title: 2010/443/CFSP: Sklep Sveta 2010/443/SZVP z dne 11. avgusta 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo

text:
               12.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 211/29

         SKLEP SVETA 2010/443/SZVP
   z dne 11. avgusta 2010
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 5. oktobra 2006 sprejel Sklep 2006/670/SZVP (1), s katerim je bil g. Pierre MOREL imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za srednjo Azijo.

               (2)

               Svet je 22. februarja 2010 sprejel Sklep 2010/112/SZVP (2), s katerim je bil podaljšan mandat PPEU do 31. avgusta 2010.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 31. avgusta 2011. Mandat PPEU pa lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.

               (4)

               PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Visoki predstavnik Evropske unije
   Mandat PPEU za srednjo Azijo g. Pierra MORELA se podaljša do 31. avgusta 2011. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog VP po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.
   Člen 2
   Politični cilji
   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Unije v srednji Aziji. Ti cilji vključujejo:

               (a)

               spodbujanje dobrih in tesnih odnosov med državami srednje Azije in Unijo na podlagi skupnih vrednot in interesov, kot je določeno v ustreznih sporazumih;

               (b)

               prispevanje h krepitvi stabilnosti in sodelovanja med državami na tem območju;

               (c)

               prispevanje h krepitvi demokracije, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v srednji Aziji;

               (d)

               obravnavanje ključnih groženj, zlasti specifičnih problemov z neposrednimi posledicami za Evropo;

               (e)

               povečanje učinkovitosti in prepoznavnosti Unije v regiji, tudi s tesnejšim sodelovanjem z drugimi ustreznimi partnerji in mednarodnimi organizacijami, kot je OVSE.

         Člen 3
   Naloge
   1.   Da bi dosegel politične cilje, ima PPEU naslednje naloge:

               (a)

               spodbujati splošno politično usklajevanje Unije v srednji Aziji in zagotavljati doslednost zunanjepolitičnega delovanja Unije na tem območju;

               (b)

               v imenu visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) ter v skladu s svojimi nalogami skupaj s Komisijo spremljati postopek izvedbe strategije EU za novo partnerstvo s srednjo Azijo, pripravljati priporočila in redno poročati ustreznim organom Sveta;

               (c)

               pomagati Svetu pri nadaljnjem razvoju celovite politike do srednje Azije;

               (d)

               pozorno spremljati politične dogodke v srednji Aziji z razvijanjem in vzdrževanjem tesnih stikov z vladami, parlamenti, pravosodnimi organi, civilno družbo in množičnimi mediji;

               (e)

               spodbujati Kazahstan, Kirgiško republiko, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, da sodelujejo pri regionalnih vprašanjih skupnega interesa;

               (f)

               razvijati ustrezne stike in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi akterji v regiji in vsemi relevantnimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, vključno s Šanghajsko organizacijo za sodelovanje (SCO), Evrazijsko gospodarsko skupnostjo (EURASEC), Konferenco za sodelovanje in za ukrepe izgradnje zaupanja v Aziji (CICA), Organizacijo na podlagi Pogodbe o kolektivni varnosti (CSTO), Programom za regionalno gospodarsko sodelovanje v srednji Aziji (CAREC) in Srednje azijskim regionalnim centrom za informacije in koordinacijo (CARICC);

               (g)

               sodelovati pri izvajanju politike in smernic EU o človekovih pravicah, zlasti v zvezi z ženskami in otroki na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, in sicer predvsem s spremljanjem in obravnavo tozadevnega razvoja dogodkov;

               (h)

               v tesnem sodelovanju z OVSE prispevati k preprečevanju konfliktov in k iskanju rešitev, in sicer z navezovanjem stikov z oblastmi in drugimi lokalnimi akterji (nevladnimi organizacijami, političnimi strankami, manjšinami, verskimi skupinami in njihovimi vodji);

               (i)

               prispevati k oblikovanju vidikov glede zanesljivosti oskrbe z energijo in boja proti drogam v kontekstu SZVP v srednji Aziji.

         2.   PPEU podpira delo VP in ima pregled nad vsemi dejavnostmi Unije v tej regiji.
   Člen 4
   Izvajanje nalog
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 31. avgusta 2011 znaša 1 250 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. Glede vseh odhodkov PPEU odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojih nalog in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice in institucije Unije lahko predlagajo začasno dodelitev svojega osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica ali institucija Unije. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile generalnemu sekretariatu Sveta. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, dogovor s pogodbenico gostiteljico oziroma pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde, določene s Sklepom Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako da:

               (a)

               V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako da:

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno izven Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalni sekretariat Sveta;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU spodbuja splošno politično usklajevanje Unije. Pomaga zagotoviti, da vsi instrumenti Unije na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev, ki jih je določila Unija. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, pa tudi z dejavnostmi PPEU za Afganistan. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverja. PPEU predloži VP, Svetu in Komisiji do konca februarja 2011 poročilo o napredku, ob izteku mandata pa celovito poročilo o izvajanju nalog.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. avgusta 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL L 275, 6.10.2006, str. 65.

      (2)  UL L 46, 23.2.2010, str. 27.

      (3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.


title: 2008/373/ES: Sklep Sveta z dne 28. aprila 2008 o sklenitvi Sporazuma o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000

text:
               17.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 129/44

      SKLEP SVETA

   z dne 28. aprila 2008
   o sklenitvi Sporazuma o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000
   (2008/373/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in drugim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum o partnerstvu“) lahko pogodbenica, ki kljub okrepljenemu političnemu dialogu meni, da katera od drugih pogodbenic ne izpolnjuje obveznosti v zvezi s katerim od bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu, povabi to pogodbenico, da začne posvetovanja in lahko v določenih okoliščinah sprejme ustrezne ukrepe, po potrebi vključno z delno ali popolno odložitvijo izvajanja Sporazuma o partnerstvu za zadevno pogodbenico.

               (2)

               Na podlagi člena 97 Sporazuma o partnerstvu lahko pogodbenica, ki meni, da se je zgodil posebno hud primer korupcije, povabi drugo pogodbenico k posvetovanju in lahko v določenih okoliščinah sprejme ustrezne ukrepe, po potrebi vključno z delno ali popolno odložitvijo izvajanja Sporazuma o partnerstvu za zadevno pogodbenico.

               (3)

               Na podlagi člena 11b Sporazuma o partnerstvu lahko pogodbenica, ki kljub okrepljenemu političnemu dialogu meni, zlasti na podlagi poročil Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA), Organizacije za prepoved kemičnega orožja (OPCW) in drugih ustreznih multilateralnih organizacij, da druga pogodbenica ne izpolnjuje obveznosti v zvezi s preprečevanjem širjenja orožja za množično uničevanje, ki izhajajo iz odstavka 1 omenjenega člena, povabi drugo podpisnico k posvetovanju in lahko v določenih okoliščinah sprejme ustrezne ukrepe, po potrebi vključno z delno ali popolno odložitvijo izvajanja Sporazuma o partnerstvu za zadevno pogodbenico.

               (4)

               Za sprejemanje ustreznih ukrepov na podlagi člena 96, člena 97 ali odstavkov 4, 5 in 6 člena 11b Sporazuma o partnerstvu bi bilo treba sprejeti učinkovit postopek.

               (5)

               Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, skupaj z enostranskimi izjavami Skupnosti in skupnimi izjavami Skupnosti in drugih pogodbenic, ki so priložene Sklepni listini, se odobri v imenu Evropske skupnosti (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o odobritvi iz člena 93 Sporazuma o partnerstvu v imenu Evropske skupnosti.
   Člen 3
   1.   Če Svet na pobudo Komisije ali države članice meni, da država AKP ne izpolnjuje obveznosti v zvezi s katerim od bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu ali da se je zgodil posebno hud primer korupcije, izkoriščene pa so bile vse možnosti za dialog iz člena 8 Sporazuma o partnerstvu, povabi, razen v posebno nujnih primerih, zadevno državo AKP k posvetovanju v skladu s členoma 96 in 97 Sporazuma o partnerstvu.
   Če Svet na pobudo Komisije ali države članice meni, zlasti na podlagi prejetih obvestil od IAEA, OPCW in drugih ustreznih multilateralnih organizacij, da država AKP ni izpolnila obveznosti iz člena 11b(1) Sporazuma o partnerstvu glede preprečevanja širjenja orožja za množično uničevanje, zadevno državo AKP povabi, razen v posebno nujnih primerih, k posvetovanju v skladu s členom 11b(4), (5) in (6) Sporazuma o partnerstvu.
   Svet odloča s kvalificirano večino.
   Na posvetovanjih Skupnost zastopata predsedstvo Sveta in Komisija.
   2.   Če po izteku rokov za posvetovanja, določenih v členu 11b(5), členu 96(2) ali členu 97(2) Sporazuma o partnerstvu, rešitev kljub vsem prizadevanjem ni dosežena, lahko Svet na podlagi zgoraj navedenih členov in na predlog Komisije s kvalificirano večino odloči, da bo sprejel ustrezne ukrepe, tudi delno odložitev izvajanja Sporazuma o partnerstvu, takšno odločitev pa lahko nemudoma sprejme tudi v posebno nujnih primerih ali v primeru zavrnitve posvetovanja.
   O popolni odložitvi izvajanja Sporazuma o partnerstvu v zvezi z zadevno državo AKP Svet odloča soglasno.
   Ti ukrepi ostanejo v veljavi, dokler Svet po postopku iz prvega pododstavka ne odloči o njihovi spremembi ali preklicu, oziroma za obdobje, ki je navedeno v sami odločitvi o sprejetju ukrepov.
   V ta namen Svet redno, najmanj pa vsakih šest mesecev, pregleda zgoraj omenjene ukrepe.
   Predsednik Sveta pred začetkom veljavnosti teh ukrepov o njih uradno obvesti zadevno državo AKP in Svet ministrov AKP-ES.
   Odločitev Sveta se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Kadar se ukrepi sprejmejo nemudoma, se uradno obvestilo pošlje državi AKP in Svetu ministrov AKP-ES istočasno kot povabilo k posvetovanju.
   3.   Evropski parlament se nemudoma in podrobno obvesti o vseh odločitvah, sprejetih na podlagi odstavkov 1 in 2.
   4.   Če Svet ministrov AKP-ES razvije nove načine političnega dialoga v smislu člena 3(5) Priloge VII k Sporazumu o partnerstvu, temelji stališče Sveta v Svetu ministrov AKP-ES na predlogu Komisije.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 28. aprila 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  Privolitev z dne 18. januarja 2007 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sporazumom o spremembi Sporazuma o partnerstvu (UL L 209, 11.8.2005, str. 27).

      (3)  Besedili Sporazuma o spremembi Sporazuma o partnerstvu in Sklepne listine sta bili objavljeni že v UL L 209, 11.8.2005, str. 27.


title: 2013/575/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/227

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011
   (2013/575/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 768/2005 z dne 26. aprila 2005 o ustanovitvi Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (4), zlasti člena 36 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za ribištvo (A7-0109/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za nadzor ribištva za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za nadzor ribištva (prej Agencija Skupnosti za nadzor ribištva), Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 86.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 128, 21.5.2005, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2006/713/ES: Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2006 o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza digitalnih vsestranskih diskov za snemanje (DVD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Tajvana

text:
               24.10.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 293/7

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 20. oktobra 2006
   o ustavitvi protidampinškega postopka glede uvoza digitalnih vsestranskih diskov za snemanje (DVD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Tajvana
   (2006/713/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK
   1.   Začetek

               (1)

               Komisija je 6. avgusta 2005 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
                   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom digitalnih vsestranskih diskov za snemanje (DVD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Hongkonga in Tajvana („zadevne države“) v Skupnost.

               (2)

               Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je 24. junija 2005 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje DVD+/-R v Skupnosti, vložila družba CECMA („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu DVD+/-R in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek postopka.

         2.   Zainteresirane stranke, ki jih zadeva postopek

               (3)

               Komisija je pritožnika, proizvajalce pritožnike, druge znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v zadevnih državah, uvoznike, distributerje, trgovce na drobno in potrošniške organizacije, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevnih držav uradno obvestila o začetku postopka.

               (4)

               Da bi se proizvajalcem izvoznikom v LRK omogočila predložitev zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali za individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, poslala obrazce za zahtevek. Petnajst družb je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

               (5)

               Komisija je vprašalnike poslala vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z vsemi proizvajalci pritožniki, vsemi drugimi znanimi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki v zadevnih državah in uvozniki, trgovci na drobno in distributerji. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom na Japonskem, ki se je kot primerljiva država štela kot nadomestilo za Tajvan, za vzpostavitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki ji TGO ne bi bil dodeljen. Razlog za zamenjavo možne primerljive države so bile pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, in se pretežno nanašajo na dejstvo, da je bil damping v preteklosti odkrit pri večjih tajvanskih izvoznikih podobnih in do neke mere zamenljivih proizvodov. Komisija je prejela odgovore od dvaindvajsetih proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah, vseh proizvajalcev pritožnikov, enega drugega proizvajalca Skupnosti, osmih nepovezanih uvoznikov, enega distributerja in sedmih trgovcev na drobno (eden od teh je hkrati trgovec na debelo).

               (6)

               Zaradi velikega števila prejetih odgovorov iz LRK (devet skupin družb) in Tajvana (enajst družb) je bilo za ti dve državi uporabljeno vzorčenje, kakor je bilo predvideno v obvestilu o začetku postopka. Vzorec je v skladu s členom 17 osnovne uredbe temeljil na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrana vzorca sta vsak zase zajemala štiri kitajske proizvajalce izvoznike, ki predstavljajo 79 % obsega izvoza kitajskih sodelujočih strank, in pet tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, ki predstavljajo 97 % obsega izvoza tajvanskih sodelujočih strank. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje s kitajskimi in tajvanskimi oblastmi, ki niso predložile pripomb. Vzorčenje v zvezi s Hongkongom ni bilo potrebno.

               (7)

               Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

                           (a)

                           Proizvajalci Skupnosti

                                       —

                                       Computer Support Italcard s.r.l (Milano, Italija)

                                       —

                                       Manufacturing Advanced Media (Mulhouse, Francija)

                                       —

                                       TDK Recording Media Europe (Luksemburg)

                                       —

                                       Sony DADC (Salzburg, Avstrija)

                           (b)

                           Proizvajalci izvozniki v Hongkongu

                                       —

                                       UME Disc Ltd.

                                       —

                                       China Shing Manufacturing

                                       —

                                       MDA Technology Ltd.

                                       —

                                       Giant Base Technology Ltd.

                                       —

                                       Pop Hero Holdings Ltd.

                                       —

                                       Wealth Fair Investment Ltd.

                           (c)

                           Proizvajalci izvozniki na Tajvanu

                                       —

                                       Prodisc Technology, Inc (Taipei, Tajvan)

                                       —

                                       Daxon Technology (Taipei, Tajvan)

                           (d)

                           Nepovezani uvozniki in distributerji

                                       —

                                       Verbatim Ltd (London, Združeno kraljestvo)

                                       —

                                       Maxell Europe Ltd (London, Združeno kraljestvo)

                                       —

                                       Philips Recordable Media (Wiesbaden, Nemčija)

                                       —

                                       Sony France S.A. (Pariz, Francija)

                                       —

                                       Ingram Micro Distribution GmbH (München, Nemčija)

                                       —

                                       SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Nemčija)

                                       —

                                       Intenso GmbH (Vechta, Nemčija)

                                       —

                                       Emtec International S.p.a. (Pariz, Francija)

                           (e)

                           Trgovci na debelo/trgovci na drobno

                                       —

                                       Metro Group Buying GmbH

                           (f)

                           Trgovci na drobno

                                       —

                                       Carrefour Marchandises Internationales (Pariz, Francija)

                                       —

                                       El Corte Inglés S.A. (Madrid, Španija)

                                       —

                                       FNAC S.A. (Pariz, Francija)

                           (g)

                           Proizvajalec v primerljivi državi

                                       —

                                       Taiyo Yuden (Takasaki, Japonska)

               (8)

               Treba je opozoriti, da v sedanji preiskavi niso bili uvedeni nobeni začasni ukrepi. Vse stranke so prejele obvestilo o razkritih dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila odločitev o neuvedbi začasnih ukrepov. Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem lahko izrazijo pripombe glede razkritih informacij.

               (9)

               Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve.

         3.   Obdobje preiskave

               (10)

               Obdobje preiskave dampinga in škode je zajelo obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

         4.   Zadevni izdelek in podobni izdelek
   4.1   Zadevni izdelek

               (11)

               Zadevni izdelek je digitalni vsestranski disk za snemanje (DVD+/-R) s poreklom iz LRK, Hongkonga in Tajvana, navadno uvrščen pod oznako KN ex 8523 90 30 (oznaka KN od 1. januarja 2006). Ta oznaka zajema izdelke s snemalno zmogljivostjo več kot 900 megabajtov, vendar manj kot 18 gigabajtov, razen izbrisljive. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave. Zadevni izdelek spada v snemalno industrijo nosilcev za snemanje.

               (12)

               DVD-R je optični medij za shranjevanje podatkov v digitalni obliki, sestavljen iz polikarbonatne plošče, prevlečene z enim slojem barve. DVD+/-R je običajno sestavljen iz dveh zlepljenih 0,6 mm debelih polikarbonatnih slojev premera 120 mm ali manj. Čeprav je snemanje na take diske mogoče izvesti v več korakih, posnetih podatkov ni več mogoče izbrisati. Disk je optični medij shranjevanja za podatke, glasbo in video v digitalni obliki. Snemanje nanj poteka tako, da se barvni sloj izpostavi infrardečemu laserskemu žarku v DVD-R snemalniku.

               (13)

               Obstajata dva različna standarda DVD, in sicer DVD minus R („DVD-R“) in DVD plus R („DVD+R“). Glede na skupino družb, ki so prvotno razvile različna standarda, so proizvajalci tradicionalno podpirali proizvodnjo bodisi DVD+R-jev bodisi DVD-R-jev (npr. DVD-R predstavlja standard za izdelke, ki ga podpira skupina z oznako „DVD Forum“ in med drugim vključuje japonskega proizvajalca Panasonic). Trenutno večina proizvajalcev izdeluje in prodaja oba standarda in skoraj vsi DVD-predvajalniki lahko predvajajo tako DVD-R kot DVD+R.

               (14)

               DVD+/-R lahko razlikujemo po videzu, vrsti shranjenih podatkov, zmogljivosti shranjevanja, plasti odsevne kovine in po tem, ali je DVD+/-R potiskan. Poleg tega obstajajo različne hitrosti snemanja od 4× hitrosti DVD+/-R-ja in več (8×, 16× ali več).

               (15)

               Izdelek se prodaja v različnih količinah. DVD+/-R na trg prihaja v različnih vrstah embalaže, delno v t. i. „slim/jewel–cases“, ki vsebujejo 1 DVD+/-R, t. i. „cake boxes“ (kartonskih škatlah) z 10 do 100 DVD+/-R-ji, t. i. „shrink/wrapped spindles“ (brez škatel) z 10 do 100 DVD+/-R-jev in kuvertami, ki vsebujejo DVD+/-R-je, zapakiran v celofan, kartonske škatle itd.

               (16)

               Uporabna zmogljivost za enoplastni DVD+/-R je 4,7 gigabajte („GB“), dvostranski DVD+/-R pa podvoji zmogljivost shranjevanja podatkov na 9,4 GB.

               (17)

               Čeprav se kakovost med različnimi vrstami DVD+/-R v prodaji razlikuje, to ne vodi do bistvenih razlik v osnovnih fizikalnih in tehničnih lastnostih med različnimi izvedbami in standardi. Poleg tega je preiskava pokazala, da imajo vsi DVD+/-R-ji isti končni namen. Zato se za namene te preiskave obravnavajo kot en sam izdelek.

         4.2   Podobni izdelek

               (18)

               Preiskava je pokazala, da ni razlik med osnovnimi fizikalnimi in tehničnimi lastnostmi ter pri uporabi med zadevnimi izdelki in DVD+/-R-ji,

                           —

                           ki so proizvajani in prodajani na domačem trgu v zadevnih državah,

                           —

                           ki jih proizvajajo proizvajalci pritožniki in ostali proizvajalci Skupnosti ter prodajajo na tržišču Skupnosti,

                           —

                           ki so proizvajani in prodajani na domačem trgu v primerljivi državi (Japonska) za vzpostavitev normalne vrednosti za proizvajalce uvoznike iz LRK.

               (19)

               Zato se sklene, da vse vrste DVD+/-R-jev predstavljajo en izdelek in se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

         B.   DAMPING, ŠKODA IN VZROČNA ZVEZA

               (20)

               Preiskava je pokazala na obstoj dampinga in škode, ki je zaradi tega nastala. Vendar pa na podlagi spodnjih zaključkov ni potrebno natančno opredeliti teh ugotovitev.

         C.   INTERES SKUPNOSTI
   5.   Splošne opombe

               (21)

               V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je pregledalo, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje protidampinških ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Upoštevali so se morebitni vplivi možnih ukrepov na vse vpletene stranke in tudi morebitne posledice nesprejetja ukrepov.

               (22)

               Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti sta bili opredeljena po kriterijih iz člena 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

               (23)

               V tem primeru se šteje, da industrijo Skupnosti predstavljajo naslednje povezane družbe:

                           —

                           Computer Support Italcard s.r.l („CSI“)

                           —

                           Manufacturing Advanced Media („MAME“).

               (24)

               V pritožbi je bilo kot pritožnik omenjeno še eno podjetje. Vendar se je ugotovilo, da je ta družba med OP večji delež zadevnega izdelka v primerjavi s celotno proizvodnji uvažala iz zadevnih držav. Ta uvoz je trajal daljše obdobje. Poleg tega so se bistvene dejavnosti te družbe izvajale zunaj Skupnosti. Zato je bila ta družba v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe izključena iz opredelitve industrije Skupnosti.

               (25)

               Poleg tega je polno sodeloval še en proizvajalec. Vendar se je ugotovilo, da je tudi ta družba med OP večji delež zadevnega izdelka v primerjavi s celotno proizvodnjo uvažala iz zadevnih držav. Ugotovilo se je, da je ta uvoz trajal daljše obdobje. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi (24), je tudi ta družba kot del skupine družb svoje bistvene dejavnosti izvajala zunaj Skupnosti. Zato je bila tudi ta družba v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe izključena iz opredelitve industrije Skupnosti.

               (26)

               Končno se je zaradi likvidacije ene izmed dveh preostalih družb po končanem obdobju preiskave preučevalo, ali se naj ta družba izključi iz opredelitve industrije Skupnosti. Vendar pa se na podlagi spodaj navedenih zaključkov ni zdelo potrebno o tem sprejemati odločitve.

               (27)

               Zato industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe predstavljata zgolj CSI in MAME, katerih skupna proizvodnja znaša 88 % celotne ocenjene proizvodnje Skupnosti.

         6.   Interes industrije Skupnosti, nepovezanih uvoznikov, uporabnikov in potrošnikov

               (28)

               Na podlagi informacij, pridobljenih od zainteresiranih strank, je razvoj skupne porabe v Skupnosti in tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju potekal na naslednji način:
               Poraba EU

                           Enote v tisoč

                           2002

                           2003

                           2004

                           OP

                           Skupna poraba EU

                           10 570

                           602 390

                           1 575 562

                           1 687 509

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           5 700

                           14 906

                           15 965

                     Skupna poraba zadevnega izdelka v EU se je močno povečala za skoraj 16 000 odstotnih točk.
               Tržni delež na trgu Skupnosti

                           2002

                           2003

                           2004

                           OP

                           Industrija Skupnosti

                           0 %

                           0,4 %

                           0,6 %

                           0,8 %

                           Sodelujoči proizvajalci, izključeni iz opredelitve proizvodnje Skupnosti (glej uvodni izjavi (24) in (25) zgoraj)

                           6,3 %

                           1,0 %

                           3,1 %

                           5,1 %

                           Drugi nesodelujoči proizvajalci v Skupnosti, ki še delujejo (ocena)

                           0 %

                           0,5 %

                           0,2 %

                           0,2 %

                           Uvoz iz zadevnih držav

                           93,7 %

                           87,6 %

                           89,0 %

                           86,1 %

                           Uvoz iz drugih tretjih držav

                           0 %

                           10,5 %

                           7,1 %

                           7,8 %

               (29)

               Na podlagi zgoraj navedenih dejstev je videti, da se je tržni delež industrije Skupnosti na domačem trgu začel pri 0 % leta 2000, vendar je dosegel le 0,8 % v OP. Tržni delež uvoza iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal, vendar je med OP bil še vedno na ravni okoli 87 %. Njihova izguba tržnega deleža je na splošno ustrezala povečanju uvoza iz tretjih držav.

               (30)

               Pritožnik je trdil, da bi nekateri nesodelujoči proizvajalci, ki so med in po koncu OP ustavili svojo proizvodnjo, le-to ob uvedbi ukrepov lahko nadaljevali. Vendar pa je v odsotnosti neposrednih informacij s strani zadevnih nesodelujočih proizvajalcev, ki bi potrdili te domnevne namere, ali drugih dokazov, ki bi jih podkrepili, te trditve treba zavrniti. Prav tako je treba opozoriti, da proizvodnja teh družb, če bi z njo nadaljevale, v primerjavi z zelo pomembnim obsegom proizvodnje iz zadevnih držav najverjetneje ne bi predstavljala pomembnega deleža.

               (31)

               Poleg tega in kot je razvidno iz zgoraj navedenega, se je očitno proizvodnja DVD+/-R-jev s strani industrije Skupnosti začela precej pozno v primerjavi z izvozniki v zadevnih državah. Zelo malo verjetno je, da bi sprejetje ukrepov industriji Skupnosti omogočilo povečanje njihovih cen za doseganje stopnje dobičkonosnosti, kar bi jim omogočilo preživetje, ali, kot druga rešitev, povečanje njihove prodaje, kar bi znižalo stroške proizvodnje in bi imeli koristi od ekonomije obsega. Razvoj v obravnavanem obdobju ponazarja, da industrija Skupnosti nikoli ni bila sposobna pridobiti večjega tržnega deleža, in da je izgubo tržnega deleža zadevnih držav skoraj povsem prevzel uvoz iz tretjih držav. Poleg tega sta se dve od štirih sodelujočih družb odrekli svojim interesom kot proizvajalki Skupnosti in postali uvoznici DVD+/-R-jev iz zadevnih držav. Pod temi pogoji je zelo malo verjetno, da bi preostala industrija Skupnosti lahko preživela in bi ji sprejetje protidampinških ukrepov lahko koristilo.

               (32)

               Vsi uvozniki, distributerji in večina trgovcev na drobno so trdili, da bi se zaradi uvedbe ukrepov stroški morali zvišati na eni ali več stopnjah distribucijske verige (s tem bi se znatno znižala njihova marža) ali bi zvišanje stroškov občutili potrošniki (kar bi morda negativno vplivalo na splošno porabo DVD+/-R-jev) ali pa bi se zvišali na podlagi enega in drugega.

               (33)

               Najverjetnejši odziv uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno na zvišanje stroškov, ki bo sledilo sprejetju ukrepov, bo odvisen od razmer v vsaki državi članici. V nekaterih državah je povpraševanje po DVD+/-R-jih že pod pritiskom „posebnih dajatev“ na snemalne medije (davek, ki znatno zviša maloprodajno ceno za potrošnika). V tem primeru potrošniki DVD+/-R-jev najbrž ne bi bili pripravljeni plačati več zaradi protidampinških dajatev, saj se že maloprodajna cena dojema kot visoka. Skupne stroške ukrepov bi tako najverjetneje morala prevzeti distribucijska veriga, da potrošniki ne bi vse bolj posegali po drugih načinih za medijsko shranjevanje, kot so trdi disk in spominski ključi. Ker se pribitek uvoznikov/trgovcev na debelo v teh državah lahko oceni na okoli 4 %, bi sprejetje protidampinških dajatev znatno znižalo že nizke marže.

               (34)

               Nasprotno pa bi v državah članicah z nižjimi posebnimi dajatvami (ali brez le-teh) najverjetneje precejšen delež zvišanja stroškov občutili potrošniki. Zato bi relativni učinek protidampinških ukrepov tam bil največji, saj bi zvišanje cen bilo relativno višje. Zato bi se lahko znižala poraba, saj bi bili potrošniki spodbujeni posegati po nadomestnih izdelkih.

               (35)

               Iz zgoraj navedenega sledi, da se bo strategija oblikovanja cen uvoznikov, distributerjev in trgovcev na drobno spreminjala glede na razmere v državah članicah. Vendar pa je jasno, da bodo vsi oškodovani zaradi uvedbe protidampinških ukrepov bodisi z znižanjem marže bodisi z zmanjšanjem obsega prodaje. Podobno bodo do mere, do katere bodo zvišanje stroškov občutili potrošniki, ogroženi tudi slednji.

               (36)

               Veliko zainteresiranih strank je izrazilo, da morajo biti ukrepi za industrijo Skupnosti naravnani proti tveganju, da bi se poraba DVD+/-R-jev kakor koli zmanjšala v dobrobit ostalih shranjevalnih medijev, kot so trdi diski, vgrajeni v DVD snemalnike, in spominski ključi. Dejansko je preiskava dokazala, da je tehnološki razvoj na trgu shranjevalnih medijev hiter in da imajo novi izdelki shranjevalnih medijev prednost v večji kapaciteti shranjevanja in v primeru spominskih ključev tudi v majhnosti.

               (37)

               Nadalje se je trdilo, da naj bi bile razmere v industriji Skupnosti posledica zlorab nekaterih prevladujočih proizvajalcev izvoznikov, ki obsegajo oblikovanje strategije cen pod stroški, kar industriji Skupnosti onemogoča vzpostavljanje vsakršne pomembnejše prisotnosti na trgu. Najprej je treba opozoriti, da v okviru pravil EU o konkurenci ni ustreznih sklepov ali preiskave v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja niti ni pritožnik izpostavil zadevnih sklepov v okviru nacionalnih pravil o konkurenci. Drugič, preiskava je na upoštevnem proizvodnem trgu pokazala veliko število nosilcev dejavnosti v Evropi in po svetu. V okviru pristojnosti te preiskave ni bilo dokazano, da bi kateri koli od nosilcev dejavnosti, sam ali v povezavi z drugimi, imel dovolj velik tržni delež, da bi se ga lahko obravnavalo, kot da ima prevladujoči položaj. Poleg tega ni bilo dokazano, da bi katera koli od družb uživala takšno gospodarsko moč, ki bi ovirala učinkovito konkurenco. Tretjič, ni nobene navedbe o kakršnem koli večjem poslovanju z izgubo z zadevnimi izvozniki, ki bi dokazovala, da so izvozniki oblikovali strategijo prodaje po cenah pod stroški. Utemeljitev je bila zato zavrnjena.

               (38)

               Poleg tega, čeprav člen 21 osnovne uredbe dejansko navaja, da je treba posebno pozornost posvetiti potrebi po ublažitvi učinkov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostavitvi učinkovite konkurence, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v prej omenjenem členu, razumeti v splošnem okviru testiranja interesa Skupnosti. Tako se mora preučiti in uravnotežiti učinke sprejetja ali nesprejetja ukrepov za vse stranke. V zvezi s tem je treba opomniti, da so si na svetovnem trgu in do neke mere tudi na trgu Skupnosti konkurenčni še številni drugi izvozniki in proizvajalci. Tudi srednjeročno morebitni ukrepi najverjetneje ne bi koristili industriji Skupnosti v polni meri, glede na pričakovanja, da bi druge tretje države znatno zvišale svoj delež na trgu Skupnosti.

               (39)

               Glede na relativno zrelost trga DVD+/-R-jev so ob morebitnem sprejetju ukrepov možnosti, da industrija Skupnosti kratkoročno ali srednjeročno postane močan dejavnik, precej oddaljene, predvsem glede tržnega deleža, proizvodne zmogljivosti ali tehnologije. Drugače bi sprejetje ukrepov zadevalo skoraj 90 % potrošnje zadevnega izdelka v EU in škodovalo uvoznikom, distributerjem, trgovcem na drobno in potrošnikom. V takih okoliščinah bi sprejetje protidampinških ukrepov bilo nesorazmerno.

               (40)

               Na podlagi zgoraj omenjenega se lahko zaključi, da bi sprejetje ukrepov v precejšnji meri negativno vplivalo na uvoznike, distributerje, trgovce na drobno in potrošnike zadevnega izdelka in da industrija Skupnosti najverjetneje ne bi bistveno pridobila. Zato se šteje, da bi bilo sprejetje ukrepov nesorazmerno in v nasprotju z interesom Skupnosti.

         7.   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

               (41)

               Glede na zgoraj navedeno obstajajo nujni razlogi na podlagi interesa Skupnosti, da se protidampinški ukrepi v zvezi z uvozom DVD+/-R iz zadevnih držav ne sprejmejo.

         D.   USTAVITEV POSTOPKA

               (42)

               V teh okoliščinah se postopek v zvezi z uvozom DVD+/-R iz zadevnih držav ustavi na podlagi interesa Skupnosti.

               (43)

               Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija namerava ustaviti ta postopek. Naknadno so pritožniki podali svoje mnenje, ki pa ni bilo tako, da bi se zaradi njega spremenili zgornji sklepi –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Edini člen
   Protidampinški postopek glede uvoza digitalnih vsestranskih diskov („DVD+/-R“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Tajvana, uvrščenih pod oznako KN ex 8523 90 30 (oznaka KN od 1. januarja 2006) se ustavi.

      V Bruslju, 20. oktobra 2006

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

      (2)  UL C 192, 6.8.2005, str. 12.


title: 2010/292/CFSP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUPOL Afghanistan/1/2010 z dne 18. maja 2010 o imenovanju začasnega vodje misije EUPOL Afghanistan

text:
               21.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/52

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUPOL AFGHANISTAN/1/2010
   z dne 18. maja 2010
   o imenovanju začasnega vodje misije EUPOL Afghanistan
   (2010/292/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/279/SZVP z dne 18. maja 2010 o policijski misiji Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (1), zlasti člena 10(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor je na podlagi člena 10(1) Sklepa 2010/279/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 38 Pogodbe odloča o zadevah v zvezi s političnim nadzorom in strateškim vodenjem misije EUPOL Afghanistan, vključno s sklepom o imenovanju vodje misije.

               (2)

               Visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagala, da se za začasnega vodjo misije imenuje sedanji namestnik vodje misije Nigel THOMAS, za obdobje od 31. maja 2010 do imenovanja novega vodje misije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Nigel THOMAS se imenuje za vodjo policijske misije Evropske unije v Afganistanu od 31. maja 2010 do imenovanja novega vodje misije.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Uporablja se do imenovanja novega vodje misije.

      V Bruslju, 18. maja 2010

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         C. FERNÁNDEZ-ARIAS

      (1)  UL L 123, 19.5.2010, str. 4.


title: Sklep Sveta z dne 14. decembra 1992 o sklenitvi Protokola o spremembi k Evropski konvenciji za zaščito rejnih živali

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31992D0583

Uradni list L 395 , 31/12/1992 str. 0021 - 0024 finska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 47 str. 0133  švedska posebna izdaja: poglavje 3 zvezek 47 str. 0133

		Sklep Svetaz dne 14. decembra 1992o sklenitvi Protokola o spremembi k Evropski konvenciji za zaščito rejnih živali(92/583/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 43 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ker je s Sklepom 78/923/EGS [3] Skupnost odobrila Evropsko konvencijo za zaščito rejnih živali, v nadaljevanju "Konvencijo"; ker je Skupnost deponirala svojo listino o odobritvi;ker je Odbor ministrov Sveta Evrope 15. novembra 1991 sprejel Protokol o spremembi Konvencije, da bi upošteval tehnični in znanstveni razvoj v živinoreji;ker lahko razlike med nacionalnimi zakonodajami o zaščiti rejnih živali povzročijo neenake pogoje konkurence in lahko posledično neposredno vplivajo na pravilno delovanje skupnega trga;ker Konvencija zajema zadeve, ki sodijo v področje uporabe skupne kmetijske politike;ker sodelovanje Skupnosti tako prispeva k dosegi ciljev Skupnosti,ker bi bilo treba zato odobriti Protokol o spremembi,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Protokol o spremembi Evropske konvencije za zaščito rejnih živali se s tem v imenu Skupnosti odobri.Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta deponira listino o odobritvi v skladu s členom 6(4) Protokola o spremembi.V Bruslju, 14. decembra 1992Za SvetPredsednikJ. Gummer[1] UL C 337, 21.12.1992.[2] UL C 332, 16.12.1992, str. 24.[3] UL L 323, 17.11.1978, str. 12.--------------------------------------------------PROTOCOL OF AMENDMENT TO THE EUROPEAN CONVENTION FOR THE PROTECTION OF ANIMALS KEPT FOR FARMING PURPOSESPROTOCOLE D'AMENDEMENT A LA CONVENTION EUROPEENNE SUR LA PROTECTION DES ANIMAUX DANS LES ELEVAGES+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2006/866/SZVP z dne 30. novembra 2006 o podaljšanju mandata vodje Nadzorne misije Evropske unije (EUMM)

text:
               1.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 335/47

      SKLEP SVETA 2006/866/SZVP
   z dne 30. novembra 2006
   o podaljšanju mandata vodje Nadzorne misije Evropske unije (EUMM)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 23(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2002/921/SZVP z dne 25. novembra 2002 o podaljšanju mandata Nadzorne misije Evropske unije (1) in zlasti člena 5(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je dne 21. novembra 2005 sprejel Sklep 2005/808/SZVP (2) o podaljšanju mandata ge. Maryse DAVIET kot vodje Nadzorne misije Evropske unije (EUMM). V skladu z navedenim sklepom se mandat ge. Maryse DAVIET izteče 31. decembra 2006.

               (2)

               Svet je dne 30. novembra 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/867/SZVP o podaljšanju in spremembi mandata Nadzorne misije Evropske unije (EUMM) do 31. decembra 2007.

               (3)

               Zaradi tega je treba tudi mandat vodje misije EUMM podaljšati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Mandat ge. Maryse DAVIET kot vodje Misije EUMM se podaljša do 31. decembra 2007.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. novembra 2006

            Za Svet

            Predsednica

         L. HYSSÄLÄ

      (1)  UL L 321, 26.11.2002, str. 51. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2005/807/SZVP (UL L 303, 22.11.2005, str. 61).

      (2)  UL L 303, 22.11.2005, str. 62.


title: 2012/199/EU: Sklep predsednika Evropske komisije z dne 29. februarja 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih

text:
               19.4.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 107/5

         SKLEP PREDSEDNIKA EVROPSKE KOMISIJE
   z dne 29. februarja 2012
   o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih trgovinskih postopkih
   (2012/199/EU)
   PREDSEDNIK EVROPSKE KOMISIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Poslovnika Komisije (1) in zlasti člena 22 Poslovnika,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pravica do dobrega upravljanja je uveljavljeno načelo zakonodaje Evropske unije, ki zajema procesne pravice zainteresiranih strani, vključenih v upravne postopke, katerih izid lahko vpliva na njihove interese.

               (2)

               To načelo zakonodaje Evropske unije je določeno v členu 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2). Pravice osebe, na interese katere vpliva trgovinski postopek, iz člena 41(1) in člena 41(2) Listine so prav tako izrecno navedene ali se morajo, ker so splošna pravna načela, uporabljati v Uredbi Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (3), Uredbi Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (4), Uredbi Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih pravilih za uvoz (5), Uredbi Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (6), Uredbi Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (7), Uredbi Sveta (ES) št. 385/96 z dne 29. januarja 1996 o zaščiti pred škodljivim oblikovanjem cen plovil (8), Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 868/2004 z dne 21. aprila 2004 o varstvu pred subvencioniranjem in nepošteno prakso oblikovanja cen, ki povzroča škodo letalskim prevoznikom Skupnosti pri izvajanju zračnega prevoza iz tretjih držav (9), Uredbi Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov od 1. januarja 2009 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in št. 964/2007 (10), Uredbi Sveta (ES) št. 1515/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih, ki jih Skupnost lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (11), ter Uredbi Sveta (ES) št. 427/2003 z dne 3. marca 2003 o posebnem prehodnem zaščitnem mehanizmu za določene izdelke pri uvozu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembah Uredbe (ES) št. 519/94 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (12).

               (3)

               Od 1. januarja 2007 je uradniku Komisije iz direktorata za trgovino (v nadaljnjem besedilu: pooblaščenec za zaslišanje) z izkušnjami na področju trgovinske zaščite zaupana naloga, da varuje učinkovito izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani in zagotovi, da se trgovinski postopki iz navedenih uredb obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku.

               (4)

               Za okrepitev te vloge ter povečanje preglednosti in proceduralni poštenosti v zadevnih postopkih je primerno okrepiti to funkcijo pooblaščenca za zaslišanje znotraj Komisije in določiti njegove naloge in pristojnosti.

               (5)

               To funkcijo je treba dodeliti neodvisni osebi z izkušnjami na področju trgovinskih postopkov. Komisija mora imenovati pooblaščenca za zaslišanje v skladu s pravili, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike, ter pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske unije.

               (6)

               Za zagotovitev neodvisnosti se mora pooblaščenec za zaslišanje za upravne namene povezati s članom Komisije, posebej pristojnim za trgovinsko politiko.

               (7)

               Glavne naloge pooblaščenca za zaslišanje, ki so določene v tem sklepu, so: svetovati komisarju, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju GD TRADE, zagotavljati procesne pravice, omogočati dostop do spisa, odločati o zaupnosti dokumenta ter preučiti stališča uprave glede podaljševanja rokov. Pooblaščenec za zaslišanje si mora še posebej prizadevati, da pri pripravi osnutkov pravnih aktov ali predlogov Komisije zagotovi upoštevanje vseh zadevnih dejstev, tako ugodnih kot neugodnih za zadevne strani.

               (8)

               Za izboljšanje procesnih zagotovil za izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani je treba določiti vrste zaslišanj in se dogovoriti o pravilih za organizacijo, izvajanje in nadaljnje spremljanje zaslišanj s pooblaščencem za zaslišanje.

               (9)

               S pristojnostjo pooblaščenca za zaslišanje o odločanju glede dostopa do spisa, zaupnosti in rokov je treba zadevnim stranem v trgovinskem postopku omogočiti dodatno procesno jamstvo, ne glede na časovne omejitve postopka.

               (10)

               S poročili je treba zagotoviti, da so nosilci odločanja seznanjeni z glavnimi vprašanji, ki jih obravnava pooblaščenec za zaslišanje, in njegovimi glavnimi priporočili, kar zagotavlja dodatno jamstvo za upoštevanje pravic strani, vpletenih v trgovinski postopek. V letnem poročilu je treba o dejavnostih pooblaščenca za zaslišanje obvestiti tudi države članice, Evropski parlament in javnost.

               (11)

               Pri razkrivanju podatkov o fizičnih osebah je zlasti treba upoštevati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o zaščiti posameznikov v zvezi z osebnimi podatki, ki jih obdelujejo institucije in organi Komisije, ter o prostem pretoku takšnih podatkov (13).

               (12)

               Ta sklep ne sme posegati v splošna pravila, ki dovoljujejo ali izključujejo dostop do dokumentov Komisije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Pooblaščenec za zaslišanje
   1.   Znotraj Komisije je ustvarjena posebna funkcija pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
   2.   Naloga pooblaščenca za zaslišanje je, da varuje učinkovito izvajanje procesnih pravic zainteresiranih strani iz spodaj navedenih uredb (v nadaljnjem besedilu: osnovne uredbe) in zagotovi, da se trgovinski postopki iz navedenih uredb obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. Navedene osnovne uredbe so:

               (a)

               Uredba (ES) št. 1225/2009, in zlasti člen 5 (10 in 11), člen 6 (5, 6, 7 in 8), člen 8 (3,4 in 9), členi 18, 19, 20 in 21;

               (b)

               Uredba (ES) št. 597/2009, in zlasti člen 10 (12 in 13), člen 11 (5, 6, 7, 8 in 10), člen 13 (3,4 in 9), členi 28, 29, 20 in 31;

               (c)

               Uredba (ES) št. 260/2009, in zlasti člena 6 in 9;

               (d)

               Uredba (ES) št. 625/2009, in zlasti člena 5 in 7;

               (e)

               Uredba (ES) št. 3286/94, in zlasti člena 8 in 9;

               (f)

               Uredba (ES) št. 385/96, in zlasti člen 5(12) in (13), člen 6 (5, 6, 7 in 8), členi 12, 13 in 14;

               (g)

               Uredba (ES) št. 868/2004, in zlasti člena 7 in 8;

               (h)

               Uredba (ES) št. 732/2008, in zlasti členi 18, 19 in 20;

               (i)

               Uredba (ES) št. 1515/2001, in zlasti člena 1(2) in člena 2(2);

               (j)

               Uredba (ES) št. 427/2003, in zlasti člena 5(5), člena 6(4, 5 in 6), člena 17 (2 in 3) in člena 18.

         Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „trgovinski postopek“ je vsaka preiskava ali upravni postopek, ki ga izvajajo službe Komisije v skladu s katero koli osnovno uredbo;

               (b)

               „zainteresirana stran“ je vsaka oseba, na interese katere vpliva trgovinski postopek, kakor je določeno v veljavni osnovni uredbi;

               (c)

               „pravice zainteresiranih strani“ so procesne pravice in pravice vsake osebe do obravnave v trgovinskih postopkih, ki se izvede nepristransko, pravično in v razumnem roku.

         Člen 3
   Imenovanje – prenehanje funkcije in nadomeščanje
   1.   Komisija imenuje pooblaščenca za zaslišanje v skladu s pravili, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike, in v pogojih za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropske Skupnosti.
   2.   Imenovanje pooblaščenca za zaslišanje se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Za vsako prekinitev, prenehanje funkcije ali premestitev po kakšnem koli postopku mora Komisija izdati obrazloženo odločitev. Ta odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje se za upravne namene poveže s članom Komisije, pristojnim za trgovinsko politiko.
   4.   Če pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, član Komisije, pristojen za trgovinsko politiko, po posvetu s pooblaščencem za zaslišanje, kadar je to mogoče, imenuje drugega uradnika, ki ni vpleten v zadevni primer in ima zadostne izkušnje s trgovinskimi postopki, da nadaljuje naloge pooblaščenca za zaslišanje.
   Člen 4
   Načela posredovanja pooblaščenca za zaslišanje
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje pri opravljanju dela deluje neodvisno. Prav tako pri opravljanju nalog ne sprejema nobenih navodil.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje pri opravljanju dela upošteva potrebo po učinkovitem izvajanju osnovnih uredb v skladu z veljavno zakonodajo Unije ter načeli, ki jih je določilo Sodišče Evropske unije.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje mora imeti pri opravljanju svoje funkcije dostop brez omejitev in brez neutemeljenih zamud do vseh spisov v zvezi s trgovinskim postopkom kadar koli med postopkom.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje sprejema odločitve, kakor je določeno v tem sklepu, in lahko daje priporočila službam Komisije, pristojnim za preiskavo katerih koli vprašanj v zvezi s pravicami zainteresiranih strani, ki so zahtevala njegovo posredovanje. Pooblaščenec za zaslišanje si še posebej prizadeva, da se pri pripravi osnutkov pravnih aktov ali predlogov Komisije upoštevajo vsa zadevna dejstva, tako ugodna kot neugodna za zadevne strani.
   5.   Pooblaščenca za zaslišanje o poteku postopka, v katerem je pooblaščenec za zaslišanje posredoval, obvešča pristojni direktor ali njegov pooblaščenec, dokler Komisija ali Svet ne sprejme končnega pravnega akta, kakor je primerno. Pooblaščenec za zaslišanje je nemudoma obveščen o vseh večjih spremembah stališča Komisije v zaključni fazi trgovinskih postopkov, da oceni kakršne koli možne vplive na pravice zainteresiranih strani.
   6.   Pooblaščenec za zaslišanje svetuje članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in, kadar je to primerno, generalnemu direktorju glede nadaljnjega ukrepanja na podlagi njegovih priporočil in po potrebi glede možnih pravnih sredstev.
   7.   Pooblaščenec za zaslišanje se posvetuje z direktorjem, pristojnim za spremembe ali posodobitve politike v zvezi s postopkovnimi zadevami in pomembnejšimi vprašanji, ki vplivajo na pravice zainteresiranih strani, kakor je določeno v členu 2 tega sklepa. Pooblaščenec za zaslišanje lahko svetuje v zvezi s katerim koli drugim vprašanjem iz trgovinskega postopka.
   8.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju za trgovino po potrebi predstavi ugotovitve in priporočila o kakršni koli zadevi, ki izhajajo iz trgovinskega postopka.
   Člen 5
   Načela posredovanja pooblaščenca za zaslišanje – časovni načrt – informacije
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje ukrepa na zahtevo zainteresiranih strani, člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko, generalnega direktorja, direktorja, pristojnega za trgovinske postopke, ali njegovega pooblaščenca ali direktorja drugih služb, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje o trgovinskem postopku.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko posreduje kadar koli med trgovinskim postopkom, pri čemer upošteva časovne omejitve takega postopka.
   3.   Pooblaščenca za zaslišanje zavezujejo roki iz trgovinskih postopkov v skladu z osnovnimi uredbami.
   4.   Vsem dokončnim pravnim aktom ali predlogom Komisije je priloženo sporočilo pooblaščenca za zaslišanje, v katerem navaja, ali je v zadevnem postopku posredoval in za kakšno vrsto posredovanja gre.
   Člen 6
   Zaslišanja
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko na zahtevo ali v primerih in v okoliščinah iz osnovnih uredb organizira in vodi dve vrsti zaslišanj: zaslišanja med posamezno zainteresirano stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo, ter zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi.
   2.   Zaslišanje lahko zajema kakršno koli vprašanje, ki se pojavi kadar koli med trgovinskim postopkom in ki bi lahko vplivalo na pravice zainteresiranih strani.
   3.   Fizične osebe, pozvane na zaslišanje, se ga udeležijo osebno ali pa jih zastopa pravni zastopnik. Pravne osebe, pozvane na zaslišanje, zastopajo ustrezno pooblaščeni zastopniki, imenovani izmed njihovih stalno zaposlenih.
   4.   Fizične ali pravne osebe, pozvane na zaslišanje, ki ga organizira pooblaščenec za zaslišanje, lahko spremlja pravni svetovalec ali druga usposobljena oseba, ki ni stalno zaposlena pri njih, če pooblaščenec za zaslišanje to dovoli.
   5.   Ta člen ne posega v pravico do zaslišanja v skladu z osnovnimi uredbami.
   Člen 7
   Zaslišanja s posamezno zainteresirano stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi
   1.   Pooblaščenec za zaslišanja lahko organizira in vodi zaslišanje med posamezno zainteresirano stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, pristojnimi za preiskavo, in po potrebi drugimi službami, na utemeljeno zahtevo navedene zainteresirane strani ali skupine zainteresiranih strani s podobnimi interesi.
   2.   Posamezna zainteresirana stran lahko v zvezi z določenim vprašanjem zahteva zaslišanje s skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi, ki se opravi, če se vsaj še ena posamezna zainteresirana stran s podobnimi interesi strinja, da bo sodelovala.
   Člen 8
   Zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko organizira in vodi zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi, da omogoči predstavitev nasprotnih stališč in nasprotnih argumentov. Obdobje, v katerem je treba tako zaslišanje izvesti, se navede v obvestilu o začetku trgovinskega postopka.
   2.   Po zaslišanju služb Komisije, pristojnih za preiskavo, se lahko za vsak postopek trgovinske zaščite organizira zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnim interesi.
   3.   Posamezna zainteresirana stran lahko v zvezi z določenim vprašanjem zahteva zaslišanje med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi, ki se opravi, če se vsaj še ena posamezna zainteresirana stran z različnimi interesi strinja, da bo sodelovala.
   4.   Službe Komisije, pristojne za preiskavo, in po potrebi druge službe se udeležijo zaslišanja.
   5.   Pristojni zastopniki držav članic se lahko kot opazovalci udeležijo katerega koli zaslišanja z zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi.
   Člen 9
   Priprava zaslišanj
   1.   Po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca, pooblaščenec za zaslišanje določi datum, trajanje in mesto zaslišanja. Če zainteresirane strani ali službe Komisije zahtevajo preložitev, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo preložitev dovolil ali ne.
   2.   Kadar je to primerno, ima lahko pooblaščenec za zaslišanje pripravljalni sestanek z zainteresiranimi stranmi ali službami Komisije, pristojnimi za preiskavo, in drugimi službami, da opredeli in, kolikor je mogoče, razjasni vsa vprašanja o dejstvih in pravna vprašanja, ki jih je treba obravnavati na zaslišanju. Zato lahko pooblaščenec za zaslišanje od udeležencev na zaslišanju zahteva vse informacije, potrebne za pripravo zaslišanja.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje pripravi dnevni red za vsako zaslišanje, ki je na voljo vsem udeležencem pred zaslišanjem.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko pozove udeležence, da predložijo vprašanja o informacijah, ki jih zagotovijo druge zainteresirane strani, v razumnem obdobju po roku za predložitev pripomb k razkritju in pred zaslišanjem med stranmi.
   5.   Kadar je primerno, lahko pooblaščenec za zaslišanje po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca, zaradi potrebe, da se zagotovi pravilna priprava zaslišanja in da se kar najbolj razjasnijo vprašanja o dejstvih, stranem, ki so vabljene na zaslišanje, vnaprej priskrbi seznam vprašanj, na katere želi slišati njihovo mnenje.
   6.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko tudi zahteva predhodno pisno uradno obvestilo o bistveni vsebini predvidene izjave udeležencev na vsakem zaslišanju.
   7.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko na zaslišanja povabi zunanje strokovnjake. Zainteresirane strani in službe Komisije lahko od pooblaščenca za zaslišanje zahtevajo, da dovoli prisotnost zunanjih strokovnjakov. Pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo te zahteve sprejel. Zunanji strokovnjaki, povabljeni na zaslišanje, morajo podpisati izjavo o zaupnosti.
   8.   Od zunanjih strokovnjakov se lahko zahteva, da zagotovijo vse zadevne analize, poročila ali objave, ki se vključijo v spis in morajo biti na voljo vsem udeležencem, kadar je to mogoče, že pred zaslišanjem.
   Člen 10
   Vodenje zaslišanj
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje je v celoti odgovoren za vodenje zaslišanja. Pooblaščenec za zaslišanje zagotovi pravilno vodenje zaslišanja, s čimer prispeva k nepristranskosti zaslišanja samega ter vseh pozneje sprejetih sklepov.
   2.   Zaslišanja niso javna. Pooblaščenec za zaslišanje odloči, katere osebe se zaslišijo v imenu zainteresirane strani in ali se zadevne osebe zaslišijo ločeno ali v prisotnosti drugih oseb, pozvanih na zaslišanje. V slednjem primeru se upošteva pravni interes zainteresiranih strani pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko dovoli udeležencem, da na zaslišanju postavljajo vprašanja in odgovarjajo nanje.
   4.   Če je pooblaščenec za zaslišanje dovolil prisotnost zunanjih strokovnjakov, zagotovi, da imajo ti strokovnjaki možnost predstaviti svoje mnenje in odgovoriti na vprašanja drugih udeležencev na zaslišanju.
   5.   Kadar je primerno, lahko pooblaščenec za zaslišanje po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca zaradi potrebe po zagotovitvi pravice do zaslišanja omogoči zainteresiranim stranem, da po zaslišanju predložijo svoje nadaljnje pisne pripombe. Pooblaščenec za zaslišanje določi datum, do katerega so možne take predložitve. Pisne pripombe, prejete po tem datumu, se ne smejo upoštevati.
   Člen 11
   Nadaljnje spremljanje zaslišanj
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje pripravi zapis ali smiseln povzetek teh zaslišanj, in sicer:

               (a)

               kadar so organizirana zaslišanja med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi, je zapis ali smiseln povzetek na voljo vsem udeležencem na zaslišanju in se vključi v spis, ki je na vpogled zainteresiranim stranem;

               (b)

               kadar so organizirana zaslišanja med posameznimi zainteresiranimi stranmi ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi in službami Komisije, je zapis ali smiseln povzetek na voljo vsem udeležencem na zaslišanju. Ti udeleženci lahko predložijo utemeljeno zahtevo za zaupnost nekaterih informacij v zapisu ali povzetku. Pooblaščenec za zaslišanje odloči o teh zahtevah po zaslišanju služb Komisije, pristojnih za preiskavo, in po potrebi drugih služb. Nezaupna različica zapisa ali povzetka zaslišanja se vključi v spis, ki je na vpogled zainteresiranim stranem.

         2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko da priporočila službam Komisije, pristojnim za preiskavo, v skladu s členom 4.4 tega sklepa. Službe Komisije, pristojne za preiskavo, v razumnem času pred sprejetjem dokončnega pravnega akta obvestijo pooblaščenca za zaslišanje, ali in kako so upoštevale ta priporočila, ter mu predložijo izvod osnutka pravnega akta.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, redno pošilja poročilo o zaslišanju s posamezno stranjo ali skupino zainteresiranih strani s podobnimi interesi, skupaj z izvodom za generalnega direktorja, kakor je določeno v členu 18 tega sklepa, razen če se zaradi narave primera ne zahteva takojšnje priporočilo članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, ali generalnemu direktorju.
   4.   Vsa priporočila, namenjena službam Komisije, pristojnim za preiskavo, ter poročila in ugotovitve, namenjene članom Komisije, pristojnim za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju, ki jih izda pooblaščenec za zaslišanje, se štejejo za notranje zaupne dokumente.
   5.   Če je organizirano zaslišanje med stranmi, pooblaščenec za zaslišanje pripravi končno poročilo v pisni obliki o upoštevanju pravic zainteresiranih strani. Pooblaščenec za zaslišanje lahko spremeni končno poročilo zaradi sprememb osnutka pravnega akta, dokler ta ni sprejet v končni obliki.
   Člen 12
   Vpogled v spis
   1.   Stran, ki trdi, da je zainteresirana stran, lahko zahteva, da pooblaščenec za zaslišanje preuči vsako zavrnitev služb Komisije, pristojnih za preiskavo, ki navedeni strani v razumnem času onemogoča dostop do spisa, ki je javno dostopen, ali do posebnega dokumenta, ki je na vpogled Komisiji. Pooblaščenec za zaslišanje preuči primer in se odloči, ali bo dodelil delni ali popolni dostop ali pa zavrnil dostop do spisa ali zahtevanega dokumenta.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje določi časovni okvir, v katerem službe Komisije, pristojne za preiskavo, omogočijo tak dostop.
   Člen 13
   Zaupnost
   1.   Pooblaščenca za zaslišanje zavezujejo splošna pravila o zaupnosti informacij, ki jih predložijo zainteresirane strani v upravnih postopkih pred Komisijo.
   2.   Zainteresirana stran ali službe Komisije, pristojne za preiskavo, lahko od pooblaščenca za zaslišanje zahtevajo, da sprejme odločitev o zaupnosti dokumenta, ki ga imajo na vpogled službe Komisije, pristojne za preiskavo.
   Člen 14
   Nezaupni povzetki zaupnih informacij
   1.   Zainteresirana stran lahko od pooblaščenca za zaslišanje zahteva, da preuči oceno služb Komisije, pristojnih za preiskavo o tem, ali je nezaupni povzetek zaupnih informacij, predloženih med preiskavo, dovolj natančen, da zajema bistvo zaupnih informacij.
   2.   Če službe Komisije, pristojne za preiskavo, namenoma ne upoštevajo dokumenta ali informacij, za katere zainteresirana stran ni hotela predložiti smiselnega nezaupnega povzetka, lahko slednja od pooblaščenca za zaslišanje zahteva, da odloči o zadevi.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje preuči zahtevek. Če pooblaščenec za zaslišanje meni, da nezaupni povzetek ni dovolj natančen, da zainteresirani strani, ki je predložila povzetek, možnost, da v razumnem času poda pripombe in izboljša povzetek.
   4.   Če zainteresirana stran, ki je predložila zaupne informacije, ne zagotovi ustreznega povzetka, predloži nesprejemljive utemeljitve ali ne ukrepa, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bo upošteval zaupne informacije, za katere ni bil predložen smiseln nezaupni povzetek v skladu s zadevnimi določbami osnovnih uredb.
   Člen 15
   Dostop do zaupnih informacij, ki niso primerne za povzetek
   Na zahtevo zainteresirane strani lahko pooblaščenec za zaslišanje preuči informacije, ki so zaupne in niso primerne za povzetek, do katerih ta zainteresirana stran nima dostopa, da preveri, kako so službe Komisije, pristojne za preiskavo, uporabile navedene informacije.
   Pooblaščenec za zaslišanje obvesti zainteresirano stran prosilko, ali so po njegove mnenju:

               (a)

               informacije, do katerih stran nima dostopa, zadevne za obrambo navedene strani, in

               (b)

               kadar je ustrezno, preiskovalne službe pravilno pretvorile informacije v dejstva in premisleke, na katerih so utemeljile svoje ugotovitve.

         Člen 16
   Podaljšanje rokov
   1.   Zahtevek za podaljšanje časovnih rokov ali prestavitev datumov za predložitev izpolnjenih vprašalnikov in dodatnih informacij, za obiske na kraju samem ali za pripombe k razkritju mora vsaka zainteresirana stran najprej nasloviti na službe Komisije, pristojne za preiskavo. Tak zahtevek je treba predložiti pravočasno, pred iztekom prvotno določenega roka. Če je tak zahtevek zavrnjen ali če zainteresirana stran meni, da je podaljšani rok prekratek, lahko pooblaščencu za zaslišanje pred iztekom prvotno določenega roka predloži obrazložen zahtevek v preučitev. Po zaslišanju pristojnega direktorja ali njegovega pooblaščenca, lahko pooblaščenec za zaslišanje podaljša roke ali zavrne zahtevek.
   2.   Službe Komisije ne ukrepajo v navedeni zadevi, dokler pooblaščenec za zaslišanje ne sprejme odločitve.
   3.   Pri sprejemanju odločitve pooblaščenec za zaslišanje upošteva posebne okoliščine zadevnega zahtevka in časovne omejitve postopka.
   Člen 17
   Udeležba na sestankih odborov
   Pooblaščenec za zaslišanje se lahko udeleži sestankov odborov. Kadar je to primerno, lahko pooblaščenec za zaslišanje odgovori na vprašanja držav članic, če gre za vprašanja v zvezi z njegovim posredovanjem v postopkih.
   Člen 18
   Poročila pooblaščenca za zaslišanje
   1.   Na koncu vsakega leta pooblaščenec za zaslišanje pripravi letno poročilo. Letno poročilo vsebuje informacije o primerih, v katerih je sodeloval pooblaščenec za zaslišanje, vrstah odločitev in priporočil, ki jih je sprejel, ter vsa priporočila za izboljšanje trgovinskih postopkov. Poročilo se naslovi na člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko. Generalni direktor za trgovino in zadevni direktorati prejmejo izvod poročila.
   2.   Povzetki letnega poročila se posredujejo državam članicam in Evropskemu parlamentu ter objavijo na spletni strani pooblaščenca za zaslišanje.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje redno pripravlja poročila za člana Komisije, pristojnega za trgovinsko politiko, ki povzemajo njegove dejavnosti in vprašanja, ki so se pojavila med njegovim delom. Poročilo zajema glavna vprašanja politike, odločitve in priporočila pooblaščenca za zaslišanje ter kako so službe Komisije, pristojne za preiskavo, upoštevale ta priporočila. Izvod tega poročila se naslovi na generalnega direktorja za trgovino.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje poroča o vsakem zaslišanju med zainteresiranimi stranmi z različnimi interesi ter v vlogi svetovalca lahko poroča članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, in generalnemu direktorju o vseh ostalih vprašanjih, ki so se pojavila v trgovinskem postopku ali so kako drugače pomembna za učinkovito izvajanje načel zakonodaje Evropske unije v trgovinskih postopkih.
   5.   Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje o zaslišanjih med stranmi se predloži članu Komisije, pristojnemu za trgovinsko politiko, generalnemu direktorju za trgovino in pristojnemu direktorju. Predloži se pristojnim predstavnikom držav članicam in zainteresiranim stranem.
   Člen 19
   Prehodne določbe
   Ta sklep se uporablja za postopke, ki ob začetku veljavnosti sklepa potekajo, vendar zanje še ni bilo podano dokončno razkritje.
   Postopkovni ukrepi, sprejeti pred začetkom veljavnosti tega sklepa, ostanejo v veljavi.
   Člen 20
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 29. februarja 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 55, 5.3.2010, str. 60.

      (2)  UL C 83, 30.3.2010, str. 391.

      (3)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

      (4)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

      (5)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

      (6)  UL L 185, 17.7.2009, str. 1.

      (7)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71.

      (8)  UL L 56, 6.3.1996, str. 21.

      (9)  UL L 162, 30.4.2004, str. 1.

      (10)  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

      (11)  UL L 201, 26.7.2001, str. 10.

      (12)  UL L 65, 8.3.2003, str. 1.

      (13)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 16. junija 2003 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0465

Uradni list L 156 , 25/06/2003 str. 0048 - 0048

		Sklep Svetaz dne 16. junija 2003o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru(2003/465/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru (EGP) predvideva, da se pogodbenice zavežejo, da si bodo še naprej prizadevale za dosego postopne liberalizacije medsebojne trgovine s kmetijskimi proizvodi.(2) Kraljevina Norveška in Evropska skupnost sta leta 2002 opravili dvostranska trgovinska pogajanja o kmetijstvu na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru, ki so se zadovoljivo končala 18. decembra 2002.(3) Zadevni sporazum v obliki izmenjave pisem je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1S tem sklepom se v imenu Skupnosti odobri Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o dodatnih trgovinskih preferencialih za kmetijske proizvode na podlagi člena 19 Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru.Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje pooblaščenca(-e) za podpis Sporazuma v imenu Skupnosti.V Luxembourgu, 16. junija 2003Za SvetPredsednikG. Papandreou--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/2274 z dne 7. decembra 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

text:
               8.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 322/44

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/2274
   z dne 7. decembra 2015
   o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. marca 2013 sprejel Sklep 2013/133/SZVP (1) o imenovanju Michela Dominiqua REVEYRANDA – DE MENTHONA za posebnega predstavnika Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PPEU) za Sahel. Mandat PPEU se je iztekel 31. oktobra 2015.

               (2)

               Za obdobje od 1. novembra 2015 do 28. februarja 2017 bi bilo treba imenovati novega PPEU za Sahel.

               (3)

               PPEU bo mandat PPEU opravljal v razmerah, ki bi se lahko poslabšale in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   1.   Angel LOSADA FERNANDEZ se imenuje za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel do 28. februarja 2017. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Za namene mandata PPEU je Sahel opredeljen kot primarni poudarek strategije EU za varnost in razvoj Sahela (v nadaljnjem besedilu: strategija) in z njo povezanega regionalnega akcijskega načrta (v nadaljnjem besedilo: RAN) ter zajema območje Burkina Fasa, Čada, Malija, Mavretanije in Nigra. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo bo PPEU po potrebi sodeloval z državami Čadskega jezera in drugimi državami in regionalnimi ali mednarodnimi subjekti zunaj Sahela, pa tudi tistimi iz zahodne Afrike in Gvinejskega zaliva, kakor je ustrezno.
   Člen 2
   Cilji politike
   1.   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije glede Sahela, zlasti s tem, da dejavno prispeva k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za vzpostavitev trajnega miru, varnosti in razvoja v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost in učinek vsestranskih prizadevanj Unije v Sahelu.
   2.   PPEU prispeva k razvoju in izvajanju pristopa Unije, ki zajema vsa prizadevanja Unije v regiji, zlasti na področjih politike, varnosti in razvoja, vključno s strategijo in RAN, in k usklajevanju vseh razpoložljivih instrumentov za ukrepe Unije.
   3.   Prednostno bo v sodelovanju z delegacijo EU obravnavan Mali in njegova dolgoročna stabilizacija ter regionalna razsežnost tamkajšnjega konflikta.
   4.   Cilji politike Unije bi morali z usklajeno in učinkovito uporabo vseh instrumentov spodbujati ponovno vzpostavitev miru, sprave, varnosti in razvoja za Mali in njegove prebivalce.
   5.   Ustrezno bi bilo treba upoštevati tudi druge države v regiji, kot so Mavretanija, Burkina Faso, Niger in Čad, zlasti glede na prihodnje volitve v zadnjih treh državah.
   Člen 3
   Mandat
   1.   Da bi se dosegli cilji politike Unije za Sahel, PPEU:

               (a)

               dejavno prispeva k izvajanju strategije in njenega RAN ter usklajuje in razvija celoviti pristop Unije k regionalni krizi z namenom okrepiti splošno usklajenost in učinkovitost dejavnosti Unije v Sahelu ter zlasti v Maliju;

               (b)

               sodeluje z vsemi ustreznimi deležniki v regiji, vladami, regionalnimi organizacijami, zlati G5 Sahel,mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, vključno z državami Magreba in Čadskega jezera, da bi se pospešilo uresničevanje ciljev Unije in prispevalo k boljšemu razumevanju vloge Unije v Sahelu;

               (c)

               zastopa in spodbuja interese Unije v ustreznih regionalnih in mednarodnih forumih, vključno z udeležbo v Comité de Suivi iz malijskega mirovnega sporazuma, ter skrbi za razpoznavnost podpore Unije za obvladovanje kriz in preprečevanje konfliktov, tudi EUTM Mali, EUCAP Sahel Mali in EUCAP Sahel Niger;

               (d)

               še naprej tesno sodeluje z Združenimi narodi (ZN), zlasti s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za zahodno Afriko, posebnim predstavnikom generalnega sekretarja ZN za Mali in posebnim odposlancem generalnega sekretarja za Sahel, Afriško unijo (AU), zlasti z visokim predstavnikom AU za Mali in Sahel, Gospodarsko skupnostjo zahodnoafriških držav (ECOWAS), G5 Sahel, komisijo za Čadsko jezero in drugimi vodilnimi nacionalnimi, regionalnimi in mednarodnimi deležniki, vključno z drugimi posebnimi odposlanci za Sahel, ter ustreznimi telesi na območju Magreba;

               (e)

               pozorno spremlja regionalno in čezmejno razsežnost izzivov v Sahelu, tudi terorizem, organizirani kriminal, tihotapljenje orožja, trgovino z ljudmi in tihotapljenje, trgovino s prepovedanimi drogami, begunske in migracijske tokove ter s tem povezane kapitalske tokove, ter v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za boj proti terorizmu prispeva k nadaljnjemu izvajanju strategije EU za boj proti terorizmu;

               (f)

               tesno spremlja humanitarne, politične, varnostne in razvojne posledice velikih pritokov beguncev in migrantov in s tem povezanih nedovoljenih finančnih tokov v regiji; na zahtevo z zadevnimi deležniki sodeluje v dialogih o migraciji ter na splošno prispeva k politiki Unije o migracijah in beguncih v zvezi z regijo v skladu s prednostnimi nalogami politik Unije, da bi se povečalo sodelovanje na področju vračanja in ponovnega sprejema; z namenom spremljati ukrepe, sprejeta na zasedanju v Valetti novembra 2015, sodeluje z državami Sahela;

               (g)

               vzdržuje redne stike na visoki politični ravni z državami v regiji, v katerih obstaja terorizem in mednarodni kriminal, da se zagotovita usklajen in celosten pristop ter ključna vloga Unije v mednarodnih prizadevanjih za boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu. To vključuje dejavno podporo Unije za razvoj regionalnih zmogljivosti na varnostnem področju ter zagotovitev, da se primerno obravnava vzroke za terorizem in mednarodni kriminal v Sahelu;

               (h)

               tesno spremlja politične, varnostne in razvojne posledice humanitarne krize v regiji;

               (i)

               kar zadeva Mali, prispeva k stabilizaciji države, zlasti k ponovni popolni obnovitvi ustavnosti in upravljanja na celotnem ozemlju ter vzpostavitvi verodostojnega in vključujočega nacionalnega dialoga v okviru mailjskega mirovnega sporazuma To vključuje spodbujanje vzpostavljanja institucij, reformo varnostnega sektorja ter vzpostavljanje dolgotrajnega miru in sprave ter boj proti korupciji in nekaznovanju v Maliju;

               (j)

               v regiji prispeva k izvajanju politike Unije s področja človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah, zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije do njih, pa tudi politike Unije glede žensk, miru in varnosti, ter spodbuja vključenost in zastopanost spolov v postopku vzpostavljanja države v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) ter naknadnimi resolucijami o ženskah, miru in stabilnosti, vključno z Resolucijo 2242 (2015). Ta prispevek vključuje spremljanje in poročanje o razvoju dogodkov ter pripravo priporočil v zvezi s tem, ter vzdrževanje rednih stikov z zadevnimi organi v Maliju in regiji, tožilstvom Mednarodnega kazenskega sodišča, Uradom visokega komisarja ZN za človekove pravice ter zagovorniki človekovih pravic in opazovalci v regiji;

               (k)

               spremlja in poroča o usklajenosti z ustreznimi Resolucijami varnostnega sveta ZN (RVSZN), zlasti RVSZN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) in 2227(2015).

         2.   Za izpolnitev mandata PPEU med drugim:

               (a)

               svetuje in poroča v zvezi z opredelitvijo stališč Unije v regionalnih in mednarodnih forumih, kakor je ustrezno, da bi dejavno spodbujali in okrepili celosten pristop Unije do krize v Sahelu;

               (b)

               vzdržuje pregled nad vsemi dejavnostmi Unije in tesno sodeluje z ustreznimi delegacijami Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) je prednostno povezan s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki, zlasti s koordinatorjem za Sahel.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. novembra 2015 do 28. februarja 2017 je 1 770 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje ekipe PPEU. Ekipa vključuje strokovnjake za posebna politična in varnostna vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma in redno obvešča Svet in Komisijo o sestavi svoje ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki je začasno dodeljeno PPEU, krije zadevna država članica, zadevna institucija Unije ali ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili usklajenost in doslednost njihovih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani ekipe PPEU spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnosti, določene s Sklepom Sveta 2013/488/EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe napoteno zunaj Unije, PPEU v skladu z mandatom PPEU in varnostnimi razmerami na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, določa upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, napoteno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so napoteni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje, za katerega je odgovoren ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za Svet, VP in Komisijo pa pripravlja pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku, pa tudi poročila o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU za VP in PVO redno pripravlja poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko poroča tudi Svetu za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o najboljših načinih izvajanja pobud Unije, kot na primer o prispevku Unije k reformam, ter o političnih vidikih ustreznih razvojnih projektov Unije.
   Člen 12
   Usklajevanje z drugimi akterji Unije
   1.   V okviru strategije PPEU prispeva k enotnosti, usklajenosti in učinkovitosti političnega in diplomatskega ukrepanja Unije ter pomaga zagotoviti, da se vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic uporabljajo usklajeno za doseganje ciljev politike Unije.
   2.   Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in Komisije, ESZD in drugih relevantnih služb EU, ter z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.
   3.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic. V tesnem sodelovanju z zadevnimi delegacijami Unije daje PPEU lokalne politične usmeritve vodjema misij EUCAP Sahel Niger in EUCAP Sahel Mali ter poveljniku misije EUTM Mali. PPEU, poveljnik misije EUTM Mali in civilni poveljnik operacije EUCAP Sahel Niger se po potrebi posvetujejo.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za to regijo se redno preverjata. PPEU do konca junija 2016 predloži VP, Svetu in Komisiji poročilo o napredku, do konca novembra 2016 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. novembra 2015.

      V Bruslju, 7. decembra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         C. CAHEN

      (1)  Sklep Sveta 2013/133/SZVP z dne 18. marca 2013 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 75, 19.3.2013, str. 29).

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).