title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/850 z dne 27. maja 2016 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji

text:
               28.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 141/125

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/850
   z dne 27. maja 2016
   o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 31. maja 2013 sprejel Sklep 2013/255/SZVP (1).

               (2)

               Svet je 28. maja 2015 sprejel Sklep 2014/837/SZVP (2) in z njim podaljšal omejevalne ukrepe iz Sklepa 2013/255/SZVP do 1. junija 2016.

               (3)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2013/255/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 1. junija 2017.

               (4)

               Dve osebi bi bilo treba odstraniti s seznama fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP.

               (5)

               Podatke, ki se nanašajo na določene osebe s seznama iz Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP, bi bilo treba posodobiti.

               (6)

               Sklep 2013/255/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 34 Sklepa 2013/255/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 34
      Ta sklep se uporablja do 1. junija 2017. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, se po potrebi lahko podaljša oziroma spremeni.“

   Člen 2
   Priloga I k Sklepu 2013/255/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. maja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         A.G. KOENDERS

      (1)  Sklep Sveta 2013/255/SZVP z dne 31. maja 2013 o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL L 147, 1.6.2013, str. 14).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/837 z dne 28. maja 2015 o spremembi Sklepa 2013/255/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Siriji (UL L 132, 29.5.2015, str. 82).

      PRILOGA

                  I.

                  Vnosa v zvezi z naslednjima osebama se črtata s seznama oseb iz dela A Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP:

                              št. 15. Mohamed Farahat (tudi Muhammad Farahat)

                              št. 17. Muhammad () Nasif () (tudi Naseef, Nassif, Nasseef) Khayrbik ()

                  II.

                  Vnosi v zvezi z osebami s spodnjega seznama, kot so navedeni v delu A Priloge I k Sklepu 2013/255/SZVP, se nadomestijo z naslednjimi vnosi:

                              Ime

                              Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                              Razlogi

                              Datum uvrstitve na seznam

                              8.

                           Rami (
                                 ) Makhlouf (
                                 )

                              Rojen 10. julija 1969 v Damasku;
                              št. potnega lista: 454224.

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži v sektorjih telekomunikacij, finančnih storitev, prevoza in nepremičnin; ima finančne interese v vodilnem operaterju mobilne telefonije v Siriji Syriatel, naložbenem skladu Al Mashreq, Bena Properties in Cham Holding ter/ali v njih zaseda visoke in izvršne položaje.
                              Prek svojih poslovnih interesov zagotavlja sirskemu režimu financiranje in podporo.
                              Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada.

                              9.5.2011

                              18.

                           Mohammed (
                                 ) Hamcho (
                                 )

                              Rojen 20. maja 1966;
                              št. potnega lista: 002954347.

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži v sektorjih inženirstva in gradbeništva, medijev, turizma in zdravja. Ima finančne interese v več podjetjih v Siriji, zlasti v Hamsho international, Hamsho Communication, Mhg International, Jupiter for Investment and Tourism project in Syria Metal industries ter/ali v njih zaseda visoke in izvršne položaje.
                              Ima pomembno vlogo v poslovnih krogih v Siriji kot generalni sekretar damaščanske gospodarske zbornice (decembra 2014 ga je imenoval takratni minister za gospodarstvo Khodr Orfali), predsedujoči kitajsko-sirskim dvostranskim poslovnim svetom (od marca 2014) in predsedujoči sirskemu kovinarsko-jeklarskemu svetu (od decembra 2015).
                              Ima tesne poslovne odnose s ključnimi akterji sirskega režima, vključno z Maherjem Al -Assadom.
                              Mohammed Hamcho ima koristi od sirskega režima in ga podpira prek svojih poslovnih interesov, prav tako je povezan z osebami, ki imajo koristi od režima in mu zagotavljajo podporo.

                              27.1.2015

                              22.

                           Ihab (
                                 ) (tudi Ehab, Iehab) Makhlouf (
                                 )

                              Rojen 21. januarja 1973 v Damasku;
                              št. potnega lista: N002848852.

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež. Ihab Makhlouf je podpredsednik vodilnega operaterja mobilne telefonije v Siriji Syriatela in njegov delničar. Poslovne interese ima tudi v več drugih sirskih podjetjih in subjektih, med drugim v Ramak Construction Co in Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).
                              Kot podpredsednik Syriatela, ki na podlagi licenčne pogodbe znaten del dobička nakazuje sirski vladi, Ihab Makhloufa prav tako neposredno podpira sirski režim.
                              Je vpliven član družine Makhlouf in je tesno povezan z družino Assad; bratranec predsednika Basharja al-Assada.

                              23.5.2011

                              28.

                           Khalid (
                                 ) (tudi Khaled) Qaddur (
                                 ) (tudi Qadour, Qaddour, Kaddour)

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v sektorjih telekomunikacij, nafte in plastike. Je v tesnih poslovnih odnosih z Maherjem al-Asadom.
                              Prek svojih poslovnih dejavnosti ima koristi od sirskega režima in mu zagotavlja podporo.
                              Sodelavec Maherja Al-Assada, tudi prek poslovnih dejavnosti.

                              27.1.2015

                              29.

                           Ra'if (
                                 ) Al-Quwatly (
                                 ) (tudi Ri'af Al-Quwatli tudi Raeef Al-Kouatly)

                              Rojen 3. februarja 1967 v Damasku

                              Poslovni partner Maherja Al-Assada in odgovoren za upravljanje nekaterih njegovih poslovnih interesov; zagotavlja financiranje režima.

                              23.6.2011

                              32.

                           Mohammed (
                                 ) Makhlouf (
                                 ) (tudi Abu Rami)

                              Rojen 19. 10. 1932 v Latakii, Sirija.

                              Je vpliven član družine Makhlouf, poslovni partner in oče Ramija, Ihaba and Iyada Makhloufa. Tesno je povezan z družino Assad in po materini strani stric Basharja in Mahirja Al-Assada. Omenjajo ga tudi kot Abu Ramija.
                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva, vključno z deleži in ali znatnim vplivom v General Organisation of Tobacco ter sektorjih nafte in plina, orožarstva in bančništva.
                              Sodeluje pri poslovnih transakcijah za Assadov režim pri nabavi orožja in bančništvu. Glede na obsežnost poslovnih in političnih vezi z režimom slednjemu zagotavlja podporo in ima od njega koristi.

                              1.8.2011

                              33.

                           Ayman (
                                 ) Jabir (
                                 ) (tudi Aiman Jaber)

                              Rojen v Latakii.

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež, prisoten v sektorjih jeklarstva, medijev, potrošnega blaga in nafte, vključno s trgovino s tem blagom. Ima finančne interese v več podjetjih in subjektih v Siriji, zlasti v Al Jazira (tudi Al Jazerra; El Jazireh), Dunia TV in Sama Satellite Channel ter/ali v njih zaseda visoke in izvršne položaje.
                              Ayman Jaber je prek svojega podjetja pomagal pri uvozu nafte iz Overseas Petroleum Tradinga v Sirijo.
                              Prek svojih poslovnih interesov ima koristi od režima in mu zagotavlja podporo.
                              Zagotavlja neposredno podporo in ima vodilno vlogo v dejavnostih z režimom povezanih milic, znanih kot Shabiha in/ali Suqur as-Sahraa.
                              Prek svojih poslovnih dejavnosti sodelavec Ramija Makhloufa, prek vloge v milicah, povezanih z režimom pa sodelavec Maherja Al-Assada.

                              27.1.2015

                              41.

                           Ali (
                                 ) Douba (
                                 )

                              Rojen: leta 1933 v Karfisu, Sirija

                              Odgovoren za poboje v Hami leta 1980; poklican nazaj v Damask kot posebni svetovalec predsednika Basharja Al-Assada.

                              23.8.2011

                              48.

                           Samir (
                                 ) Hassan (
                                 )

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Amir Group in Cham Holdings, konglomeratih z interesi v sektorjih nepremičnin, turizma, prometa in financ. Od marca 2014 je na položaju predsednika, odgovornega za Rusijo, pri dvostranskem poslovnem svetu, kamor ga je imenoval minister za gospodarstvo Khodr Orfali.
                              Samir Hassan podpira vojno režima z donacijami v gotovini.
                              Samir Hassan je povezan z osebami, ki imajo koristi od režima ali ga podpirajo. Zlasti je povezan z Ramijem Makhloufom in Issamom Anboubo, ki ju je Svet uvrstil na seznam, in ima koristi od režima.

                              27.9.2014

                              108.

                           Mohammad (
                                 ) (tudi Mohamed, Muhammad, Mohammed) Al-Jleilati (
                                 )

                              Rojen leta 1945 v Damasku.

                              Nekdanji minister za finance na položaju do 9. februarja 2013. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja režim.

                              1.12.2011

                              111.

                           Joseph(

                              ) Suwaid (

                              )

                              Rojen leta 1958 v Damasku.

                              Nekdanji državni minister, na položaju do 9. februarja 2013. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja režim.

                              23.3.2012

                              112.

                           Hussein (
                                 ) (tudi Hussain) Mahmoud (
                                 ) Farzat (
                                 ) (tudi Hussein Mahmud Farzat)

                              Rojen leta 1957 v Hami.

                              Nekdanji državni minister, na položaju vsaj do leta 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja režim.

                              23.3.2012

                              114.

                           Emad (
                                 ) Abdul-Ghani (
                                 ) Sabouni (
                                 ) (tudi Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

                              Rojen leta 1964 v Damasku.

                              Nekdanji minister za telekomunikacije in tehnologijo, na položaju vsaj do aprila 2014. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja režim.

                              27.2.2012

                              117.

                           Adnan (
                                 ) Hassan (
                                 ) Mahmoud (
                                 )

                              Rojen leta 1966 v Tartusu.

                              Nekdanji minister za informiranje. Kot nekdanji vladni minister je soodgovoren za nasilno zatiranje civilnega prebivalstva, ki ga izvaja režim.

                              23.9.2011

                              192.

                              Hashim Anwar al-Aqqad, tudi Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

                              Rojen leta 1961 v kraju Mohagirine, Sirija.

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v več sektorjih sirskega gospodarstva. Ima deleže in/ali znaten vpliv v Anwar Akkad Sons Group (AASG) in njeni hčerinski družbi United Oil. AASG je konglomerat z deleži v sektorjih, kot so nafta, plin, kemikalije, zavarovalništvo, industrijsko strojništvo, nepremičnine, turizem, razstave, pogodbe, zavarovalništvo in medicinska oprema.
                              Hashim Anwar al-Aqqad je bil še leta 2012 tudi poslanec v sirskem parlamentu.
                              Al-Aqqad ne bi mogel ostati uspešen brez pomoči režima. Glede na obsežnost poslovnih in političnih vezi z režimom slednjemu zagotavlja podporo in ima od njega koristi.

                              23.7.2014

                              201.

                              Wael Abdulkarim
                              (tudi Wael Al Karim)

                              Al Karim for Trade and Industry, PO Box 111, 5797 Damask, Sirija

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež v naftni, kemični in proizvodni panogi. Predvsem zastopa Abdulkarim Group, tudi Al Karim Group/Alkarim for Trade and Industry/Al Karim Trading and Industry/Al Karim for Trade and Industry. Abdulkarim Group je vodilni proizvajalec maziv, masti in industrijskih kemikalij v Siriji.

                              7.3.2015

                              203.

                              George Haswani
                              (tudi Heswani; Hasawani; Al Hasawani)

                              Naslov: Damaščanska provinca, Yabroud, Al Jalaa St, Sirija

                              V Siriji delujoč vodilni poslovnež z deleži in/ali dejavnostjo v sektorjih inženirstva in gradbeništva ter nafte in plina. Ima deleže in/ali znaten vpliv v več podjetjih in subjektih v Siriji, zlasti v HESCO Engineering and Construction Company, enem največjih inženirskih in gradbenih podjetij.
                              George Haswani je tesno povezan s sirskim režimom. Zagotavlja podporo sirskemu režimu in ima od njega koristi v vlogi posrednika pri poslovnih transakcijah, povezanih z nakupom nafte pri ISIL s strani sirskega režima. Ena od koristi sodelovanja z režimom je prednostna obravnava, vključno s podelitvijo podizvajalske pogodbe z eno večjih ruskih naftnih družb Stroytransgaz.

                              7.3.2015


title: 2011/532/EU: Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 8. septembra 2011 o imenovanju sodnika Sodišča

text:
               10.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 234/42

         SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
   z dne 8. septembra 2011
   o imenovanju sodnika Sodišča
   (2011/532/EU)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členoma 5 in 7 Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije je treba po odstopu ge. Pernille LINDH za preostanek njenega mandata, tj. do 6. oktobra 2012, imenovati enega sodnika Sodišča.

               (2)

               Kot kandidat za izpraznjeno mesto je bil predlagan g. Carl Gustav FERNLUND.

               (3)

               Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Carla Gustava FERNLUNDA za opravljanje nalog sodnika Sodišča –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   G. Carl Gustav FERNLUND je imenovan za sodnika Sodišča za obdobje od 6. oktobra 2011 do 6. oktobra 2012.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 8. septembra 2011

            Predsednik

         J. TOMBIŃSKI


title: 2007/795/ES: Sklep Komisije z dne 4. decembra 2007 o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2007 za študije, ocene učinkov in ocen na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike

text:
               7.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/34

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 4. decembra 2007
   o finančnem prispevku Skupnosti za leto 2007 za študije, ocene učinkov in ocen na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike
   (2007/795/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (1) in zlasti člena 20 Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Odločbo 90/424/EGS lahko Skupnost sprejme ali državam članicam ali mednarodnim organizacijam pomaga pri sprejetju tehničnih in znanstvenih ukrepov, potrebnih za razvoj zakonodaje Skupnosti na področju veterine in za razvoj izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine.

               (2)

               Študije, ocene učinkov, kakor tudi sistematične in pravočasne ocene programov odhodkov na področjih varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike so bistvenega pomena za izvajanje navedenih ukrepov, podpirale pa bodo tudi ukrepe, opredeljene v akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010.

               (3)

               Vse posamezne naloge so predmet posebnih pogodb na podlagi okvirne pogodbe za oceno, za katero je bil leta 2004 izveden javni razpis. Te posebne pogodbe morata podpisati Komisija ter izbrani izvajalec, določen v okvirni pogodbi.

               (4)

               Študije, ocene učinkov in ocene na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike morajo biti del nadaljnjega razvoja zakonodaje Skupnosti na področju veterine za razvoja izobraževanja ali usposabljanja na področju veterine, podpirale pa bodo tudi ukrepe, opredeljene v akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010.

               (5)

               Zato je primerno, da Skupnost financira študije, ocene učinkov in ocene na področju varnosti hrane, zdravja in dobrega počutja živali ter zootehnike za leto 2007. Treba je določiti najvišji znesek, ki ga je treba dodeliti za te ukrepe.

               (6)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Ukrepi iz Priloge se odobrijo in se financirajo iz proračunske vrstice 17 04 02 01 proračuna Evropskih skupnosti za leto 2007 do največ 700 000 EUR.

      V Bruslju, 4. decembra 2007

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

      PRILOGA
      Področje: Varnost hrane, zdravje in dobro počutje živali ter zootehnika.
      Pravna podlaga: Odločba Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine.
      Cilji politike: Akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010 (1) je opredelil več področij ukrepanja, zlasti nadgradnjo obstoječih minimalnih standardov zaščite in dobrega počutja živali, ter uvedel standardizirane kazalnike dobrega počutja živali. Glede prevoza živali znanstvenih izvedenci svetujejo, da so potrebna nova ustrezna pravila o potovalnih časih in gostoti natovarjanja. Zato je komisar Kyprianou, med drugim na Svetu za kmetijstvo oktobra 2007, že večkrat napovedal, da Komisija proučuje to vprašanje in želi predlagati revizijo Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 (2) v letu 2009.
      Glede označevanja dobrega počutja živali akcijski načrt Komisijo poziva, da predloži poročilo o možnosti programa obveznega označevanja za piščančje meso in mesne izdelke na podlagi izpolnjevanja pogojev standardov dobrega počutja živali ter poroča Svetu in Parlamentu o nadaljnji uporabi merljivih kazalnikov v zakonodaji Skupnosti na področju dobrega počutja živali. Poleg tega je Svet Komisijo maja 2007 (3) pozval, da mu predloži poročilo o označevanju dobrega počutja živali, da bi se omogočila poglobljena razprava o tej zadevi. Zaradi tega je treba predložiti širšo študijo o učinku označevanja dobrega počutja živali in o referenčnem središču za dobro počutje živali, ki bi lahko služilo kot evropski usklajevalni organ za različne pobude v zvezi z dobrim počutjem živali (standardizacija/certificiranje kazalnikov dobrega počutja, programi revizij, podatkovne zbirke v zvezi z obstoječimi certificiranimi oznakami).
      Naloge: Različne vrste študij in druge storitve, ki bodo Komisiji v pomoč pri oblikovanju in pripravi predlogov.
      Za leto 2007 so predvidene študije in druge storitve, ki bodo podpirale izvajanje Akcijskega načrta Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010, zlasti za pripravo ocen učinkov v zvezi s prevozom živali, zakolom in pripravo poročila o označevanju dobrega počutja živali, kot ga zahteva Svet.
      Odobrena sredstva 2007: 17 04 02 01 – Drugi ukrepi na področju veterine, dobrega počutja živali in javnega zdravja: 700 000 EUR.
      Število načrtovanih posebnih ukrepov: Približno štirje.
      Za vse ukrepe se uporabljajo skupna pravila o javnih naročilih, izvedli pa se bodo s pomočjo posebnih pogodb na podlagi okvirne pogodbe. Posebne pogodbe bodo podpisane v zadnjem četrtletju leta 2007.

         (1)  Sporočilo Komisije Evropskemu Parlamentu in Svetu o akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010, COM(2006) 13 končni.

         (2)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

         (3)  Konferenca „Dobro počutje živali“ – Izboljšanje z označevanjem? – Sklepi Sveta, http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/agricult/94008.pdf


title: Sklep Sveta 2004/75/SZVP z dne 11. decembra 2003 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o statusu in dejavnostih Policijske misije Evropske unije (EUPOL Proxima) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0075

Uradni list L 016 , 23/01/2004 str. 0065 - 0065

		Sklep Sveta 2004/75/SZVPz dne 11. decembra 2003o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo o statusu in dejavnostih Policijske misije Evropske unije (EUPOL Proxima) v Nekdanji jugoslovanski republiki MakedonijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 te pogodbe,ob upoštevanju priporočila predsedstva,ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet je 29. septembra 2003 sprejel Skupni ukrep 2003/681/SZVP o Policijski misiji Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima) [1].(2) Člen 13 tega skupnega ukrepa določa, da se status osebja EUPOL Proxime v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, vključno s, kjer je primerno, privilegiji, imunitetami in drugimi jamstvi, potrebnimi za dokončanje misije in tekoče delovanje EUPOL Proxime, dogovori v skladu s postopkom, predpisanim v členu 24 Pogodbe o Evropski uniji.(3) Po Sklepu Sveta 24. novembra 2003, ki pooblašča Generalnega sekretarja/Visokega predstavnika, delujočega v pomoč predsedstvu, za odprtje pogajanj v njegovem imenu, je Generalni sekretar/Visoki predstavnik, delujoč v pomoč predsedstvu, dosegel sporazum z vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije o statusu in dejavnostih Policijske misije Evropske unije (EUPOL Proxima) v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.(4) Ta sporazum je treba odobriti −SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko unijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (NJRM) o statusu in dejavnostih sil Policijske misije Evropske unije (EUPOL Proxima) v NJRM se v imenu Evropske unije odobri.Besedilo omenjenega sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen za imenovanje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma tako, da zavezuje Evropsko unijo.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.Člen 4Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.V Bruslju, 11. decembra 2003Za SvetPredsednikF. Frattini[1] UL L 249, 1.10.2003, str. 66.--------------------------------------------------


title: 2008/422/ES: Sklep Sveta z dne 5. junija 2008 o umiku tajnosti Priloge 4 k Priročniku SIRENE, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (Schengenska konvencija iz leta 1990)

text:
               7.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 149/78

      SKLEP SVETA

   z dne 5. junija 2008
   o umiku tajnosti Priloge 4 k Priročniku SIRENE, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (Schengenska konvencija iz leta 1990)
   (2008/422/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2003/19/ES z dne 14. oktobra 2002 o umiku tajnosti nekaterih delov priročnika SIRENE, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (1) umaknil tajnost z nekaterih delov Priročnika SIRENE ter znižal stopnjo tajnosti oddelka 2.3 Priročnika SIRENE ter prilog 1, 2, 3, 4, 5 in 6 na stopnjo tajnosti „RESTREINT UE“.

               (2)

               Zadnja različica Priročnika SIRENE, kakor je navedena v Odločbi Komisije 2006/757/ES z dne 22. septembra 2006 o spremembi Priročnika SIRENE (2) in Sklepu Komisije 2006/758/ES z dne 22. septembra 2006 o spremembi Priročnika SIRENE (3), ne vsebuje določb, ki bi ustrezale oddelku 2.3 v trenutku sprejetja Sklepa 2003/19/ES.

               (3)

               Svet je s Sklepom 2007/473/ES z dne 25. junija 2007 o umiku tajnosti določenih delov Priročnika SIRENE, ki ga je sprejel Izvršni odbor, ustanovljen s Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 (4), umaknil tajnost s prilog 2 in 5 k Priročniku SIRENE.

               (4)

               Svet sedaj meni, da je primerno umakniti tajnost s Priloge 4 k Priročniku SIRENE.

               (5)

               Tajnost prilog 1, 3 in 6 bi morala ostati na stopnji „RESTREINT UE“ –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za Prilogo 4 k Priročniku SIRENE se umakne tajnost.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 5. junija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. MATE

      (1)  UL L 8, 14.1.2003, str. 34.

      (2)  UL L 317, 16.11.2006, str. 1.

      (3)  UL L 317, 16.11.2006, str. 41.

      (4)  UL L 179, 7.7.2007, str. 52.


title: Sklep Sveta 2011/427/SZVP z dne 18. julija 2011 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Afganistanu

text:
               19.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 188/34

         SKLEP SVETA 2011/427/SZVP
   z dne 18. julija 2011
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije v Afganistanu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. marca 2010 sprejel Sklep 2010/168/SZVP (1), s katerim je G. Vygaudasa UŠACKASA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) v Afganistanu.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 30. junija 2012.

               (3)

               PPEU bo svoj mandat izvajal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat G. Vygaudasa UŠACKASA kot posebnega predstavnika EU (PPEU) v Afganistanu se podaljša do 30. junija 2012. Mandat PPEU se lahko na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) zaključi prej, če Svet tako odloči.
   Člen 2
   Cilji politik
   PPEU zastopa Evropsko unijo in spodbuja uresničevanje političnih ciljev Unije v Afganistanu, in sicer ob tesnem usklajevanju s predstavniki držav članic v Afganistanu. PPEU zlasti:

               (a)

               prispeva k izvajanju skupne izjave EU in Afganistana ter usmerja izvajanje dela akcijskega načrta EU za Afganistan in Pakistan, ki zadeva Afganistan, pri tem pa sodeluje s predstavniki držav članic v Afganistanu;

               (b)

               podpira politični dialog med Unijo in Afganistanom;

               (c)

               podpira osrednjo vlogo, ki jo imajo Združeni narodi (ZN) v Afganistanu, predvsem pa prispeva k boljšemu usklajevanju mednarodne pomoči in s tem spodbuja izvajanje sporočila z londonske in kabulske konference ter zadevnih resolucij ZN.

         Člen 3
   Mandat
   Da bi izpolnil svoj mandat, PPEU v tesnem sodelovanju s predstavniki držav članic v Afganistanu:

               (a)

               podpira stališča Unije glede političnega procesa in razmer v Afganistanu;

               (b)

               ohranja tesne stike z zadevnimi afganistanskimi institucijami, zlasti vlado, parlamentom in lokalnimi organi in podpira njihov razvoj. Ohranjati bi moral tudi stike z drugimi afganistanskimi političnimi skupinami in drugimi zadevnimi akterji v Afganistanu;

               (c)

               ohranja tesne stike z zadevnimi mednarodnimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi v Afganistanu, zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN in višjim civilnim predstavnikom Organizacije Severnoatlantske pogodbe ter drugimi pomembnimi partnerji in organizacijami;

               (d)

               poroča o napredku pri doseganju ciljev, navedenih v skupni izjavi EU in Afganistana, delu akcijskega načrta EU za Afganistan in Pakistan, ki zadeva Afganistan in konferencah v Londonu, Kabulu in Bonnu, zlasti na naslednjih področjih:

                           —

                           okrepitev civilnih zmogljivosti, zlasti na pod-nacionalni ravni,

                           —

                           dobro upravljanje in vzpostavitev institucij potrebnih za obstoj pravne države, zlasti neodvisnega sodstva,

                           —

                           volilne reforme,

                           —

                           reforme varnostnega sektorja, vključno z okrepitvijo pravosodnih institucij, nacionalne vojske in policije,

                           —

                           spodbujanje rasti, zlasti s kmetijstvom in razvojem podeželja,

                           —

                           spoštovanje mednarodnih obveznosti Afganistana na področju človekovih pravic, pa tudi spoštovanje pravic manjšin ter žensk in otrok,

                           —

                           spoštovanje demokratičnih načel in pravne države,

                           —

                           spodbujanje udeležbe žensk v javni upravi in civilni družbi,

                           —

                           spoštovanje mednarodnih obveznosti Afganistana, vključno s sodelovanjem pri mednarodnih prizadevanjih v boju proti terorizmu, prometu s prepovedanimi drogami, trgovini z ljudmi ter širjenju orožja za množično uničevanje in z njim povezanih materialov,

                           —

                           zagotavljanje humanitarne pomoči in urejena vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb, ter

                           —

                           povečanje učinkovitosti prisotnosti in dejavnosti Unije v Afganistanu ter prispevek k pripravi rednih šestmesečnih poročil o izvedbi v zvezi z Akcijskim načrtom EU, ki jih je zahteval Svet;

               (e)

               dejavno sodeluje v lokalnih forumih za usklajevanje, kot je skupni odbor za usklajevanje in spremljanje, obenem pa države članice, ki ne sodelujejo, v celoti obvešča o odločitvah, sprejetih na teh ravneh;

               (f)

               svetuje v zvezi s sodelovanjem in stališči Unije na mednarodnih konferencah o Afganistanu ter prispeva k pospeševanju regionalnega sodelovanja;

               (g)

               prispeva k izvajanju politik Unije na področju človekovih pravic in smernic Unije o človekovih pravicah, zlasti v zvezi z ženskami in otroci na območjih oboroženih spopadov, tako da jih spremlja in upošteva razvoj v zvezi s tem.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD).
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2011 do 30. junija 2012 znaša 3 560 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za ustanovitev svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma in redno obvešča Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega začasno dodeljenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice, institucije Unije ali ESZD, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico oziroma pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije oziroma države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti s:

               (a)

               pripravo posebnega varnostnega načrta misije, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, določa upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotavljanjem, da je vse osebje, razporejeno izven Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije;

               (c)

               zagotavljanjem, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki je določena za območje misije;

               (d)

               zagotavljanjem, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa se redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnega poročila in poročila o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU se zavzema za splošno politično usklajevanje na ravni Unije. Pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti Unije na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, pa tudi z dejavnostmi PPEU za Srednjo Azijo in z delegacijo Unije v Pakistanu. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesen stik z vodji delegacij Unije in z vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju mandata pomagajo po vseh svojih močeh. PPEU vodji policijske misije EU v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) zagotavlja lokalne politične smernice. PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi medsebojno posvetujeta. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU konec januarja 2012 VP, Svetu in Komisiji predloži poročilo o napredku, ob izteku mandata pa izčrpno poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. julija 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 75, 23.3.2010, str. 22.

      (2)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.


title: 2005/509/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/85

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005
   (2005/509/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 z odgovori Fundacije (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (4) ter zlasti člena 16 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0098/2007),

               1.

               podeli izvršnemu direktorju Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer razrešnico glede izvrševanja proračuna Fundacije za proračunsko leto 2005;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 37.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 80.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 139, 30.5.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1111/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/86

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 z odgovori Fundacije (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (4) ter zlasti člena 16 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0098/2007),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računov za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005, ter da so bile z njim povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne,

               B.

               ker je Parlament dne 27. aprila 2006 podelil direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna Fundacije za proračunsko leto 2004 (6) in v resoluciji, priloženi Sklepu Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           obravnava ugotovitve Računskega sodišča, da je bilo 37 % proračunskih sredstev, prenesenih v leto 2005, povezanih z obveznostmi, prevzetih v decembru 2004, ter da je bila večina teh povezana z naročili študij, ki naj bi bile izvedene v letu 2005,

                           —

                           opozarja Fundacijo na načelo enoletnosti proračuna in jo poziva, da to načelo spoštuje, zato da se omogoči pravilno in pregledno izvrševanje proračunov, ki so jih določili proračunski organi;

         Splošne točke v zvezi z večino agencij EU, za katere je potrebna posamezna razrešnica

               1.

               meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti določenih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij vedno ne odražajo pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov; prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

               2.

               zato poziva Komisijo, naj določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži študijo stroškov in koristi; ob tem naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

               3.

               poziva Računsko sodišče, da predloži svoje mnenje o študiji stroškov in koristi, preden Parlament sprejme svojo odločitev;

               4.

               poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo dodane vrednosti vsake obstoječe agencije; poziva vse zadevne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

               5.

               ob upoštevanju naraščajočega števila regulatornih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij niso še zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da skupaj z Računskim sodiščem storijo vse, kar je potrebno, za hitro sklenitev navedenega sporazuma;

               6.

               ugotavlja, da odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulativnih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

               7.

               poziva Računsko sodišče, naj za jasnejšo sliko o uporabi sredstev EU s strani agencij v svojem letnem poročilu oblikuje dodatno poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi zaključnega računa Komisije;

               8.

               upošteva načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če organ, pristojen za razrešnico, ukrepa na podlagi njihovega ustanovnega besedila;

               9.

               poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

               10.

               ugotavlja, da število agencij neprestano narašča in da je ob upoštevanju politične odgovornosti Komisije za delovanje agencij, ki je veliko večja kot preprosta logistična podpora, potreba po oblikovanju skupnega pristopa generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij, do agencij še večja; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale agencije za usklajevanje med zadevnimi GD, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

               11.

               poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

               12.

               ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

               13.

               pozdravlja znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, ki jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav in prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

               14.

               meni, da bi bilo treba nadaljevati in razširiti ukrep številnih agencij, ki so vzpostavile skupno podporno službo, namenjeno uskladitvi njihovih informacijskih sistemov za finančno upravljanje s tistimi, ki jih uporablja Komisija;

               15.

               poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z udeleženci na ustreznem področju; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati vidnost njihovih dejavnosti;

               16.

               poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij in za razvoj kazalcev uspešnosti, ki bi omogočali primerjavo njihove učinkovitosti;

               17.

               poziva agencije, da na začetku vsakega leta predložijo kazalce uspešnosti, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti agencije;

               18.

               poziva vse agencije, da bolj pogosto uporabljajo cilje SMART, kar naj bi vodilo k stvarnejšemu načrtovanju in izvajanju ciljev;

               19.

               strinja se z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato poziva Komisijo, naj spremlja ter po potrebi usmerja in sodeluje pri upravljanju različnih agencij, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih naročil, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovanje (neporabljena sredstva, preveč predvidenih proračunskih sredstev) in – kar je najpomembnejše – ustrezno uporabo pravil o sistemu notranjega nadzora;

               20.

               meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevke agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranje kontrole Komisije;

         Posebne točke

               21.

               poziva Fundacijo, da bolj upošteva stopnje prenosa v letu 2005 pri odhodkih za upravo (naslov II) in poslovanje (naslov III), ki sta še vedno visoki in znašata 37 % oziroma 44 %;

               22.

               poziva Komisijo in Fundacijo, da nadaljujeta s pojasnjevanjem stanja v zvezi s sredstvi, ki niso bila razveljavljena;

               23.

               poziva Fundacijo, da predstavi delovni program, ki izraža njen prispevek v operativnem in izmerljivem smislu;

               24.

               meni, da je Fundacija vir pomembnih informacij za vse institucije EU, za sprejemanje političnih odločitev in za splošno javnost;

               25.

               je zaskrbljen, da za leto 2005 ne obstaja dokument, ki bi vseboval izčrpno analizo tveganja v finančnem in operativnem smislu dejavnosti Fundacije, niti potrditev postopkov, ki jih je uvedel odredbodajalec za zagotovitev natančnosti in izčrpnosti finančnih informacij, ki se pošljejo računovodji, razen kar zadeva obdelavo podatkov;

               26.

               spodbuja Fundacijo, da nadaljuje svoja prizadevanja za nadaljnje izboljšanje načinov komunikacije, da bi zagotovila boljšo obveščenost javnosti o izsledkih svojih raziskav in s tem okrepila javno razpravo o pomembnih vprašanjih, na primer o učinkih in vzrokih ukrepov za prestrukturiranje podjetij.

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 37.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 80.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 139, 30.5.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1111/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 340. 6.12.2006, str. 69.


title: 2009/543/ES: Odločba Komisije z dne 13. avgusta 2008 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za zunanje barve in lake (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4452) (Besedilo velja za EGP)

text:
               14.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 181/27

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 13. avgusta 2008
   o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za zunanje barve in lake
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 4452)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/543/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih vidikov okolja.

               (2)

               Uredba (ES) št. 1980/2000 določa, da se posamezna merila za podelitev znaka za okolje določijo po skupinah proizvodov.

               (3)

               Primerno je, da se sprejme nova odločba, ki bo določala okoljska merila za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje za zunanje barve in lake.

               (4)

               Okoljska merila, vključno z zahtevami, ki se nanašajo na ocenjevanje in preverjanje, morajo biti v veljavi štiri leta.

               (5)

               Ukrepi iz te odločbe temeljijo na osnutku meril, ki ga je razvil Odbor Evropske unije za znak za okolje, ustanovljen v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1980/2000.

               (6)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ki je bil ustanovljen s členom 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   1.   Skupina proizvodov „zunanje barve in laki“ zajema zunanje dekorativne in zaščitne barve in lake, barve za les in povezane proizvode za stavbe in zunanje pohištvo, tla in ograje iz odstavka 2, ki so namenjeni za uporabo neprofesionalnih in profesionalnih uporabnikov, razviti pa so predvsem za zunanjo uporabo in trženi kot taki.
   Skupina proizvodov med drugim vključuje talne premaze in talne barve, proizvode, ki so jih na zahtevo amaterskih ali profesionalnih notranjih oblikovalcev distributerji niansirali; sisteme za niansiranje, dekorativne barve v obliki tekočine ali paste, ki so lahko vnaprej pripravljene, niansirane ali pripravljene s strani proizvajalcev, da bi ustrezale potrebam potrošnikov, vključno z barvami za les, lesnimi lazurami in lazurami za obloge, premazi za zidove in zaključnimi barvami za kovino (razen antikorozivnih zaključnih in temeljnih premazov), pa tudi temeljnimi premazi takih sistemov proizvodov.
   2.   „Barva“ pomeni pigmentiran premazni material v obliki tekočine, paste ali prahu, ki ob nanosu na podlago oblikuje neprozoren film z zaščitnimi, dekorativnimi ali posebnimi tehničnimi lastnostmi.
   „Lak“ pomeni prozoren premazni material, ki ob nanosu na podlago oblikuje trden prozoren film z zaščitnimi, dekorativnimi ali posebnimi tehničnimi lastnostmi.
   Po nanosu se barva ali lak posušita in nastane suha, sprijeta in zaščitna plast.
   Dekorativne barve in laki so barve in laki, ki se uporabljajo za barvanje in zaščito stavb, notranje opreme in napeljave, pa tudi za zunanje pohištvo, pode in ograje. Nanašajo se na kraju samem. Medtem ko je njihova glavna funkcija dekorativna, imajo tudi zaščitno vlogo.
   Barve za les (lazure) so premazi, ki ustvarjajo prozoren ali polprozoren film za dekoracijo in zaščito lesa pred preperevanjem, kar omogoča lažje vzdrževanje.
   Zidni premazi so premazi, ki ustvarijo dekorativni in zaščitni film za uporabo na betonu, opeki (ki jo lahko barvamo), betonskih blokih, ometu, kalcijevem silikatu ali z vlakni ojačanem betonu. Namenjeni so predvsem za zunanjo uporabo, lahko pa tudi za notranjo, ali na obokih ali balkonskih stropih.
   „Sistemi za niansiranje“ so načini priprave barvnih premazov z mešanjem „osnove“ in barve.
   3.   Iz skupine proizvodov so izključeni naslednji proizvodi:

               (a)

               antikorozijski premazi;

               (b)

               premazi proti preraščanju;

               (c)

               proizvodi za zaščito lesa;

               (d)

               premazi za posebno industrijsko in profesionalno uporabo, vključno z visoko odpornimi premazi;

               (e)

               vsi proizvodi, ki so narejeni predvsem za notranjo uporabo in so trženi kot taki.

         Člen 2
   1.   Za podelitev znaka Skupnosti za okolje v skladu z Uredbo (EC) št. 1980/2000 in v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena morajo barve in laki spadati v skupino proizvodov „zunanje barve in laki“, kot je opredeljena v členu 1, in morajo biti skladni z okoljskimi merili, navedenimi v Prilogi k tej odločbi.
   2.   Dvokomponentni premazi za določene končne uporabe morajo biti skladni z naslednjimi pogoji:

               (a)

               vsaka od obeh komponent premaza mora biti skladna z okoljskimi merili iz Priloge (razen merila za hlapne organske snovi);

               (b)

               priložene morajo biti informacije, ki pojasnjujejo, da se posameznih komponent ne sme uporabljati ločeno ali mešati z drugimi proizvodi;

               (c)

               končni proizvod, pripravljen za uporabo, mora biti prav tako skladen z okoljskimi merili, vključno z merilom za hlapne organske snovi.

         3.   Premazi, ki se uporabljajo za notranjo in zunanjo uporabo, morajo biti skladni z merili iz te odločbe za zunanje barve in lake ter z merili iz Odločbe Komisije 2009/544/ES (2) za notranje barve in lake.
   Člen 3
   Okoljska merila za skupino proizvodov „zunanje barve in laki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma začetka veljavnosti odločbe.
   Člen 4
   Za upravne namene se skupini proizvodov „zunanje barve in laki“ dodeli kodna številka „33“.
   Člen 5
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 13. avgusta 2008

            Za Komisijo

         Olli REHN

            Član Komisije

      (1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

      (2)  Glej stran 39 tega Uradnega lista.

      PRILOGA
      A.   OKVIR

         Cilji meril

      Ta merila so usmerjena predvsem k:

                  —

                  učinkoviti rabi proizvoda in k zmanjšanju količine odpadkov,

                  —

                  zmanjšanju okoljskih in drugih tveganj (na primer troposferskega ozona) z zmanjšanjem emisij topil,

                  —

                  zmanjšanju izpusta toksičnih in drugih onesnažujočih snovi v vode. Merila so določena po ravneh, ki spodbujajo označevanje zunanjih barv in lakov z manjšim vplivom na okolje.

         Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

      V okviru vsakega merila so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.
      Če se od vlagatelja zahteva, da zagotovi izjave, dokumentacijo, analize, preskusna poročila ali druge dokaze za izpolnjevanje meril, se razume, da lahko ti izvirajo od vlagatelja in/ali njegovih dobaviteljev in/ali njihovih dobaviteljev itd., kakor je primerno.
      Kjer je to primerno, se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če njihovo enakovrednost odobri pristojni organ, ki ocenjuje vlogo.
      Kjer je to primerno, lahko pristojni organi zahtevajo dokazno dokumentacijo in izvedejo neodvisna preverjanja.
      Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju skladnosti z merili upoštevajo izvajanje priznanih sistemov okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali EN ISO 14001 (opomba: izvajanje takih sistemov ravnanja ni obvezno).
      Če so v merilih navedene sestavine, to vključuje snovi in pripravke. Opredelitve „snovi“ in „pripravkov“ so podane v Uredbi REACH (Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (1)).
      Pristojnemu organu se zagotovi točna formulacija proizvoda za vse dodane snovi, ki jih uporablja vlagatelj. Prijaviti je treba vsako snov, vključno z nečistočami, s koncentracijo višjo od 0,01 % (m/m), razen, če je drugje v merilu navedena nižja koncentracija.
      B.   OKOLJSKA MERILA

      Za barvo ali lak v embalaži se uporabljajo vsa merila, razen merila 3, ki se nanaša na omejitve za hlapne organske snovi. V skladu z Direktivo 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) veljajo omejitve za hlapne organske snovi za vse končne proizvode, zato se najvišjo vsebnost hlapnih organskih snovi izračuna na podlagi kakršnih koli priporočljivih dodatkov, kot so barvila in/ali razredčila. Za namene tega izračuna se bodo od dobaviteljev surovin zahtevali podatki o vsebnosti trdih delcev, hlapnih organskih snovi in gostoti proizvoda.
      Merili 1 in 2 se uporabljata samo za bele in svetle barve (vključno s končnimi, temeljnimi, osnovnimi in/ali vmesnimi premazi).
      Pri sistemih za niansiranje veljata merili 1 in 2 samo za bele osnove (osnova, ki vsebuje največ TiO2). V primerih, kjer bela osnova ne izpolnjuje zahteve po najmanj 6 m2 na liter pri prekrivnosti 98 % v skladu z merilom 7(a), se merilo izpolni po niansiranju, ko nastane standardna barva RAL 9010.
      Merili 1 in 2 ne veljata za prozorne premaze.
      1.   Bela barvila

         Vsebnost belega barvila (belo anorgansko barvilo z lomnim količnikom, ki je višji od 1,8): Barve morajo imeti vsebnost belega barvila manjšo ali enako 38 g na m2 suhega filma z 98 % motnostjo. Ta zahteva se ne nanaša na lake in barve za les.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o neuporabi ali vsebnost belega barvila in razlivnost, skupaj z natančnim izračunom, ki dokazuje skladnost s tem merilom.
      2.   Titanov dioksid

         Titanov dioksid: Emisije in izpusti odpadkov iz proizvodnje kakršnega koli uporabljenega titan dioksidnega barvila ne smejo presegati (na podlagi Referenčnega dokumenta o najboljši razpoložljivi tehnologiji za proizvodnjo anorganskih kemičnih snovi v velikih količinah, BREF, avgust 2007):

                  —

                  emisije SOx (izražene kot SO2): 266 mg na m2 suhega filma (98 % motnost),

                  —

                  odpadni sulfati: 19 g na m2 suhega filma (98 % motnost),

                  —

                  odpadni kloridi: 3,9, 6,8 in 12,5 g na m2 suhega filma (98 % motnost) za naravni rutil, sintetični rutil oziroma žlindro.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o neuporabi ali dokazno dokumentacijo, iz katere so razvidne ravni emisij in izpusti odpadkov za te parametre, vsebnost titanovega dioksida v proizvodu, razlivnost, skupaj z natančnim izračunom, ki dokazuje skladnost s tem merilom.
      3.   Hlapne organske spojine

      Vsebnost hlapnih organskih spojin ne sme presegati:

                  Klasifikacija proizvoda (Direktiva 2004/42/ES)

                  Mejne vrednosti hlapnih organskih spojin (g/l, vključno z vodo)

                  Premazi za zunanje mineralne zidne podlage

                  40

                  Zunanje zaključne in zaščitne barve za les in kovino, vključno s temeljnimi premazi

                  90

                  Zunanji zaključni laki in barve za les, vključno s temeljnimi in vmesnimi premazi

                  90

                  Zunanje tankoslojne barve za les

                  75

                  Temeljni premazi (za zunanjo uporabo)

                  15

                  Vezivni temeljni premazi (za zunanjo uporabo)

                  15

                  Enokomponentni premazi

                  100

                  Dvokomponentni premazi z reaktivnim delovanjem za posebno končno uporabo, kot so podi

                  100

            V tem smislu je hlapna organska spojina katera koli organska spojina, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C, kot je določeno v Direktivi 2004/42/ES. Za določitev mejnih vrednost hlapnih organskih spojin se uporabljajo podkategorije za barve in lake iz Direktive. Tukaj so prikazane samo kategorije za zunanje premaze.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila. Na vseh proizvodih označi vsebnost hlapnih organskih spojin.
      4.   Hlapni aromatski ogljikovodiki

      Hlapni aromatski ogljikovodiki se proizvodu ne dodajajo neposredno pred ali med niansiranjem (kjer je to primerno), vendar se lahko sestavine, ki vsebujejo hlapne aromatske ogljikovodike, dodajajo v takšnem obsegu, da vsebnost hlapnih aromatskih ogljikovodikov v končnem proizvodu ne presega 0,1 % (m/m).
      V tem smislu pomeni hlapni aromatski ogljikovodik vsako organsko spojino, kakor je opredeljena v Direktivi 2004/42/ES, ki ima pri standardnem tlaku 101,3 kPa začetno vrelišče nižje ali enako 250 °C in ki ima v svoji razviti strukturni formuli vsaj eno aromatsko jedro.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila z navedbo, da HAO ni bil dodan drugje kot v tovarniških sestavinah, in kjer je to primerno, izjave dobaviteljev o sestavinah, ki potrjujejo vsebnost HAO.
      5.   Težke kovine

      Naslednje težke kovine ali njihove sestavine se ne smejo uporabljati kot sestavine v proizvodu ali za niansiranje (kjer je to primerno) (kot sestavina ali del katerega koli uporabljenega pripravka): kadmij, svinec, krom VI, živo srebro, arzen, barij (razen barijevega sulfat), selen, antimon.
      Prav tako kot sestavina ne sme biti uporabljen kobalt, z izjemo kobaltnih soli, ki se uporabljajo kot sikativi v alkidnih barvah. Te se lahko uporabljajo v koncentraciji, ki ne presega 0,05 % (m/m) končnega proizvoda, merjeno kot kobaltova kovina. Kobalt in pigmenti so prav tako izvzeti iz te zahteve.
      Sestavine lahko vsebujejo do 0,01 % (m/m) sledi teh kovin, ki izhajajo iz nečistoče surovin.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom in izjave dobaviteljev surovin (kjer je to primerno).
      6.   Nevarne snovi

                  (a)

                     Proizvod: Proizvod ne sme biti opredeljen kot zelo strupen, strupen, nevaren okolju, rakotvoren, strupen za razmnoževanje, škodljiv, koroziven, mutagen ali dražljiv (samo, če to povzročajo snovi, označene z R43) v skladu z Direktivo 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) pred ali po niansiranju (kjer je to primerno).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z varnostnim listom, ki ustreza zahtevam iz Priloge II k Uredbi REACH.

                  (b)

                     Sestavine (zelo strupene, strupene, rakotvorne, mutagene, strupene za razmnoževanje): Uporabiti se ne sme nobena sestavina, vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki že ima dodeljen ali ji je lahko v času vloge dodeljen kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov (ali kombinacij več stavkov):

                              —

                              R23 (strupeno pri vdihavanju),

                              —

                              R24 (strupeno v stiku s kožo),

                              —

                              R25 (strupeno pri zaužitju),

                              —

                              R26 (zelo strupeno pri vdihavanju),

                              —

                              R27 (zelo strupeno v stiku s kožo),

                              —

                              R28 (zelo strupeno pri zaužitju),

                              —

                              R33 (nevarno zaradi kopičenja v organizmu),

                              —

                              R39 (nevarnost zelo resnih trajnih učinkov),

                              —

                              R40 (omejeno dokazan rakotvorni učinek),

                              —

                              R42 (vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost),

                              —

                              R45 (lahko povzroči raka),

                              —

                              R46 (lahko povzroči dedne genetske okvare),

                              —

                              R48 (nevarnost hudih okvar zdravja pri dolgotrajnejši izpostavljenosti),

                              —

                              R49 (pri vdihavanju lahko povzroči raka),

                              —

                              R60 (lahko škoduje plodnosti),

                              —

                              R61 (lahko škoduje nerojenemu otroku),

                              —

                              R62 (možna nevarnost oslabitve plodnosti),

                              —

                              R63 (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

                              —

                              R68 (možna nevarnost trajnih učinkov),

                        kakor so določeni v Direktivi Sveta 67/548/EGS (4), in v njenih naknadnih spremembah, ali v Direktivi 1999/45/EC in v njenih naknadnih spremembah. Aktivne sestavine, ki se uporabljajo kot konzervansi v formuli, in ki jim je dodeljen kateri koli izmed opozorilnih stavkov R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 ali R48 (ali kombinacije več stavkov), pa lahko dosegajo do 0,1 % (m/m) skupne sestave barve.
                  Namesto tega se lahko upošteva svetovno poenoteni sistem razvrščanja (GHS) (5). V tem primeru se ne smejo uporabljati sestavine, vključno s tistimi za niansiranje (če je primerno), razvrščene v naslednje kategorije (ali njihove kombinacije):

                              —

                              akutna strupenost (pri zaužitju) – kategorija I, II, III,

                              —

                              akutna strupenost (v stiku s kožo) – kategorija I, II, III,

                              —

                              akutna strupenost (pri vdihavanju) – kategorija I, II, III,

                              —

                              preobčutljivost dihal – kategorija I,

                              —

                              mutagene snovi – kategorija I, II,

                              —

                              rakotvorne snovi – kategorija I, II,

                              —

                              snovi, strupene za razmnoževanje – kategorija I, II,

                              —

                              strupenost za posamezne organe (enkratna izpostavljenost) – kategorija I, II,

                              —

                              strupenost za posamezne organe (ponavljajoča se izpostavljenost) – kategorija I, II,

                        kakor je določeno v ST/SG/AC.10/30 (6) in spremenjeno v ST/SG/AC.10/34/Add.3 o svetovno poenoteni sistem razvrščanja in označevanja kemikalij. Aktivne sestavine, ki so uporabljene kot konzervansi v formuli in ki jim je dodeljena katera koli kategorija GHS, pa lahko dosegajo do 0,1 % (m/m) skupne sestave barve:

                              —

                              akutna strupenost (pri zaužitju, v stiku s kožo, pri vdihavanju) – I, II, III (samo pri zaužitju in v stiku s kožo),

                              —

                              strupenost za posamezne organe (enkratna in/ali ponavljajoča se izpostavljenost) – I, II (ali kombinacije),

                              —

                              rakotvornost, kategorija II.

                        Metiletil ketoksim se lahko uporablja v alkidnih barvah do meje 0,3 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj z varnostnim listom, ki ustreza zahtevam Priloge II k Uredbi REACH.

                  (c)

                     Sestavine (nevarne okolju): Nobena sestavina ne sme preseči 2 % (m/m), vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki že ima dodeljen ali ji je lahko v času vloge dodeljen kateri koli izmed naslednjih opozorilnih stavkov:

                              —

                              N R50 (zelo strupeno za vodne organizme),

                              —

                              N R50/53 (zelo strupeno za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              N R51/53 (strupeno za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              N R52/53 (škodljivo za vodne organizme, lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                              —

                              R51 (strupeno za vodne organizme),

                              —

                              R52 (škodljivo za vodne organizme),

                              —

                              R53 (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

                        kot je določeno v Direktivi 67/548/EGS ali Direktivi 1999/45/ES.
                  Namesto tega se lahko upošteva svetovno poenoteni sistem razvrščanja (GHS) (7). V tem primeru nobena sestavina, vključno s tistimi za niansiranje (če je to primerno), ki že ima dodeljeno ali ji je lahko v času vloge dodeljena katera koli izmed naslednjih opredelitev ne sme presegati 2 % (m/m):
                  kategorije strupenosti za vodno okolje (in kombinacije):

                              —

                              akutna I, II, III,

                              —

                              kronična I, II, III, IV,

                        kakor je določeno v ST/SG/AC.10/30 in spremenjeno v ST/SG/AC.10/34/Add.3 o svetovno poenotenem sistemu razvrščanja in označevanja kemikalij.
                  Vsota vseh sestavin, ki že imajo dodeljen ali jim je lahko v času vloge dodeljen kateri koli od teh opozorilnih stavkov (ali kombinacija več stavkov) ali katera koli razvrstitev GHS, v nobenem primeru ne sme preseči 4 % (m/m).
                  Ta zahteva se ne nanaša na amoniak ali amonijev alkil.
                  Ta zahteva ne vpliva na obveznost izpolnjevanja zahteve, določene v merilu 6(a) zgoraj.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi izjavo o skladnosti s tem merilom, skupaj s seznamom sestavin in varnostnimi listi za vsako sestavino v skladu z zahtevami Priloge II k Uredbi REACH.

                  (d)

                     Alkilfenoletoksilati (APEO): Alkilfenoletoksilati se ne smejo uporabljati v proizvodu pred ali po niansiranju (če je primerno).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (e)

                     Izotiazolinonove spojine: Vsebnost izotiazolinonovih spojin v proizvodu ne sme presegati 0,05 % (m/m) pred ali po niansiranju (če je primerno). Pri lesnih premazih izotiazolinonove spojine ne smejo presegati 0,2 % (m/m). Prav tako vsebnost zmesi 5-kloro-2-metil-2H-izotiazol-3-ena (ES št. 247–500–7) in 2-metil-2H-izotiazol-3-ena (ES št. 220–239–6) (3:1) ne sme presegati 0,0015 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila, skupaj s postopki informiranja (če so uporabljeni).

                  (f)

                  V proizvodu niso dovoljeni perfluorirani alkilni sulfonati (PFAS), perfluorirane karboksilne kisline (PFCA), vključno s perflourooktansko kislino (PFOA), in z njimi povezane snovi, navedene v začasnih seznamih OEDC za PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, povezane sestavine in kemikalije, ki se lahko razgradijo v PFCA (kot so bili spremenjeni leta 2007). Seznam OECD je naveden v prilogi tega dokumenta o merilih.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (g)

                     Formaldehid: Prostih formaldehidov se ne sme dodajati. Donorji formaldehida se lahko dodajo samo v takih količinah, ki zagotavljajo, da skupna vsebnost prostega formaldehida po niansiranju (če je primerno) ne presega 0,001 % (m/m).

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila. Poleg tega mora predložiti rezultate preizkusov od dobaviteljev surovin z metodo VdL-RL 03 (VdL smernica 03) „Koncentracija formaldehida v embalažni posodi določena z metodo acetil-aceton“ in izračune, ki podatke iz teh preizkusov navezujejo na končni proizvod, da pokažejo, da končna najvišja možna koncentracija formaldehida, ki ga sprostijo snovi, ni višja od 0,001 % (m/m). Namesto tega se lahko formaldehidi donorjev formaldehida izmerijo v končnem proizvodu na osnovi tekočinske kromatografije visoke ločljivosti z uporabo nacionalnega standarda ali potrjene metode, kot je opisana v ISO/IEC 17025.

                  (h)

                     Halogenirana organska topila Ne glede na merila 6a, 6b in 6c se lahko v proizvodu pred niansiranjem ali med njim (če je primerno) uporabijo samo halogenirane sestavine, ki so bile v času vloge ocenjene in niso bile razvrščene z opozorilnimi stavki R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 in R59 v skladu z Direktivama 67/548/EGS in 1999/45/ES.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

                  (i)

                     Ftalati: Ne glede na merila 6a, 6b in 6c se lahko v proizvodu pred niansiranjem ali med njim (če je primerno) uporabijo samo ftalati, ki so bili v času vloge ocenjeni in niso bili razvrščeni z opozorilnimi stavki (ali njihovimi kombinacijami): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53 in R52/53 v skladu z Direktivo 67/548/EGS in njenimi spremembami. Poleg tega DNOP (di-n-oktil ftalat), DINP (di-isononil ftalat), DIDP (di-isodekil ftalat) v proizvodu niso dovoljeni.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o izpolnjevanju tega merila.

            7.   Primernost za uporabo

                  (a)

                     Razlivnost: Bele in svetle barve (vključno s končnimi, temeljnimi, osnovnimi in/ali vmesnimi premazi) morajo imeti razlivnost najmanj 6 m2 na liter proizvoda.
                  Pri sistemih za niansiranje velja to merilo samo za belo osnovo (osnova, ki vsebuje največ TiO2). Če bela osnova ne izpolni zahteve po najmanj 6 m2 na liter pri prekrivnosti 98 %, se merilo izpolni po niansiranju bele osnove, ko nastane standardna barva RAL 9010. Za vse ostale osnove, ki se uporabljajo za niansirane proizvode – osnove, ki praviloma vsebujejo manj TiO2 in ne izpolnijo zahteve po najmanj 6 m2 na liter proizvoda pri prekrivnosti 98 % - merilo ne velja. Pri barvah, ki so del sistema za niansiranje, morajo vlagatelji končnemu uporabniku na embalaži proizvoda in/ali na prodajnih mestih priporočiti, kateri odtenek ali temeljni/osnovni premaz (če je možno, z evropskim znakom za okolje) naj uporabijo za podlago pred nanosom temnejšega odtenka.
                  Temeljni premazi s specifičnimi lastnostmi zapiranja por, lastnostmi prodiranja in vezivnimi lastnostmi ter temeljni premazi s posebnimi lastnostmi oprijemljivosti za aluminij in galvanizirane površine morajo imeti razlivnost (pri prekrivnosti 98 %) najmanj 6 m2 na liter proizvoda.
                  Elastomerne barve morajo imeti razlivnost (pri prekrivnosti 98 %) najmanj 4 m2 na liter proizvoda.
                  Ta zahteva ne velja za lake, barve za les, talne premaze, talne barve, osnovne premaze, druge osnovne premaze za povečanje oprijemljivosti ali katere koli druge prozorne premaze.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metode ISO6504/1 (Barve in laki – določanje moči pokrivanja – del 1: metoda Kubelka-Munk za bele in svetle barve) ali 6504/3 (del 3: določanje kontrastnega razmerja (motnosti) svetlih barv pri stalni razlivnosti), ali (za barve s tridimenzionalnim dekorativnim učinkom, za katere je značilna zelo debela plast) metoda NF T 30 073 (ali enakovredna). Za osnove za niansirane proizvode, ki niso ocenjeni v skladu z zgoraj navedenimi zahtevami, vlagatelj predloži dokaz, da je za končnega uporabnika priporočljivo, da pred uporabo proizvoda uporabi temeljni premaz in/ali siv (ali v drugem ustreznem odtenku) osnovni premaz.

                  (b)

                     Odpornost na vodo: Laki, talni premazi in talne barve morajo biti odporni na vodo, kot določa ISO 2812-3, tako da po 24 urah izpostavljenosti in po 16 urah sušenja ni spremembe v sijaju ali barvi

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metode ISO 2812-3 (Barve in laki – določanje odpornosti proti tekočinam – del 3: Metoda z vpojnim sredstvom).

                  (c)

                     Oprijemljivost: Zidne barve (razen prozornih premazov) morajo dobiti pozitivno oceno pri preskusu oprijemljivosti po EN 24624 (ISO 4624), talni premazi, talne barve ter osnovni premazi za beton, les in kovino pa morajo imeti rezultat vsaj 2 pri navzkrižni metodi za oprijemljivost EN 2409. Pri izvajanju EN 24624, kjer je skupna moč substrata manjša od moči oprijemljivosti barve, to velja za pozitivno oceno, sicer pa mora biti oprijemljivost barve višja od vrednosti 1,5 MPa.
                  Vlagatelj sam oceni temeljni in/ali končni premaz ali oba kot del sistema (ko je sistem preskušen, se nanaša predvsem na proizvode, po možnosti označene z evropskim znakom za okolje (razen sistemov za kovinske površine). Pri preskušanju samega končnega premaza je to najslabši možni scenarij glede oprijemljivosti.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metode EN ISO 2409 ali metode EN 24624 (ISO 4624).

                  (d)

                     Površinska obraba: Odpornost proti obrabi talnih premazov in talnih barv ne sme biti večja od 70 mg izgube teže po 1 000 preskusnih ciklih z obremenitvijo 1 000 g in kolesom CS10 v skladu z EN ISO 7784-2:2006.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo o skladnosti s tem merilom z uporabo metode EN ISO 7784-2:2006.

                  (e)

                     Preperevanje: Zidne zaključne barve in zaključni premazi za les in kovino, vključno z laki, so izpostavljeni umetnemu preperevanju v aparaturi s fluorescenčnimi UV-žarnicami in kondenzacijo ali vodnim škropljenjem v skladu z 11507:2007. Zidne barve morajo biti izpostavljene testnim pogojem 1 000 ur, premazi za les in kovino (vključno z laki) pa morajo biti izpostavljeni testnim pogojem 500 ur. Preskusni pogoji so: UVA 4h/60stopC + vlažnost 4h/50stopC.
                  Namesto tega so lahko lesni premazi in lesni laki izpostavljeni preperevanju 500 ur v napravi za pospeševanje preperevanja s cikličnim izpostavljanjem z UV(A)-sevanjem in škropljenjem v skladu s EN 927-6.
                  Sprememba barve na vzorcih, izpostavljenih preperevanju, ne sme biti večja od ΔΕ*=4, zmanjšanje sijaja lakov pa ne sme biti večje od 30 % njegove prvotne vrednosti. Sijaj se meri z ISO 2813. Merilo za spremembo barve ne velja za prozorne lake in osnove.
                  Kredanje se preskuša z uporabo metode EN ISO 4628-6:2007 na končnih zidnih premazih ter lesnih in kovinskih premazih (kjer je to primerno) po tem, ko so vzorci izpostavljeni preperevanju. Premazi morajo pri tem preskusu doseči rezultat 1,5 ali več (0,5 ali 1,0). V standardu so opisana sklicevanja.
                  Na končnih zidnih premazih ter lesnih in kovinskih premazih bodo po tem, ko so vzorci izpostavljeni preperevanju, ocenjeni tudi naslednji parametri:

                              —

                              kosmičenje v skladu z ISO 4628-5:2003; gostota kosmičev 2 ali manj, velikost 2 ali manj,

                              —

                              pokanje v skladu z ISO 4628-4:2003; gostota razpok 2 ali manj, velikost 3 ali manj,

                              —

                              mehurjenje v skladu z ISO 4628-2:2003; gostota mehurjev 3 ali manj, velikost 3 ali manj.

                        Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje so ti preskusi omejeni samo na uporabljeno osnovno barvo.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metode ISO11507:2007 v skladu z določenimi parametri ali EN 927-6 ali obeh (če je potrebno). Poleg tega vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo EN ISO 4628-2, 4, 5 in 6, kjer je to primerno. Vlagatelj zagotovi tudi izjavo, da je (kjer je to primerno) sprememba barve premaza znotraj parametra iz tega dokumenta.

                  (f)

                     Prepustnost vodnih hlapov: Kjer so podane zahteve, da zunanje zidne in betonske barve dihajo, je barva razvrščena v razred II (srednja prepustnost hlapov) ali višje, v skladu s preskusno metodo EN ISO 7783-2. Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje ta zahteva ne velja za prozorne temeljne barve.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metodologije EN ISO 7783-2.

                  (g)

                     Prepustnost tekoče vode: Kjer so podane zahteve, da so zunanje zidne in betonske barve vodoodbojne ali elastomerne, je premaz razvrščen v razred III (nizka prepustnost tekočine) v skladu s testno metodo DIN EN 1062-3:1999. Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje to merilo velja le za preskušanje osnovne barve. Druge zidne barve so uvrščene v razred II (srednja prepustnost tekočine) ali višje, v skladu s preskusno metodo DIN EN 1062-3:1999.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metodologije DIN EN 1062-3:1999.

                  (h)

                     Odpornosti proti plesni: Kjer so podane zahteve, da so zaključni zidni premazi odporni proti plesni, ima premaz oceno 2 ali več (manj kot 10 % prekritost s plesnijo), kot določa metoda BS 3900:G6. Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje bo to merilo omejeno samo na preskušanje osnovne barve.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metodologije BS 3900:G6.

                  (i)

                     Zapolnjevanje razpok: Kjer so podane zahteve, da ima zidna (ali betonska) barva elastomerne lastnosti, je razvrščena najmanj kot A1 pri 23 °C v skladu z DIN EN 1062-7:2004. Zaradi velikega števila možnih barv za niansiranje je to merilo omejeno samo na preskušanje osnovne barve.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metodologije DIN EN 1062-7:2004.

                  (j)

                     Odpornost na alkalije: Zidne barve in premazi ne smejo kazati vidne škode po tem, ko je premaz 24 ur izpostavljen 10 % raztopini NaOH v skladu z metodo ISO 2812-4:2007. Ocenjevanje se izvede po 24 urah sušenja.

                     Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi preskusno poročilo z uporabo metodologije ISO 2812-4:2007.

            8.   Informacije za potrošnike

      Naslednje informacije morajo biti vidne na embalaži ali k njej priložene:

                  —

                  uporaba, podlaga in pogoji uporabe, za katere je proizvod namenjen. To vključuje priporočila glede pripravljalnega dela itd., kot na primer pravilne priprave podlage, priporočila glede zunanje uporabe (kjer je to primerno) ali temperature,

                  —

                  priporočila za čiščenje orodij in primerno ravnanje z odpadki (z namenom omejiti onesnaženje vode). Ta priporočila se prilagodijo tipu proizvoda in področju uporabe ter, če je potrebno, vključujejo tudi piktograme,

                  —

                  priporočila glede pogojev shranjevanja proizvoda po odprtju (da se zmanjšajo trdni odpadki), vključno z varnostnimi nasveti, če je primerno,

                  —

                  za temnejše premaze, za katere ne velja merilo 7(a), priporočila glede uporabe pravega temeljnega premaza ali osnovne barve (če je mogoče, z evropskim znakom za okolje),

                  —

                  besedilo, ki navaja, da zahteva neporabljena barva posebno obravnavo kar zadeva varno odstranjevanje in da se je ne sme vreči v smeti skupaj z gospodinjskimi odpadki ali odliti. Nasvet glede odstranjevanja in zbiranja je treba poiskati pri lokalnih oblasteh,

                  —

                  priporočila o preventivnih zaščitnih ukrepih za pleskarja. Naslednje besedilo (ali primerljivo): mora biti vidno na embalaži ali ji biti priloženo:
                  Več informacij o tem, zakaj je bil temu proizvodu podeljen znak za okolje, najdete na spletni strani: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.

         Ocenjevanje in preverjanje: Po potrebi se ob predložitvi vloge zagotovi vzorec embalaže proizvoda, skupaj s pripadajočo izjavo o skladnosti s temi merili.
      9.   Informacije, prikazane na znaku za okolje

      Okence 2 znaka za okolje mora vsebovati naslednje besedilo:

                  —

                  visok učinek pri zunanji uporabi,

                  —

                  manjša količina nevarnih snovi,

                  —

                  majhna vsebnost topila.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj zagotovi vzorec embalaže izdelka z oznako, skupaj z izjavo o skladnosti s tem merilom.

         (1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

         (2)  UL L 143, 30.4.2004, str. 87.

         (3)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

         (4)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

         (5)  Evropska Komisija je 27. junija 2007 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi in spremembi Direktive 67/548/EGS in Uredbe (EC) št. 1907/2006, COM(2007) 355 konč. Za nadaljnje informacije v zvezi s prekrivanjem obstoječega sistema in GHS glej Prilogo VII v izdaji III sprejetega predloga: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

         (6)  Odbor strokovnjakov Združenih narodov za prevoz nevarnega blaga ter za svetovno poenoteni sistem razvrščanja in označevanja kemikalij: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

         (7)  Glej opombo 5.


title: Sklep Sveta 2005/426/SZVP z dne 6. junija 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

text:
               8.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 144/52

      SKLEP SVETA 2005/426/SZVP
   z dne 6. junija 2005
   o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo fizičnim osebam, obtoženim pred Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ).

               (2)

               Svet je 18. aprila 2005 sprejel Sklep 2005/316/SZVP o spremembi seznama v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP.

               (3)

               Ker sta bila g. Vujadin POPOVIĆ in g. Nebojša PAVKOVIĆ premeščena v pripor v prostore MKSJ, ju je treba črtati s seznama.

               (4)

               MKSJ je 22. aprila 2005 sprejelo „Odlok o dovoljenju za umik s pridržkom obtožnice proti Goranu BOROVNICI“, ki je domnevno mrtev. Njegovo ime je treba tudi črtati s seznama.

               (5)

               Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP je zato treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Seznam oseb v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP se nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 6. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. KRECKÉ

      (1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom 2005/316/SZVP (UL L 100, 20.4.2005, str. 54).

      PRILOGA

            „PRILOGA
            Seznam oseb iz člena 1

                        Ime: DJORDJEVIČ Vlastimir
                        Datum rojstva: 1948
                        Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora
                        Državljanstvo: Srbije in Črne gore

                        Ime: GOTOVINA Ante
                        Datum rojstva: 12.10.1955
                        Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška
                        Državljanstvo: Hrvaške, Francije

                        Ime: HADŽIČ Goran
                        Datum rojstva: 7.9.1958
                        Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška
                        Državljanstvo: Srbije in Črne gore

                        Ime: KARADŽIČ Radovan
                        Datum rojstva: 19.6.1945
                        Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

                        Ime: LUKIĆ Milan
                        Datum rojstva: 6.9.1967
                        Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,
                        verjetno tudi Srbije in Črne gore

                        Ime: LUKIĆ Sredoje
                        Datum rojstva: 5.4.1961
                        Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine
                        verjetno tudi Srbije in Črne gore

                        Ime: MLADIĆ Ratko
                        Datum rojstva: 12.3.1942
                        Kraj rojstva: Božanoviči, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine,
                        verjetno tudi Srbije in Črne gore

                        Ime: TOLIMIR Zdravko
                        Datum rojstva: 27.11.1948
                        Kraj rojstva:
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

                        Ime: ZELENOVIĆ Dragan
                        Datum rojstva: 12.2.1961
                        Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

                        Ime: ŽUPLJANIN Stojan
                        Datum rojstva: 22.9.1951
                        Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
                        Državljanstvo: Bosne in Hercegovine“