title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/301 z dne 17. februarja 2017 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

text:
               21.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 43/225

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/301
   z dne 17. februarja 2017
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 7. decembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2274 (1) o imenovanju Ángela LOSADO FERNÁNDEZA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2017.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 16 mesecev.

               (3)

               PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   1.   Mandat Ángela LOSADE FERNÁNDEZA kot PPEU za Sahel se podaljša do 30. junija 2018. Svet lahko na podlagi predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.
   2.   Za namene mandata PPEU je Sahel opredeljen kot primarni poudarek strategije EU za varnost in razvoj Sahela (v nadaljnjem besedilu: strategija) in z njo povezanega regionalnega akcijskega načrta (v nadaljnjem besedilu: RAN) ter zajema območje Burkina Fasa, Čada, Malija, Mavretanije in Nigra. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo bo PPEU po potrebi sodeloval z državami Čadskega jezera in drugimi državami ter regionalnimi ali mednarodnimi subjekti zunaj Sahela, tudi z državami Magreba, zahodne Afrike in Gvinejskega zaliva.
   Člen 2
   Cilji politike
   1.   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Unije glede Sahela, zlasti s tem, da dejavno prispevajo k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost in učinek večstranskih prizadevanj Unije v Sahelu.
   2.   PPEU prispeva k razvoju in izvajanju vseh prizadevanj Unije v regiji, zlasti na področjih politike, varnosti in razvoja, vključno s strategijo in RAN, in k usklajevanju vseh razpoložljivih instrumentov za ukrepe Unije.
   3.   Prednostno je v sodelovanju z delegacijo EU in drugi ustrezni deležniki, vključno z državami članicami, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) obravnavan Mali in njegova dolgoročna stabilizacija ter regionalne razsežnosti tamkajšnjega konflikta.
   4.   Cilji politike Unije bi morali z usklajeno in učinkovito uporabo vseh instrumentov spodbujati ponovno vzpostavitev miru, sprave, varnosti in razvoja za Mali in njegove prebivalce.
   5.   Potrebna pozornost je namenjena prispevanju h krepitvi usklajevalnih prizadevanj med državami Sahela na področjih varnosti in razvoja, zlasti skupino držav G5 Sahel.
   Člen 3
   Mandat
   1.   Da bi se dosegli cilji politike Unije za Sahel, je mandat PPEU:

               (a)

               dejavno prispevati k izvajanju strategije in RAN ter usklajevati in nadalje razvijati celovit pristop Unije k regionalni krizi z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu;

               (b)

               sodelovati z vsemi ustreznimi deležniki v regiji, vladami, regionalnimi organizacijami, zlasti skupino držav G5 Sahel, mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, vključno z državami Magreba in Čadskega jezera, da bi se pospešilo uresničevanje ciljev Unije in prispevalo k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu;

               (c)

               zastopati in spodbujati interese in razpoznavnost Unije v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno z udeležbo v Comité de Suivi iz malijskega mirovnega sporazuma, ter pospeševati popolnoma usklajene in celovite ukrepe Unije v regiji z uporabo vseh ustreznih instrumentov, vključno razvojne pomoči, dejavnosti držav članic in podpore Unije za obvladovanje kriz in preprečevanje konfliktov preko vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), misije Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) in misije Evropske unije v okviru SVOP v Nigru (EUCAP Sahel Niger);

               (d)

               še naprej tesno sodelovati z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko in Sahel, posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN in vodjo večdimenzionalne integrirane stabilizacijske misije ZN v Maliju (MINUSMA), Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, skupino držav G5 Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav, komisijo za Čadsko jezero in drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi deležniki, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel, ter ustreznimi telesi na območju Magreba;

               (e)

               pozorno spremljati regionalno in čezmejno razsežnost izzivov s katerimi se sooča regija, tudi terorizem, organizirani kriminal, tihotapljenje orožja, tihotapljenje ljudi in trgovino z njimi, trgovino s prepovedanimi drogami, begunske in migracijske tokove ter s tem povezane finančne tokove; ter v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispevati k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu;

               (f)

               tesno spremljati humanitarne, politične, varnostne in razvojne posledice velikih pritokov beguncev in migrantov ter s tem povezane nedovoljene finančne tokove v regiji; na zahtevo z zadevnimi deležniki sodelovati v dialogih o migraciji ter na splošno prispevati k politiki Unije o migracijah in beguncih v zvezi z regijo v skladu s prednostnimi nalogami politik Unije, da bi se povečalo sodelovanje, tudi na področju vračanja in ponovnega sprejema; sodelovati z državami Sahela za nadaljnje ukrepanje, dogovorjeno novembra 2015 na srečanju na vrhu v Valletti, vključno glede nujnega skrbniškega sklada EU za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter v povezavi s partnerskimi okviri;

               (g)

               vzdrževati redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, in zagotavlja ključno vlogo Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje prizadevanja Unije za povečanje podpore varnostnemu sektorju prek regionalizacije misij SVOP in dejavne podpore regionalni krepitvi zmogljivosti ter zagotovitev, da se primerno obravnavajo temeljni vzroki za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu;

               (h)

               tesno spremljati politične, varnostne in razvojne posledice humanitarne krize v regiji;

               (i)

               kar zadeva Mali, prispevati k stabilizaciji države, zlasti k popolni ponovni vzpostavitvi ustavnosti in upravljanja na celotnem ozemlju ter vzpostavitvi verodostojnega in vključujočega nacionalnega dialoga v okviru malijskega mirovnega sporazuma. To vključuje tudi spodbujanje vzpostavljanja institucij, reformo varnostnega sektorja, vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave ter boj proti korupciji in nekaznovanju v Maliju, ter pospeševanje dejanskih in popolnoma usklajenih prizadevanj Unije prek spodbujanja hitrega izvajanja malijskega mirovnega sporazuma;

               (j)

               v regiji prispevati k izvajanju politike Unije s področja človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah, zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem oblikam diskriminacije do njih, pa tudi politike Unije glede žensk, miru in varnosti, ter spodbujati vključenost in enako zastopanost spolov v postopku vzpostavljanja države v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) ter naknadnimi resolucijami o ženskah, miru in varnosti, vključno z Resolucijo 2242 (2015). Ta prispevek vključuje spremljanje in poročanje o razvoju dogodkov ter pripravo priporočil v zvezi s tem, pa tudi vzdrževanje rednih stikov z zadevnimi organi v Maliju in regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji;

               (k)

               spremljati in poročati o usklajenosti z ustreznimi Resolucijami Varnostnega sveta ZN (RVSZN), zlasti RVSZN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) in 2295 (2016).

         2.   Za izpolnitev svojega mandata PPEU med drugim:

               (a)

               svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije v regionalnih in mednarodnih forumih, kakor je ustrezno, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu;

               (b)

               vzdržuje pregled in pospešuje popolno usklajenost vseh dejavnosti Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je pod nadzorom VP.
   2.   Politični in varnostni odbor ( PVO) vzdržuje prednostne stike s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PVO brez poseganja v pristojnosti VP strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru njegovega mandata.
   3.   PPEU tesno sodeluje z ESZD in njenimi ustreznimi oddelki, zlasti s službo za Afriko.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2017 do 30. junija 2018 je 1 840 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Oblikovanje in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za posebna vprašanja politik in varnostna vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi svoje ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega začasno dodeljenega osebja krije država članica pošiljateljica, institucija Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD. Na delo k PPEU se lahko pošljejo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD.
   3.   Vse začasno dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije, ki ga pošilja, oziroma ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi oddelki ESZD ali delegacijami Unije, da se zagotovi usklajenost in doslednost njihovih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani ekipe PPEU spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnih podatkov iz, Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije v tej regiji in/ali države članice, kakor je ustrezno, v regiji zagotavljajo logistično podporo.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu z mandatom PPEU in varnostnimi razmerami na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja, ki je pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren, ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo za območje določila ESZD;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP, in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko poroča tudi Svetu za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o najboljših načinih izvajanja pobud Unije, na primer o tem, kako lahko Unija prispeva k reformam, pri čemer vključi politične vidike ustreznih razvojnih projektov Unije.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   V okviru strategije in RAN PPEU prispeva k enotnosti, usklajenosti in učinkovitosti političnega in diplomatskega ukrepanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se za doseganje ciljev politike Unije vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno.
   2.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in Komisije ter z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.
   3.   Na terenu se vzdržujejo tesni stiki z ustreznimi vodji misij držav članic in vodji delegacij Unije. V tesnem sodelovanju z zadevnimi delegacijami Unije daje PPEU lokalne politične usmeritve vodjema misij EUCAP Sahel Niger in EUCAP Sahel Mali ter poveljniku misije EUTM Mali. PPEU, poveljnik misije EUTM Mali in civilni poveljnik operacije EUCAP Sahel Niger se po potrebi posvetujejo.
   Člen 13
   Pomoč v zvezi z zahtevki
   PPEU in osebje PPEU pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede kakršnih koli zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov predhodnih PPEU za Sahel, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.
   Člen 14
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova usklajenost z drugimi prispevki Unije za to regijo se redno preverjata. PPEU do 30. septembra 2017 predloži Svetu, VP in Komisiji poročilo o napredku, do 31. marca 2018 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. BARTOLO

      (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/2274 z dne 7. decembra 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 322, 8.12.2015, str. 44).

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: Sklep Sveta 2014/181/SZVP z dne 10. marca 2014 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjavi pisem med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o statusu, ki ga ima v Srednjeafriški republiki vojaška misija Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)

text:
               1.4.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 98/1

         SKLEP SVETA 2014/181/SZVP
   z dne 10. marca 2014
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjavi pisem med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o statusu, ki ga ima v Srednjeafriški republiki vojaška misija Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 navedene pogodbe v povezavi s členom 218(5) in (6) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. februarja 2014 sprejel Sklep 2014/73/SZVP (1), ki določa, da se status enot in osebja vojaške operacije Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) pod vodstvom Unije, vključno s privilegiji, imunitetami in dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izvedbo in nemoteno delovanje njihove misije, določi v sporazumu, sklenjenem v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in postopkom iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               (2)

               Potem ko je Svet 10. februarja 2014 sprejel sklep o pooblastilu za začetek pogajanj, se je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v skladu s členom 37 PEU s pogajanji dogovoril o sporazumu v obliki izmenjave pisem med Unijo in Srednjeafriško republiko o statusu EUFOR RCA.

               (3)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov ter ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (4)

               Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Srednjeafriško republiko o statusu, ki ga ima v Srednjeafriški republiki vojaška misija Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis zadevnega pisma, ki je za Unijo zavezujoče.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. marca 2014

            Za Svet

            Predsednik

         G. VROUTSIS

      (1)  Sklep Sveta 2014/73/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije v Srednjeafriški republiki (EUFOR RCA) (UL L 40, 11.2.2014, str. 59).


title: 2006/886/ES: Sklep Komisije z dne 6. decembra 2006 o zaključku ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije dajatev v zvezi z uvozom ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

text:
               7.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 341/46

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 6. decembra 2006
   o zaključku ponovne preiskave za ugotavljanje absorpcije dajatev v zvezi z uvozom ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
   (2006/886/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1) in zlasti členov 9 in 12 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK
   1.   Prvotni ukrepi

               (1)

               Julija 2005 je Svet z Uredbo (ES) št. 1174/2005 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrepi“) na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Za sodelujoče proizvajalce izvoznike v Ljudski republiki Kitajski so bile uvedene individualne protidampinške dajatve od 7,6 % do 39,9 %. Za uvoz iz vseh drugih podjetij velja stopnja 46,7 %.

         2.   Zahtevek za ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije dajatev

               (2)

               Dne 15. februarja 2006 je bil vložen zahtevek za ponovno preiskavo prvotnih ukrepov na podlagi člena 12 osnovne uredbe. Zahtevek so vložili štirje največji proizvajalci ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov v Skupnosti (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA in Pramac Lifter S.p.A), ki predstavljajo velik delež, v tem primeru več kot 70 %, skupne proizvodnje v Skupnosti („vložniki“).

               (3)

               Vložniki so predložili dovolj informacij prima facie, ki nakazujejo, da protidampinška dajatev na ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ni spremenila ali pa ni dovolj spremenila cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti, kar kaže na povečanje dampinga in s tem tudi na oviranje nameravanih popravljalnih učinkov veljavnih protidampinških ukrepov.

         3.   Ponovna preiskava za ugotavljanje absorpcije dajatev

               (4)

               Komisija je 31. marca 2006 v obvestilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
                   (3), napovedala začetek ponovne preiskave prvotnih ukrepov v skladu s členom 12 osnovne uredbe.

               (5)

               Komisija je o začetku te ponovne preiskave uradno obvestila izvoznike/proizvajalce, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike države izvoznice, uvoznike in uporabnike. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da v pisni obliki predstavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva.

               (6)

               Dva kitajska proizvajalca izvoznika, tj. Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd. in Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., ki sta sodelovala tudi v prvotni preiskavi, sta predložila zadostno izpolnjena vprašalnika. Proizvajalec izvoznik Yale Industrial Products Co. Ltd. je predložil le zelo nepopolne informacije in se, po tem ko je bil uradno obveščen, šteje, da ni sodeloval v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Proizvajalca izvoznika Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory in Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, ki sta sodelovala v prvotni preiskavi, za to ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije nista predložila nobenih informacij.

               (7)

               Poleg tega se je odzvalo devet uvoznikov ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, od katerih je pet zadostno sodelovalo v tej ponovni preiskavi.

               (8)

               Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za namen te ponovne preiskave. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih proizvajalcev izvoznikov v Ljudski republiki Kitajski:

                           —

                           Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Hangzhou in Ninghai, Ljudska republika Kitajska;

                           —

                           Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing, Ljudska republika Kitajska.

               (9)

               Obdobje te ponovne preiskave je trajalo od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006. Med obdobjem ponovne preiskave sta se ugotavljali trenutna raven izvoznih cen in raven cen za končne uporabnike v Skupnosti. Z namenom ugotoviti, ali so se izvozne cene in cene pri nadaljnji prodaji ali vse nadaljnje prodajne cene v Skupnosti dovolj gibale, so se primerjale ravni cen, zaračunanih v obdobju ponovne preiskave, ter cen, zaračunanih v obdobju prvotne preiskave, ki je trajalo od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004.

         B.   ZADEVNI IZDELEK

               (10)

               Zadevni izdelek v tej ponovni preiskavi je enak kot v prvotni preiskavi, tj. ročni vozički za premeščanje palet brez lastnega pogona, s katerimi se običajno prevažajo materiali na paletah, in njihovi osnovni deli, tj. šasije in hidravlike, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), ki so trenutno uvrščeni pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00.

         C.   UGOTOVITVE

               (11)

               Namen te ponovne preiskave je bil ugotoviti, ali so se od uvedbe prvotnih ukrepov (i) izvozne cene znižale ali (ii) se cene pri nadaljnji prodaji ali vse nadaljnje prodajne cene zadevnega izdelka v Skupnosti niso gibale ali pa se niso dovolj gibale.

               (12)

               V skladu s členom 12 osnovne uredbe je bila uvoznikom/uporabnikom in izvoznikom/proizvajalcem dana možnost, da predložijo dokaze, ki bi upravičili morebitno znižanje izvoznih cen in/ali premajhno gibanje cen pri nadaljnji prodaji in vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti po uvedbi prvotnih ukrepov, in sicer zaradi drugih razlogov kot je absorpcija protidampinške dajatve.

         1.   Znižanje izvoznih cen

               (13)

               Zadevni izdelek se je v obdobju ponovne preiskave prodajal prek povezanih strank v Skupnosti in Ljudski republiki Kitajski in neposredno neodvisnim uvoznikom in/ali distributerjem v Skupnosti. Gibanja izvoznih cen so bila glede na vrsto izdelka in ob enakih dobavnih pogojih ocenjena s primerjanjem tehtane povprečne cene iz obdobja ponovne preiskave in cene iz obdobja prvotne preiskave.

               (14)

               Primerjava cen obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz obdobja ponovne preiskave s cenami iz obdobja prvotne preiskave ni pokazala nobenega znižanja povprečne izvozne cene zadevnega izdelka.

         2.   Gibanje cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen v Skupnosti

               (15)

               Za ocenitev gibanja cen v Skupnosti na ravni uvoznikov in/ali distributerjev se je primerjala povprečna cena pri nadaljnji prodaji, vključno s konvencionalno dajatvijo ter protidampinško dajatvijo, iz obdobja prvotne preiskave s tisto iz obdobja ponovne preiskave za podobne vrste izdelkov in pod enakimi dobavnimi pogoji. Pri tem je sodelovalo in podatke predložilo pet uvoznikov, odgovornih za velik delež uvoza zadevnega izdelka v Skupnost med obdobjem ponovne preiskave.

               (16)

               Primerjava njihovih cen pri nadaljnji prodaji za te vrste izdelkov je pokazala, da so se cene povečale za zneske, ki presegajo protidampinško dajatev. V tem okviru je treba opomniti, da ni bila potrebna podrobnejša preiskava kakršnega koli znižanja stopnje dobička sodelujočih uvoznikov med obdobjem ponovne preiskave v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave, ki je med obdobjem ponovne preiskave bila precejšnja.

               (17)

               Reprezentativni podatki za vse nadaljnje prodajne cene niso bili na razpolago. Vendar pa glede na to, da so se cene uvoznikov za nepovezane stranke pri nadaljnji prodaji po uvedbi protidampinških ukrepov dovolj gibale, ni nesmiselno sklepati, da so se dovolj gibale tudi vse nadaljnje prodajne cene teh strank.

         3.   Nesodelujoča podjetja

               (18)

               Sodelujoča proizvajalca izvoznika v tej ponovni preiskavi sta med obdobjem ponovne preiskave v Skupnost izvozila več kot 85 % zadevnega izdelka, kar kaže na visoko stopnjo sodelovanja, zato se njune ugotovitve štejejo za reprezentativne za državo izvoznico kot celoto. Zaradi tega niso bila upoštevana razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe v zvezi z nesodelujočimi proizvajalci izvozniki.

         4.   Sklepna ugotovitev

               (19)

               Kot izid te ponovne preiskave je bilo ugotovljeno, da za sodelujoče proizvajalce izvoznike ni mogoče določiti absorpcije sprejetih ukrepov v smislu člena 12(2) osnovne uredbe, saj za zadevni izdelek ni bilo ugotovljeno niti znižanje izvoznih cen niti zadostno gibanje cen pri nadaljnji prodaji ali vseh nadaljnjih prodajnih cen.

               (20)

               Dajatev za nesodelujoče proizvajalce izvoznike prav tako ostane enaka zaradi razlogov iz uvodne izjave (18).

               (21)

               Zato je treba to ponovno preiskavo za ugotavljanje absorpcije dajatev zaključiti.

               (22)

               Zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil načrtovan zaključek te preiskave, in jim je bila dana možnost, da predložijo svoje pripombe. Nobena bistvena pripomba ni bila predložena –

         SKLENILA:
   Edini člen
   Ponovna preiskava v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 384/96 o protidampinških ukrepih za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske se s tem sklepom zaključi.

      V Bruslju, 6. decembra 2006

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

      (2)  UL L 189, 21.7.2005, str. 1.

      (3)  UL C 78, 31.3.2006, str. 24.


               12.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 55/140

         P7_TA(2013)0208
   Osnutek protokola o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Češki republiki (odobritev) ***
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. maja 2013 o predlogu Evropskega sveta, da se ne skliče konvencije za dodatek Protokola o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Češki republiki k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))
   (Odobritev)
   (2016/C 055/32)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju pisma češke vlade Svetu z dne 5. septembra 2011 o osnutku protokola o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Češki republiki,

               —

               ob upoštevanju pisma predsednika Evropskega sveta predsedniku Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o osnutku protokola o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Češki republiki,

               —

               ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Evropski svet predložil Parlamentu v skladu z drugim pododstavkom člena 48(3) Pogodbe o Evropski uniji, v kateri Evropski svet predlaga, da se ne skliče konvencije (C7-0386/2011),

               —

               ob upoštevanju člena 6(1) Pogodbe o Evropski uniji in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

               —

               ob upoštevanju sklepov srečanja voditeljev držav ali vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Evropskega sveta 29. in 30. oktobra 2009,

               —

               ob upoštevanju členov 74a in 81(1) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju priporočila Odbora za ustavne zadeve (A7-0282/2012),

         ker:

               A.

               je osnutek Listine oblikovala konvencija, ki je potekala med 17. decembrom 1999 in 2. oktobrom 2000 ter združevala predstavnike Parlamenta, držav članic, nacionalnih parlamentov in Komisije. Listina je bila razglašena 7. decembra 2000, njeno besedilo pa je bilo prilagojeno 12. decembra 2007 v Strasbourgu;

               B.

               je druga konvencija potekala med 22. februarjem 2002 in 18. julijem 2003, da bi pripravila osnutek pogodbe o ustavi za Evropo, katerega vsebina je bila pretežno vključena v Lizbonsko pogodbo, ki je začela veljati 1. decembra 2009;

               C.

               sta bili obe konvenciji sklicani, da bi odgovorili na pomembna vprašanja glede ustavne ureditve Unije, vključno s sprejetjem zavezujočega besedila, v katerem bi bile določene temeljne pravice in načela, ki jih priznava Unija;

               D.

               glede na povedano ni potreben sklic konvencije, da bi se preučil predlog, po katerem se Protokol št. 30 o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah na Poljskem in v Združenem kraljestvu razširi na Češko republiko, saj bi bil učinek tega predloga, če bi ga ta sploh imel, omejen;

               1.

               odobri predlog Evropskega sveta, da se ne skliče konvencija;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.


title: 2011/887/EU: Sklep Sveta z dne 13. decembra 2011 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Litvi

text:
               28.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 344/36

         SKLEP SVETA
   z dne 13. decembra 2011
   o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov o DNK v Litvi
   (2011/887/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 2(3) in člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 Sklepa in poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               Litva je v skladu s členom 36(2) Sklepa 2008/615/PNZ obvestila generalni sekretariat Sveta o nacionalnih zbirkah podatkov o preiskavah DNK, za katere se uporabljajo pogoji za avtomatizirano iskanje iz člena 3(1) ter členi 2 do 6 navedenega sklepa.

               (5)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

               (6)

               Litva je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi podatkov o DNK.

               (7)

               Litva je opravila uspešen preskus z Avstrijo.

               (8)

               V Litvi je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (9)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave podatkov o DNK, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Litva za namene avtomatiziranega iskanja in primerjave podatkov o DNK v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi členov 3 in 4 navedenega sklepa, in sicer z dnem začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 13. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. CICHOCKI

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: Odločba Komisije, s katero izjavlja, da se ukrepi, ki so jih priglasili Češka v skladu s prehodnim postopkom, predvidenim v Prilogi IV.3 k Aktu o pristopu, po pristopu ne uporabljajo.Besedilo velja za EGP.

text:
               8.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 86/10

         Odločba Komisije, s katero izjavlja, da se ukrepi, ki so jih priglasili Češka v skladu s prehodnim postopkom, predvidenim v Prilogi IV.3 k Aktu o pristopu, po pristopu ne uporabljajo.
   (2005/C 86/04)
   (Besedilo velja za EGP)
   Datum sprejetja sklepa:
   Država članica: Češka
   Št. pomoči: CZ 55/03
   Naziv: Moravia Banka, a.s.
   Cilj: pomoč bančnemu sektorju
   Drugi podatki: Sklep, s katerim Komisija izjavlja, da se ukrep v korist Moravia Banka, a.s., o katerem jo je Češka uradno obvestila po začasnem mehanizmu v skladu s Prilogo IV.3 k Aktu o pristopu, po pristopu ne uporablja.
   Verodostojno(-a) besedilo(-a) sklepa, iz katerega(-ih) so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je (so) na spletni strani:
   http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids


title: 2006/622/ES: Sklep Komisije z dne 21. decembra 2005 o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanju Sporazuma EGP (Zadeva COMP/M.3696 – E.ON/MOL) (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5593)   (Besedilo velja za EGP)

text:
               16.9.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 253/20

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 21. decembra 2005
   o združljivosti koncentracije s skupnim trgom in delovanju Sporazuma EGP
   (Zadeva COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5593)
   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2006/622/ES)
   Komisija je 21. decembra 2005 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (1) in zlasti člena 8(2) navedene uredbe sprejela odločbo glede združitve. Različica celotne odločbe, ki ni zaupna, je na voljo v verodostojnem jeziku zadeve in v delovnih jezikih Komisije na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
   I.   POVZETEK

               (1)

               Ta zadeva se nanaša na nemško družbo E.ON in njeno pridobitev dveh odvisnih družb družbe MOL, madžarske podružnice za nafto in plin, ki se ukvarjata z veleprodajo, trženjem in trgovanjem s plinom ter njegovim skladiščenjem. Družba MOL ima tudi prodajno opcijo, da v dveh letih proda svojo odvisno družbo za prenos plina družbi E.ON.

               (2)

               Družba MOL ima že pred transakcijo skoraj izključni nadzor nad dostopom do plinskih virov in infrastrukture na Madžarskem. Družba MOL je lastnik omrežja za transport plina, vseh madžarskih skladišč plina in zaseda kvazimonopolni položaj na veleprodajnih trgih s plinom. Družba MOL je že zdaj „nadzornik“ plinskih virov (uvoženih in iz domače proizvodnje) ter plinske infrastrukture. Vlogo nadzornika bo zdaj prevzela družba E.ON.

               (3)

               Bistvena sprememba, ki jo prinaša predlagana transakcija, je, da ima družba E.ON, v nasprotju z družbo MOL, močan tržni položaj v maloprodajni oskrbi s plinom in električno energijo na Madžarskem. Torej bo posledica sedanje transakcije, z izjemo prenosa in proizvodnje plina družbe MOL, vertikalno integriran pravni subjekt vzporedno s plinskimi in električnimi dobavnimi verigami na Madžarskem.

               (4)

               Tržna raziskava Komisije je pokazala, da bi zaradi skoraj izključnega nadzora novega pravnega subjekta nad plinskimi viri (večinoma ruskega izvora), ki so na voljo na Madžarskem, in njegove vertikalne integracije v trge s plinom in električno energijo, transakcija lahko povzročila resno tveganje za izključitev konkurentov s trgov s plinom in električno energijo na koncu prodajne verige. Kakor je navedeno, je družba E.ON, v nasprotju z družbo MOL, dejavna na veleprodajnem trgu na koncu prodajne verige v trgovini na drobno ter v distribuciji plina in električne energije (z nadzorom dveh od šestih regionalnih družb za distribucijo plina in treh od šestih regionalnih družb za distribucijo električne energije) kot tudi v proizvodnji električne energije. To bi povzročilo spremembo spodbud novega pravnega subjekta v razmerju do njegovih konkurentov na trgu na koncu prodajne verige. Tako bi imel novi pravni subjekt možnost in interes povzročiti diskriminacijo svojim konkurentom na trgih na koncu prodajne verige v plinskem in električnem sektorju.

               (5)

               Za odpravo pomislekov glede konkurence, ugotovljenih med postopkom, je družba E.ON 20. oktobra 2005 predložila paket obveznosti. 16. novembra 2005 je družba E.ON predložila revidirane obveznosti. Končne obveznosti so bile predložene 8. decembra 2005. Komisija je prepričana, da so podjetja, ki so bistveno napredovala zaradi upoštevanja preskusa trga v primerjavi s prvotno ponudbo družbe E.ON, upoštevala izražene pomisleke tretjih strank glede potrebe po zagotovitvi zadostne likvidnosti plina na madžarskem veleprodajnem trgu s plinom po ceni in pod pogoji, ki bodo tretjim strankam omogočili, da bodo učinkovito konkurirale novemu pravnemu subjektu na trgih s plinom in električno energijo na koncu prodajne verige na Madžarskem.

               (6)

               Zato se v skladu s členom 8(2) Uredbe o združitvi predlaga sprejetje odločbe o potrditvi.

         II.   OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
   A.   STRANKE

               (7)

               Družba E.ON Ruhrgas International AG („E.ON“) pripada skupini družb E.ON, skupini za energijo v zasebni lasti, katere glavna dejavnost je oskrba z električno energijo in plinom.

               (8)

               Družba MOL Hungarian Oil and Gas („MOL“, Madžarska) je podružnica za nafto in plin, dejavna zlasti na madžarskih trgih z zemeljskim plinom, olji, gorivi in kemikalijami. Je javno podjetje, ki kotira na borzi v Budimpešti. Madžarska država ima še vedno v lasti 12 % osnovnega kapitala ter tako imenovani zlato delnico.

         B.   TRANSAKCIJA

               (9)

               Zadevni primer obravnava koncentracijo, s katero družba E.ON pridobi nadzor nad družbama MOL Földgázellátó Rt., („MOL WMT“) in MOL Földgáztároló Rt. („MOL Storage“). Družba E.ON bo pridobila tudi kapitalski delež družbe MOL v družbi Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. („Panrusgáz“), ki je mešana družba OAO Gazprom (Rusija) in družbe MOL.

               (10)

               Mol Földgázszállító Rt. („MOL Transmission“), je še ena odvisna družba pod izključnim nadzorom družbe MOL, ki pa je družba E.ON s sedanjo transakcijo ni pridobila. Družbi MOL se namesto tega ponudi prodajna opcija, po kateri lahko družba MOL od družbe E.ON zahteva nakup 25 % in 1 delnice ali 75 % minus 1 delnice udeležbe v družbi MOL Transmission v naslednjih dveh letih.

               (11)

               Družba MOL ohrani nadzor nad iskanjem in proizvodnjo plina (oddelek družbe MOL za iskanje in proizvodnjo plina na začetku proizvodne verige („MOL E & P“)). Vendar sta, kot del transakcije, družbi MOL in MOL WMT sklenili nov dolgoročni sporazum za oskrbo s plinom, ki ga proizvaja družba MOL E & P („sporazum o oskrbi“).

         C.   ZADEVNI TRGI
   ZADEVNI TRGI Z ZEMELJSKIM PLINOM
   (a)   Zadevni proizvodni trgi

               (12)

               Ob upoštevanju posebnosti madžarskega trga s plinom je Komisija v plinskem sektorju opredelila naslednje zadevne proizvodne trge:

                           (i)

                           prenos plina;

                           (ii)

                           distribucija plina;

                           (iii)

                           skladiščenje plina;

                           (iv)

                           oskrba trgovcev s plinom;

                           (v)

                           oskrba regionalnih družb za distribucijo („RDD-jev“) s plinom;

                           (vi)

                           oskrba velikih elektrarn s plinom;

                           (vii)

                           oskrba velikih industrijskih odjemalcev s plinom (z urno porabo, ki presega 500 ml/uro);

                           (viii)

                           oskrba malih industrijskih in komercialnih odjemalcev s plinom (z urno porabo, ki ne presega 500 ml/uro) ter

                           (ix)

                           oskrba gospodinjstev s plinom.

               (13)

               Od 1. julija 2004 so vsi industrijski odjemalci postali upravičeni odjemalci in smejo po madžarski zakonodaji svobodno izbrati svojega dobavitelja. Gospodinjstva bodo postala upravičena najkasneje 1. julija 2007.

               (14)

               Za madžarski sektor za zemeljski plin je značilen hibridni model s sočasnim obstojem urejenega segmenta trga (ali „trga za javno oskrbo“), ki izhaja iz stare plinske ureditve na Madžarskem, in liberaliziranega segmenta trga (ali „odprtega segmenta trga“). V urejenem segmentu trga mora trgovec na debelo za javno oskrbo (MOL WMT) po zakonu v celoti pokriti potrebe RDD-jev za namen javne oskrbe, ker morajo RDD-ji zadostiti svoje potrebe po zemeljskem plinu za odjemalce za javno oskrbo izključno preko trgovca na debelo za javno oskrbo (po cenah, urejenih s predpisi). RDD-ji, dobavitelji za javno oskrbo, imajo nato izključno pravico in obveznost, da oskrbujejo odjemalce na svojem ozemlju po cenah, urejenih s predpisi. Upravičeni odjemalci imajo možnost izbire med tem, ali naj se še naprej, po pogodbi o javni oskrbi, oskrbujejo s plinom pri svojem nekdanjem dobavitelju plina (RDD-ju oziroma trgovcu na debelo za javno oskrbo, družbi MOL WMT, če je odjemalca oskrbovala neposredno družba MOL WMT), ali naj prekinejo pogodbo o javni oskrbi in nabavijo potrebni plin pri trgovcu oziroma naj zemeljski plin uvažajo sami. Pričakuje se, da bo hibridni model po juliju 2007 odpravljen.

               (15)

               Tržna raziskava je potrdila, da obstaja ločeni proizvodni trg za oskrbo trgovcev s plinom na Madžarskem, na katerem uvozniki/proizvajalci prodajo plin trgovcem in trgovci drug drugemu prodajajo plin, za nadaljnjo oskrbo na odprtem segmentu trga. Na urejenem segmentu trga morajo RDD-ji nabavljati plin za potrebe javne oskrbe od trgovcev na debelo za javno oskrbo (MOL WMT).

         (b)   Geografski trgi

               (16)

               V tem primeru je raziskava pokazala, da so vsi prizadeti trgi po obsegu nacionalni z izjemo trgov za distribucijo in dobavo plina gospodinjstvom, ki so zdaj po obsegu podnacionalni (tj. omejeni na posamezna distribucijska področja znotraj Madžarske).

         ZADEVNI TRGI ELEKTRIČNE ENERGIJE
   (a)   Zadevni proizvodni trgi

               (17)

               Ob upoštevanju posebnosti madžarskega trga je Komisija opredelila naslednje zadevne proizvodne trge v električnem sektorju:

                           (i)

                           prenos električne energije;

                           (ii)

                           distribucija električne energije;

                           (iii)

                           zagotavljanje izravnalne energije;

                           (iv)

                           veleprodajna dobava električne energije trgovcem;

                           (v)

                           veleprodajna dobava električne energije trgovcu na debelo za javno oskrbo;

                           (vi)

                           veleprodajna dobava električne energije RDD-jem;

                           (vii)

                           maloprodajna dobava električne energije srednje velikim in velikim komercialnim in industrijskim odjemalcem;

                           (viii)

                           maloprodajna dobava električne energije malim komercialnim in industrijskim odjemalcem ter

                           (ix)

                           maloprodajna dobava električne energije gospodinjstvom.

               (18)

               Za madžarski električni sektor je tudi značilen hibridni model, ki vključuje urejeni in odprti segment. 1. julija 2004 so vsi industrijski odjemalci postali upravičeni odjemalci. Gospodinjstva bodo postala upravičena 1. julija 2007. Ker imajo v plinskem sektorju upravičeni odjemalci pravico, ne pa obveznosti, da zamenjajo dobavitelje, lahko tako v okviru pogodbe o javni oskrbi ostanejo pri svojem regionalnem dobavitelju. Vendar se je v električnem sektorju več odjemalcev preusmerilo na odprti segment trga kot v plinskem sektorju. Junija 2005 je odprti segment predstavljal 32 % celotne porabe električne energije na Madžarskem.

         (b)   Geografski trgi z električno energijo

               (19)

               V tem primeru je večina prizadetih trgov po obsegu nacionalnih z izjemo trgov za distribucijo električne energije in maloprodajne dobave električne energije gospodinjstvom, ki sta trenutno po obsegu podnacionalna (tj. omejena na posamezna distribucijska območja znotraj Madžarske).

         D.   KONKURENČNO–PRAVNA PRESOJA
   TRGI S PLINOM
   (a)   Družba MOL WMT ima prevladujoč položaj v veleprodajni dobavi plina na Madžarskem

               (20)

               Ker je imela družba MOL WMT že prej položaj zakonitega monopolista, ima prevladujoč položaj pri veleprodajni dobavi plina RDD-jem in trgovcem na Madžarskem. Čeprav družba MOL WMT ohrani nekdanje monopolne pravice na urejenem segmentu trga, je raziskava Komisije razkrila obstoj znatnih ovir pri vstopu v odprti segment madžarskega trga s plinom. Glavna ovira, s katero so se na Madžarskem srečali novi konkurenti, je težaven dostop do konkurenčnih virov plina in nezadostna likvidnost madžarskega veleprodajnega trga s plinom.

               (21)

               Družba MOL WMT zlasti nadzoruje in bo nadzorovala dostop do domačih virov plina ter konkurenčnega uvoza.

               (22)

               Madžarska domača proizvodnja plina ni zanemarljiva in je v letu 2004 dosegla približno 3 milijarde kubičnih metrov, kar predstavlja okrog 20 % celotne porabe plina v državi. Raziskava je tudi pokazala, da je madžarski plin konkurenčen v primerjavi z uvoženim.

               (23)

               Čeprav družba E.ON v okviru predlagane transakcije ni pridobila družbe MOL E & P sta družbi MOL E & P in MOL WMT sklenili 10-letno pogodbo o oskrbi za domači plin, ki ga proizvaja družba MOL E & P kot del transakcije. Pod pogoji te pogodbe o oskrbi so prostornine plina, ki naj bi jih družba MOL E & P dobavljala družbi MOL WMT, določene s proizvodnimi napovedmi družbe MOL E & P Komisija je ugotovila, da za tretje stranke domači plin ne bo na voljo […], saj pogodbene prostornine ustrezajo proizvodnim napovedim družbe MOL E & P in da bodo količine, ki bodo na voljo tretjim strankam za preostanek pogodbe, znašale največ [27–37 %] proizvodnih napovedi družbe MOL E & P.

               (24)

               Uvoz predstavlja 80 % celotne porabe plina na Madžarskem, pričakuje pa se njegovo povečanje, saj domača proizvodnja upada. Obstajata dve vstopni točki, od koder bo potekal uvoz plina, vzhodna vstopna točka (Beregovo, na meji z Ukrajino) in zahodna vstopna točka (HAG, na avstrijski meji).

               (25)

               Raziskava je pokazala, da je ves plin, uvožen na Madžarsko, ki je tudi edini konurenčni vir plina, plin iz Rusije (tisti, ki je nabavljen pri Gazpromu) ali plin iz držav CIS (Skupnosti neodvisnih držav, zlasti Turkmenistana), ki potuje skozi Rusijo in Ukrajino (torej preko cevovodov za prenos, ki jih nadzira Gazprom). Pričakuje se, da alternativni viri plina na Madžarskem ne bodo na voljo pred letom 2012, ko bo cevovod NABUCCO (po katerem plin potuje iz Srednjega vzhoda in kaspijskega območja) začel delovati.

               (26)

               Pred liberalizacijo je imela družba MOL pri uvozu plina na Madžarsko monopol. Da bi si družba MOL WMT zagotovila oskrbo s plinom, je sklenila dolgoročne pogodbe o oskrbi, ki so veljave vse do […] (do […]) z družbami Panrusgáz, Gaz de France („GdF“), E.ON in Bothli-Trade (Bothli-Trade je to pogodbo odstopil družbi EMFESZ, do zdaj ednini novi tekmici na madžarskem trgu s plinom). Plin, ki ga je družba MOL WMT nabavila od družb E.ON in GdF, uvožen preko zahodne vstopne točke, je fizično ruski plin in je približno [27–37 %] dražji od plina, nabavljenega pri družbi Gazprom preko Panrusgáza ali pri družbi EMFESZ.

               (27)

               Tržna raziskava je pokazala, da novi konkurenti trenutno glede na obstoječe pogodbe družbe MOL WMT težko pridobijo dostop do ruskega plina. Zdi se, da Gazprom verjetno ne bo zainteresiran za prodajo „več“ plina za izvoz na Madžarsko, kot je potrebno za zapolnitev „vrzeli v dobavi“ med prihodnjim povečanjem madžarskega povpraševanja in povpraševanjem, za katerega že veljajo dolgoročne uvozne pogodbe družbe MOL WMT.

               (28)

               Družba Gazprom preko Panrusgáza, svoje mešane družbe z MOL-om, že dobavlja količino plina, ki zadosti večini potreb na Madžarskem. Komisija je prepričana, da ni mogoče nabaviti plina pri družbi Gazprom, da bi konkurirali družbi MOL WMT. Prvič, Gazprom ni zainteresiran za prodajo plina drugemu trgovcu s plinom po nižji ceni, saj bi količine preprosto nadomestile količine, ki jih že prodaja na madžarskem trgu. Drugič, ves plin, ki bi ga Gazprom prodal po višji ceni, na Madžarskem ne bi bil konkurenčen.

               (29)

               Poleg tega družba MOL WMT že ima in bo imela v primerjavi z morebitnimi novimi konkurenti številne prednosti v zvezi z zanesljivostjo oskrbe, stroškov prenosa in skladiščenjem plina, zlasti zaradi široke podatkovne baze odjemalcev in velikega obsega prodaje.

               (30)

               Zaradi teh razlogov družba MOL WMT že pred transakcijo prevladuje na različnih madžarskih veleprodajnih trgih (dobava plina RDD-jem, dobava plina trgovcem, dobava plina elektrarnam).

         (b)   Vpliv na madžarske trge s plinom
   Dobava plina
   —   Novi pravni subjekt bo imel možnost in interes, da bo preprečil dostop do prodaje plina na debelo svojim konkurentom (RDD-jem in trgovcem) na trgu za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem.

               (31)

               Bistvena sprememba, ki jo bo transakcija povzročila, je, da se družba E.ON, v nasprotju z družbo MOL, ukvarja z maloprodajno dobavo plina manjšim industrijskim in komercialnim odjemalcem preko svojih RDD-jev. Združitev bo torej povzročila oblikovanje vertikalno integrirane družbe, dejavne v veleprodaji in maloprodaji plina. Verjetno bo imel novi pravni subjekt takoj po transakciji možnost in interes, da bo izključil svoje dejanske in morebitne konkurente na veleprodajnih trgih za oskrbo malih industrijskih in komercialnih odjemalcev s plinom, saj bi bili tako njegovi konkurenti pri nakupu veleprodajnega plina odvisni od novega pravnega subjekta.

               (32)

               Po združitvi bo novi pravni subjekt verjetno sposoben preprečiti dostop do plina in na različne načine dvigati stroške svojih konkurentov. Na urejenem segmentu trga, kjer so cene urejene s predpisi, bi novi pravni subjekt lahko izvajal necenovno diskriminacijo (kot je odlašanje z dobavo, zmanjšanje kakovosti storitev, pomanjkanje prilagodljivosti, nepripravljenost do ponovnih pogajanj itd.). Na odprtem segmentu trga bi lahko neposredno povečal veleprodajno ceno plina za trgovce in/ali začel necenovno diskriminacijo.

               (33)

               Tržni delež, ki ga ima družba E.ON preko svojih RDD-jev je okrog [15–25 %] na trgu za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem. Analiza Komisije kaže, da bi se interes novega pravnega subjekta za dvig stroškov konkurentov in njegova optimalna strategija izključitve lahko razvili z zakonodajnim okvirom.

                           (i)

                           Takoj po transakciji: Dokler so maloprodajne cene za manjše industrijske in komercialne odjemalce ter veleprodajne cene urejene s predpisi, bo v interesu novega pravnega subjekta, da poveča stroške konkurenčnih RDD-jev z necenovno diskriminacijo. Hkrati bi lahko povečal veleprodajno ceno plina za neodvisne trgovce, da bi zajel odjemalce, ki so prešli na odprti segment trga.

                           (ii)

                           Julija 2007: Pričakuje se, da bodo cene, urejene s predpisi, odpravljene. Takrat bodo vsi upravičeni odjemalci morali preiti na odprti segment trga. Novi pravni subjekt bo verjetno zainteresiran za izključitev vseh svojih konkurentov na veleprodajnem trgu za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem, bodisi s povečanjem cen plina bodisi z zmanjšanjem kakovosti dobave, kar koli bo najbolj optimalno.

               (34)

               Zato bodo konkurenti novega pravnega subjekta verjetno potisnjeni na rob, kar bo novemu pravnemu subjektu omogočilo, da pridobi večjo tržno moč na trgu na koncu prodajne verige za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem. Predlagana izključitev bi tudi lahko preprečila nove vstope na ta trg, saj morebitni konkurenti ne bodo pričakovali, da se bodo morali o dobavi plina pogajati z novim pravnim subjektom pod podobnimi pogoji, kot veljajo za odvisne družbe E.ONa. Komisija tako meni, da bo združitev bistveno ovirala konkurenco na trgu za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem.

         —   Novi pravni subjekt bo imel možnost in interes, da bo svojim konkurentom (RRD-jem in trgovcem) preprečil dostop do veleprodajnega plina na trgu za dobavo plina gospodinjstvom.

               (35)

               Trenutni tržni delež družbe E.ON na trgu za dobavo plina gospodinjstvom na Madžarskem je okrog [15–25 %]. Kot na trgu za dobavo plina malim industrijskim odjemalcem in gospodinjstvom, bo imel novi pravni subjekt možnost in interes, da bo svojim konkurentom na trgu na koncu prodajne verige preprečil dostop do plina za dobavo gospodinjstvom, kar bo znatno oviralo konkurenčnost ne tem trgu.

               (36)

               Komisija meni, da bo v tem primeru glavni protikonkurenčni učinek zaradi združitve čutiti julija 2007, tj. samo 18 mesecev po sprejetju sedanje odločbe, ko bodo gospodinjstva postala upravičeni odjemalci.

               (37)

               Ob prihodnjih protikonkurenčnih učinkih bo imela združitev verjetno tudi takojšnji učinek zaradi (i) oslabitve konkurenčnih maloprodajnih trgovcev na sosednjem in tesno povezanem trgu za dobavo plina malim industrijskim in komercialnim odjemalcem (ki so morebitni konkurenti na trgu za gospodinjstva); in (ii) odvrnitve morebitnih novih konkurentov, da se pripravijo za vstop na trg (ker mora biti vstop na trg pripravljen precej vnaprej).

         —   Novi pravni subjekt bo osvojil prevladujoč položaj v dobavi plina velikim industrijskim odjemalcem.

               (38)

               Družba MOL WMT in RDD-ji so bili na trgu za dobavo plina velikim industrijskim odjemalcem le posredni konkurenti, saj lahko na urejenem segmentu trga družba MOL WMT dobavlja samo odjemalcem, neposredno povezanim s prenosnim omrežjem. Poleg tega morajo RDD-ji dobavljati plin od družbe MOL WMT. Do zdaj je na odprtem segmentu trga le malo odjemalcem, kot je EMFESZ, uspelo dobiti boljše ponudbe trgovcev, saj so cene, urejene s predpisi, ostajale precej nizke.

               (39)

               Od julija 2007 bodo hibridni model in s predpisi urejene cene za velike industrijske odjemalce odpravljeni. Čeprav bi lahko družba MOL WMT, kot trgovec s plinom, pridobila več velikih industrijskih odjemalcev, povezanih v distribucijska omrežja, je izid združitve pridobitev znatnih portfeljev odjemalcev družb MOL WMT in E.ON (za družbo E.ON preko njegovih odvisnih RDD-jev (KÖGÁZ, DDGÁZ)) in morda družbe FŐGÁZ, o kateri ima posebne podatke). Novi pravni subjekt bi torej takoj pridobil dostop do široke baze odjemalcev (skupni tržni delež bi znašal približno [40–50 %]) v primerjavi z njegovim sedanjim konkurentom EMFESZ in morebitnimi konkurenti.

               (40)

               Zato zavzema Komisija stališče, da bo združitev zaradi oblikovanja prevladujočega položaja bistveno ovirala konkurenčnost na trgu za dobavo plina velikim industrijskim odjemalcem.

         Skladiščenje plina

               (41)

               MOL Storage je edina družba, ki lahko na Madžarskem ponudi skladiščenje plina. Dostop do skladišča je bistven za vsakega dobavitelja plina, da lahko dejavno sodeluje na veleprodajnih in maloprodajnih trgih s plinom, v glavnem zato, da bi obvladal sezonska nihanja v povpraševanju svojih odjemalcev. Komisija je prepričana, da bo imel po združitvi novi pravni subjekt možnost in interes, da bo z diskriminatornim vedenjem pri odobritvi dostopa do skladišč okrepil svojo strategijo preprečevanja pridobivanja plina, čeprav bodo cene za storitve skladiščenja dokončno urejene s predpisi (kot je zahtevano z resolucijo madžarskega urada za energetiko, ki transakcijo odobrava).

               (42)

               Novi pravni subjekt lahko nadzira tudi razvoj novih skladiščnih sposobnosti na Madžarskem glede na (i) nakupno opcijo družbe MOL Storage, da od družbe MOL E & P kupi izčrpana nahajališča; in (ii) interes družbe MOL, da pri prodaji zapuščenih nahajališč MOL E & P zaradi njenega preostalega 25 % lastniškega deleža v družbi MOL Storage daje prednost družbi MOL Storage.

         Prenos plina

               (43)

               Družba MOL Transmission je lastnik in upravnik visokotlačnega omrežja na Madžarskem. Manjšinski delež 25 % + 1 delnica, ki bi ga družba MOL ohranila v družbi MOL WMT, bi spodbujal družbo MOL Transmission, da z diskriminatornim vedenjem pri dodelitvi dostopa do prenosnega omrežja okrepi strategijo preprečevanja pridobivanja plina v škodo konkurentov družbe E.ON na trgih na koncu prodajne verige.

         TRGI Z ELEKTRIČNO ENERGIJO

               (44)

               Tržna raziskava Komisije je pokazala tudi zaskrbljenost zaradi konkurenčnosti na različnih trgih z električno energijo, ki je posledica vertikalne integracije dejavnosti družbe MOL WMT na trgu na začetku prodajne verige za dobavo plina velikim elektrarnam z dejavnostmi družbe E.ON na trgih na koncu prodajne verige za proizvodnjo električne energije/veleprodajo in maloprodajo električne energije.

               (45)

               Medtem ko družba MOL ni dejavna na trgih z električno energijo, je družba E.ON od leta 1995 zelo veliko investirala v električni sektor na Madžarskem. Skupina je trenutno dejavna na ravni proizvodnje z majhno plinsko elektrarno v Debrecenu (95 MW) ter na ravni veleprodajne in maloprodajne dobave z lastništvom treh od šestih RDD-jev in družbe za trgovanje z električno energijo E.ON EK. Ob tem družba E.ON nadzira različna podjetja, ki se ukvarjajo z maloprodajno dobavo električne energije v sosednjih državah.

               (46)

               Pred izvedbo transakcije družba MOL WMT že prevladuje na trgu za dobavo plina velikim elektrarnam. Bistvena sprememba, ki jo je povzročila transakcija, je, da ima novi pravni subjekt zdaj ne samo možnost, ampak tudi interes, da izkoristi svoj položaj nadzornika plinskih virov na Madžarskem z namenom izključiti svoje sedanje in morebitne konkurente na trgih z električno energijo za dobavo električne energije na debelo trgovcem na koncu prodajne verige, za dobavo električne energije na drobno srednje velikim in velikim industrijskim in komercialnim odjemalcem, dobavo električne energije na drobno malim industrijskim in komercialnim odjemalcem ter dobavo električne energije na drobno gospodinjstvom.

         Proizvodnja električne energije/veleprodaja

               (47)

               Skupna proizvodna zmogljivost na Madžarskem obsega približno 8 000 MW v letu 2005 v primerjavi z največjo državno porabo 6 350 MW (v letu 2004). Madžarska proizvodnja električne energije se deli na jedrsko energijo (1 800 MW obstoječe zmogljivosti) ter elektrarne na lignit, plin in premog (5 700 MW obstoječe zmogljivosti). Skoraj 40 % električne energije, porabljene na Madžarskem, proizvede jedrska elektrarna Paksi, preostalih 60 % večinoma pokrivajo elektrarne, v katerih kurijo ogljikovodike (lignit, plin in premog), ali uvoz. Večji del zmogljivosti velikih elektrarn je rezerviran z dolgoročnimi pogodbami o nabavi energije (PPA) z družbo MVM, madžarskim pristojnim nosilcem za električno energijo in trgovcem za javno oskrbo na debelo. Tržna raziskava je ugotovila, da je celotna zmogljivost, rezervirana s PPA, v letu 2005 dosegla 4 000–5 000 MW.

               (48)

               Ocenjuje se, da bodo na Madžarskem do leta 2020 potrebovali veliko novih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije (5 000 MW ali 60 % sedaj obstoječe zmogljivosti), da bodo nadomestili stare elektrarne (3 500 MW) in zadostili povečanim potrebam. V skladu s tem bi morala madžarska električna proizvodna zmogljivost narasti z 8 000 MW na približno 10 500 MW.

               (49)

               Tržna raziskava Komisije o obstoječih novih načrtih elektrarn na Madžarskem je pokazala, da bo plin prevladujoče gorivo za nove elektrarne. Madžarski zakonodajalec za energetiko meni, da bi plinske elektrarne lahko dosegle približno 60 % novih proizvodnih zmogljivosti.

               (50)

               Električno energijo na Madžarsko v glavnem uvažajo trgovci z električno energijo za tranzit ali za oskrbo srednje velikih in velikih odjemalcev. Družba MVM, trgovec na debelo za javno oskrbo, je v letu 2003 pokrila [30–40 %] uvoza električne energije. Družba E.ON je bila drugi največji uvoznik, pred ostalimi trgovci z električno energijo z [10–20 %] uvoza. Na podlagi študije, ki jo je v letu 2005 izvedel MAVIR, izvajalec prenosa električne energije, se pričakuje, da bo v naslednjih desetih letih madžarski uvoz elektrike upadel, medtem ko se bodo celotne potrebe po električni energiji na Madžarskem še naprej povečevale. Delež uvoza električne energije v celotnem povpraševanju po električni energiji bi se torej zmanjšal, medtem ko bi se delež domače proizvodnje povečal.

               (51)

               Družba MOL WMT ima že pred transakcijo prevladujoč položaj na trgu za dobavo plina velikim elektrarnam. Po transakciji bo imel novi pravni subjekt tako možnost, da bo določil pogoje za dobavo plina konkurenčnim elektrarnam (cene, pravila kandidiranja, kazni „vzemi ali plačaj“, prekinljivost itd.) in diskriminiral konkurenčne proizvajalce energije na različne načine.

               (52)

               Raziskava Komisije je pokazala, da bo družba E.ON takoj po transakciji za okrepitev svojega položaja v proizvodnji električne energije/veleprodajni in maloprodajni oskrbi z električno energijo na Madžarskem verjetno izbrala dve strategiji.

               (53)

               V zvezi z novimi elektrarnami bi lahko družba E.ON povečala ceno plina za nove konkurenčne plinske elektrarne, zato da bi odvrnila te kokurente od gradnje novih plinskih elektrarn in dala prednost svojim načrtom za nove elektrarne. Ta strategija bi bila za družbo E.ON privlačna zaradi njenega velikega zanimanja za obširno razširitev energetske proizvodne zmogljivosti na Madžarskem. Družba E.ON bi lahko tudi diskriminirala nove plinske elektrarne, ki ne oskrbujejo odvisnih podjetij za prodajo električne energije na koncu prodajne verige. Ta strategija bi bila gospodarsko ekonomična, saj bi družbi E.ON omogočila določeno stopnjo nadzora nad proizvodnjo električne energije/veleprodajno trgovino in dodatno konkurenčno prednost na maloprodajnem trgu z električno energijo.

               (54)

               Glede obstoječih elektrarn bi lahko novi pravni subjekt izvajal enake strategije izključitve, da bi omejil njihovo sposobnost konkuriranja na odprtem segmentu proizvodnega/veleprodajnega trga in jih sčasoma spodbudil, naj zapustijo trg. Veliko udeležencev na trgu je izrazilo pomisleke, da bi družba E.ON nato poskušala pridobiti njihovo premoženje.

               (55)

               V prihodnosti bo liberalizirani regulativni okvir, za katerega je značilna večja energetska proizvodna zmogljivost, na voljo na odprtem segmentu trga (in večji delež družbe E.ON pri proizvodnji energije), navedene strategije izključitve bodo še bolj učinkovite in zato škodljive. Zmanjšale bodo sposobnost konkurenčnih plinskih elektrarn, da bi konkurirale in omejile področje za razvoj konkurenčnega veleprodajnega trga z električno energijo.

               (56)

               Strategija družbe E.ON bi takoj po transakciji povzročila počasnejši in manj konkurenčen razvoj nove proizvodne zmogljivosti na Madžarskem (v primerjavi s položajem, v katerem bi nove elektrarne zgradili posebni udeleženci na trgu) in sčasoma višje veleprodajne cene elektrike. Tako bi ovirala učinkovito konkurenčnost na trgu za proizvodnjo električne energije/dobavo električne energije na debelo trgovcem.

         Maloprodajna oskrba z električno energijo

               (57)

               Družba E.ON je nedvomno vodilni udeleženec v maloprodajni oskrbi z električno energijo na Madžarskem. Je edina skupina z močnimi položaji v urejenem (s 3 od 6 RDD-jev) in odprtem segmentu (družba E.ON EK je s tržnim deležem okrog [40–50 %] eden največjih trgovcev z električno energijo na Madžarskem).

               (58)

               Strategija družbe E.ON na trgu proizvodnje električne energije/veleprodajnem trgu bi močno ovirala konkurenčnost na vseh trgih za maloprodajno oskrbo z elektriko. Ta vpliv bi povzročil nekonkurenčen razvoj novih proizvodnih zmogljivosti in večje veleprodajne cene. Morebitna strategija novega pravnega subjekta za povezavo dobave plina z nabavo električne energije plinskih elektrarn bi zmanjšala sposobnost konkurenčnih maloprodajnih elektroenergetskih družb, da priskrbijo konkurenčno električno energijo, in povečala že tako veliko tržno moč novega pravnega subjekta na maloprodajnem trgu z električno energijo. Nazadnje je tržna raziskava Komisije navedla, da bi imele dvojne ponudbe (plin in električna energija) pomembno vlogo na Madžarskem. Po mnenju Komisije bo imela družba E.ON takoj po transakciji možnost in interes, da prepreči kateri koli drugi družbi, dejavni na maloprodajnem trgu z električno energijo, razvoj dvojnih ponudb z izključitvijo dostopa do plinskih virov za tiste konkurente, ki so pripravljeni slediti tej strategiji trženja, s tem pa bi močno ovirala konkurenčnost na trgih za dobavo električne energije malim industrijskim in komercialnim odjemalcem ter gospodinjstvom.

         E.   OBVEZNOSTI

               (59)

               Da bi družba E.ON odpravila navedene pomisleke zaradi konkurenčnosti na trgih s plinom in električno energijo, je 20. oktobra 2005 predložila paket obveznosti. Dne 16. novembra 2005 je družba E.ON predložila revidirane obveznosti, 8. decembra pa je bilo predloženo končno besedilo obveznosti. Komisija je prepričana, da se v obveznostih, bistveno izboljšanih po preverjanju trga v primerjavi s prvotno ponudbo strank, upoštevajo pomisleki, ki so jo izrazile tretje stranke v zvezi s potrebo po zagotovitvi zadostne likvidnosti plina na madžarskem veleprodajnem trgu s plinom po ceni in pod pogoji, ki bodo tretjim strankam omogočili učinkovito konkuriranje novemu pravnemu subjektu na trgih na koncu prodajne verige s plinom in električno energijo na Madžarskem.

         RAZDELITEV

               (60)

               Najprej bo družba MOL, skladno z obveznostmi, prodala svoj preostali kapitalski delež, 25 % + 1 delnica, v družbah MOL Storage in MOL WMT v šestih mesecih po sklenitvi pogodbe. Poleg tega družba MOL v obdobju 10 let ne bo pridobila neposrednega ali posrednega manjšinskega deleža v družbah MOL WMT in MOL Storage, dokler je družba E.ON večinski lastnik teh družb.

               (61)

               Prodaja 25 % deleža družbe MOL v družbah MOL Storage in MOL WMT skladno z obveznostmi odpravlja pomisleke, ki izhajajo iz strukturnih vezi med družbama MOL in E.ON. Preverjanje trga je v veliki meri pozdravilo prekinitev strukturnih vezi med strankama.

               (62)

               Skladno z obveznostmi družba MOL ne bo uveljavljala svoje prodajne opcije za delež 25 % + 1 delnice v družbi MOL Transmission. Družba MOL v obdobju 10 let, dokler je družba E.ON večinski lastnik družb MOL WMT in MOL Storage, ne bo prodala družbi E.ON ali kateri koli njeni odvisni družbi deleža v družbi MOL Transmission, ki ne bi pomenil pridobitve izključnega ali skupnega nadzora družbe E.ON nad družbo MOL Transmission.

               (63)

               To pravno sredstvo bo pristojnim organom za konkurenco odprlo možnost, da preverijo oblikovanje kakršnih koli strukturnih vezi med novim pravnim subjektom in družbo MOL Transmission (zlasti ob uveljavitvi prodajne opcije) v okviru pogojev trga v tem obdobju.

         SPROSTITEV DOBAVE PLINA IN ODVEZA OD POGODBENIH OBVEZNOSTI

               (64)

               Družba E.ON se zavezuje k izvajanju programa za sprostitev dobave plina na Madžarskem z medpodjetniškimi internetnimi dražbami. Program za sprostitev dobave plina predvideva 8 letnih dražb 1 milijarde kubičnih metrov plina (v letih 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013) in bo trajal 9 let do julija 2015. Madžarski urad za energetiko in nadzorni skrbnik bosta nadzorovala dražbe in izvajanje programa za sprostitev dobave plina.

               (65)

               Poleg tega se družba E.ON zavezuje, da bo polovico pogodbe med družbama MOL WMT in MOL E & P za dobavo domačega plina („dobavna pogodba“) v 6 mesecih po sklenitvi prenesla na tretjo stranko („tretja stranka“). Z začetkom veljave prenosa pogodbe tretja stranka prevzame vse pravice in dolžnosti družbe MOL WMT v skladu z dobavno pogodbo za preneseni del. Prenos bo začel veljati na začetku plinskega leta 2007 (julij 2007) in bo veljaven celotno obdobje trajanja dobavne pogodbe do julija 2015. Del dobavne pogodbe za prenos skupaj predstavlja približno 7,6–10 milijard kubičnih metrov plina, s prostorninami za sprostitev v prvem letu, ki obsegajo 1,2 milijarde kubičnih metrov.

               (66)

               Da se pravilno presodi ali so obveznosti glede sprostitve dobave plina in odveze od pogodbenih obveznosti, ki so jih predložile tretje stranke, primerne za odpravo pomislekov o konkurenčnosti, ugotovljenih med postopkom, je Komisija pregledala obstoječe podobne programe v različnih evropskih državah in izpeljala preverjanje trga z madžarskimi podjetji za plin in električno energijo.

               (67)

               Komisija je sklenila, da program za sprostitev dobave plina in odvezo od pogodbenih obveznosti, ki so ju ponudile stranke, z vključitvijo sprememb in izboljšav, ki jih je predlagala tretja stranka glede na preverjanje trga, zadostujeta za odpravo pomislekov o konkurenčnosti, ki izhajajo iz transakcije. Zlasti kombinacija programa za sprostitev dobave plina in odveze od pogodbenih obveznosti bo zagotovila, da bodo imeli vsi udeleženci na trgu (bodisi odjemalci plina ali trgovci s plinom) možnost, da bodo pokrili svoje potrebe po plinu pod konkurenčnimi in nediskriminatornimi pogoji ter neodvisno od združenega subjekta (vsaj znatni del).

               (68)

               Komisija meni, da so skupne količine plina za sprostitev ustrezne za vzpostavitev zadostne likvidnosti plina na madžarskih veleprodajnih trgih s plinom, zato da se zagotovi razvoj učinkovite konkurenčnosti in njena trajnost na trgih s plinom in električno energijo na koncu prodajne verige. Skupne količine plina za sprostitev so z uresničitvijo obeh obveznosti obsežne v primerjavi z drugimi obstoječimi programi za sprostitev plina (2 milijardi kubičnih metrov na leto, do 14 % skupne madžarske domače porabe).

               (69)

               Trajanje programa za sprostitev dobave plina in odveze od pogodbenih obveznosti (do julija 2015) bo zagotovilo, da bo zadostna likvidnost na voljo dovolj dolgo, dokler se struktura trga in tržni pogoji ne spremenijo. Poleg tega bo cenovni mehanizem, predviden za program za sprostitev dobave plina in odvezo od pogodbenih obveznosti , zagotovil, da bodo uspešni ponudniki pridobili plin pod enakimi konkurenčnimi pogoji (ali morda boljšimi v primeru programa za sprostitev dobave plina) kot novi pravni subjekt. Komisija meni, da je ta cenovni mehanizem privlačen za tretje stranke in bo omogočil dobre spodbude za aktivno sodelovanje na dražbah programa za sprostitev dobave plina.

               (70)

               Glede programa za sprostitev dobave plina je Komisija prepričana, da so glavne značilnosti zasnovanega programa, ki so ga ponudile stranke (prostornina, trajanje, cenovni mehanizem) in bolj tehnične lastnosti (obseg dražbenih količin, trajanje pogodb, pravila o prožnosti) večinoma v skladu z merilom, ki šteje kot najpomembnejše za uspešno izvedbo programov za sprostitev dobave plina. Podrobna navodila za učinkovito izvedbo dražbe in pogodbe o dobavi plina, ki jih bodo ocenile stranke pod nadzorom madžarskega urada za energetiko, bodo predložene Komisiji v odobritev.

               (71)

               V zvezi z odvezo od pogodbenih obveznosti je Komisija prepričana, da bo tretja stranka, ki se ji odstopijo pogodbene obveznosti, ustvarila precejšnjo in trajnostno tržno moč na madžarskem trgu s plinom. Imela bo dovolj dolgoročnih plinskih virov za razvoj svojega položaja na madžarskih trgih s plinom in uvedbo likvidnosti na teh trgih.

         DOSTOP DO SKLADIŠČ

               (72)

               E.ON se zavezuje, da bo odobril dostop do skladiščnih zmogljivosti po cenah, urejenih s predpisi, in pod pogoji za odjemalce plina in trgovce, ki nabavljajo plin neposredno preko programa za sprostitev dobav plina ali pogodbene odveze. Zlasti družba E.ON se zavezuje k ponudbi dostopa do zadostnih skladiščnih zmogljivosti tistim končnim uporabnikom in trgovcem na debelo, čeprav nabavljajo plin prvič (za nove odjemalce) ali se njihova potreba po skadiščih poveča (saj trenutni regulativni okvir zagotavlja samo prenos do novega dobavitelja skladiščnih zmogljivosti do obstoječe porabe obstoječih odjemalcev).

               (73)

               Komisija meni, da ta obveznost zadošča za odobritev učinkovitega in nediskriminatornega dostopa do skladiščnih zmogljivosti za zadevne količine plina, in bo trgovcem in odjemalcem omogočila, da strukturirajo pridobljeni plin glede na svoje potrebe ali potrebe svojih odjemalcev. Obveznost o skladiščenju bo prispevala k privlačnosti sprostitve dobave plina in odveze od pogodbenih obveznosti za tretje stranke.

         F.   SKLEP

               (74)

               Iz navedenih razlogov, obravnavanih posamično ali skupaj, je Komisija sklenila, da obveznosti, ki jih je predložila družba E.ON, zadostujejo za odpravljanje pomislekov o konkurenčnosti, ki so nastali ob tej koncentraciji.

               (75)

               Odločba Komisije je zato razglasila priglašeno transakcijo za združljivo s skupnim trgom in delovanje Sporazuma EGP za skladno s členom 8(2) Uredbe o združitvi.

      (1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/971 z dne 17. junija 2016 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki deklaracije o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI)

text:
               18.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 161/2

         SKLEP SVETA (EU) 2016/971
   z dne 17. junija 2016
   o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki deklaracije o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s točko (v) člena 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ministrska deklaracija o trgovini z izdelki informacijske tehnologije, znana tudi kot Sporazum o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI), je bila sprejeta v Singapurju 13. decembra 1996. V odstavku 3 Priloge k ATI je določeno, da se udeleženke redno sestajajo pod okriljem Sveta za blagovno menjavo Svetovne trgovinske organizacije (STO), da pregledajo seznam zajetih izdelkov, naveden v dodatkih, in se soglasno dogovorijo, ali bi bilo treba z vidika tehnološkega razvoja, izkušenj pri uporabi tarifnih koncesij ali sprememb nomenklature HS spremeniti dodatke k Prilogi tako, da bi vključili dodatne izdelke.

               (2)

               Svet je 8. julija 2009 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj o pregledu ATI, z ozirom preučiti razširitev obsega izdelkov, da bi se upoštevala tehnološki razvoj in konvergenca.

               (3)

               Komisija je pogajanja o širitvi ATI vodila ob posvetovanju s posebnim odborom, ustanovljenim v skladu s členom 207(3) Pogodbe.

               (4)

               Udeleženke so v okviru pogajanj 28. julija 2015 izdale deklaracijo o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (v nadaljnjem besedilu: deklaracija o širitvi ATI), v kateri so zapisani rezultati pogajanj.

               (5)

               Udeleženke so na pogajanjih v okviru 10. ministrske konference STO, ki je potekala od 15. do 18. decembra 2015 v Nairobiju, izdale ministrsko deklaracijo o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije z dne 16. decembra 2015 (WT/MIN 15/25) (v nadaljnjem besedilu: ministrska deklaracija), s katero so potrdile deklaracijo o širitvi ATI in jo dale na voljo za sprejetje skladno z njenim odstavkom 9. Ministrska deklaracija navaja soglasje udeleženk pogajanj z osnutki seznamov, ki jih je predložila vsaka od njih v skladu z odstavkom 5 deklaracije o širitvi ATI, ki so del dokumenta STO G/MA/W/117.

               (6)

               Sporazum v obliki deklaracije o širitvi ATI bi bilo treba odobriti v imenu Unije, in sicer skupaj s seznamom Unije ter seznami, ki so jih predložile druge udeleženke pogajanj, ki so vsebovani v dokumentu STO G/MA/W/117.

               (7)

               V skladu z deklaracijo o širitvi ATI bi Unija morala STO predložiti potrebne spremembe svojega seznama, ki je priložen Splošnemu sporazumu o carinah in trgovini („GATT 1994“, kakor je naveden v listi Unije CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Deklaracija o širitvi ATI, skupaj s seznami, predloženimi v skladu z odstavkom 5 deklaracije se odobri v imenu Evropske unije.
   Besedilo deklaracije o širitvi ATI in njene priloge so priloženi temu sklepu.
   Člen 2
   Komisija je pooblaščena, da Svetovni trgovinski organizaciji predloži potrebne spremembe seznama Unije, priloženega GATT 1994, kot je naveden na seznamu Unije CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1).
   Člen 3
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije deponira (-jo) listino o sprejetju v skladu z odstavkom 9 deklaracije o širitvi ATI (2).
   Člen 4
   Deklaracija o širitvi ATI se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je možno neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 17. junija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Odobritev z dne 8. junija 2016 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil dan začetka veljavnosti deklaracije.


title: 2005/678/ES: Sklep Sveta z dne 20. septembra 2005 o imenovanju dveh članov in enega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               1.10.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 256/55

      SKLEP SVETA

   z dne 20. septembra 2005
   o imenovanju dveh članov in enega nadomestnega člana Odbora regij
   (2005/678/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga estonske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006 (1).

               (2)

               Dve mesti članov Odbora regij sta se sprostili zaradi odstopov g. Andrusa ANSIPA in g. Edgarja SAVISAARJA, en sedež nadomestnega člana pa se je sprostil, ker je bil g. Väino HALLIKMÄGI predlagan za člana –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2006, se imenujejo naslednji člani in nadomestni člani Odbora regij:

               (a)

               člana:

                           g. Väino HALLIKMÄGI,
                           član Mestnega sveta Pärnu,
                           ki zamenja g. Andrusa ANSIPA;

                           g. Tõnis PALTS,
                           župan mesta Tallinn,
                           ki zamenja g. Edgarja SAVISAARJA;

               (b)

               nadomestna članica:
               ga. Laine JÄNES,
               županja mesta Tartu,
               ki zamenja g. Väina HALLIKMÄGIJA.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Učinkovati začne na dan sprejetja.

      V Bruslju, 20. septembra 2005

            Za Svet

            Predsednica

         M. BECKETT

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.