title: 2009/229/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/226

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) za proračunsko leto 2006
   (2009/229/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4), ter zlasti člena 30 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0126/2008),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2006;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 7.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 29.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/227

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) za proračunsko leto 2006
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije za proračunsko leto 2006 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4) in zlasti člena 30 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0126/2008),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti končnega letnega računa za proračunsko leto 2006 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               B.

               ker je bilo leto 2006 prvo leto finančne samostojnosti Agencije;

         Splošne točke, ki so povezane s horizontalnimi vprašanji agencij EU in so tako pomembne tudi za postopek razrešnice posamezne agencije

               1.

               ugotavlja, da so v letu 2006 proračuni 24 agencij in drugih decentraliziranih organov, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, znašali 1 080,5 milijona EUR (najvišji proračun v višini 271 milijonov EUR je imela Evropska agencija za obnovo, najnižjega pa Evropska policijska akademija (CEPOL) v višini 5 milijonov EUR);

               2.

               poudarja, da med zunanje organe EU, vključene v postopek revizije in razrešnice, sedaj ne sodijo le tradicionalne regulativne agencije, ampak tudi izvajalske agencije, ki so ustanovljene za izvajanje posebnih programov, v prihodnje pa bodo vključena tudi skupna podjetja, ustanovljena kot javno-zasebna partnerstva (skupne tehnološke pobude);

               3.

               ugotavlja, da se je število agencij, vključenih v postopek razrešnice, kar zadeva Parlament, spreminjalo na naslednji način: proračunsko leto 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulativnih in 2 izvajalski agenciji (nista upoštevani agenciji, za kateri sicer Računsko sodišče opravi revizijo, vendar zanju velja notranji postopek razrešnice);

               4.

               zato meni, da je postopek revizije in razrešnice postal preveč okoren in neustrezen glede na sorazmerno velikost proračunov agencij/decentraliziranih organov; naroči svojemu pristojnemu odboru, naj opravi obsežen pregled postopka za podelitev razrešnice agencijam in decentraliziranim organom z namenom oblikovanja enostavnejšega in smotrnejšega pristopa ob upoštevanju vse večjega števila organov, za katere bo v prihodnje treba pripraviti ločena poročila o razrešnicah;

         Temeljni razmisleki

               5.

               od Komisije zahteva, da pred ustanovitvijo nove ali prenovo obstoječe agencije jasno obrazloži naslednje elemente: vrsta agencije, njeni cilji, struktura notranjega upravljanja, izdelki, storitve, ključni postopki, ciljna skupina, stranke in deležniki agencije, uradni odnosi z zunanjimi akterji, proračunske obveznosti, finančno načrtovanje, kadrovska politika in politika zaposlovanja;

               6.

               zahteva, da mora delovanje vsake agencije urejati sporazum o letni uspešnosti, ki ga pripravita agencija in pristojni generalni direktorat in ki bi moral vključevati glavne cilje za prihodnje leto, finančni okvir in jasne kazalnike za merjenje uspešnosti;

               7.

               zahteva, da Računsko sodišče ali drug neodvisni revizor redno (in ad hoc) opravlja revizije uspešnosti agencij; meni, da se pri tem ne bi smeli omejiti na običajne dejavnike finančnega upravljanja in pravilne uporabe javnega denarja, ampak bi morali vključiti tudi upravno učinkovitost in uspešnost ter oceno finančnega upravljanja vsake agencije;

               8.

               meni, da je treba pri agencijah, ki nenehno precenjujejo svoje proračunske potrebe, upoštevati tehnični pavšalni odbitek na podlagi prostih delovnih mest; meni, da se bodo zato namenski prejemki agencij dolgoročno zmanjšali, upravni stroški pa posledično znižali;

               9.

               ugotavlja, da so bile mnoge agencije tarča kritik, ker niso spoštovale pravil za javna naročila, Finančne uredbe, kadrovskih predpisov ipd., in opozarja na resnost te težave; meni, da je glavni razlog za takšno stanje dejstvo, da je večina predpisov, tudi Finančna uredba, sestavljenih za večje institucije, večina manjših agencij pa nima kritične mase, ki bi jim omogočala izpolnjevanje predpisanih zahtev; zato poziva Komisijo, naj poišče hitro rešitev in poveča učinkovitost z združitvijo upravnih funkcij različnih agencij, s čimer bi bila dosežena potrebna kritična masa (pri tem je treba upoštevati tudi potrebne spremembe v osnovnih predpisih, ki urejajo delovanje agencij in njihovo proračunsko samostojnost), ali pa obvezno pripravi osnutek specifičnih predpisov za agencije (zlasti izvedbena pravila za agencije), ki bi omogočali popolno izpolnjevanje zahtev;

               10.

               zahteva, da Komisija pri pripravi predhodnega predloga proračuna upošteva, kako so posamezne agencije izvrševale proračun v prejšnjih letih, še posebej v letu n-1, in na podlagi tega ustrezno revidira proračun, ki ga zahteva agencija; poziva svoj pristojni odbor, naj spoštuje revizijo in – če tega ne bo storila Komisija – sam revidira zadevni proračun na realistično raven, ki ustreza zmožnostim črpanja sredstev in izvrševanja zadevne agencije;

               11.

               opozarja na svoj sklep v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2005, v katerem je Komisijo pozval, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti za vse agencije; poziva ustrezne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo; ugotavlja, da Komisija v letu 2007 ni opravila niti enega ocenjevanja; vztraja pri tem, da mora Komisija pred podelitvijo razrešnice za proračunsko leto 2007 predložiti vsaj pet takšnih ocen, začenši z najstarejšimi agencijami;

               12.

               meni, da je treba čim prej upoštevati priporočila Računskega sodišča in uskladiti raven subvencij, izplačanih agencijam, z dejanskimi finančnimi potrebami; prav tako meni, da je treba predloge sprememb k splošni finančni uredbi vnesti tudi v okvirne finančne uredbe in posebne finančne uredbe agencij;

         Predstavitev podatkov iz poročil

               13.

               ugotavlja, da agencije nimajo enotnega pristopa glede predstavitve svojih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom, predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju ter vprašanja, ali bi moral direktor agencije pripraviti izjavo o zanesljivosti; ugotavlja, da nekatere agencije ne razlikujejo jasno med (a) predstavitvijo delovanja agencije javnosti in (b) tehničnim poročanjem o proračunskem in finančnem upravljanju;

               14.

               ugotavlja, da v veljavnih navodilih Komisije za pripravo letnih poročil o dejavnosti ni izrecne zahteve, da mora agencija pripraviti izjavo o zanesljivosti, vendar je kljub temu veliko direktorjev agencij pripravilo takšno izjavo za leto 2006, pri čemer eden od primerov vključuje pomemben pridržek;

               15.

               opozarja na svojo resolucijo z dne 12. aprila 2005 (6), v katerem je direktorje agencij pozval, da od zdaj naprej k letnemu poročilu o dejavnosti, predstavljenemu skupaj s finančnimi podatki in podatki o upravljanju, priložijo izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovanja, ki je podobna izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

               16.

               poziva Komisijo, da v skladu s tem spremeni veljavna navodila za agencije;

               17.

               poleg tega predlaga, da bi si morala Komisija skupaj z agencijami prizadevati za oblikovanje usklajenega modela, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in bi jasno razlikoval med

                           —

                           letnim poročilom, namenjenim splošnemu bralcu, o poslovanju, delu in dosežkih organa,

                           —

                           finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna,

                           —

                           poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije,

                           —

                           izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice;

         Splošne ugotovitve Računskega sodišča

               18.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča (odstavek 10.29 (7) v letnem poročilu), da črpanje subvencij, ki jih Komisija izplačuje iz proračuna Skupnosti, ne poteka na osnovi ustrezno utemeljenih ocen denarnih potreb agencij, ter da to v povezavi z izdatnimi prenosi sredstev povzroča, da imajo zaradi tega agencije veliko likvidnih sredstev na računu; seznanjen je tudi s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala biti raven izplačanih subvencij agencijam v skladu z njihovimi resničnimi denarnimi potrebami;

               19.

               ugotavlja, da 14 agencij konec leta 2006 še ni izvajalo računovodskega sistema ABAC (letno poročilo, opomba odstavka 10.31);

               20.

               upošteva pripombo sodišča (letno poročilo, odstavek 1.25) glede vračunanih stroškov za neizkoriščeni dopust, ki so jih obračunale nekatere agencije; opozarja, da je Računsko sodišče podalo izjavo o zanesljivosti v primeru treh agencij (Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Evropska agencija za železniški promet) za proračunsko leto 2006 (2005: CEDEFOP, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za obnovo);

         Notranja revizija

               21.

               opozarja, da je skladno s členom 185(3) Finančne uredbe notranji revizor Komisije tudi notranji revizor regulativnih agencij, ki prejemajo nepovratna sredstva iz proračuna EU; poudarja, da notranji revizor poroča upravnemu odboru in direktorju vsake agencije;

               22.

               opozarja na pridržek notranjega revizorja v letnem poročilu o dejavnosti za leto 2006, ki pravi:
               „Notranji revizor Komisije ne more zadovoljivo izpolnjevati svoje obveznosti notranjega revizorja organov Skupnosti iz člena 185 finančne uredbe zaradi pomanjkanja osebja.“;

               23.

               vendar upošteva pripombo notranjega revizorja v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2006, da se bo od leta 2007 za vse delujoče regulativne agencije vsako leto opravljala notranja revizija z dodatnim osebjem, ki ga je službi za notranjo revizijo odobrila Komisija;

               24.

               ugotavlja naraščajoče število regulativnih in izvajalskih agencij ter skupnih podjetij, ki jih mora služba za notranjo revizijo revidirati v skladu s členom 185 Finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pristojni odbor obvesti, ali bo imela služba za notranjo revizijo v prihodnjih letih na voljo dovolj osebja za izvajanje letne revizije vseh takih organov;

               25.

               ugotavlja, da člen 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 zahteva, da vsaka agencija organu za razrešnice in Komisiji vsako leto predloži poročilo, ki ga pripravi njen direktor, v katerem so povzeti število in vrsta notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, njegova priporočila in ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s temi priporočili; poziva agencije, naj navedejo, ali se to izvaja, in če se, na kak način;

               26.

               je seznanjen s predlogom, ki ga je 14. septembra 2006 notranji revizor podal pristojnemu odboru Parlamenta v zvezi z zmožnostjo agencij, da opravijo notranje revizije, zlasti v povezavi z manjšimi agencijami, in sicer v zvezi s tem, da morajo imeti manjše agencije pooblastilo za nakup storitev notranje revizije v zasebnem sektorju;

         Ocenjevanje agencij

               27.

               opozarja na skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije (8), dogovorjeno na usklajevanju pred Ekonomsko-finančnim svetom za proračun 13. julija 2007, ki zahteva (i) seznam agencij, ki jih Komisija namerava oceniti, in (ii) seznam že ocenjenih agencij, skupaj s povzetkom pomembnejših ugotovitev;

         Disciplinski postopki

               28.

               ugotavlja, da imajo posamezne agencije zaradi svoje velikosti težave pri ustanavljanju ad hoc disciplinskih komisij, ki jih sestavlja osebje iz ustreznih kariernih razredov, in da preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC) ni pristojen za agencije; poziva agencije, naj premislijo o medagencijski disciplinski komisiji;

         Osnutek Medinstitucionalnega sporazuma

               29.

               opozarja na osnutek Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, ki ga je predstavila Komisija (KOM(2005) 59), katerega namen je bil oblikovanje horizontalnega okvira za oblikovanje, strukturo, delovanje, ocenjevanje in nadzor evropskih regulativnih agencij; ugotavlja, da osnutek predstavlja koristno pobudo pri prizadevanju za racionalizacijo ustanavljanja in vodenja agencij; upošteva izjavo Komisije v zbirnem poročilu 2006 (odstavek 3.1, KOM(2007) 274), da so bile razprave o zadevi obnovljene na zasedanju Sveta ob koncu leta 2006, čeprav je napredek pri pogajanjih po objavi osnutka zastal; obžaluje, da pri sprejemanju ni bilo mogoče doseči napredka;

               30.

               zato pozdravlja zavezanost Komisije, da v letu 2008 pripravi sporočilo o prihodnosti regulativnih agencij;

         Agencije, ki se financirajo iz lastnih sredstev

               31.

               opozarja, da direktorjema dveh agencij, ki se financirata iz lastnih sredstev, razrešnico podeli upravni odbor; ugotavlja, da imata obe agenciji zbrane visoke presežke iz prihodkov od nadomestil, ki so bili preneseni iz prejšnjih let:

                           —

                           Urad za usklajevanje na notranjem trgu, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 281 milijonov EUR (9),

                           —

                           Urad Skupnosti za rastlinske sorte, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 18 milijonov EUR (10);

         Posebni vidiki

               32.

               upošteva opažanje Računskega sodišča v poročilu, da je bila stopnja prevzetih obveznosti za proračunsko leto 2006 85-odstotna; stopnja prenosov je bila skupno višja od 70 % in skoraj 85-odstotna za odhodke za poslovanje; prenosi odobrenih sredstev med poglavji ali naslovi so med letom presegli skupno zgornjo mejo 10 %, ki je določena v Finančni uredbi; tako proračunsko načelo specifikacije ni bilo dosledno upoštevano;

               33.

               poleg tega ugotavlja, da so bile pravne obveznosti prevzete pred ustreznimi proračunskimi obveznostmi, kar je v nasprotju s finančno uredbo Agencije; in da merila in postopki, uporabljeni za zaposlovanje osebja, niso bili v skladu s splošnimi določbami kadrovskih predpisov;

               34.

               priznava odgovor Agencije, da je bila visoka stopnja prenosa sredstev v leto 2007 posledica neločljivih težav v začetnem obdobju delovanja Agencije in dejstva, da je znaten del finančnih sredstev postal razpoložljiv šele zelo pozno v letu 2006; Agencija ni bila sposobna v celoti izvesti normalnih postopkov za večino postopkov zaposlovanja, objavljenih v letu 2006, zaradi pomanjkanja virov v začetnem obdobju delovanja in zaradi težav pri pridobivanju ustreznih kadrov;

               35.

               obžaluje dejstvo, da je Agencija morala izvajati postopke za zaposlovanje, ki niso bili popolnoma usklajeni s splošnimi določbami za izvajanje kadrovskih predpisov; Agencija je to storila zato, da bi privabila osebje in omogočila čim prejšnjo operativnost Agencije;

               36.

               poziva Agencijo in Komisijo, naj v prihodnje izboljšata načrtovanje proračunskih in kadrovskih potreb Agencije;

               37.

               iz računovodskih izkazov Agencije (bilanca stanja) ugotavlja, da je 31. decembra 2006 imela 14,3 milijona EUR v gotovini (za subvencijo Skupnosti v višini 15,2 milijona EUR in letni proračun v višini 19,2 milijona EUR);

               38.

               opozarja, da je proračunski organ v letu 2006 proračun Agencije dvakrat dopolnil in ga z 12,3 milijona EUR povečal na 19,2 milijona EUR, v primerjavi s prvim letom obstoja agencije, ko je znašal 6,2 milijona EUR; upošteva izjavo v letnem poročilu, da so razpoložljiva sredstva, ki so bila odobrena zelo pozno, povzročila težave pri porabi, ki so bile večje od sposobnosti absorpcije Agencije;

               39.

               iz izkazov nadalje ugotavlja, da je bilo 31. decembra 2006 od 18 AD delovnih mest zasedenih le 9;

               40.

               je seznanjen z izjavo v letnem poročilu agencije za leto 2006, da je bila Agenciji šele s 1. oktobrom 2006 podeljena popolna finančna samostojnost, in da je pred tem datumom vse odhodke, povezane z upravnimi zadevami, odobraval GD Komisije za pravico, svobodo in varnost v Bruslju;

               41.

               poziva Agencijo, naj izboljša finančno upravljanje, zlasti glede povečanja svojega proračuna za leti 2007 in 2008.

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 7.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 29.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  Vse resolucije o agencijah so bile objavljene v UL L 196, 27.7.2005.

      (7)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

      (8)  Dokument Sveta DS 605/1/07 rev1.

      (9)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 141).

      (10)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 135).


title: Sklep Sveta 2007/449/SZVP z dne 28. junija 2007 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

text:
               29.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 169/75

      SKLEP SVETA 2007/449/SZVP
   z dne 28. junija 2007
   o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu z določbami Skupnega stališča 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov fizičnih oseb iz Priloge navedenega skupnega stališča, ki so bile obtožene pred MKSJ.

               (2)

               Ker sta bila g. Zdravko TOLIMIR in g. Vlastimir ĐORĐEVIĆ 1. junija 2007 premeščena v pripor MKSJ, je treba njuni imeni črtati s seznama.

               (3)

               Poleg tega bi bilo treba navesti razloge v zvezi z osebami, ki ostajajo na seznamu.

               (4)

               Seznam iz Priloge k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Priloga k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 28. junija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         S. GABRIEL

      (1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno s Sklepom 2006/484/SZVP (UL L 189, 12.7.2006, str. 25) in podaljšano s Skupnim stališčem 2006/671/SZVP (UL L 275, 6.10.2006, str. 66).

      PRILOGA
      Seznam oseb iz člena 1

                  Posameznik

                  Razlog

                  1.

                  Ime: HADŽIĆ Goran (moški)
                  Datum rojstva: 7.9.1958
                  Kraj rojstva: Vinkovci, Hrvaška
                  Državljan Srbije

                  obtožen pred MKSJ in še vedno na prostosti

                     Obtožnica: 4. junija 2004

                     Zadeva št.: IT-04-75

                  2.

                  Ime: KARADŽIĆ Radovan (moški)
                  Datum rojstva: 19.6.1945
                  Kraj rojstva: Petnjica, Občina Šavnik, Črna gora
                  Državljan Bosne in Hercegovine

                  obtožen pred MKSJ in še vedno na prostosti

                     Prvotna obtožnica: 25. julija 1995; druga obtožnica: 16. novembra 1995; spremenjena obtožnica: 31. maja 2000

                     Zadeva št.: IT-95-5/18

                  3.

                  Ime: MLADIĆ Ratko (moški)
                  Datum rojstva: 12.3.1948
                  Kraj rojstva: Božanovići, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina
                  Državljan Bosne in Hercegovine

                  obtožen pred MKSJ in še vedno na prostosti

                     Prvotna obtožnica: 25. julija 1995; druga obtožnica: 16. novembra 1995; spremenjena obtožnica: 8. novembra 2002

                     Zadeva št.: IT-95-5/18

                  4.

                  Ime: ŽUPLJANIN Stojan (moški)
                  Datum rojstva: 22.9.1951
                  Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
                  Državljan Bosne in Hercegovine

                  obtožen pred MKSJ in še vedno na prostosti

                     Prvotna obtožnica: 17. decembra 1999; druga spremenjena obtožnica: 6. oktobra 2004

                     Zadeva št.: IT-99-36-I


title: Sklep Sveta (EU) 2017/1764 z dne 25. septembra 2017 o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije

text:
               28.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/58

         SKLEP SVETA (EU) 2017/1764
   z dne 25. septembra 2017
   o imenovanju nadomestnega člana Odbora regij na predlog Republike Avstrije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga avstrijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi imenovanja Hannesa WENINGERJA za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Markus LINHART, Bürgermeister und Gemeinderat von Bregenz.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. septembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: 2009/122/ES: Sklep Sveta z dne 10. februarja 2009 o imenovanju britanskega člana Odbora regij

text:
               13.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 42/16

      SKLEP SVETA

   z dne 10. februarja 2009
   o imenovanju britanskega člana Odbora regij
   (2009/122/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga vlade Združenega kraljestva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandata W.J. WILLIAMSA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenuje naslednji član:

               —

               Robert BRIGHT, Councillor, Newport City.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. februarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         M. KALOUSEK

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1729 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/336

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1729
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0088/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (4), zlasti člena 12,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0103/2017),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 473, 16.12.2016, str. 7.

      (2)  UL C 473, 16.12.2016, str. 8.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 169, 7.6.2014, str. 130.

      (5)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: Sklep Sveta z dne 2. aprila 2004 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in entitetam zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2003/902/ES

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0306

Uradni list L 099 , 03/04/2004 str. 0028 - 0029

		Sklep Svetaz dne 2. aprila 2004o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in entitetam zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2003/902/ES(2004/306/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu [1] in zlasti člena 2(3) Uredbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) 22. decembra je Svet sprejel Sklep 2003/902/ES o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in entitete zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2003/646/ES [2].(2) Zaželeno je sprejetje dopolnjenega seznama oseb, skupin in entitet, na katere se nanaša Uredba (ES) št. 2580/2001 –SKLENIL:Člen 1Seznam iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 je tak:1. OSEBE1. ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Remi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)2. ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija) (član al-Takfir in al-Hijra)3. AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija; državljan Saudske Arabije4. AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija; državljan Saudske Arabije5. AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija; državljan Saudske Arabije6. ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Constantinu (Alžirija) (član al-Takfir in al-Hijra)7. ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Constantinu (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)8. ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)9. ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)10. ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu; državljan Libanona11. DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član al-Takfir in al-Hijra)12. DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član al-Takfir in al-Hijra)13. EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 oz. 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija; državljan Saudske Arabije14. FAHAS, Sofiane Yacine, rojen 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)15. IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona16. LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Constantinu (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)17. MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; aliasWADOOD, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 oz. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 48855518. MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)19. MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir HEZBALLAHA, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)20. NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)21. RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)22. SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)23. SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)24. SENOUCI, Sofiane, rojen 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra)25. SISON, Jose Maria (alias Armino Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini26. TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član al-Takfir in al-Hijra).2. SKUPINE IN ENTITETE1. Organizacija Abu Nidal (ANO) (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabske revolucionarne brigade, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)2. Brigada mučenikov Al-Aqse3. Al-Takfir in Al-Hijra4. Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Najvišja resnica, alias Aleph)5. Babbar Khalsa6. Gama'a al-Islamiyya (Islamska skupina) (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)7. Fronta velikih islamskih vzhodnih bojevnikov (IBDA-C)8. Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)9. Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj10. International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednarodna federacija sikhovske mladine)11. Kahane Chai (Kach)12. Delavska stranka Kurdistana (PKK) (a.k.a. KADEK, a.k.a. KONGRA-GEL)13. Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis14. Organizacija Mujahedin-e Khalq (MEK ali MKO) [brez "National Council of Resistance of Iran" (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)15. National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)16. New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armino Liwanag, alias Joma, vodja NPA)17. Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)18. Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad - PIJ)19. Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine -PFLP)20. Splošno poveljstvo Ljudske fronte za osvoboditev Palestine (alias PFLP- splošno poveljstvo, alias PFLP-GC)21. Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)22. Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolucionarna levica), Dev Sol)23. Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)24. Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)25. Združene samoobrambne sile/Skupina za Kolumbijo(AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia).Člen 2Sklep 2003/902/ES se razveljavi.Člen 3Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.Veljati začne z dnem objave.V Bruslju, 2. aprila 2004Za SvetPredsednikB. Cowen[1] UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 745/2003 (UL L 106, 29.4.2003, str. 22).[2] UL L 340, 24.12.2003, str. 63.--------------------------------------------------


title: 2009/304/ES: Sklep Komisije z dne 30. marca 2009 o imenovanju dvanajstih članov Evropskega svetovalnega odbora za statistiko (Besedilo velja za EGP)

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 84/44

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 30. marca 2009
   o imenovanju dvanajstih članov Evropskega svetovalnega odbora za statistiko
   (Besedilo velja za EGP)
   (2009/304/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega odbora za statistiko in razveljavitvi Sklepa Sveta 91/116/EGS (1) in zlasti člena 4(1)(a) Sklepa,
   po posvetovanju s Svetom,
   po posvetovanju z Evropskim parlamentom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svetovalni odbor za statistiko je sestavljen iz 24 članov.

               (2)

               V skladu s členom 4(1) Sklepa 234/2008/ES Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom imenuje dvanajst članov.

               (3)

               Države članice so Komisiji predložile seznam visoko usposobljenih kandidatov na področju statistike.

               (4)

               Pri imenovanju navedenih dvanajstih članov si Komisija prizadeva zagotoviti njihovo enakovredno zastopanje uporabnikov, anketirancev in drugih zainteresiranih strani v statistiki Skupnosti (vključno z znanstvenimi krogi, socialnimi partnerji in civilno družbo) –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Osebe, navedene v Prilogi, so imenovane za člane Evropskega svetovalnega odbora za statistiko za obdobje petih let.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. marca 2009

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Član Komisije

      (1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 13.

      PRILOGA
      Karl Andrea FEMRELL
      Ladislav KABÁT
      Lea KAUPPI
      Irena E. KOTOWSKA
      Denise Anne LIEVESLEY
      Hristina MITREVA
      Luca PAOLAZZI
      Robert ROCHEFORT
      Julio RODRĺGUEZ LÓPEZ
      Ineke STOOP
      Hartmut TOFAUTE
      Brendan WALSH


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1503 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/207

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1503
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2014 z odgovorom agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05584/2016 – C8-0073/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (4), zlasti člena 60,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0095/2016),

               1.

               ugotavlja, da so podatki v končnem zaključnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu takšni kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključni račun Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2014;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 409, 9.12.2015, str. 81.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


Pomembno pravno obvestilo

|

52005DP0268(02)

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2004/2101(IMM))

Uradni list 157 E , 06/07/2006 str. 0070 - 0070

		1.Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2004/2101(IMM))Evropski parlament,- ob upoštevanju zahteve zagovornika, ki zastopa Umberta Bossija, za zaščito imunitete v zvezi s kazenskim postopkom pred okrožnim sodiščem v Brescii z dne 7. maja 2004, ki je bila na plenarnem zasedanju objavljena 22. julija 2004,- ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah predstavnikov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,- ob upoštevanju razsodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 [1],- ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0210/2005),A. ker je bil Umberto Bossi poslanec Evropskega parlamenta v četrtem parlamentarnem obdobju (nastop mandata 19. julija 1994, preverjanje veljavnosti mandata 15. novembra 1994, prenehanje mandata 19. julija 1999) in v petem parlamentarnem obdobju (nastop mandata 20. julija 1999, preverjanje veljavnosti mandata 15. decembra 1999, prenehanje mandata 10. junija 2001 zaradi nezdružljivosti),B. ker se zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti [2],1. sklene, da ščiti imuniteto in privilegije Umberta Bossija;2. predlaga, da v skladu s členom 9 omenjenega Protokola in ob upoštevanju postopkov zadevne države članice razglasi, da se zadevni postopki ne smejo nadaljevati; zato poziva sodišče, da sprejme ustrezne zaključke;3. naroča svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora posreduje okrožnemu sodišču v Brescii.[1] Primer 101/63, Wagner/Fohrmann in Krier, Zbirka primerov 1964, str. 195, str. 47, in primer 149/85, Wybot/Faure in drugi, Zbirka primerov 1986, str. 2391.[2] Člen 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: 2010/483/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 27. julija 2010 o spremembah Sklepa ECB/2007/5 o določitvi pravil za oddajo naročil (ECB/2010/8)

text:
               9.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 238/14

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 27. julija 2010
   o spremembah Sklepa ECB/2007/5 o določitvi pravil za oddajo naročil
   (ECB/2010/8)
   (2010/483/EU)
   IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 Statuta,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (1) in zlasti njegovega člena 19,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mejne vrednosti javnih razpisnih postopkov, določene v Direktivi 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (2), so bile spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 1177/2009 z dne 30. novembra 2009 o spremembi direktiv 2004/17/ES, 2004/18/ES in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njihovih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil (3). Kljub temu, da za Evropsko centralno banko (ECB) Direktiva 2004/18/ES ne velja, ECB namerava uporabiti iste mejne vrednosti za svoje javne razpisne postopke.

               (2)

               Pri naročilih za raziskave in razvoj na področju zaščite bankovcev so potrebni posebni varnostni ukrepi, zato za oddajo teh naročil ni mogoče izvesti razpisa. Treba bi bilo pojasniti, da taka naročila sodijo v okvir izjeme iz člena 6(1)(c) Sklepa ECB/2007/5 (4).

               (3)

               Glede na nedavno sodbo Sodišča Evropske Unije (5) je treba pojasniti, da izjeme za sporazume o sodelovanju med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami (NCB) ter sporazume o sodelovanju med ECB in institucijami in drugimi organi Unije, mednarodnimi organizacijami in državnimi agencijami ne zajemajo samo sodelovanja pri izpolnjevanju javnih nalog, ampak tudi pomožne storitve za izpolnjevanje javnih nalog.

               (4)

               Glede na nedavni sodbi Sodišča Evropske unije (6) je treba natančneje določiti rok za vložitev ugovorov na zahteve ECB.

               (5)

               Zaradi preglednosti in brez poseganja v Sklep ECB/2004/3 z dne 4. marca 2004 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske centralne banke (7) bi morali imeti neizbrani kandidati in ponudniki pravico prejeti kopije vseh internih dokumentov v zvezi z ocenitvijo njihove prijave ali ponudbe, pod določenimi pogoji pa tudi kopije dokumentov v zvezi z ocenitvijo izbrane ponudbe.

               (6)

               Treba je pojasniti, da lahko v izjemnih, upravičenih primerih podaljšanja naročila presežejo obdobje prvotnega naročila.

               (7)

               Sklep ECB/2007/5 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe
   Sklep ECB/2007/5 se spremeni:

               1.

               V členu 1 se doda naslednja opredelitev:

                           „(q)

                           ‚naročila za raziskave in razvoj na področju zaščite bankovcev‘ pomenijo naročila v zvezi s teoretičnim delom ali praktičnimi poizkusi, analizami in raziskavami v nadzorovanih pogojih z namenom:

                                       —

                                       pridobivanja novih znanj in razvijanja novih ali izboljševanja obstoječih materialov, postopkov izdelave ali naprav za pripravo za tisk, izdelavo, prevoz, izdajanje, preverjanje pristnosti in uničevanje eurobankovcev (vključno s pripomočki za tiskanje eurobankovcev),

                                       —

                                       uvajanja izdelave novih ali izboljševanja obstoječih materialov, izdelkov ali naprav za pripravo za tisk, izdelavo, prevoz, izdajanje, preverjanje pristnosti in uničevanje eurobankovcev (vključno s pripomočki za tiskanje eurobankovcev).

                                 Naročila za raziskave in razvoj na področju zaščite bankovcev ne vključujejo naročil za poskusno tiskanje eurobankovcev.“

               2.

               Člen 2 se spremeni:

                           (a)

                           Odstavek 3(a) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(a)

                                       sporazume o sodelovanju med ECB in NCB, ki so namenjeni za izpolnjevanje javnih nalog Eurosistema/ESCB;“

                           (b)

                           Odstavek 3(c) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(c)

                                       sporazume o sodelovanju med ECB in drugimi institucijami in organi Unije, mednarodnimi organizacijami ali državnimi agencijami, ki so namenjeni za izpolnjevanje javnih nalog;“

               3.

               Člen 4(3) se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Veljajo naslednji zneski mejnih vrednosti:

                           (a)

                           193 000 EUR za naročila blaga in storitev;

                           (b)

                           4 845 000 EUR za naročila gradenj.“

               4.

               Člen 6 se spremeni:

                           (a)

                           Odstavek 1(c) se nadomesti z naslednjim:

                                       „(c)

                                       kadar je ECB označila naročilo kot zaupno ali kadar morajo izvajanje naročila spremljati posebni varnostni ukrepi v skladu s pravili ECB o varnosti ali kadar tako zahteva zaščita temeljnih interesov ECB. Pri naročilih za raziskave in razvoj na področju zaščite bankovcev so potrebni posebni varnostni ukrepi, zato za ta naročila zahteve iz tega sklepa ne veljajo.“

                           (b)

                           Doda se naslednji odstavek 2(g):

                                       „(g)

                                       zdravstvene in socialne storitve.“

               5.

               Člen 7(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Če je naročilo sklenjeno za določeno obdobje, se lahko prvotno obdobje podaljša pod naslednjimi pogoji:

                           (a)

                           možnost podaljšanja je predvidena v obvestilu o naročilu ali, v primeru postopka iz poglavja III, v opisnem dokumentu;

                           (b)

                           možna podaljšanja so upravičena;

                           (c)

                           možna podaljšanja so bila upoštevana pri določanju postopka, ki se uporablja, v skladu s členom 4.

                     Vsa podaljšanja praviloma ne smejo preseči obdobja prvotnega naročila, razen v upravičenih primerih.“

               6.

               Člen 21(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Če kandidati ali ponudniki menijo, da so zahteve ECB, določene v obvestilu o naročilu, v povabilu k oddaji ponudbe ali v dopolnilnih dokumentih, nepopolne, neusklajene ali nezakonite ali da je ECB ali drug kandidat/ponudnik kršil veljavna pravila za oddajo naročil, morajo svoje ugovore sporočiti ECB v 15 dneh. Če se nepravilnosti nanašajo na povabilo k oddaji ponudbe ali na druge dokumente, ki jih je poslala ECB, začne rok teči od datuma prejema dokumentacije. V drugih primerih začne rok teči od trenutka, ko kandidati ali ponudniki izvejo za nepravilnost ali bi zanjo po razumni domnevi lahko izvedeli. ECB lahko nato bodisi popravi ali dopolni zahteve ali odpravi nepravilnost, kakor je zahtevano, bodisi zavrne zahtevo in navede razloge za zavrnitev. Ugovorov, ki ECB niso sporočeni v 15 dneh, pozneje ni več mogoče vložiti.“

               7.

               Člen 28(3) se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Kandidati in ponudniki lahko v 15 dneh od prejema obvestila od ECB zahtevajo, da navede razloge za zavrnitev njihove prijave ali ponudbe in predloži kopije vseh dokumentov v zvezi z ocenitvijo njihove prijave ali ponudbe. Neizbrani ponudniki, katerih ponudbe so bile sprejemljive, lahko zahtevajo tudi ime izbranega ponudnika ter glavne lastnosti in relativne prednosti njegove ponudbe. Zahtevajo lahko tudi kopije vseh dokumentov v zvezi z ocenitvijo izbrane ponudbe, ob upoštevanju odstavka 4.“

               8.

               Člen 30(2) se nadomesti z naslednjim:
               „2.   Ponudniki lahko v 15 dneh od prejema obvestila od ECB zahtevajo, da navede razloge za zavrnitev njihove ponudbe in predloži kopije vseh dokumentov v zvezi z ocenitvijo njihove ponudbe.“

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sklep začne veljati 1. oktobra 2010.
   2.   Razpisni postopki, ki so se začeli pred uveljavitvijo tega sklepa, se zaključijo v skladu z določbami Sklepa ECB/2007/5, ki so veljale na dan začetka razpisnega postopka. Za potrebe te določbe se šteje, da se je razpisni postopek začel na dan, ko je bilo obvestilo o naročilu poslano Uradnemu listu Evropske unije, oziroma, kadar se tako obvestilo ne zahteva, na dan, ko je ECB povabila enega ali več dobaviteljev, da predložijo ponudbo.

      V Frankfurtu na Majni, 27. julija 2010

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.

      (2)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

      (3)  UL L 314, 1.12.2009, str. 64.

      (4)  UL L 184, 14.7.2007, str. 34.

      (5)  Zadeva C-480/06 Komisija proti Nemčiji [2009] PSES I-4747.

      (6)  Zadevi C-406/08 Uniplex (UK) proti NHS Business Services Authority [2010] PSES I-0000 in C-456/08 Komisija proti Irski [2010] ECR I-0000.

      (7)  UL L 80, 18.3.2004, str. 42.


title: Odločba Sveta z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus — razvoj, distribucija in promocija) (2001-2005)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0821

Uradni list L 336 , 30/12/2000 str. 0082 - 0091

		Odločba Svetaz dne 20. decembra 2000o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija)(2001–2005)(2000/821/ES)SVET EVROPSKE UNIJE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 157(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora,ob upoštevanju naslednjega:(1) Od 6. do 8. aprila 1998 je Komisija v sodelovanju s tedanjim Predsedstvom organizirala evropsko avdiovizualno konferenco o "Izzivih in priložnostih digitalne dobe" v Birminghamu. V okviru posvetovanj se je pokazalo, da je treba okrepiti program podpore za evropsko avdiovizualno panogo še zlasti na področju razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del. Poleg tega v digitalni dobi dejavnosti na avdiovizualnem področju prispevajo k ustvarjanju novih delovnih mest, še zlasti v produkciji in razširjanju avdiovizualnih vsebin.(2) 28. maja 1998 je Svet pozdravil rezultate Evropske avdiovizualne konference v Birminghamu in izpostavil, kako je zaželeno, da se spodbuja razvoj močne in konkurenčne evropske avdiovizualne programske panoge, zlasti upoštevajoč evropsko kulturno raznolikost ter posebne pogoje na manjših jezikovnih območjih.(3) Poročilo Skupine za avdiovizualno politiko na visoki ravni z dne 26. oktobra 1998 z naslovom "Digitalna doba: evropska avdiovizualna politika" priznava, da je ukrepe za podporo kinematografski in avdiovizualni panogi potrebno okrepiti, in sicer zlasti z dodelitvijo sredstev, ustreznih obsegu in strateškemu pomenu panoge, programu MEDIA.(4) Izzivi pri produkciji, distribuciji in razpoložljivosti evropskih avdiovizualnih vsebin so bili glavna tema razprave Foruma o avdiovizualni politiki z naslovom "Evropska vsebina za digitalno tisočletje", ki ga je 10. in 11. septembra 1999 v Helsinkih organiziralo tedanje Predsedstvo v sodelovanju s Komisijo.(5) V sporočilu Komisije za Evropski parlament in Svet ministrov z naslovom "Avdiovizualna politika: naslednji koraki" Komisija priznava, da krepitev konkurenčnosti evropske avdiovizualne panoge potrebuje več javne podpore, še zlasti na ravni Skupnosti.(6) Zelena knjiga o "Konvergenci sektorjev telekomunikacij, medijev in informacijske tehnologije ter posledicah za njihovo pravno ureditev" opozarja na nevarnost pomanjkanja kakovostnih vsebin na digitalnem in analognem televizijskem trgu.(7) V okviru javnih posvetovanj Komisije o Zeleni knjigi je bila izpostavljena potreba po vzpostavitvi okvirja za podporo distribuciji in promociji evropskih avdiovizualnih vsebin v tradicionalnih in novih medijih v digitalnem okolju.(8) V svojih sklepih z dne 27. septembra 1999, ki se nanašajo na rezultate javnih posvetovanj o Zeleni knjigi o konvergenci [1], je Svet pozval Komisijo, naj pri oblikovanju predlogov ukrepov za krepitev evropske avdiovizualne panoge, vključno z multimedijsko panogo, upošteva te rezultate.(9) V svojem sporočilu o "Načelih in smernicah avdiovizualne politike Skupnosti v digitalni dobi" z dne 14. decembra 1999 je Komisija opredelila svoje prednostne naloge na avdiovizualnem področju za obdobje 2000 do 2005.(10) Komisija je izvedla "Akcijski program za promocijo razvoja evropske avdiovizualne panoge (MEDIA) (1991-1995)", ki je bil sprejet z Odločbo Sveta 90/685/EGS [2], ki je še zlasti vsebovala ukrepe, oblikovane za podporo razvoju in distribuciji evropskih avdiovizualnih del.(11) Ob Zeleno knjigo "Strateške možnosti krepitve evropske programske panoge v kontekstu avdiovizualne politike Evropske unije" je Komisija novembra 1995 predložila predlog za odločbo Sveta o ustanovitvi Evropskega garancijskega sklada za promocijo kinematografske in televizijske produkcije [3], o katerem je Evropski parlament podal pozitivno mnenje 22. oktobra 1996 [4].(12) Strategija Skupnosti za razvoj in krepitev evropske avdiovizualne panoge je bila potrjena v okviru Programa MEDIA II (1996-2000), ki je bila sprejet z Odločbo Sveta 95/563/ES [5] in z Odločbo Sveta 95/564/ES [6]. Na podlagi izkušenj iz tega programa in ob upoštevanju doseženih rezultatov ga je treba podaljšati.(13) V poročilu Komisije o rezultatih, doseženih v okviru programa MEDIA II (1996-2000), od 1. januarja 1996 do 30. junija 1998, je zastopano mnenje, da program izpolnjuje načelo subsidiarnosti pomoči Skupnosti v odnosu do nacionalne pomoči, saj področja, na katera se usmerja MEDIA II dopolnjujejo področja, na katerih že po tradiciji delujejo mehanizmi nacionalne podpore.(14) V skladu s členom 151(4) Pogodbe je nujno upoštevati kulturne vidike avdiovizualnega sektorja.(15) V skladu s pogajalskimi pooblastili, ki jih je Komisiji podelil Svet, naj Unija med prihodnjimi pogajanji Svetovne trgovinske organizacije (WTO), podobno kot v okviru Urugvajskega kroga, poskrbi, da bodo Skupnost in njene države članice še naprej lahko ohranjale in razvijale svoje zmogljivosti za opredeljevanje in izvajanje svojih kulturnih in avdiovizualnih politik zaradi ohranjanja svoje kulturne raznolikosti.(16) Z enakim pristopom je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 18. novembra 1999 Evropskemu avdiovizualnemu sektorju priznal posebno vlogo pri vzdrževanju kulturnega pluralizma, zdravega gospodarstva ter svobode izražanja ter ponovno potrdil svojo privrženost svobodi delovanja na področju avdiovizualne politike, ki je bila dosežena na Urugvajskem krogu, ter se zavzel za to, da pravila Splošnega sporazuma o trgovanju s storitvami (General Agreement on Trade in Services — GATS), ki se nanašajo na kulturne storitve, še zlasti na avdiovizualnem področju, ne bi ogrozila kulturne raznolikosti in avtonomije pogodbenic WTO.(17) Da bi povečali dodano vrednost ukrepov Skupnosti je nujno zagotoviti komplementarnost ukrepov, ki se sprejemajo na ravni Skupnosti, in nacionalnih oblik podpore.(18) Nujno je uskladiti to Odločbo in postopanja Komisije glede nacionalnih ukrepov za podporo avdiovizualnemu področju, še zlasti tistih za ohranjanje kulturne raznolikosti v Evropi, s tem da se nacionalnim politikam omogoči, da ustrezno razvijajo možnosti za produkcijo v državah članicah. Poleg tega se lahko podpora Skupnosti kombinira z vsemi oblikami državne podpore.(19) Nastajanje evropskega avdiovizualnega trga zahteva razvoj in produkcijo evropskih del, del, ki izvirajo iz držav članic, pa tudi del, ki izvirajo iz tretjih evropskih držav, ki sodelujejo v programu MEDIA Plus ali tistih, ki s svojim okvirjem sodelovanja izpolnjujejo pogoje, določene v Direktivi Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju določenih določb zakonov in drugih predpisov v državah članicah, ki se nanašajo na izvajanje dejavnosti izdajanja televizijskega programa [7].(20) V naslednjih nekaj letih bo digitalna revolucija napravila evropska avdiovizualna dela dostopnejša zaradi novih načinov prenašanja avdiovizualnih vsebin in bodo s tem postala širše razpoložljiva izven države porekla.(21) Konkurenčnost avdiovizualne programske panoge je odvisna od uporabe novih tehnologij na različnih stopnjah razvoja programa, produkcije in distribucije. Zaradi tega naj se zagotovi ustrezno in učinkovito usklajevanje z ukrepi, ki se izvajajo na področju novih tehnologij, še zlasti Petega okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (1998-2002), ki je bil sprejet z Odločbo št. 182/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta [8], prihodnjega Šestega okvirnega programa in novih priložnosti za večjezično produkcijo, zaradi zagotavljanja skladnosti z ukrepi, ki se bodo izvajali v okviru teh programov, še posebej z osredotočanjem na potrebe in možnosti malih in srednjih podjetij (MSP), ki delujejo na avdiovizualnem trgu.(22) Zaradi podpore evropskim avdiovizualnim projektom bo Komisija proučila možnosti dodatnega financiranja v okviru drugih instrumentov Skupnosti, zlasti v okviru "e-Europe" in pobud, ki izhajajo iz sklepov Lizbonskega Evropskega sveta, kot so Evropska investicijska banka (EIB), Evropski investicijski sklad (European Investment Fund – EIF) in okvirni raziskovalni programi. Profesionalci v avdiovizualnem sektorju morajo biti obveščeni o različnih načinih podpore, ki so jim na razpolago v okviru Evropske unije.(23) V skladu s sklepi Lizbonskega evropskega sveta morata Svet in Komisija do konca leta 2000 poročati o tekočem pregledu EIB in EIF finančnih instrumentov, z namenom da preusmerita financiranje k zagonu poslovanja, visokotehnološkim podjetjem ter mikro-podjetjem ter drugim tveganim kapitalskim pobudam in garancijskim ureditvam, ki jih predlagata EIB in EIF. V tej zvezi je treba posebno pozornost posvetiti avdiovizualni panogi zaradi izboljšanja njenega dostopa do trgov kapitala in povečanja njene konkurenčnosti.(24) V poročilu Evropskemu svetu z naslovom "Možnosti zaposlovanja v informacijski družbi" je Komisija navajala poglavitne možnosti ustvarjanja novih delovnih mest, ki bi jih zagotavljale nove avdiovizualne storitve.(25) V svojem uradnem sporočilu o Politiki Skupnosti za podporo zaposlovanja je Komisija priznala pozitivni učinek programa MEDIA II na zaposlovanje na avdiovizualnem področju.(26) Zaradi tega bi bilo potrebno olajšati razvoj naložb v evropsko avdiovizualno panogo in pozvati države članice, naj z različnimi sredstvi spodbujajo ustvarjanje novih delovnih mest v tej panogi.(27) S programom MEDIA Plus naj se omogoči vzpostaviti okolje, ki bo v prid podjetniškim sposobnostim in naložbam, tako da bi evropskemu avdiovizualnemu področju zagotovili mesto v svetovnem gospodarstvu in učinkovito uveljavljali kulturno raznolikost.(28) Pri tem je treba pozitivno ovrednotiti prispevek, s katerim lahko MSP sodelujejo pri razvoju avdiovizualnega področja.(29) Pogoje distribucije in promocije del evropske kinematografije na evropskih in mednarodnih trgih je treba izboljšati. Spodbujati je treba sodelovanje med mednarodnimi in nacionalnimi distributerji, lastniki kinematografov in producenti; prav tako je treba spodbujati mrežno povezovanje distributerjev, še posebej MSP ter podpreti skupne ukrepe za podporo oblikovanja programov na evropski ravni.(30) Treba je ukrepati, da bodo izgledi za televizijsko predvajanje evropskih del na evropskih in mednarodnih trgih boljši. Glede na vodilno vlogo, ki jo lahko imajo televizijski kanali pri razširjanju evropskih del in neustrezen čas, ki ga v svojih urnikih predvajanja trenutno posvečajo takim delom, je pomembno, da evropski izdajatelji radiotelevizijskega programa (kot so opredeljeni v členu 2 Direktive 89/552/EGS) z odkupom del, ki se producirajo v drugih državah članicah, spodbujajo evropsko predvajanje programov.(31) Neodvisni evropski distribuciji in distribucijskim podjetjem je treba olajšati dostop do trga ter pospeševati tako evropska dela kot evropska podjetja, ki delujejo na avdiovizualnem področju.(32) Izboljšati je treba dostop javnosti do evropske avdiovizualne dediščine, še zlasti s pomočjo digitalizacije in mrežnega povezovanja na evropski ravni.(33) Imetnike evropskih vsebin je treba spodbujati k digitalizaciji in mrežni predstavitvi njihovih katalogov, vključno z arhivi in kinematografsko dediščino.(34) Podpora razvoju, distribuciji in promociji mora upoštevati strukturne cilje, kot so razvoj možnosti v državah ali regijah z nizkimi zmogljivostmi avdiovizualne produkcije in/ali z omejenimi jezikovnimi ali geografskimi območji in/ali razvoj neodvisnega evropskega produkcijskega področja, še zlasti MSP.(35) Pridružene države srednje in vzhodne Evrope pa tudi Ciper, Malta, Turčija in tiste države Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP se priznavajo kot potencialni udeleženci v programih Skupnosti na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev ter v skladu s postopki, o katerih se je treba dogovoriti s temi državami.(36) Druge evropske države, ki so podpisnice Evropske konvencije o čezmejni televiziji so neločljiv del evropskega avdiovizualnega območja in jim je zaradi tega treba omogočiti sodelovanje v tem programu na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, ki se dogovorijo s sporazumi med zainteresiranimi stranmi. Te države morajo biti sposobne, če to želijo in ob upoštevanju proračunskih načrtov ali prednostnih nalog njihovih avdiovizualnih panog, sodelovati v programu ter izkoristiti njegove prednosti v okviru bolj omejene formule sodelovanja, na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev in posebnih ureditev, o katerih se dogovorijo zainteresirane strani.(37) Odpiranje programa evropskim tretjim državam je predmet predhodnega pregleda skladnosti njihovih nacionalnih zakonodaj s pravnim redom Skupnosti, še zlasti z Direktivo Sveta 89/552/EGS.(38) Sodelovanje z neevropskimi tretjimi državami, ki poteka na podlagi vzajemnih in uravnovešenih interesov lahko evropski avdiovizualni panogi omogoči doseganje dodatne vrednosti v smislu promocije, dostopa do trga, distribucije, razširjanja in uporabe evropskih del v teh državah. Vključevanje tretjih držav bo povečalo osveščenost o kulturni raznolikosti v Evropi in pospeševalo razširjanje skupnih demokratičnih vrednot. Tako sodelovanje je treba razvijati na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev in posebnih ureditev, ki se določijo v sporazumih med zainteresiranimi stranmi.(39) Okvirni finančni znesek v smislu 34. točke Medinstitucionalnega sporazuma, ki so ga 6. maja 1999 sklenili Evropski parlament, Svet in Komisija, o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [9] je vključen v tej odločbi za ves čas trajanja programa, brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa, kot jih določa Pogodba.(40) Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te odločbe je treba sprejeti v skladu z Odločbo sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999, ki določa postopke izvrševanja pristojnosti za izvajanje, ki so dodeljene Komisiji [10],SKLENIL:Člen 1Uvedba in cilji programa1. Uvede se program (v nadaljevanju "Program") za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdiovizualnih del v Skupnosti in izven nje, ki naj se začne izvajati s 1. januarjem 2001 do 31. decembra 2005, z namenom krepitve evropske avdiovizualne panoge.2. Cilji programa so naslednji:(a) izboljšanje konkurenčnosti evropskega avdiovizualnega področja – vključno z majhnimi in srednje velikimi podjetji – na evropskih in mednarodnih trgih s podporo razvoju, distribuciji in promociji evropskih avdiovizualnih del, ob upoštevanju razvoja novih tehnologij;(b) krepitev področij, ki pomagajo izboljševati nadnacionalno gibanje evropskih del;(c) spoštovanje in podpiranje jezikovne in kulturne raznolikosti v Evropi;(d) širjenje evropske avdiovizualne dediščine še zlasti z digitalizacijo in mrežnim povezovanjem;(e) razvoj avdiovizualnega področja v državah ali regijah z majhnimi zmogljivostmi avdiovizualne produkcije in/ali omejenim jezikovnim ali geografskim območjem ter krepitev mrežnega povezovanja in nadnacionalnega sodelovanja med malimi in srednjimi podjetji;(f) razširjanje novih vrst avdiovizualnih vsebin z uporabo novih tehnologij.Ti cilji bodo uresničeni v skladu s podrobnimi ureditvami, ki so navedene v Prilogi.Člen 2Posebni cilji Programa na področju razvojaNa področju razvoja so posebni cilji Programa naslednji:(a) z nudenjem finančne podpore pospeševati razvoj produkcijskih projektov (dram za kinematografe ali televizijo, kreativnih dokumentarnih filmov, animiranih filmov za televizijo ali kinematografe, dela, ki črpajo iz avdiovizualne in kinematografske dediščine), ki jih predložijo neodvisna podjetja, še zlasti majhna in srednje velika podjetja, in so namenjeni evropskim in mednarodnim trgom;(b) z nudenjem finančne podpore pospeševati razvoj produkcijskih projektov, ki uporabljajo nove stvaritve, produkcije in tehnologije za njihovo razširjanje.Člen 3Posebni cilji Programa na področju distribucije in razširjanjaNa področju distribucije in razširjanja so posebni cilji Programa naslednji:(a) krepiti evropsko distribucijsko področje na področju kinematografije s spodbujanjem distributerjev k naložbam v produkcijo, pridobivanje, trženje in promocijo distribucijskih pravic ter pospeševanje tujih evropskih kinematografskih filmov;(b) pospeševati širše nadnacionalno razširjanje tujih evropskih filmov na evropskih in mednarodnih trgih, s pobudami za spodbujanje njihove distribucije in njihovega prikazovanja v kinematografih, med drugim s spodbujanjem usklajenih trženjskih strategij;(c) krepiti distribucijski sektor za evropska dela na medijih, namenjenih zasebni rabi, s spodbujanjem distributerjev k naložbam v digitalno tehnologijo in pospeševanju tujih evropskih del;(d) pospeševati gibanje evropskih televizijskih programov, ki jih producirajo neodvisna podjetja, v Skupnosti in izven nje, s spodbujanjem sodelovanja med izdajatelji radiotelevizijskih programov na eni strani ter neodvisnimi evropskimi distributerji in producenti na drugi strani;(e) spodbujati ustvarjanje katalogov evropskih del v digitalnem formatu za potrebe uporabe v novih medijih;(f) podpirati jezikovno raznolikost evropskih avdiovizualnih in kinematografskih del.Člen 4Posebni cilji Programa na področju promocije in dostopa do trgaNa področju promocije in dostopa do trga so cilji Programa:(a) olajšati in spodbujati promocijo in gibanje evropskih avdiovizualnih in kinematografskih del na sejmih, razstavah in avdiovizualnih festivalih v Evropi in po vsem svetu, kadar lahko taki dogodki odigrajo pomembno vlogo v promociji evropskih del in pri mrežnem povezovanju stroke;(b) spodbujati mrežno povezovanje evropskih operaterjev s podpiranjem skupnih dejavnosti na evropskih in mednarodnih trgih z nacionalnimi javnimi ali zasebnimi promocijskimi ustanovami/organi.Člen 5Finančne določbe1. Prejemniki podpore Skupnosti morajo zagotoviti bistven delež finančnih sredstev, ki lahko vključujejo katero koli drugo obliko javnega financiranja. Sredstva skupnosti ne bodo presegala 50 % stroškov dejavnosti. Vendar lahko ta delež v primerih, ki so opredeljeni v Prilogi, doseže tudi 60 % stroškov dejavnosti.2. Okvirni znesek finančnih sredstev za izvajanja Programa v obdobju, ki ga navaja člen 1(1) je 350 milijonov evrov. Prikaz razporeditve tega zneska po področjih je podan v oddelku 1.5 Priloge. Proračunski organ bo vsako leto odobril dodeljena proračunska sredstva v okviru omejitev finančnih predvidevanj.3. Brez poseganja v sporazume in konvencije, katerih podpisnica je Skupnost, morajo podjetja, ki prejmejo sredstva iz Programa biti in ostati, bodisi v neposredni ali večinski lasti držav članic in/ali državljanov držav članic.Člen 6Finančna podporaFinančna podpora v okviru Programa se lahko dodeli v obliki pogojno vračljivih akontacij ali subvencij, kot so opredeljene v Prilogi. Odplačila iz naslova Programa, skupno z odplačili za dejavnosti, izvedene v okviru programa MEDIA (1991-1995) in programa MEDIA II (1996-2000), se razporedijo za potrebe programa MEDIA Plus.Člen 7Izvajanje1. Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te odločbe v zvezi z v nadaljevanju navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu s postopki upravljanja iz člena 8 (2):(a) glavne smernice za vse ukrepe, opisane v Prilogi;(b) vsebina razpisov za predloge, opredelitev meril in postopkov za izbiro projektov;(c) vprašanja v zvezi z letno notranjo porazdelitvijo sredstev Programa, vključno z razporeditvijo med ukrepi na področju razvoja promocije in distribucije;(d) ureditev spremljanja in ocenjevanja dejavnosti;(e) vsi predlogi za dodelitev sredstev Skupnosti nad 200000 evrov, kadar gre za razvoj, ali 300000 evrov, kadar gre za distribucijo in 200000 evrov na prejemnika na leto v primeru promocije. Na podlagi izkušenj lahko Odbor spremeni te mejne vrednosti;(f) izbira pilotnih projektov, ki jih opredeljuje člen 10.2. Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje te odločbe v zvezi z vsemi drugimi zadevami, se sprejmejo v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 8(3). Ta postopek se prav tako uporablja za dokončno izbiro uradov za tehnično pomoč.3. Tehnično pomoč urejajo določbe, ki se sprejmejo v skladu s Finančno ureditvijo.4. Komisija mora redno in pravočasno obveščati Evropski parlament in Svet o izvajanju te odločbe, še zlasti glede porabe razpoložljivih sredstev.Člen 8Postopek v odboru1. Komisiji pomaga odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Odločbe 1999/468/ES.Obdobje, ki je navedeno v členu 4(3) Odločbe 1999/468/ES se določi v trajanju dveh mesecev.3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Odločbe 1999/468/ES.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 9Doslednost in skladnost1. Pri izvajanju tega Programa mora Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami zagotoviti splošno doslednost in skladnost z drugimi politikami, programi in dejanji Skupnosti, ki se nanašajo na avdiovizualno področje.2. Komisija mora zagotoviti učinkovito povezavo med tem Programom in programi in dejanji na avdiovizualnem področju, ki se izvajajo v okviru sodelovanja Skupnosti z državami, ki niso članice, in ustreznimi mednarodnimi organizacijami.Člen 10Pilotni projekti1. Ves čas trajanja Programa se izvajajo pilotni projekti, katerih cilj je izboljšanje dostopa do evropskih avdiovizualnih vsebin in izkoriščanje priložnosti, ki izhajajo iz razvoja in uvajanja novih in inovativnih tehnologij, vključno z digitalizacijo in novimi metodami razširjanja.2. Komisiji pri izbiri pilotnih projektov, ki se izvajajo, svetujejo skupine za tehnično svetovanje, sestavljene iz strokovnjakov, ki jih določijo države članice. Seznam potencialnih projektov se redno predlaga Odboru v skladu s postopkom, ki je opredeljen v členu 8(2).Člen 11Odpiranje Programa državam, ki niso članice1. Program je odprt za sodelovanje pridruženih držav iz srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji, določenimi v pridružitvenih sporazumih ali njihovih dodatnih protokolih, ki so sklenjeni ali se bodo sklenili v zvezi s sodelovanjem v programih Skupnosti.2. Program je odprt za sodelovanje Cipra, Malte, Turčije in tistih držav EFTA, ki so članice Sporazuma EGP na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev v skladu s postopki, ki se dogovorijo s temi državami.3. Program je odprt za sodelovanje držav, ki so podpisnice Konvencije Sveta Evrope o čezmejni televiziji, razen tistih iz odstavkov 1 in 2, na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev v skladu s pogoji, ki se določijo s sporazumi med zainteresiranimi stranmi.4. Odpiranje Programa evropskim tretjim državam iz odstavkov 1, 2 in 3 je predmet predhodnega pregleda skladnosti njihovih nacionalnih zakonodaj s pravnim redom Skupnosti, vključno z drugim pododstavkom člena 6 (1) Direktive 89/552/EGS.5. Program je prav tako odprt za sodelovanje z drugimi tretjimi državami na podlagi dodatno dodeljenih proračunskih sredstev in posebnih dogovorov, vključno z delitvijo stroškov v skladu z dogovorjenimi postopki, ki se določijo s sporazumi med zainteresiranimi stranmi. Evropske tretje države iz odstavka 3, ki ne želijo v celoti sodelovati v Programu, so lahko upravičene do sodelovanja s Programom pod pogoji, ki so določeni v tem odstavku.Člen 12Spremljanje in vrednotenje1. Komisija jamči, da so ukrepi, ki se izvajajo v skladu s to Odločbo, predmet predhodne ocene ter naknadnega spremljanja in ovrednotenja. Zagotavlja dostopnost programa in transparentnost njegovega izvajanja.2. Komisija po zaključku projektov ovrednoti način njihove izvedbe ter učinek njihovega izvajanja zaradi ocene ali so bili izhodiščni cilji doseženi.3. Po dveletnem izvajanju mora Komisija, po predstavitvi zadeve Odboru za medije, predložiti poročilo o ovrednotenju projekta na podlagi doseženih rezultatov glede vpliva in učinkovitosti Programa Evropskemu parlamentu, Svetu ter Ekonomsko-socialnemu odboru. Temu poročilu po potrebi priloži morebitne predloge za prilagoditve.4. Ob zaključku Programa bo Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu ter Ekonomsko-socialnemu odboru predložila podrobno poročilo o izvajanju in rezultatih Programa.Člen 13VeljavnostTa odločba začne veljati 1. januarja 2001.V Bruslju, 20. decembra 2000Za SvetPredsednikÉ. Guigou[1] UL C 283, 6.10.1999, str. 1.[2] UL L 380, 31.12.1990, str. 37.[3] UL C 41, 13.2.1996, str. 8.[4] UL C 347, 18.11.1996, str. 33.[5] UL L 321, 30.12.1995, str. 25.[6] UL L 321, 30.12.1995, str. 33.[7] UL L 298, 17.10.1989, str. 23. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 202, 30.7.1997, str. 60).[8] UL L 26, 1.2.1999, str. 1.[9] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[10] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.--------------------------------------------------PRILOGA1. IZVAJAJOČI SE UKREPI1.1 Na področju razvoja avdiovizualnih delZaradi odzivanja na poslovne strategije, ki odražajo raznolikost produkcijskih struktur in projektov, so programski ukrepi namenjeni zagotavljanju finančne pomoči podjetjem na avdiovizualnem področju, ki predložijo:(a) predloge za razvoj projektnih paketov za podjetja z večjo naložbeno zmogljivostjo, ali(b) predloge za razvoj projektnih podjetij za podjetja z manjšo naložbeno zmogljivostjo, ali(c) predloge za razvoj avdiovizualnih del, ki se predstavijo kot posamezni projekti.Merila za izbiro bodo upoštevala predvsem evropsko in mednarodno naravo projektov, še zlasti njihove:- produkcijske možnosti;- možnosti za nadnacionalno izkoriščanje ter predvidene trženjske in distribucijske strategije;- kakovost in izvirnost.Podpora za razvoj se bo podeljevala v skladu s pogoji, ki po začetku produkcije v okviru določenega projekta, zahtevajo, da se podpora projektu reinvestira v razvoj novih produkcijskih projektov.Prispevek bo v splošnem omejen na 50 % stroškov projekta, vendar se lahko ta delež zviša na 60 % za projekte, ki prispevajo k povečanju evropske jezikovne in kulturne raznolikosti.V poročilu, ki ga določa člen 12 bo Komisija ovrednotila primerljive rezultate sistemov, na katere se sklicuje ta Priloga, ob upoštevanju ciljev programa. V skladu s postopkom, ki ga opredeljuje člen 8(2) bo Odboru predložila primerne predloge pravil izvajanja za preostali Program.1.2 Na področju distribucije in razširjanja1.2.1 Kinematografska distribucija:Za doseganje ciljev opredeljenih v členu 3 bodo dejavnosti potekale v naslednjih smereh:(a) program podpore v obliki pogojno vračljive akontacije distributerjem evropskih kinematografskih del zunaj ozemlja njihove produkcije. Namen tega programa je:- spodbujati mrežno povezovanje evropskih distributerjev v povezavi z mednarodnimi producenti in distributerji zaradi pospeševanja skupnih strategij za evropski trg;- spodbujanje distributerjev zlasti za naložbe v pospeševanje in ustrezno distribucijo evropskih filmov;- podpora večjezičnim vidikom snemanja evropskih filmov (sinhronizacija, podnaslavljanje, večjezična produkcija in mednarodni tonski posnetki). Ta del podpore, ki je namenjen financiranju jezikovne raznolikosti del, bo podeljen v obliki subvencije.Merila za izbiro prejemnikov lahko vključujejo določbe za razlikovanje projektov glede na različne proračunske kategorije. Posebna pozornost se bo posvečala filmom, ki poudarjajo evropsko jezikovno in kulturno raznolikost.(b) sistem "samodejne" podpore evropskim distributerjem, ki bo sorazmeren s številom prodanih sedežev za tuje evropske filme v državah, ki sodelujejo v programu, do določene zgornje meje proračunskih sredstev za film ter prilagojen vsaki državi posebej. Tako oblikovano podporo bodo distributerji lahko uporabljali le za naložbe v:- koprodukcijo tujih evropskih filmov;- pridobitev pravic za predvajanje tujih evropskih filmov, na primer z minimalnimi garancijami;- stroške montaže (razmnoževanje, sinhronizacija in podnaslavljanje), stroški promocije in oglaševanja za tuje evropske filme.Dogovori o ponovnem vlaganju bodo načeloma omejeni na 50 % stroškov projekta, vendar se lahko zvišajo na 60 %, še posebej v primeru naložb v fazi produkcije ter za filme, ki so pomembni zaradi poudarjanja evropske jezikovne in kulturne raznolikosti.(c) sistem pomoči evropskim družbam, ki so specializirane za mednarodno distribucijo kinematografskih filmov (prodajni zastopniki) glede na njihovo uspešnost na trgu v priporočljivem obdobju vsaj enega leta. To vrsto pomoči bodo prodajni zastopniki lahko uporabljali za naložbe v pridobitev (minimalne garancije) ter v stroške promocije novih evropskih del na evropskih in mednarodnih trgih.(d) ustrezna pomoč pri spodbujanju operaterjev k predvajanju bistvenega deleža tujih evropskih filmov v prvorazrednih kinematografih za najkrajše določeno obdobje predvajanja. Podpora bo pogojena s predvajanjem najmanjšega določenega števila evropskih filmov. Raven podpore bo lahko določena ob upoštevanju števila prodanih vstopnic za tuje evropske filme v priporočljivem obdobju do določene zgornje meje proračunskih sredstev.Podpora bo lahko odobrena tudi za oblikovanje in združevanje mrež evropskih operaterjev, ki bodo izvajali skupne programe spodbujanja takega razporeda predvajanja.Podpora se bo lahko uporabljala za razvoj izobraževalnih dejavnosti ter za ozaveščanje mladih obiskovalcev kinematografov.Podpora kinematografom in mrežam bo v največji možni meri spodbujala geografsko uravnovešeno distribucijo.1.2.2 Nemrežna ("off-line") distribucija evropskih delTo pomeni distribucijo evropskih del na nosilcih, namenjenih zasebni rabi.Samodejna podpora: sistem samodejne podpore založnikom in distributerjem evropskih kinematografskih in avdiovizualnih del, razen iger, na nosilcih, ki so namenjeni zasebni rabi (npr. video kasete in DVD) glede na tržno uspešnost v referenčnem obdobju vsaj enega leta. Pri vrednotenju take uspešnosti se bodo na podlagi ustreznega ponderiranja lahko upoštevale tudi posebne značilnosti različnih nacionalnih trgov. Dodeljeno podporo bodo distributerji lahko uporabljali le za naložbe v:(a) stroške montaže in distribucije novih tujih evropskih del v digitalni obliki; ali(b) stroške promocije novih tujih evropskih del v nedigitalnem formatu.Ta sistem je oblikovan za:(a) spodbujanje uporabe novih tehnologij pri produkciji evropskih del, ki so namenjena zasebni rabi (produkcija digitalnega izvirnika (masterja), ki ga bodo uporabljali vsi evropski distributerji);(b) spodbujanje distributerjev zlasti za naložbe v promocijo in ustrezno distribucijo tujih evropskih filmov in avdiovizualnih del;(c) podporo jezikovni raznolikosti evropske produkcije (sinhronizacija, podnaslavljanje in večjezična produkcija).1.2.3 Televizijsko predvajanje:Spodbujanje neodvisnih producentov k produciranju del (igranih, dokumentarnih in animiranih filmov), v katere morata biti vključena najmanj dve, vendar raje več televizijskih postaj iz različnih držav, ki so udeležene in sodelujejo v programu ter pripadajo različnim jezikovnim območjem.Merila za izbiro prejemnikov lahko vključujejo določbe za razlikovanje projektov glede na vrsto in različne proračunske kategorije. Posebna pozornost se bo posvečala avdiovizualnim delom, ki poudarjajo evropsko jezikovno in kulturno raznolikost.Ta del podpore, ki je namenjen financiranju jezikovne raznolikosti del (vključno s produkcijo zvočnega zapisa — glasbe in posebnih efektov) bo dodeljen v obliki subvencije.1.2.4 Distribucija evropskih del preko medmrežja (on-line)To pomeni distribucijo evropskih del preko medmrežja (on-line) s pomočjo naprednih distribucijskih storitev in novih medijev (npr. Interneta, videa po želji). Namen je spodbuditi evropsko avdiovizualno panogo k prilagajanju razvoju digitalne tehnologije, še zlasti v zvezi z naprednejšimi oblikami medmrežnih (on-line) distribucijskih storitev.Uvajanje spodbud za digitalizacijo del ter ustvarjanje promocijskih in oglaševalskih materialov v digitalni obliki, s čimer se spodbujajo evropske družbe (dobavitelji dostopa do medmrežja, kanali za posebna interesna področja itd.) k oblikovanju katalogov evropskih del v digitalnem formatu za uporabo preko novih medijev.1.3 Promocija1.3.1 Na področju promocije in dostopa do profesionalnih trgov:Programski ukrepi so namenjeni:(a) izboljšanju pogojev, ki urejajo dostop profesionalcev do sejmov in profesionalnih avdiovizualnih trgov v Evropi s pomočjo posebnih programov tehnične in finančne pomoči, kot del:- glavnih evropskih in mednarodnih kinematografskih trgov;- glavnih evropskih in mednarodnih televizijskih trgov;- trgov posebnih interesnih področij, še zlasti animiranih filmov, dokumentarnih filmov, multimedijskih del in novih tehnologij;(b) spodbujanju ustvarjanja podatkovnih baz in/ali mrež podatkovnih baz o katalogih evropskih programov, ki so namenjeni profesionalcem;(c) spodbujanju podpore promociji kinematografskih del že od produkcijske faze dela, kadarkoli je to možno.S tem namenom Komisija spodbuja mrežno povezovanje operaterjev na evropski ravni, še zlasti s podporo skupnih pobud, ki vključujejo državne ali zasebne nacionalne organe za promocijo.Podpora bo na splošno omejena na 50 % stroškov projekta, vendar se bo lahko zvišala na 60 % za projekte, ki krepijo evropsko jezikovno in kulturno raznolikost.1.3.2 Na področju festivalov:Programski ukrepi so namenjeni:(a) podpori partnersko organiziranih avdiovizualnih festivalov, ki predvajajo bistveni delež evropskih del;(b) spodbujajo projekte sodelovanja z evropsko dimenzijo, ki vključujejo avdiovizualne dogodke iz vsaj osmih držav, ki so udeležene oziroma sodelujejo v programu, s skupnim akcijskim načrtom za promocijo evropskih avdiovizualnih del in njihovega pretoka.Posebna pozornost se bo posvečala festivalom, ki prispevajo k promociji del držav članic ali regij z nizkimi proizvodnimi zmogljivostmi avdiovizualnih del ter del mladih evropskih režiserjev, in oblikujejo aktivno politiko promocije ter spodbujanja distribucije predvajanih evropskih del.Prednost bodo imeli projekti mrež, ki spodbujajo trajno sodelovanje med takimi dogodki.Prispevek bo v splošnem omejen na 50 % stroškov projekta, vendar se lahko ta delež zviša na 60 % za projekte, ki prispevajo k povečanju evropske jezikovne in kulturne raznolikosti.1.3.3 Dejavnosti za promocijo evropskih filmov in avdiovizualnih programov:Za spodbujanje profesionalcev k organiziranju dejavnosti za promocijo evropske filmske in avdiovizualne produkcije, namenjene najširši javnosti, v tesni povezavi z državami članicami.1.4 Pilotni projektiPilotni projekti, katerih cilji so opredeljeni v členu 10, se lahko z namenom razširjanja, mrežnega povezovanja in promocije, med drugim osredotočajo na naslednja področja:(a) kinematografsko dediščino;(b) arhive evropskih avdiovizualnih programov;(c) kataloge evropskih avdiovizualnih del;(d) digitalno razširjanje evropskih vsebin, na primer, s pomočjo naprednih distribucijskih storitev.Pilotni projekti bodo pospešili izmenjavo izkušenj; njihovi rezultati bodo predstavljeni najširši javnosti z namenom spodbujanja in širjenja najboljše prakse.Po dveh letih izvajanja programa bo Komisija preverila rezultate pilotnih projektov in predlagala prilagoditve programa.1.5 Razdelitev sredstevRazpoložljiva sredstva se bodo razdelila v skladu z naslednjimi smernicami:Razvoj: | vsaj 20 % |Distribucija: | vsaj 57,5 % |Promocija: | približno 8,5 % |Pilotni projekti: | približno 5 % |Stroški horizontalnega povezovanja: | vsaj 9 % |Vse vrednosti v odstotkih so zgolj okvirne in jih Odbor lahko spreminja v skladu s členom 8 ter po postopku, ki ga opredeljuje člen 8(2).2. POSTOPEK IZVAJANJA2.1 PristopPri izvajanju programa bo Komisija zagotovila skladnost s cilji, ki so zastavljeni v členu 1(2).Pri izvajanju programa bo Komisija s pomočjo Odbora, opredeljenega v členu 8, tesno sodelovala z državami članicami. Prav tako se bo posvetovala z zainteresiranimi partnerji ter poskrbela, da bo sodelovanje profesionalcev v programu odražalo evropsko kulturno raznolikost.2.2 Financiranje2.2.1 Prispevek SkupnostiFinanciranje s strani skupnosti ne bo presegalo 50 % končnih stroškov ukrepov (razen v primerih, ki so izrecno določeni v tej prilogi, kjer velja zgornja omejitev 60 %) in bo dodeljeno v obliki pogojno vračljivih akontacij ali subvencij. Do financiranja bodo upravičeni le stroški, ki so neposredno povezani z izvajanjem ukrepa, ki prejme podporo, tudi v primeru, da prejemnik delno poravna stroške še pred postopkom izbire. Skupnost bo k podpori večjezičnosti prispevala v obliki subvencij.2.2.2 Predhodna presoja, spremljanje in naknadno vrednotenjePred odobritvijo prošnje za podporo Skupnosti jih bo Komisija pozorno ovrednotila in preverila ali so skladne z Odločbo in s pogoji, opredeljenimi v pododdelkih 2 in 3 tega oddelka Priloge.Zaprosila za podporo Skupnosti morajo vključevati naslednje:(a) finančni načrt z navedbo vseh finančnih elementov projekta vključno s finančno podporo, za katero se prosi Komisijo;(b) okvirni urnik del;(c) kakršno koli drugo informacijo, ki jo zahteva Komisija.2.2.3 Finančne določbe in nadzorKomisija bo določila pravila obveznosti in plačila za ukrepe, ki se bodo izvajali v skladu s to Odločbo, in sicer v skladu z ustreznimi določbami o finančni ureditvi.Še zlasti bo zagotovila, da bodo uporabljeni administrativni in finančni postopki usklajeni z zastavljenimi cilji ter s prakso in interesi avdiovizualne panoge.2.3 Izvajanje2.3.1 Komisija bo izvajala program. V zvezi s tem lahko povabi k sodelovanju neodvisne svetovalce in poišče tehnično pomoč, ki jih izbere na podlagi zbiranja ponudb glede na njihova strokovna znanja na tem področju, izkušnje iz programa MEDIA II ali druge izkušnje, pridobljene na tem področju. Tehnična pomoč se bo financirala iz proračunskih sredstev programa. Komisija lahko v skladu s postopkom, ki ga opredeljuje člen 8 (2), stopa v partnerska razmerja s strokovnimi organi, vključno s tistimi, ki so bili ustanovljeni v skladu z drugimi evropskimi pobudami, kot so: Avdiovizualna Eureka, EURIMAGES in Evropski avdiovizualni observatorij, z namenom izvajanja skupnih ukrepov za izpolnjevanje ciljev programa na področju promocije.Komisija bo opravila končni izbor prejemnikov iz programa in se odločila o finančnih podporah, ki jih bo dodelila, v skladu s členom 8 in na podlagi pripravljalnih del, ki jih bodo opravili uradi za tehnično pomoč. Prosilcem za podporo Skupnosti bo utemeljila svoje odločitve in zagotovila transparentnost izvajanja programa.Zaradi izvajanja programa in še zlasti ovrednotenja projektov, ki bodo prejeli sredstva programa, ter dejavnosti mrežnega povezovanja, bo Komisija uporabila priznane, neodvisne avdiovizualne izvedence na področju razvoja, produkcije, distribucije in promocije, ki so, po potrebi, poznavalci področja urejanja pravic, še zlasti v novem digitalnem okolju.2.3.2 Komisija bo ukrenila vse, kar je potrebno, za zagotavljanje informacij o možnostih, ki jih ponuja program ter bo zagotovila njegovo promocijo. Komisija bo prav tako preko Interneta zagotovila obsežne informacije v zvezi z možnostmi podpore, ki je na razpolago v skladu s politiko Evropske unije in je povezana z avdiovizualnim področjem.Komisija in države članice bodo še zlasti z nadaljevanjem dejavnosti na področju mreže MEDIA Desks in Antennae ter z zagotavljanjem napredovanja njihove strokovne usposobljenosti, ukrenila vse, kar je potrebno, za:(a) obveščanje profesionalcev na avdiovizualnem področju o različnih oblikah podpore, ki so na razpolago v skladu s politiko Evropske unije;(b) objavljanje in promocijo programa;(c) spodbujanje največje možne udeležbe profesionalcev v dejavnostih programa;(d) pomoč profesionalcem pri predstavitvi projektov za potrebe prijave na zbiranje predlogov;(e) podporo čezmejnega sodelovanja med profesionalci;(f) povezavo med različnimi organi za podporo v državah članicah z namenom zagotavljanja, da se dejavnosti programa dopolnjujejo z ukrepi nacionalne podpore.--------------------------------------------------