infrastrukturo, dela in konstrukcije uveljavile dovoljenje, tako da se bodo njihovi škodljivi učinki na obalne ekosisteme, krajino in geomorfologijo z nefinančnimi ukrepi kar najbolj zmanjšali ali, kjer bo to ustrezno, kompenzirali;

               (g)

               pomorske dejavnosti:
               da bodo pomorske dejavnosti izvajale na tak način, da bodo zagotovile ohranjanje obalnih ekosistemov v skladu s pravili, standardi in postopki ustreznih mednarodnih konvencij.

         Člen 10
   Posebni obalni ekosistemi
   Pogodbenice sprejmejo ukrepe za zaščito značilnosti določenih posebnih obalnih ekosistemov, kot sledi:

               1.

               Mokrišča in rečna ustja
               Poleg oblikovanja zaščitenih območij in da bi preprečile, da bi mokrišča in ustja izginila, pogodbenice:

                           (a)

                           v nacionalnih strategijah, načrtih in programih za obalna območja in pri izdajanju dovoljenj upoštevajo okoljsko, ekonomsko in socialno vlogo mokrišč in rečnih ustij;

                           (b)

                           sprejmejo potrebne ukrepe za ureditev ali, če je to potrebno, prepoved dejavnosti, ki bi lahko škodljivo vplivale na mokrišča in rečna ustja;

                           (c)

                           izvedejo, kolikor je to mogoče, obnovo degradiranih obmorskih mokrišč z namenom, da bi ponovno oživile njihovo pozitivno vlogo v obalnih okoljskih procesih.

               2.

               Habitati morja
               Pogodbenice, ki se zavedajo potrebe, da bi morska območja, ki gostijo habitate in zelo pomembne vrste za ohranitev, ne glede na njihovo razvrstitev med zaščitena območja, zaščitili:

                           (a)

                           sprejmejo ukrepe, da bi zagotovile, da bodo z zakonodajo, načrtovanjem in upravljanjem morskih in obalnih območij zagotovile zaščito in ohranjanje zlasti habitatov gostiteljev in vrst, ki so zelo pomembne za ohranitev;

                           (b)

                           se zavežejo, da bodo pospeševale regionalno in mednarodno sodelovanje za izvajanje skupnih programov za zaščito habitatov morja.

               3.

               Obalni gozdovi
               Pogodbenice sprejmejo ukrepe za ohranjanje ali razvoj obalnih gozdov, zlasti tistih, ki se nahajajo izven posebej zaščitenih območij.

               4.

               Sipine
               Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranjale in, kjer bo to mogoče, na trajnosten način obnovile sipine in robove.

         Člen 11
   Obalna krajina
   1.   Države pogodbenice, ki se zavedajo posebnega estetskega, naravnega in kulturnega pomena obalne krajine ne glede na njeno razvrstitev kot zaščitenega območja sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo z zakonodajo, načrtovanjem in upravljanjem zagotovile zaščito obalne krajine.
   2.   Države pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale regionalno in mednarodno sodelovanje na področju varovanja krajine in še posebej izvajanja, kjer bo to ustrezalo, skupnih ukrepov za čezmejno obalno krajino.
   Člen 12
   Otoki
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo otokom, vključno z majhnimi otoki, namenile posebno zaščito in da bodo v ta namen:

               (a)

               pospeševale okolju prijazne dejavnosti na takih območjih in sprejele posebne ukrepe za zagotovitev sodelovanja prebivalcev pri zaščiti obalnih ekosistemov na osnovi njihovih lokalnih običajev in znanja;

               (b)

               upoštevale posebne značilnosti otoškega okolja in potrebo, da se zagotovi vzajemno delovanje med otoki pri nacionalnih obalnih strategijah, načrtih in programih in instrumentih za upravljanje, še posebej na področju transporta, turizma, ribištva, odpadkov in vode.

         Člen 13
   Kulturna dediščina
   1.   Države pogodbenice posamič ali skupaj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za ohranjanje in zaščito kulturne, še posebej arheološke in zgodovinske dediščine obalnih območij, vključno s podvodno kulturno dediščino, v skladu z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi listinami.
   2.   Države pogodbenice zagotovijo, da se bo ohranitev kulturne dediščine obalnih območij na mestu samem upoštevala kot prva možnost pred kakršnim koli posegom v to dediščino.
   3.   Države pogodbenice še posebej zagotovijo, da se bodo elementi podvodne kulturne dediščine obalnih območij, ki so bili odstranjeni iz morskega okolja, ohranili in upravljali na način, ki bo zagotovil, da se bodo dolgo ohranili in da se z njimi ne bo trgovalo, da jih ne bodo prodajali, kupovali ali zamenjevali kot komercialno blago.
   Člen 14
   Sodelovanje
   1.   Da bi ves čas procesa integriranega upravljanja obalnih območij zagotovile učinkovito upravo, pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da bodo v fazah oblikovanja in izvajanja obalnih in pomorskih strategij, načrtov in programov ali projektov ter pri izdajanju raznih dovoljenj raznim zainteresiranim strankam na ustrezen način sodelovali tudi:

               —

               zadevne ozemeljske skupnosti in javni organi,

               —

               gospodarski dejavniki,

               —

               nevladne organizacije,

               —

               socialni dejavniki,

               —

               zainteresirana javnost.

         Tako sodelovanje mora med drugim vključevati posvetovalne organe, preiskave ali javne obravnave in se lahko razširi na partnerstva.
   2.   Da bi tako sodelovanje zagotovile, pogodbenice na ustrezen način, pravočasno in učinkovito posredujejo informacije.
   3.   Postopki posredovanja ali spravni postopki in pravica do administrativnih ali pravnih sredstev morajo biti na voljo kateri koli zainteresirani stranki, ki izpodbija sklepe, dejanja ali opustitve, v skladu z določbami o sodelovanju, ki jih pogodbenice določijo v zvezi z načrti, programi ali projekti, ki zadevajo obalna območja.
   Člen 15
   Ozaveščanje, usposabljanje, izobraževanje in raziskovanje
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni izvajale dejavnosti za ozaveščanje o upravljanju obalnih območij in da bodo o tej temi oblikovale izobraževalne programe, usposabljanje in javno izobraževanje.
   2.   Pogodbenice neposredno, večstransko ali dvostransko ali s pomočjo organizacije, centra ali zainteresiranih mednarodnih organizacij organizirajo izobraževalne programe, usposabljanje in javno izobraževanje o upravljanju obalnih območij, da bi tako zagotovile njihov trajnosten razvoj.
   3.   Pogodbenice zagotovijo interdisciplinarno znanstveno raziskovanje na področju upravljanja obalnih območij ter vzajemnega delovanja med dejavnostmi in njihovimi vplivi na obalna območja. V ta namen morajo ustanoviti ali podpirati specializirane raziskovalne centre. Namen tega raziskovanja je še posebej pospeševati znanje na področju upravljanja obalnih območij, prispevati k obveščenosti javnosti in olajševati javno in zasebno odločanje.
   DEL III
   INSTRUMENTI ZA INTEGRIRANO UPRAVLJANJE OBALNIH OBMOČIJ
   Člen 16
   Mehanizmi in mreže za spremljanje in opazovanje
   1.   Pogodbenice uporabljajo in krepijo obstoječe ustrezne mehanizme za spremljanje in opazovanje in po potrebi ustvarijo nove. Pripravijo in redno dopolnjujejo tudi nacionalne evidence obalnih območij, ki morajo, koliko je to mogoče, vsebovati informacije o virih in dejavnostih ter ustanovah, zakonodaji in načrtovanju, ki bi lahko vplivali na obalna območja.
   2.   Da bi pospeševale izmenjavo znanstvenih izkušenj, podatkov in dobrih praks, pogodbenice v sodelovanju z organizacijo na ustrezni administrativni in znanstveni ravni sodelujejo v sredozemski mreži obalnih območij.
   3.   Da bi olajšale redno opazovanje stanja in razvoja obalnih območij, pogodbenice določijo dogovorjen referenčen format in postopek za zbiranje ustreznih podatkov v nacionalnih evidencah.
   4.   Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev dostopa javnosti do informacij, ki jih bodo pridobile z mehanizmi in mrežami za spremljanje in opazovanje.
   Člen 17
   Sredozemska strategija za upravljanje obalnih območij
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sodelovale pri pospeševanju trajnostnega razvoja integriranega upravljanja obalnih območij, pri tem pa upoštevale sredozemsko strategijo trajnostnega razvoja in jo, kjer bo to potrebno, tudi dopolnile. V ta namen pogodbenice s pomočjo centra določijo skupen regionalni okvir za integrirano upravljanje obalnih območij v Sredozemlju, ki naj bi se izvajal z ustreznimi regionalnimi akcijskimi načrti in drugimi operativnimi instrumenti ter prek njihovih nacionalnih strategij.
   Člen 18
   Nacionalne strategije, načrti in programi za obalna območja
   1.   Vsaka pogodbenica še naprej krepi ali oblikuje nacionalno strategijo za integrirano upravljanje obalnih območij ter načrte in programe za izvajanje v skladu s skupnim regionalnim okvirom in cilji integriranega upravljanja obalnih območij in načeli tega protokola ter je dolžna organizacijo obvestiti o mehanizmu za usklajevanje, ki ga je uvedla za to strategijo.
   2.   Nacionalna strategija mora na podlagi analize obstoječega stanja določiti cilje, opredeliti prednostne naloge in navesti razloge, določiti obalne ekosisteme, ki jih je treba upravljati, ter vse ustrezne akterje in procese, našteti ukrepe, ki se morajo sprejeti, in stroške zanje ter institucionalne instrumente in finančna sredstva, ki so na voljo, ter določiti časovni načrt za njeno izvajanje.
   3.   Načrti in programi za obalna območja, ki so lahko samostojni ali vključeni v druge načrte in programe, morajo določiti usmeritve nacionalne strategije in jo izvajati na ustrezni teritorialni ravni ter med drugim in, kjer bo to ustrezno, določiti zmogljivosti in pogoje za razporeditev in uporabo posameznih morskih in kopenskih delov obalnih območij.
   4.   Pogodbenice določijo ustrezne kazalnike, da bi ocenile učinkovitost strategij, načrtov in programov za integrirano upravljanje obalnih območij ter napredek izvajanja tega protokola.
   Člen 19
   Okoljska presoja
   1.   Pogodbenice ob upoštevanju krhkosti obalnih območij zagotovijo, da bodo postopek in ustrezne študije presoje vplivov na okolja za javne in zasebne projekte, ki bi utegnili znatno vplivati na obalna območja in še posebej na njihove ekosisteme, upoštevale posebno občutljivost okolja in medsebojne odnose med morskimi in kopnimi deli obalnih območij.
   2.   V skladu z istimi merili pogodbenice oblikujejo, kot ustreza, strateško okoljsko presojo načrtov in programov, ki vplivajo na obalna območja.
   3.   Okoljske presoje naj bi upoštevale skupne vplive na obalna območja ter med drugim tudi njihove zmogljivosti.
   Člen 20
   Zemljiška politika
   1.   Za pospeševanje integriranega upravljanja obalnih območij, zmanjševanje ekonomskih pritiskov, ohranjanje odprtih območij in omogočanje dostopa javnosti do morja in vzdolž obale države pogodbenice sprejmejo ustrezne instrumente in ukrepe v zvezi z zemljiško politiko, vključno s postopkom planiranja.
   2.   V ta namen in da bi zagotovile trajnostno upravljanje javnih in zasebnih zemljišč na obalnih območjih lahko države pogodbenice med drugim sprejmejo mehanizme za pridobitev, odstop, donacijo ali prenos zemljišč v javno domeno in na zemljiščih ustanovijo služnosti.
   Člen 21
   Ekonomski, finančni in davčni instrumenti
   Za izvajanje nacionalnih strategij, načrtov in programov za obalna območja lahko države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem ustreznih ekonomskih, finančnih in/ali davčnih instrumentov za podporo lokalnim, regionalnim in nacionalnim pobudam za integrirano upravljanje obalnih območij.
   DEL IV
   TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA OBALNA OBMOČJA
   Člen 22
   Naravne nesreče
   Države pogodbenice v okviru nacionalnih strategij za integrirano upravljanje obalnih območij oblikujejo politike za preprečevanje naravnih nesreč. V ta namen izvedejo presoje ranljivosti obalnih območij in možnosti nesreč ter sprejmejo ukrepe za preprečevanje, zmanjševanje in prilagoditev, da bi na ta način začele reševati vprašanje učinkov naravnih nesreč in še posebej klimatskih sprememb.
   Člen 23
   Obalna erozija
   1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določeni v členih 5 in 6 tega protokola, se pogodbenice, da bi učinkoviteje preprečevale in zmanjševale negativne učinke obalne erozije, zavezujejo, da bodo sprejele potrebne ukrepe za ohranjanje ali obnovo naravne zmogljivosti obale, da bi se prilagodile spremembam, vključno s spremembami, ki jih povzroča dvig morske gladine.
   2.   Pri preučevanju novih dejavnosti in del na obalnih območjih, vključno z morskimi konstrukcijami in deli za zaščito obale, morajo države pogodbenice še posebej upoštevati njihove škodljive vplive na obalno erozijo ter neposredne in posredne stroške, ki v zvezi s tem lahko nastanejo. V zvezi z obstoječimi dejavnostmi in konstrukcijami bi morale države pogodbenice sprejeti ukrepe za čim večje zmanjšanje njihovih vplivov na obalno erozijo.
   3.   Države pogodbenice si prizadevajo, da bi z integriranim upravljanjem dejavnosti, vključno s sprejetjem posebnih ukrepov za obalne usedline in dela na obalnih območjih, predvidele vplive obalne erozije.
   4.   Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo delile znanstvene podatke, ki lahko izboljšajo znanje o stanju in razvoju obalne erozije ter o vplivih nanjo.
   Člen 24
   Odziv na naravne katastrofe
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale mednarodno sodelovanje pri odzivanju na naravne katastrofe in da bodo sprejele vse potrebne ukrepe za pravočasno odpravo njihovih učinkov.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo za čim hitrejše posredovanje nujnih informacij o večjih naravnih nesrečah uskladile uporabo opreme za odkrivanje, alarmiranje in obveščanje, ki jim je na voljo, pri tem pa uporabile obstoječe mehanizme in pobude. Pogodbenice so organizacijo dolžne obvestiti o tem, kateri nacionalni organ je pristojen za izdajanje in sprejemanje takih informacij pri ustreznih mednarodnih mehanizmih.
   3.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale medsebojno sodelovanje in sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami in drugimi pristojnimi organizacijami za nujno posredovanje humanitarne pomoči kot odgovor na naravne katastrofe, ki prizadenejo obalna območja Sredozemskega morja.
   DEL V
   MEDNARODNO SODELOVANJE
   Člen 25
   Usposabljanje in raziskovanje
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale pri usposabljanju znanstvenega, tehničnega in administrativnega osebja na področju integriranega upravljanja obalnih območij, zlasti da bi:

               (a)

               določile in okrepile zmogljivosti;

               (b)

               razvile znanstveno in tehnično raziskovanje;

               (c)

               podpirale specializirane centre za upravljanje obalnih območij;

               (d)

               pospeševale programe za usposabljanje lokalnih strokovnjakov.

         2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij pospeševale znanstveno in tehnično raziskovanje integriranega upravljanja obalnih območij, zlasti z izmenjavo znanstvenih in tehničnih podatkov in usklajevanjem svojih raziskovalnih programov v zvezi s temami skupnega interesa.
   Člen 26
   Znanstvena in tehnična pomoč
   Pogodbenice se za namene integriranega upravljanja obalnih območij zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale, da bi zagotovile znanstveno in tehnično pomoč, vključno z dostopom do okoljsko sprejemljivih tehnologij in njihovega prenosa ter drugimi možnimi oblikami pomoči pogodbenicam, ki bodo tako pomoč potrebovale.
   Člen 27
   Izmenjava informacij in dejavnosti skupnega interesa
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale pri izmenjavi informacij o uporabi najboljših okoljskih praks.
   2.   Pogodbenice so s podporo organizacije dolžne zlasti:

               (a)

               določiti kazalnike upravljanja obalnih območij, pri tem pa upoštevati obstoječe, ter sodelovati pri uporabi takih kazalnikov;

               (b)

               določiti in vzdrževati ažurne presoje o uporabi in upravljanju obalnih območij;

               (c)

               izvajati dejavnosti skupnega interesa, kot so na primer projekti predstavitve integriranega upravljanja obalnih območij.

         Člen 28
   Čezmejno sodelovanje
   Države pogodbenice si bodo prizadevale, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij dvostransko ali večstransko usklajevale svoje nacionalne strategije, načrte in programe v zvezi s sosednjimi obalnimi območji, kjer bo to ustrezno. Ustrezni domači upravni organi morajo biti v tako sodelovanje vključeni.
   Člen 29
   Čezmejna okoljska presoja
   1.   Pogodbenice v okviru tega protokola, preden bodo odobrile ali potrdile načrte, programe in projekte, ki bi utegnili škodljivo vplivati na obalna območja drugih pogodbenic, sodelujejo, tako da se obvestijo o presoji vplivov na okolje, izmenjajo podatke in se posvetujejo o presoji vplivov takih načrtov, programov in projektov na okolje ob upoštevanju člena 19 tega protokola in člena 4, odstavka 3(d) konvencije.
   2.   V ta namen se pogodbenice zavezujejo, da bodo sodelovale pri oblikovanju in sprejetju ustreznih smernic za določitev postopkov za obveščanje, izmenjavo informacij in posvetovanje na vseh stopnjah procesa.
   3.   Pogodbenice lahko, kjer to ustreza, sklenejo dvostranske ali večstranske dogovore za učinkovito izvajanje tega člena.
   DEL VI
   INSTITUCIONALNE DOLOČBE
   Člen 30
   Kontaktne točke
   Vsaka pogodbenica določi nacionalno kontaktno točko, ki bo služila za povezavo s centrom v zvezi s tehničnimi in znanstvenimi vidiki izvajanja tega protokola in širjenjem informacij na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Predstavniki nacionalnih kontaktnih točk se občasno sestanejo za izvajanje funkcij, ki izhajajo iz tega protokola.
   Člen 31
   Poročila
   Pogodbenice na rednih zasedanjih pogodbenic predložijo poročila o izvajanju tega protokola v taki obliki in takih časovnih presledkih, kot to določijo na teh zasedanjih, vključno s sprejetimi ukrepi, njihovo učinkovitostjo in težavami pri njihovem izvajanju.
   Člen 32
   Institucionalno sodelovanje
   1.   Organizacija je odgovorna za usklajevanje izvajanja tega protokola. Pri tem ji pomaga center, ki mu lahko zaupa naslednje naloge:

               (a)

               pomoč pogodbenicam pri določitvi skupnega regionalnega okvira za integrirano upravljanje obalnih območij v Sredozemlju v skladu s členom 17;

               (b)

               pripravo rednega poročila o stanju in razvoju integriranega upravljanja obalnih območij v Sredozemskem morju za lažje izvajanje protokola;

               (c)

               izmenjavo informacij in izvajanje dejavnosti skupnega interesa v skladu s členom 27;

               (d)

               na zahtevo pomoč pogodbenicam:

                           —

                           pri sodelovanju v sredozemski mreži obalnih območij v skladu s členom 16,

                           —

                           pri pripravi in izvajanju njihovih nacionalnih strategij za integrirano upravljanje obalnih območij v skladu s členom 18,

                           —

                           pri sodelovanju pri dejavnostih usposabljanja in programih znanstvenega in tehničnega sodelovanja v skladu s členom 25,

                           —

                           pri usklajevanju, kadar bo to ustrezalo, upravljanja čezmejnih obalnih območij v skladu s členom 28;

               (e)

               pri organizaciji srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30;

               (f)

               pri opravljanju katere koli druge funkcije, ki ji jo namenijo pogodbenice.

         2.   Za izvajanje tega protokola lahko pogodbenice, organizacija in center skupaj sodelujejo z nevladnimi organizacijami, na dejavnosti katerih se ta protokol nanaša.
   Člen 33
   Zasedanja pogodbenic
   1.   Redna zasedanja pogodbenic tega protokola potekajo v povezavi z rednimi zasedanji pogodbenic konvencije, ki potekajo v skladu s členom 18 konvencije. Pogodbenice lahko v skladu z navedenim členom skličejo tudi izredna zasedanja.
   2.   Funkcije zasedanj pogodbenic tega protokola so:

               (a)

               pregled izvajanja tega protokola;

               (b)

               zagotavljanje, da se bo ta protokol izvajal skladno in v sinergiji z drugimi protokoli;

               (c)

               nadzor nad delom organizacije in centra v zvezi z izvajanjem tega protokola in nudenje vodenja pri oblikovanju politike za njune dejavnosti;

               (d)

               proučevanje učinkovitosti sprejetih ukrepov za integrirano upravljanje obalnih območij in potrebe po drugih ukrepih, zlasti v obliki prilog ali dodatkov k temu protokolu;

               (e)

               dajanje priporočil pogodbenicam o ukrepih, ki naj bi jih sprejele za izvajanje tega protokola;

               (f)

               pregled predlogov srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30 tega protokola;

               (g)

               preučevanje poročil, ki jih predložijo pogodbenice, in dajanje ustreznih priporočil v skladu s členom 26 konvencije;

               (h)

               obravnava katerih koli drugih pomembnih informacij, ki se posredujejo prek centra;

               (i)

               obravnava katerih koli drugih zadev, ki so pomembne za ta protokol, kot bo ustrezalo.

         DEL VII
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 34
   Razmerje s konvencijo
   1.   Določbe konvencije, ki se nanašajo na kateri koli protokol, se uporabljajo tudi za ta protokol.
   2.   Če se pogodbenice tega protokola ne dogovorijo drugače, se postopkovna pravila in finančna pravila, sprejeta v skladu s členom 24 konvencije, uporabljajo tudi za ta protokol.
   Člen 35
   Razmerja s tretjimi strankami
   1.   Kjer bo to ustrezalo, pogodbenice povabijo države, ki niso pogodbenice tega protokola, in mednarodne organizacije k sodelovanju pri izvajanju tega protokola.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sprejele ustrezne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom, da bodo zagotovile, da se nobena ne bo ukvarjala z dejavnostmi v nasprotju z načeli in cilji tega protokola.
   Člen 36
   Podpis
   Ta protokol bo pogodbenicam konvencije za podpis na voljo v Madridu, Španija, od 21. januarja 2008 do 20. januarja 2009.
   Člen 37
   Ratifikacija, sprejetje ali potrditev
   Ta protokol bo veljal, če ga bodo pogodbenice ratificirale, sprejele ali potrdile. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi se deponirajo pri španski vladi, ki prevzame funkcijo depozitarja.
   Člen 38
   Pristop
   Ta protokol bo od 21. januarja 2009 pogodbenicam konvencije na voljo za pristop.
   Člen 39
   Začetek veljavnosti
   Ta protokol začne veljati trideseti (30.) dan po deponiranju najmanj šestih (6) listin o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.
   Člen 40
   Verodostojna besedila
   Izvirnik tega protokola, katerega besedila v arabščini, angleščini, francoščini in španščini so enako verodostojna, se deponira pri depozitarju.

      V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblačeni, ta protokol podpisali.
      V MADRIDU, ŠPANIJA, enaindvajsetega januarja dva tisoč osem.


title: 2009/230/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/233

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 22. aprila 2008
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) za proračunsko leto 2006
   (2009/230/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4) ter zlasti člena 30 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0126/2008),

               1.

               ugotavlja, je zaključni letni račun Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije tak kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 7.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 29.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 81/146

         Sreda, 5. maj 2010Zahteva za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu
   P7_TA(2010)0093
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Miloslavu Ransdorfu, ki so jo posredovali pristojni organi Češke republike dne 16. septembra 2009 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. novembra 2009,
   po zagovoru Miloslava Ransdorfa, v skladu s členom 7(3) Poslovnika,
   ob upoštevanju člena 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,
   ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),
   ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0107/2010),

               A.

               ker je Miroslav Randsdorf poslanec Evropskega parlamenta,

               B.

               ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 med zasedanji Evropskega parlamenta njegovi poslanci uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker kadar je poslanec zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče; ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

               C.

               ker v skladu s členom 27(4) češke ustave ni mogoče kazensko preganjati poslanca parlamenta ali senatorja brez soglasja predstavniškega telesa, katerega član je, in, če to telo odreče svoje soglasje, je kazenski pregon za vedno prepovedan,

               1.

               se odloči odvzeti imuniteto Miloslavu Ransdorfu;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Češke.

      (1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] Zbirka 383, in zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] Zbirka 2391.