title: Sklep Sveta 2003/662/SZVP z dne 26. maja 2003 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije v silah pod poveljstvom Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0662

Uradni list L 234 , 20/09/2003 str. 0022 - 0022

		Sklep Sveta 2003/662/SZVPz dne 26. maja 2003o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije v silah pod poveljstvom Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki MakedonijiSVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila predsedstva,ob upoštevanju naslednjega:(1) 27. januarja 2003 je Svet sprejel Skupni ukrep 2003/92/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji [1].(2) Člen 8 tega skupnega ukrepa predvideva, da bodo podrobnosti v zvezi s sodelovanjem tretjih držav urejene s sporazumom v skladu s členom 24 Pogodbe o Evropski uniji.(3) Po Sklepu Sveta 18. marca 2003, ki generalnega sekretarja/visokega predstavnika pooblašča za začetek pogajanj, je generalni sekretar/visoki predstavnik po pogajanjih pripravil sporazum z Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije v silah pod poveljstvom Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.(4) Ta sporazum je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1S tem sklepom se v imenu Evropske unije odobri Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije v silah pod poveljstvom Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen za imenovanje oseb, pristojnih za podpis Sporazuma, ki bo zavezoval Evropsko unijo.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.Člen 4Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.V Bruslju, 26. maja 2003Za SvetPredsednikG. Drys[1] UL L 34, 11.2.2003, str. 26.--------------------------------------------------


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 84/16/COL z dne 27. aprila 2016 o stoprvi spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP [2017/267]

text:
               16.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/49

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 84/16/COL
   z dne 27. aprila 2016
   o stoprvi spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP [2017/267]
   NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 do 63 in Protokola 26 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   Ob upoštevanju naslednjega:
   V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Evropska komisija je 20. junija 2014 sprejela sporočilo o določitvi „meril za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom“ (1). Sporočilo se uporablja od 1. julija 2014 do 31. decembra 2020.
   Navedeno sporočilo je pomembno tudi za Evropski gospodarski prostor.
   V skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP je treba po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči.
   V skladu s točko II naslova „SPLOŠNO“ na strani 9 Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 25. januarja 2016 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Materialna pravila na področju državne pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP. Nove smernice so priložene tej odločbi in so njen sestavni del.
   Člen 2
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 27. aprila 2016

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Frank BÜCHEL

            Član kolegija

      (1)  UL C 188, 20.6.2014, str. 4.

      PRILOGA

         Smernice za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z delovanjem Sporazuma EGP
          (1)

      VSEBINA

                  1.

               Uvod

                  2.

               Področje uporabe

                  3.

               Merila za upravičenost

                  3.1

               Opredelitev projekta

                  3.2

               Skupni evropski interes

                  3.2.1

               Splošna kumulativna merila

                  3.2.2

               Splošni pozitivni kazalniki

                  3.2.3

               Posebna merila

                  3.3

               Pomen projekta

                  4.

               Merila združljivosti

                  4.1

               Nujnost in sorazmernost pomoči

                  4.2

               Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence in test tehtanja

                  4.3

               Preglednost

                  5.

               Končne določbe

                  5.1

               Obveznost priglasitve

                  5.2

               Naknadno vrednotenje in poročanje

                  5.3

               Začetek veljavnosti, veljavnost in revizija

            Upravičeni stroški
      1.   Uvod

                  1.

                  To poglavje smernic vsebuje navodila za oceno v skladu s pravili o državni pomoči za javno financiranje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa.

                  2.

                  Pomembni projekti skupnega evropskega interesa lahko predstavljajo zelo pomemben prispevek h gospodarski rasti, ustvarjanju delovnih mest in konkurenčnosti za industrijo in gospodarstvo Evropskega gospodarskega prostora (v nadaljnjem besedilu: EGP), ker imajo pozitiven učinek prelivanja na notranji trg in družbo.

                  3.

                  Ti projekti omogočajo združevanje splošnega in strokovnega znanja, finančnih sredstev ter gospodarskih udeležencev po vsem EGP, da bi tako premagali velike tržne nepopolnosti ali sistemske pomanjkljivosti ter družbene izzive, ki jih sicer ne bi bilo mogoče odpraviti. Namenjeni so združevanju javnega in zasebnega sektorja za izvedbo projektov velikega obsega, ki EGP in državljanom pogodbenic zagotavljajo pomembne koristi.

                  4.

                  Pomembni projekti skupnega evropskega interesa so lahko zanimivi za vse politike in ukrepe, ki izpolnjujejo skupne evropske cilje, zlasti glede ciljev strategije Evropa 2020 (2), vodilnih pobud Evropske unije in ključnih področij za gospodarsko rast, kot so ključne omogočitvene tehnologije (3).

                  5.

                  Pobuda za posodobitev področja državnih pomoči (4) poziva k usmeritvi državne pomoči v cilje skupnih evropskih interesov v skladu s prednostnimi nalogami strategije Evropa 2020, da se odpravijo tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti, ki ovirajo pospeševanje rasti in ustvarjanje delovnih mest ter uresničevanje celovitega, dinamičnega in konkurenčnega notranjega trga. Uvajanje pomembnih projektov skupnega evropskega interesa pogosto zahteva pomembno udeležbo javnih organov, saj trg drugače ne bi financiral takih projektov. Kadar javno financiranje takih projektov vključuje državno pomoč, to sporočilo navaja veljavna pravila, da se zagotovijo in ohranijo enaki konkurenčni pogoji na notranjem trgu.

                  6.

                  Posodobitev področja državnih pomoči predstavlja dobro priložnost za posodobitev in uskladitev obstoječih smernic v enem samem dokumentu, da bi jih tako uskladili s cilji strategije Evropa 2020 in cilji posodobitve področja državnih pomoči ter jih razširili na druga področja, na katerih bi se ta posodobitev lahko uporabljala. Te smernice zato nadomeščajo vse obstoječe predpise o pomembnih projektih skupnega evropskega interesa. Tako te smernice pogodbenicam zagotavljajo namenske, meddisciplinarne smernice, katerih cilj je spodbujanje razvoja pomembnih skupnih projektov, ki podpirajo skupni evropski interes.

                  7.

                  Člen 61(3)(b) Sporazuma EGP določa, da se lahko pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa šteje za skladno z delovanjem Sporazuma EGP. Zato te smernice določajo usmeritve za merila, ki jih bo Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) uporabljal za ocenjevanje državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa. Najprej opredeljujejo njihovo področje uporabe in nato določajo seznam meril, ki jih bo Nadzorni organ uporabil pri oceni narave in pomena takih projektov za uporabo člena 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nato pojasnjujejo, kako bo Nadzorni organ ocenil združljivost javnega financiranja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa v okviru pravil o državni pomoči.

                  8.

                  Te smernice ne izključujejo možnosti, da je pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnih projektov skupnega evropskega interesa lahko združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi drugih določb, zlasti člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, in njihovimi izvedbenimi pravili. Okvir državnih pomoči je bil posodobljen, da bi pogodbenice imele več možnosti za subvencioniranje večjih projektov, ki odpravljajo tržne nepopolnosti in kohezijske izzive na različnih področjih ter tako spodbujajo trajnostno rast in ustvarjanje delovnih mest. Vendar ni nujno, da te določbe v celoti zajemajo ustreznost, posebnosti in značilnosti pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, ki lahko zahtevajo posebno upravičenost, združljivost in postopkovne določbe, navedene v teh smernicah.

            2.   Področje uporabe

                  9.

                  Te smernice se uporabljajo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa v vseh gospodarskih sektorjih.

                  10.

                  Te smernice se ne uporabljajo za:

                              (a)

                              ukrepe pomoči za podjetja v težavah, kot so opredeljeni s smernicah za reševanje in prestrukturiranje (5) ali drugih smernicah, ki te smernice spreminjajo ali nadomeščajo;

                              (b)

                              ukrepe, ki zadevajo pomoč podjetjem, ki so naslovniki neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Nadzornega organa, ki je pomoč razglasil za nezakonito in nezdružljivo z delovanjem Sporazuma EGP;

                              (c)

                              ukrepe pomoči, ki sami po sebi, zaradi povezanih pogojev ali zaradi načina financiranja pomenijo neizogibno kršitev prava EGP (6), zlasti:

                                          —

                                          ukrepe pomoči, kadar je pogoj za dodelitev pomoči obveznost upravičenca, da ima sedež v zadevni pogodbenici ali da ima tam večino poslovnih enot,

                                          —

                                          ukrepe pomoči, kadar je pogoj za dodelitev pomoči obveznost, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve,

                                          —

                                          ukrepe pomoči, ki upravičencu omejujejo možnost za izkoriščanje rezultatov raziskav, razvoja in inovacij v drugih pogodbenicah.

            3.   Merila za upravičenost

                  11.

                  Pri ugotavljanju, ali projekt spada na področje uporabe člena 61(3)(b) Sporazuma EGP, se bodo uporabljala naslednja merila:

            3.1   Opredelitev projekta

                  12.

                  Predlog pomoči zadeva en sam projekt, ki je jasno opredeljen glede ciljev kot tudi pogojev njegovega izvajanja, vključno z udeleženci in financiranjem (7).

                  13.

                  Nadzorni organ lahko prav tako šteje za upravičen „integrirani projekt“, tj. skupino posameznih projektov, vključenih v skupno strukturo, načrt ali program, ki ima isti cilj in temelji na usklajenem sistemskem pristopu. Posamezni deli integriranega projekta se lahko nanašajo na ločene ravni dobavne verige, vendar se morajo dopolnjevati in biti potrebni za dosego pomembnega evropskega cilja (8).

            3.2   Skupni evropski interes

      3.2.1   Splošna kumulativna merila

                  14.

                  Projekt mora konkretno, jasno in prepoznavno prispevati k enemu ali več skupnim evropskim ciljem in imeti pomemben vpliv na konkurenčnost EGP, trajnostno rast, reševanje družbenih izzivov ali ustvarjanje vrednosti po vsem EGP.

                  15.

                  Projekt mora pomeniti pomemben prispevek k skupnim evropskim ciljem, na primer s tem, da je ključnega pomena za strategijo Evropa 2020, evropski raziskovalni prostor, evropsko strategijo za ključne omogočitvene tehnologije (9), energetsko strategijo za Evropo (10), okvir podnebne in energetske politike do 2030 (11), evropsko strategijo za energetsko varnost (12), evropsko strategijo za elektroniko, vseevropska prometna in energetska omrežja, vodilne pobude Unije, kot so Unija inovacij (13), Evropska digitalna agenda (14), Evropa, gospodarna z viri (15), ali celostna industrijska politika za dobo globalizacije (16).

                  16.

                  Običajno mora projekt vključevati več kot eno pogodbenico (17), njegove koristi pa ne smejo biti omejene na pogodbenice, ki ga financirajo, temveč se morajo razširiti na znaten del EGP. Koristi projekta morajo biti jasno opredeljene na konkreten in prepoznaven način (18).

                  17.

                  Koristi projekta ne smejo biti omejene na zadevna podjetja ali zadevno gospodarsko panogo, temveč morajo imeti širši pomen in uporabo za evropsko gospodarstvo ali družbo s pozitivnimi učinki prelivanja (s sistemskimi učinki na več ravneh vrednostne verige, na neposredno povezane trge, alternativno uporabo v drugih sektorjih ali prehod na drug način prevoza), ki so jasno opredeljeni na konkreten in prepoznaven način.

                  18.

                  Projekt mora sofinancirati upravičenec.

                  19.

                  Projekt mora spoštovati načelo postopnega ukinjanja okolju škodljivih subvencij, na katerega opozarja Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri (19).

            3.2.2   Splošni pozitivni kazalniki

                  20.

                  Poleg kumulativnih meril iz oddelka 3.2.1 se bo Nadzorni organ odločil za ugodnejšo obravnavo v naslednjih primerih:

                              (a)

                              projekt je bil zasnovan tako, da vsem zainteresiranim pogodbenicam omogoča udeležbo, ob upoštevanju vrste projekta, zastavljenega cilja in njegove potrebe po financiranju;

                              (b)

                              oblikovanje projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Evropska komisija pooblastila, na primer Evropsko investicijsko banko;

                              (c)

                              izbira projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Komisija pooblastila, če ta organ v tej vlogi deluje kot izvedbena struktura;

                              (d)

                              struktura upravljanja projekta vključuje Evropsko komisijo ali kateri koli pravni organ, ki ga je Evropska komisija pooblastila, in več pogodbenic;

                              (e)

                              projekt vključuje pomembno medsebojno delovanje v obliki števila partnerjev, udeleženih organizacij iz različnih sektorjev ali udeleženih podjetij različnih velikosti;

                              (f)

                              projekt sofinancira sklad Efte ali Evropske unije (20).

            3.2.3   Posebna merila

                  21.

                  Projekti raziskav, razvoja in inovacij morajo imeti pomemben inovativen značaj ali pomeniti pomembno dodano vrednost v smislu raziskav, razvoja in inovacij glede na najsodobnejšo tehnologijo v zadevnem sektorju.

                  22.

                  Projekti, ki vključujejo industrijsko uvajanje, morajo omogočiti razvoj novega proizvoda ali storitve z velikim deležem raziskav in inovativnosti in/ali uvajanjem temeljnega inovativnega proizvodnega postopka. Redne posodobitve brez inovativnega vidika obstoječih zmogljivosti ter razvoj novih različic obstoječih proizvodov se ne štejejo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa.

                  23.

                  Okoljski in energetski projekti ali projekti na področju prometa morajo biti velikega pomena za okolje, energijo, vključno z zanesljivostjo oskrbe z energijo, ali za prometno strategijo Unije ali pa znatno prispevati k notranjemu trgu, pri čemer seznam sektorjev ni izčrpen.

            3.3   Pomen projekta

                  24.

                  Projekt mora bili pomemben bodisi po obsegu bodisi po kakovosti, da izpolnjuje pogoje za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Biti bi moral izredno pomemben po velikosti ali obsegu in/ali pomeniti zelo visoko stopnjo tehnološkega ali finančnega tveganja.

            4.   Merila združljivosti

                  25.

                  Pri ocenjevanju združljivosti pomoči za spodbujanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa na podlagi člena 61(3)(b) z delovanjem Sporazuma EGP bo Nadzorni organ upošteval naslednja merila (21).

                  26.

                  Nadzorni organ bo opravil test tehtanja, da oceni, ali pričakovani pozitivni učinki odtehtajo morebitne negativne učinke, kot je navedeno spodaj.

                  27.

                  Glede na naravo projekta lahko Nadzorni organ meni, da se predpostavlja obstoj tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti ter prispevek k skupnemu evropskemu interesu, kadar projekt izpolnjuje merila za upravičenost iz oddelka 3 zgoraj.

            4.1   Nujnost in sorazmernost pomoči

                  28.

                  Pomoč ne sme kriti stroškov projekta, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme nadomestiti običajnega poslovnega tveganja gospodarske dejavnosti. Brez pomoči bi bil projekt neizvedljiv ali bi bil izvedljiv v manjši velikosti ali obsegu ali na drugačen način, ki bi močno omejil pričakovane koristi (22). Pomoč se bo štela za sorazmerno samo, če ne bi bilo mogoče doseči istega rezultata z manj pomoči.

                  29.

                  Pogodbenica mora Nadzornemu organu predložiti zadostne informacije o projektu, ki prejema pomoč, ter celovit opis hipotetičnega scenarija, ki ustreza razmeram brez dodelitve pomoči s strani katere koli pogodbenice. Hipotetični scenarij lahko pomeni neobstoj alternativnega projekta ali jasno opredeljen in dovolj predvidljiv alternativni projekt, ki ga upravičenec upošteva v svojem notranjem odločanju, ter se lahko nanaša na alternativni projekt, ki se v celoti ali delno izvaja zunaj EGP.

                  30.

                  Če ni alternativnega projekta, bo Nadzorni organ preveril, ali znesek pomoči presega najnižji potrebni znesek, da bi bil projekt, ki prejema pomoč, dovolj donosen, na primer z omogočanjem doseganja notranje stopnje donosa, ki ustreza merilu uspešnosti ali minimalni stopnji donosa v specifičnem sektorju ali podjetju. V ta namen se lahko uporabljajo tudi običajni donosi, ki jih zahteva upravičenec v drugih podobnih naložbenih projektih, njegovi stroški kapitala kot celota ali donosi, ki so običajni za zadevni gospodarski sektor. Vse ustrezne pričakovane stroške in koristi je treba upoštevati skozi celotno obdobje projekta.

                  31.

                  Najvišja stopnja pomoči se bo določila glede na ugotovljeno likvidnostno vrzel v zvezi z upravičenimi stroški. Če to upravičuje analiza likvidnostne vrzeli, lahko intenzivnost pomoči doseže 100 % upravičenih stroškov. Likvidnostna vrzel se nanaša na razliko med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v času trajanja naložbe, ki se diskontirajo na sedanjo vrednost na podlagi ustreznega diskontnega faktorja, to pa odraža stopnjo donosa, ki jo upravičenec potrebuje za izvedbo projekta, zlasti glede na tveganja projekta. Upravičeni stroški so določeni v Prilogi (23).

                  32.

                  Kadar bo prikazano, na primer z internimi dokumenti družbe, da upravičenec do pomoči jasno izbira med izvajanjem projekta, ki prejema pomoč, in alternativnim projektom brez pomoči, bo Nadzorni organ primerjal pričakovane neto sedanje vrednosti naložbe v projekt, ki prejema pomoč, in hipotetični projekt, pri čemer bo upošteval verjetnost različnih poslovnih scenarijev.

                  33.

                  Nadzorni organ bo v analizi upošteval naslednje elemente:

                              (a)

                              :

                              opredelitev predvidene spremembe

                              :

                              pogodbenica mora dobro opredeliti spremembo ravnanja, ki se pričakuje od državne pomoči, tj. začetek novega projekta ali povečana velikost, obseg ali hitrost projekta. Sprememba ravnanja mora biti ugotovljena s primerjavo pričakovanega izida in ravni načrtovane dejavnosti s pomočjo in brez nje. Razlika med obema primeroma kaže učinek ukrepa pomoči in njen spodbujevalni učinek;

                              (b)

                              :

                              raven donosnosti

                              :

                              kadar projekt sam po sebi ne bi bil dovolj donosen, da bi ga izvedlo zasebno podjetje, vendar bi pomenil pomembne koristi za družbo, je bolj verjetno, da ima pomoč spodbujevalni učinek.

                  34.

                  Da se odpravijo dejanska ali morebitna neposredna ali posredna izkrivljanja mednarodne trgovine, lahko Nadzorni organ upošteva dejstvo, da so konkurenti zunaj EGP za podobne projekte posredno ali neposredno prejeli (v zadnjih treh letih) oziroma bodo prejeli pomoč z enako intenzivnostjo. Kadar je verjetno, da bo izkrivljanje mednarodne trgovine nastopilo po več kot treh letih glede na posebno naravo zadevnega sektorja, se lahko referenčno obdobje ustrezno podaljša. Če je le mogoče, bo zadevna pogodbenica Nadzornemu organu posredovala zadostne informacije, da bo ta lahko ocenil razmere, zlasti potrebo po upoštevanju konkurenčne prednosti, ki jo uživa konkurent iz tretje države. Če Nadzorni organ nima dokazov v zvezi z dodeljeno ali predlagano pomočjo, lahko svojo odločitev utemelji tudi na posrednih dokazih.

                  35.

                  Nadzorni organ lahko pri zbiranju dokazov uporabi svoja preiskovalna pooblastila (24).

                  36.

                  Instrument pomoči mora biti izbran glede na tržne nepopolnosti ali druge pomembne sistemske pomanjkljivosti, ki jih želi odpraviti. Če je na primer glavna težava pomanjkanje dostopa do financiranja, bi morale pogodbenice običajno uporabiti pomoč v obliki likvidnostne podpore, kot so posojila ali jamstva (25). Kadar je treba podjetju zagotoviti tudi določeno stopnjo delitve tveganja, bi običajno moralo biti vračljivo predplačilo najprimernejši instrument pomoči. Vračljivi instrumenti pomoči bodo na splošno upoštevani kot pozitivni kazalnik.

                  37.

                  Kjer je to ustrezno, je treba v analizi upoštevati cilje zanesljive oskrbe z energijo in energetske učinkovitosti.

                  38.

                  Nadzorni organ bo ugodneje obravnaval projekte, ki bodo vključevali znaten lastni prispevek upravičencev ali neodvisnih zasebnih vlagateljev. Prispevek opredmetenih in neopredmetenih sredstev ter zemljišč se evidentira po tržni ceni.

                  39.

                  Izbor upravičencev s konkurenčnim, preglednim in nediskriminatornim razpisnim postopkom se bo štel kot pozitivni kazalnik.

            4.2   Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence in test tehtanja

                  40.

                  Pogodbenica bi morala predložiti dokaze, da predlagani ukrep pomoči pomeni ustrezen instrument politike za uresničevanje cilja projekta. Ukrep pomoči se ne bo štel za primernega, če se z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike ali drugimi manj izkrivljajočimi vrstami instrumentov pomoči lahko doseže isti rezultati.

                  41.

                  Pomoč velja za združljivo, če so negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in učinek na trgovino med pogodbenicami omejeni in jih odtehtajo pozitivni učinki v smislu prispevka k cilju skupnega evropskega interesa.

                  42.

                  Pri oceni negativnih učinkov ukrepa pomoči bo Nadzorni organ analizo osredotočil na predvidljivi učinek, ki ga lahko ima pomoč na konkurenco med podjetji na zadevnih proizvodnih trgih, vključno z neposredno povezanimi trgi, ter na tveganje presežne zmogljivosti.

                  43.

                  Nadzorni organ bo ocenil tveganje zapiranja trga in prevladujočega položaja, zlasti v primeru nerazširjanja ali omejenega razširjanja rezultatov raziskav. Projekti, ki vključujejo gradnjo infrastrukture (26), morajo zagotoviti odprt in nediskriminatoren dostop do infrastrukture in nediskriminatorno oblikovanje cen (27).

                  44.

                  Nadzorni organ bo ocenil možne negativne vplive na trgovino, vključno s tveganjem, da pogodbenice tekmujejo za subvencije, kar se lahko pojavi zlasti v zvezi z izbiro lokacije.

            4.3   Preglednost

                  45.

                  Pogodbenice zagotovijo objavo naslednjih informacij na izčrpnem spletnem mestu o državni pomoči na nacionalni ali regionalni ravni:

                              (a)

                              besedilo ukrepa pomoči in njegovih izvedbenih določb ali povezavo do teh besedil;

                              (b)

                              identiteto pristojnih organov za dodelitev pomoči;

                              (c)

                              identiteto posameznega upravičenca, obliko in znesek pomoči, dodeljene posameznemu upravičencu, datum dodelitve, vrsto podjetja (MSP/veliko podjetje), regijo, v kateri ima upravičenec sedež (na ravni NUTS II), in glavni gospodarski sektor, v katerem upravičeno podjetje izvaja svoje dejavnosti (na ravni skupine NACE) (28).

                  46.

                  Ta zahteva se lahko opusti v zvezi z dodelitvijo individualne pomoči, nižje od 500 000 EUR. Te informacije je treba po sprejetju sklepa o dodelitvi pomoči objaviti, hraniti najmanj 10 let in jih dati na voljo splošni javnosti brez omejitev (29). Pogodbenicam ne bo treba predložiti zgoraj navedenih informacij pred 1. julijem 2016.

            5.   Končne določbe

      5.1   Obveznost priglasitve

                  47.

                  V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča morajo pogodbenice Nadzorni organ vnaprej obvestiti o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo državne pomoči, vključno s pomočjo za pomembne projekte skupnega evropskega interesa.

                  48.

                  Pogodbenice, ki sodelujejo pri istem pomembnem projektu skupnega evropskega interesa, so pozvane, da Nadzornemu organu, kadar je le mogoče, predložijo skupno priglasitev.

            5.2   Naknadno vrednotenje in poročanje

                  49.

                  O izvajanju projekta je treba redno poročati. Kadar je to primerno, lahko Nadzorni organ zaprosi za izvedbo naknadne ocene.

            5.3   Začetek veljavnosti, veljavnost in revizija

                  50.

                  Te smernice se bodo uporabljale od datuma njihovega sprejetja do 31. decembra 2020.

                  51.

                  Nadzorni organ bo uporabljal načela iz teh smernic za vse priglašene projekte pomoči, v zvezi s katerimi bo moral odločati po objavi smernic na spletišču Nadzornega organa, tudi če so bili projekti priglašeni pred objavo smernic.

                  52.

                  V skladu s poglavjem o veljavnih pravilih, ki se uporabljajo za oceno nezakonite državne pomoči, iz dela II Smernic o državni pomoči (30) bo Nadzorni organ v primeru nepriglašene pomoči uporabil te smernice, če je bila pomoč dodeljena po začetku njihove veljavnosti, v vseh drugih primerih pa bo uporabil pravila, veljavna takrat, ko je bila dodeljena pomoč.

                  53.

                  Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči za spremembo teh smernic, če bi bilo to potrebno zaradi politike konkurence ali zaradi upoštevanja drugih politik, mednarodnih obveznosti, novih razmer na trgu ali katerega koli drugega utemeljenega razloga.

         (1)  Te smernice so skladne s sporočilom Evropske komisije o merilih za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom, objavljenim 20. junija 2014 (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

         (2)  Sporočilo Komisije Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast, COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

         (3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final z dne 26. junija 2012.

         (4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Posodobitev področja državnih pomoči EU, COM(2012) 209 final z dne 8. maja 2012.

         (5)  Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah, kakor so bile sprejete z Odločbo št. 321/14/COL (UL L 271, 16.10.2015, str. 35, in Dopolnilo EGP št. 62, 15.10.2015, str. 1). Kot je obrazloženo v odstavku 23 navedenih smernic, se glede na to, da je ogrožen obstoj podjetja v težavah, to podjetje toliko časa ne more šteti kot ustrezni instrument za pospeševanje drugih ciljev javne politike, dokler ni zagotovljena njegova sposobnost preživetja.

         (6)  Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, EU:C:2000:467, točka 78, in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, EU:C:2008:764, točke 94 do 116.

         (7)  Če v primeru raziskav in razvoja dveh ali več projektov ni mogoče jasno ločiti enega od drugega, zlasti kadar nimajo neodvisne verjetnosti tehnološkega uspeha, se morajo šteti za en sam projekt. Pomoč za projekt, ki privede le do spremembe lokacije projekta znotraj EGP brez spremembe narave, velikosti ali obsega projekta, se ne bo štela za združljivo.

         (8)  V nadaljnjem besedilu se posamezni projekt in integrirani projekt imenujeta „projekt“.

         (9)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final z dne 26. junija 2012.

         (10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Energija 2020 – Strategija za konkurenčno, trajnostno in zanesljivo oskrbo z energijo“, COM(2010) 639 final z dne 10. novembra 2010.

         (11)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Okvir podnebne in energetske politike za obdobje 2020–2030“, COM(2014) 15 final z dne 22. januarja 2014.

         (12)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Evropska strategija za energetsko varnost“, COM(2014) 330 final z dne 28. maja 2014.

         (13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Vodilna pobuda Unije iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij“, COM(2010) 546 final z dne 6. oktobra 2010.

         (14)  Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropska digitalna agenda“, COM(2010) 245 final z dne 26. avgusta 2010, kakor je priznana v resoluciji s 37. seje skupnega parlamentarnega odbora EGP z dne 26. oktobra 2011.

         (15)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropa, gospodarna z viri – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020“, COM(2011) 21 z dne 26. januarja 2011.

         (16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti“, COM(2010) 614 final z dne 28. oktobra 2010.

         (17)  Razen medsebojno povezanih raziskovalnih infrastruktur in projektov TEN-T, ki so v osnovi meddržavnega pomena, ker so del fizično povezanega čezmejnega omrežja ali so bistveni za izboljšanje upravljanja čezmejnega prometa ali interoperabilnosti.

         (18)  Zgolj dejstvo, da projekt izvajajo podjetja v različnih državah, ali da raziskovalno infrastrukturo pozneje uporabljajo podjetja s sedežem v različnih državah EGP, ne zadostuje za izpolnjevanje pogojev za pomemben projekt skupnega evropskega interesa. Sodišče je navedlo, da je projekt mogoče opredeliti kot projekt, ki je v skupnem evropskem interesu, če je del nadnacionalnega evropskega programa, ki ga skupaj podpira več vlad držav članic EGP ali ki izhaja iz usklajenega delovanja več držav članic EGP v boju proti skupni grožnji. Združeni zadevi C-62/87 in 72/87, Exécutif regional wallon in SA Glaverbel proti Komisiji, EU:C:1988:132, točki 22 in 23.

         (19)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“, COM(2011) 571 final z dne 20. septembra 2011.

         (20)  Finančna sredstva Efte ali Evropske unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi EGP ali Evropske unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, ne pomenijo državne pomoči.

         (21)  V skladu s sodno prakso ima Nadzorni organ diskrecijsko pravico v zvezi z oceno združljivosti pomembnih projektov skupnega evropskega interesa. Združeni zadevi C-62/87 in 72/87, Exécutif regional wallon in SA Glaverbel proti Komisiji, Recueil 1988, str. 1573, točka 21.

         (22)  Vloga za pomoč mora biti vložena pred začetkom del, to pa pomeni bodisi začetek gradbenih del v okviru naložbe bodisi prvo trdno zavezo za naročilo opreme ali drugo zavezo, zaradi katere naložbe ni več mogoče preklicati, če slednja nastopi pred začetkom gradbenih del. Nakup zemljišča in pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in izvajanje predhodnih študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del.

         (23)  V primeru integriranega projekta je treba navesti vse podrobnosti o upravičenih stroških za vsak projekt posebej.

         (24)  Glej člen 1(3) Uredbe Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 204, 31.7.2013, str. 15). Ob sprejetju teh smernic se je proučevala vključitev Uredbe (EU) št. 734/2013 v Sporazum EGP. Uredba (ES) št. 659/1999 je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 164/2001 (UL L 65, 7.3.2002, str. 46, in Dopolnilo EGP št. 13, 7.3.2002, str. 26).

         (25)  Pomoč v obliki jamstev mora biti časovno omejena, za pomoči v obliki posojil pa je treba uporabiti obdobja odplačila.

         (26)  V izogib dvomom se pilotske linije ne štejejo za infrastrukturo.

         (27)  Kadar projekt vključuje energetsko infrastrukturo, zanj veljajo tarifne in dostopne ureditve ter zahteve glede ločitve dejavnosti v skladu z zakonodajo notranjega trga.

         (28)  Izjema v ustrezno utemeljenih primerih so poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije, za katere se uporablja soglasje Nadzornega organa (poglavje o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči, Odločba št. 15/04/COL, objavljena v UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1).

         (29)  Informacije se objavijo najpozneje šest mesecev po datumu dodelitve pomoči. V primeru nezakonite pomoči bodo morale pogodbenice zagotoviti naknadno objavo teh informacij najpozneje v šestih mesecih od datuma sklepa Nadzornega organa. Informacije so na voljo v obliki, ki omogoča iskanje, zajemanje in enostavno objavo podatkov na internetu, na primer v formatu CSV ali XML.

         (30)  Odločba št. 154/07/COL (UL L 73, 19.3.2009, str. 23, in Dopolnilo EGP št. 15, 19.3.2009, str. 1).

         Dodatek

            Upravičeni stroški

                     (a)

                     Študije izvedljivosti, vključno s pripravljalnimi tehničnimi študijami, ter stroški pridobitve dovoljenj, ki so potrebni za izvedbo projekta.

                     (b)

                     Stroški instrumentov in opreme (vključno z objekti in prevoznimi sredstvi) v obsegu in za obdobje uporabe v projektu. Če se ti instrumenti in oprema skozi celotno življenjsko dobo ne uporabljajo samo za projekt, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju projekta.

                     (c)

                     Stroški pridobitve (ali gradnje) objektov, infrastrukture in zemljišč za potrebe projekta in za obdobje uporabe v projektu. Kadar se ti stroški določijo glede na vrednost komercialnega prenosa ali dejansko povzročene stroške kapitala in ne glede na amortizacijske stroške, bi bilo treba preostalo vrednost zemljišča, objektov ali infrastrukture predhodno ali naknadno odšteti od likvidnostne vrzeli.

                     (d)

                     Stroški drugih materialov, potrebščin in podobnih proizvodov, potrebnih za projekt.

                     (e)

                     Stroški pridobivanja, potrjevanja in obrambe patentov ter druga neopredmetena sredstva. Stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih, ter stroški svetovalnih in drugih enakovrednih storitev, uporabljenih izključno za projekt.

                     (f)

                     Stroški delovne sile in upravni stroški (vključno z režijskimi stroški), ki so jih neposredno povzročile dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij, vključno s stroški dejavnosti raziskav, razvoja in inovacij, ki so povezani s prvim industrijskim uvajanjem (1), ali v primeru infrastrukturnega projekta stroški, ki so nastali med gradnjo infrastrukture.

                     (g)

                     V primeru pomoči za projekt prvega industrijskega uvajanja stroški kapitala in poslovanja (CAPEX in OPEX), če industrijsko uvajanje izhaja iz dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij (2) in vsebuje zelo velik del raziskav, razvoja in inovacij, ki tvori neločljiv in potreben element uspešne izvedbe projekta. Stroški poslovanja morajo biti povezani s tem delom projekta.

                     (h)

                     Sprejemljivi so lahko tudi drugi stroški, če so upravičeni in kadar so neločljivo povezani z izvedbo projekta, razen stroškov poslovanja, ki jih točka (g) ne pokriva.

            (1)  Prvo industrijsko uvajanje se nanaša na izboljšanje pilotnih objektov ali prototipno opremo in objekte, ki zajema faze po pilotni liniji, vključno s fazo testiranja, izključene pa so masovna proizvodnja in komercialne dejavnosti.

            (2)  Ni nujno, da subjekt, ki je opravil dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij, izvede tudi prvo industrijsko uvajanje, če je drug subjekt pridobil pravice za uporabo rezultatov od prejšnje dejavnosti na področju raziskav, razvoja in inovacij ter sta dejavnost na področju raziskav, razvoja in inovacij in prvo industrijsko uvajanje zajeta v projekt ter priglašena skupaj.


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2331 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2016 (ECB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/121

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/2331
   z dne 4. decembra 2015
   o odobritvi obsega izdaje kovancev v letu 2016 (ECB/2015/42)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska centralna banka (ECB) ima od 1. januarja 1999 izključno pravico, da odobri količino kovancev, ki jih izdajo države članice, katerih valuta je euro.

               (2)

               Devetnajst držav članic, katerih valuta je euro, je ECB v odobritev predložilo svoje ocene glede obsega izdaje eurokovancev v letu 2016, dopolnjene s pojasnili o metodologiji napovedovanja.

               (3)

               Ker je za pravico držav članic, da izdajo eurokovance, potrebna odobritev ECB o obsegu izdaje, države članice ne smejo preseči obsega, ki ga odobri ECB, brez predhodne odobritve ECB –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odobritev obsega izdaje eurokovancev v letu 2016
   ECB s tem sklepom odobri obseg izdaje eurokovancev s strani držav članic, katerih valuta je euro, v letu 2016, kakor je določeno v naslednji tabeli:

               (v milijonih EUR)

               Izdaja kovancev, namenjenih za obtok, in izdaja zbirateljskih kovancev (niso namenjeni za obtok) v letu 2016

               Belgija

               80,6

               Nemčija

               667,5

               Estonija

               10,3

               Irska

               38,8

               Grčija

               79,5

               Španija

               276,4

               Francija

               266,0

               Italija

               35,0

               Ciper

               12,1

               Latvija

               20,0

               Litva

               32,3

               Luksemburg

               19,1

               Malta

               9,9

               Nizozemska

               52,5

               Avstrija

               260,0

               Portugalska

               53,4

               Slovenija

               30,0

               Slovaška

               17,0

               Finska

               45,0

         Člen 2
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati na dan, ko so o njem uradno obveščeni naslovniki.
   Člen 3
   Naslovniki
   Ta sklep je naslovljen na države članice, katerih valuta je euro.

      V Frankfurtu na Majni, 4. decembra 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI


title: 2011/595/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/205

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009
   (2011/595/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (3), zlasti člena 14 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0104/2011),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 46.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2013/558/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/169

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011
   (2013/558/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011 z odgovorom Centra (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (4), zlasti člena 14 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0069/2013),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del Sklepa, posreduje direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 12.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA

      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del Sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2011 z odgovorom Centra (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (4), zlasti člena 14 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0069/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije (v nadaljevanju: Center) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij.

                  B.

                  ker je Parlament 10. maja 2012 direktorici Centra podelil razrešnico za izvrševanje proračuna za leto 2010 (6) ter v svoji resoluciji, priloženi Sklepu o podelitvi razrešnice, med drugim:

                              —

                              pozval Center, naj zagotovi skladnost s členom 60 finančne uredbe s sprejetjem sklepov o financiranju za odhodke iz poslovanja; center zlasti pozval, naj uvede strožji nadzor nad načrtovanjem javnih naročil,

                              —

                              pozval Center, naj analizira obstoječe podatkovne tokove in orodja za načrtovanje proračuna ter vzpostavi kontrole; glede tega ugotovil, da se proračunsko načrtovanje Centra izvaja v Excelu, kontrola podatkov pa je ročna ali sistemska, kar bi utegnilo povzročiti napake pri izračunih in načrtovanju odhodkov, navsezadnje pa neugodno vplivalo na cene Centra,

                              —

                              ugotovil, da je Center pri 12 „zelo pomembnih“ priporočilih službe za notranjo revizijo zavrnil priporočilo o finančnem poročanju; center pozval, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o vzrokih za tako odločitev,

                  C.

                  ker je končni proračun Centra za leto 2011 znašal 51 299 000 EUR, kar je v primerjavi z letom 2010, ko je znašal 55 928 077 EUR, zmanjšanje za 8,27 %,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  ugotavlja, da proračun Centra vključuje prihodke, ki zajemajo plačila organov, za katere center dela, ter institucij in teles Unije, s katerimi se je dogovoril za sodelovanje v zameno za opravljeno delo, vključno z medinstitucionalnimi dejavnostmi, in druge prihodke;

                  2.

                  opozarja, da je proračun Centra leta 2011 znašal 51 299 000 EUR, leta 2011 pa se je realizacija proračuna zmanjšala na 1 201 339,13 EUR, kar je 85,56-odstotno znižanje v primerjavi z letom 2010, ko je znašala 8 319 397,02 EUR; poleg tega iz poročila Računskega sodišča ugotavlja, da je zmanjšanje predvsem posledica 15-odstotnega znižanja prihodkov, kar odraža novo cenovno politiko Centra, s katero naj bi se cene proizvodov prilagodile njihovim stroškom;

                  3.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da se je akumuliran proračunski presežek z 9 231 709,81 EUR v letu 2010 zmanjšal na 2 973 348,94 EUR v letu 2011 in da je to zmanjšanje neto učinek proračunskega presežka v letu 2011 ter dodelitev v rezerve za stabilnost cen in izredne naložbe;

                  4.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih Centra ugotavlja, da je bilo 46 956 800 EUR v njegovem prvotnem proračunu za leto 2011 predmet spremembe proračuna, ki ga je upravni odbor sprejel 13. oktobra 2011; je zlasti seznanjen, da je sprememba proračuna imela dvojni namen:

                              —

                              vključiti proračunski presežek iz prejšnjih let v znesku 9 231 709,81 EUR in ga uporabiti za oblikovanje dveh izrednih rezerv, ene za razvoj učinkovitejšega orodja za upravljanje zahtev za prevode (program E-CdT) (4 325 709,81 EUR) in druge za omogočanje stabilnosti cen Centra v letih 2012 in 2013 (4 906 000 EUR),

                              —

                              izvesti rebalans proračuna zaradi znatnega zmanjšanja napovedi naročnikov;

                  5.

                  poleg tega ugotavlja, da je bil znesek rezerve za stabilnost cen nižji od predlaganega, ker je bil del presežka v višini 1,8 milijona EUR porabljen za ublažitev padca prihodka zaradi strank že leta 2011, in je zato končni znesek rezerve znašal samo 7,4 milijona EUR;

         Obveznosti

                  6.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da so vse obveznosti v naslovu I za leto 2011 znašale 95,12 %, kar pomeni znatno izboljšanje v primerjavi z letom 2010, ko je bilo porabljenih le 91,5 % proračuna (85 % leta 2009); poleg tega ugotavlja, da so prenosi omejeni in zajemajo samo 1,32 % obveznosti;

                  7.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da so vse obveznosti v naslovu II za leto 2011 znašale 94,44 %, kar pomeni znatno izboljšanje v primerjavi z letom 2010, ko je bilo porabljenih le 86,30 % proračuna (88 % leta 2009);

                  8.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je bilo za naslov III v letu 2011 porabljenega 99,4 % proračuna, v primerjavi z 80,5 % leta 2010, visoka stopnja izvrševanja proračuna pa je rezultat zmanjšanj iz spremembe proračuna;

         Človeški viri

                  9.

                  na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je bilo do konca leta 2011 zapolnjenih 205 delovnih mest iz kadrovskega načrta, kar predstavlja 91,1 % celotnega predvidenega števila; poleg tega ugotavlja, da je bilo, v skladu s stalnimi prizadevanji Centra za čim večje izboljšanje metod dela in zmanjšanje stroškov, leta 2011 izvedeno novo preverjanje vseh delovnih mest Centra, kar je vodilo v zmanjšanje petih delovnih mest od leta 2012 dalje (če upoštevamo to zmanjšanje, bi bilo zapolnjenih 93,18 % mest iz kadrovskega načrta);

                  10.

                  ugotavlja, da so med letom štirje člani osebja uporabili možnost notranje mobilnosti in zamenjali delovno mesto v okviru Centra;

         Varstvo podatkov

                  11.

                  ugotavlja, da je Center leta 2011, da bi povečal neodvisnost te dejavnosti, imenoval novega nadzornika za varstvo podatkov; ugotavlja, da so bila na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov pred tem leta 2011 naslovljena štiri obvestila, in sicer videonadzor, disciplinski postopek, politika proti nadlegovanju in postopek potrjevanja; poleg tega ugotavlja, da je bil primer videonadzora zaključen s pozitivnim mnenjem, za disciplinski postopek in postopek proti nadlegovanju so bile Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov na njegovo zahtevo posredovane dodatne informacije, glede potrjevanja pa se še vedno čaka njegov odgovor; poziva center, naj organ za podelitev razrešnice obvešča o stanju obvestil;

         Postopki za oddajo javnih naročil

                  12.

                  ugotavlja, da je center leta 2010 v skladu s členom 60 finančne uredbe pripravil načrt javnih naročil za leto 2011, ki služi kot Sklep o financiranju upravnega odbora Centra; poleg tega ugotavlja, da je načrt sestavni del delovnega programa Centra za leto 2011, ki ga je upravni odbor potrdil 27. oktobra 2010;

         Računovodski sistem

                  13.

                  ugotavlja, da je bilo maja 2012 v Centru vzpostavljeno računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki je računovodski sistem, ki ga Komisija uporablja za proračunsko računovodstvo, računovodja pa bo dokončno potrdil računovodski sistem v prvi četrtini leta 2013; poziva Center, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o trenutnem stanju potrjevanja računovodskega sistema;

                  14.

                  sporoča, da so druge pripombe k Sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 12.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 141.

         (7)  Sprejeta besedila, P7–TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).


title: 2014/303/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 20. februarja 2014 o prepovedi denarnega financiranja in obrestovanju vlog države s strani nacionalnih centralnih bank (ECB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 159/54

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 20. februarja 2014
   o prepovedi denarnega financiranja in obrestovanju vlog države s strani nacionalnih centralnih bank

      (ECB/2014/8)

      (2014/303/EU)

   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti druge alinee člena 132(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti druge alinee člena 34.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 271(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 35.6 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, v povezavi z deveto uvodno izjavo Uredbe Sveta (ES) št. 3603/93 (1), je Svet ECB zadolžen, da ocenjuje, ali nacionalne centralne banke (NCB) spoštujejo svoje obveznosti po Pogodbah. V ta namen Svet ECB spremlja, ali NCB spoštujejo prepoved denarnega financiranja, kot je določena v členu 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Cilj tega sklepa je pojasniti merila, ki jih bo Evropska centralna banka (ECB) v okviru zgoraj omenjene vloge Sveta ECB glede spremljanja uporabila za vprašanja obrestovanja vlog, ki jih imajo države in osebe javnega prava pri njihovih centralnih bankah, v odnosu do prepovedi denarnega financiranja po Pogodbi.

               (2)

               Za namene spremljanja spoštovanja prepovedi denarnega financiranja iz člena 123 Pogodbe o delovanju Evropske unije bo ECB upoštevala obrestovanje vlog države, pri katerem obrestne mere ne bi smele biti višje od ustreznih obrestnih mer na denarnem trgu. Ta sklep opredeljuje tržne obrestne mere, ki bodo služile kot zgornje meje za obrestovanje vlog države in se bodo upoštevale pri spremljanju spoštovanja s Pogodbo od 1. decembra 2014 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               (a)

               „država“ pomeni vse javne subjekte, navedene v členu 123 Pogodbe, kot se razlaga glede na Uredbo (ES) št. 3603/93, razen kreditnih institucij v javni lasti, ki jih NCB in ECB pri zagotavljanju rezerv s strani NCB obravnavajo enako kakor zasebne kreditne institucije;

               (b)

               „vloge države“ pomenijo vloge čez noč in vezane vloge, ki jih NCB sprejmejo od države;

               (c)

               „tržna obrestna mera za nezavarovana posojila čez noč“: (i) v zvezi z vlogami čez noč v eurih pomeni obrestno mero EONIA (referenčna obrestna mera za nezavarovana medbančna posojila čez noč v eurih) in (ii) v zvezi z vlogami čez noč v drugi valuti pomeni primerljivo obrestno mero;

               (d)

               „tržna obrestna mera za zavarovana posojila“: (i) v zvezi z vezanimi vlogami v eurih pomeni obrestno mero EUREPO (referenčna obrestna mera na eurskem repo trgu) s primerljivo zapadlostjo, če je na voljo, in (ii) v zvezi z vezanimi vlogami v drugi valuti pomeni primerljivo obrestno mero.

         Člen 2
   Obrestovanje vlog države in spoštovanje prepovedi denarnega financiranja
   1.   Za namene spremljanja spoštovanja prepovedi denarnega financiranja se uporabljajo naslednje zgornje meje za obrestovanje vlog države pri NCB:

               (a)

               za vloge čez noč se uporablja tržna obrestna mera za nezavarovana posojila čez noč;

               (b)

               za vezane vloge se uporablja tržna obrestna mera za zavarovana posojila ali, če ta ni na voljo, tržna obrestna mera za nezavarovana posojila čez noč.

         2.   Spoštovanje zgornjih meja iz odstavka 1 se ocenjuje glede na vsa pomembna dejstva, specifična za vsak posamezni primer.
   Člen 3
   Začetek veljavnosti
   1.   ECB določbe tega sklepa uporablja od 1. decembra 2014.
   2.   Ta sklep začne veljati 22. februarja 2014.

      V Frankfurtu na Majni, 20. februarja 2014

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 3603/93 z dne 13. decembra 1993 o opredelitvi pojmov za uporabo prepovedi iz členov 104 in 104b(1) Pogodbe (UL L 332, 31.12.1993, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 12. julija 1982  o sklenitvi Sporazuma o mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31982D0505

Uradni list L 230 , 05/08/1982 str. 0038 - 0038 finska posebna izdaja: poglavje 7 zvezek 3 str. 0003  španska posebna izdaja: poglavje 07 zvezek 3 str. 0042  švedska posebna izdaja: poglavje 7 zvezek 3 str. 0003  portugalska posebna izdaja poglavje 07 zvezek 3 str. 0042

		Sklep Svetaz dne 12. julija 1982o sklenitvi Sporazuma o mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR)(82/505/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 75 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker je bil Sporazum o mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR) usklajen s pogajanji med Komisijo v imenu Evropske gospodarske skupnosti in Avstrijo, Španijo, Finsko, Norveško, Portugalsko, Švedsko, Švico ter Turčijo v skladu z direktivami za pogajanja, ki jih je sprejel Svet;ker bo Sporazum ASOR olajšal opravljanje občasnih prevozov in pospešil turizem v zahodni Evropi,SKLENIL:Člen 1Sporazum o mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR) skupaj z izjavami, ki so priložene Sklepni listini, se v imenu Evropske gospodarske skupnosti potrdi.Besedila, navedena v prvem odstavku, so priložena temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta deponira listine, ki jih določa člen 18 navedenega Sporazuma [4].V Bruslju, 12. julija 1982Za SvetPredsednikJ. Nørgaard[1] UL C 31, 8.2.1982, str. 1.[2] UL C 182, 19.7.1982, str. 27.[3] Mnenje z dne 26. maja 1982 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[4] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------Sporazumo mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI,ZVEZNI PREDSEDNIK REPUBLIKE AVSTRIJE,VLADA ŠPANIJE,PREDSEDNIK REPUBLIKE FINSKE,VLADA KRALJEVINE NORVEŠKE,VLADA PORTUGALSKE REPUBLIKE,VLADA ŠVEDSKE,ŠVICARSKI ZVEZNI SVET,PREDSEDNIK REPUBLIKE TURČIJE,SO V ŽELJI pospešiti razvoj mednarodnega prevoza in zlasti olajšati organizacijo in opravljanje prevozov;KER so bili nekateri mednarodni prevozi potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi liberalizirani, vsaj kar zadeva Evropsko gospodarsko skupnost, z Uredbo Sveta št. 117/66/EGS z dne 28. julija 1966 o uvedbi skupnih pravil za mednarodni avtobusni prevoz potnikov [1] in z Uredbo Komisije (EGS)št. 1016/68 z dne 9. julija 1966 o določitvi oblike kontrolnih listin, navedenih v členih 6 in 9 Uredbe Sveta št. 117/66/EGS [2];KER je poleg tega Evropska konferenca ministrov za promet (ECMT) dne 16. decembra 1969 sprejela Resolucijo št. 20 o pripravi splošnih pravil glede mednarodnega avtobusnega prevoza [3], ki prav tako zadeva liberalizacijo nekaterih mednarodnih prevozov potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi;KER je zaželeno, da se z uvedbo enotnega dokumenta opredelijo usklajeni ukrepi za liberalizacijo občasnih mednarodnih prevozov potnikov po cesti in poenostavijo kontrolni postopki;KER je zaželeno, da se sekretariatu Evropske konference ministrov za promet v zvezi s sporazumom dodelijo nekatere upravne naloge;SO SE ODLOČILI uvesti enotna pravila za mednarodne prevoze potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevoziIN SO V TA NAMEN imenovali svoje pooblaščence:ZA SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI:g. Herman De Croo,minister za promet in telekomunikacije Kraljevine Belgije,predsedujoči Sveta Evropskih skupnosti;g. G. Contogeorgis,član Komisije Evropskih skupnosti;ZA ZVEZNEGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE AVSTRIJE:g. Karl Lausecker,zvezni minister za promet;ZA VLADO ŠPANIJE:Don Emilio Pan de Soraluce,veleposlanik;ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE FINSKE:g. Jarmo Wahlströem,minister za promet;ZA VLADO KRALJEVINE NORVEŠKE:g. Erik Ribu,generalni sekretar ministrstva za promet in telekomunikacije;ZA VLADO PORTUGALSKE REPUBLIKE:g. José Carlos Viana Baptista,minister za nastanitev, javna dela in promet;ZA VLADO ŠVEDSKE:g. Nils Erik Bramsvik,državni podsekretar ministrstva za promet in telekomunikacije;ZA Švicarski zvezni svet:g. Léon Schlumpf,član Zveznega sveta,vodja Zveznega oddelka za promet, telekomunikacije in energetiko;ZA PREDSEDNIKA REPUBLIKE TURČIJE:dr. Mustafa A. Aysan,minister za promet;KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani oblikiDOGOVORILI O NASLEDNJEM:ODDELEK IPodročje uporabe in opredelitveČlen 11. Ta sporazum se uporablja:(a) za mednarodni prevoz potnikov po cesti z občasnimi prevozi, ki se opravlja:- med ozemljema dveh pogodbenic ali- s prihodom in odhodom na ozemlje iste pogodbenice,- z vozili, registriranimi na ozemlju pogodbenice, ki so po izvedbi in opremi primerna za prevoz več kot devetih oseb, vključno z voznikom, in so namenjena temu prevozu;(b) za vožnje s praznimi vozili, ki se ukvarjajo s temi prevozi.2. Za namen tega sporazuma se mednarodni prevozi razumejo kot prevozi, ki potekajo prek ozemlja najmanj dveh pogodbenic.3. Za namen tega sporazuma izraz "ozemlje pogodbenice" zajema, kar zadeva Evropsko gospodarsko skupnost, tista ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi te skupnosti, in pod pogoji, ki jih ta pogodba določa.Člen 21. Za namen tega sporazuma občasni prevoz pomeni storitve, ki ne ustrezajo niti definiciji linijskega prevoza v členu 3 niti definiciji izmeničnega prevoza v členu 4. Občasni prevoz vključuje:(a) krožne vožnje zaprtih vrat, kar pomeni prevoze, pri katerih se z istim vozilom prevaža ista skupina potnikov na celotnem potovanju in se vrne na mesto odhoda;(b) prevoze, pri katerih je vozilo ob odhodu polno, ob vrnitvi pa prazno;(c) vse druge prevoze.2. Razen pri izjemah v soglasju s pristojnimi organi pogodbenice, ki jo to zadeva, potniki pri občasnem prevozu med vožnjo ne smejo vstopati in izstopati. Taki prevozi se lahko opravljajo z določeno stopnjo pogostosti, ne da bi zato prenehali veljati za občasni prevoz.Člen 31. Za namen tega sporazuma linijski prevoz pomeni storitev, ki zagotavlja prevoz potnikov v določenih časovnih presledkih po vnaprej opredeljenih progah, pri čemer potniki lahko vstopajo in izstopajo na vnaprej določenih postajališčih. Linijski prevoz se mora opravljati po vnaprej opredeljenem voznem redu in prevoznih tarifah.2. Za namen tega sporazuma za linijski prevoz prav tako veljajo prevozi, ki zagotavljajo prevoz neke vrste potnikov in izključujejo druge potnike, ne glede na to, kdo jih organizira, če se ti prevozi opravljajo v skladu s pogoji iz odstavka 1. Taki prevozi, predvsem prevozi delavcev na delo in nazaj ter prevozi šolarjev v šole in nazaj, se imenujejo "posebni linijski prevozi".3. Dejstvo, da se lahko prevoz spreminja glede na potrebe uporabnikov, ne vpliva na uvrstitev med linijske prevoze.Člen 41. Za namen tega sporazuma izmenični prevozi pomenijo ponavljajoče se prevoze predhodno sestavljenih skupin potnikov v obe smeri z enega samega mesta odhoda na eno samo mesto prihoda. Vsaka skupina potnikov, ki jo sestavljajo potniki z že opravljenim prevozom na cilj, se pozneje prepelje na mesto odhoda.Mesto odhoda in mesto prihoda sta mesti, kjer se potovanje začne in konča, pri čemer vključujeta tudi svojo okolico.2. Med izmeničnimi prevozi potniki ne smejo vstopati ali izstopati.3. Pri opravljanju izmeničnih prevozov mora biti vozilo prazno pri prvi vrnitvi in zadnjem odhodu.4. Vendar v soglasju s pristojnimi organi v zadevni pogodbenici ali pogodbenicah na razvrstitev prevozov med izmenične ne vpliva dejstvo, da:- se potniki, ne glede na določbe odstavka 1, vrnejo v odhodni kraj z drugo skupino,- potniki, ne glede na določbe odstavka 2, med potovanjem vstopajo ali izstopajo,- je, ne glede na določbe odstavka 3, vozilo prazno pri prvem odhodu in zadnji vrnitvi.ODDELEK IIUkrepi za liberalizacijoČlen 51. Na ozemlju pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri je bilo vozilo registrirano, za občasne prevoze, navedene v členu 2(1)(a) in (b), ni potrebno prevozno dovoljenje.2. Za občasne prevoze iz člena 2(1)(c) prevozno dovoljenje ni potrebno na ozemlju pogodbenice, ki ni pogodbenica, v kateri je bilo vozilo registrirano, kadar ima prevoz naslednje značilnosti:- pri odhodu je vozilo prazno in vsi potniki vstopijo v istem kraju, in gre za- potnike:(a) - ki sestavljajo skupine na ozemlju nepogodbenice ali pogodbenice, ki ni tista, v kateri je bilo vozilo registrirano ali v kateri so vstopili potniki, v skladu s pogodbo o prevozu, sklenjeno pred njihovim prihodom na ozemlje omenjene pogodbenice in- ki se prepeljejo na ozemlje pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano; ali(b) - ki jih je isti prevoznik v okoliščinah, opredeljenih v členu 2(1)(b), predhodno pripeljal na ozemlje pogodbenice, v kateri jih je nato spet prevzel in jih prepeljal na ozemlje pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano; ali(c) - ki so bili povabljeni na pot na ozemlje druge pogodbenice, pri čemer stroške prevoza krije oseba, ki jih je povabila. Taki potniki morajo sestavljati enovito skupino, ki se ni zbrala samo zaradi tega potovanja in se prepelje na ozemlje pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano.3. Če občasni prevozi, navedeni v členu 2(1)(c), ne izpolnjujejo pogojev, opredeljenih v odstavku 2, je zanje potrebno prevozno dovoljenje na ozemlju pogodbenice v zadevni državi članici.ODDELEK IIIKontrolna listinaČlen 6Prevozniki, ki opravljajo občasne prevoze v smislu tega sporazuma, na zahtevo katerega koli pristojnega inšpektorja pokažejo potniško spremnico kot sestavni del kontrolne listine, ki jo izda pristojni organ države pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano, ali druga uradno pooblaščena agencija. Ta kontrolna listina zamenjuje obstoječe kontrolne listine.Člen 71. Kontrolna listina iz člena 6 je potniška spremnica v dvojniku v knjižici s 25 spremnicami, ki se lahko iztrgajo. Kontrolna listina je v skladu z vzorcem iz Priloge k temu sporazumu. Priloga je sestavni del tega sporazuma.2. Vsaka knjiga in potniške spremnice v njej so označene s serijsko številko. Potniške spremnice so označene tudi z zaporednimi številkami od 1 do 25.3. Besedilo na platnicah knjižice in na potniških spremnicah je natisnjeno v uradnem jeziku ali več uradnih jezikih države članice Evropske gospodarske skupnosti ali katere koli druge pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano.Člen 81. Knjiga iz člena 7 se izda na ime prevoznika in ni prenosljiva.2. Zgornji izvod potniške spremnice mora biti med potovanjem stalno shranjen v vozilu, na katero se nanaša.3. Prevoznik je odgovoren za ustrezno in pravilno izpolnjevanje potniške spremnice.Člen 91. Pred začetkom vsakega potovanja mora prevoznik izpolniti potniško spremnico v dvojniku.2. Za namen predložitve imen potnikov prevoznik lahko uporabi vnaprej pripravljen seznam potnikov na posebnem listu, ki ga varno shrani na mestu, predvidenem v točki 6 v potniški spremnici. Prevoznik seznam potnikov in potniško spremnico opremi z žigom ali, če je to primerno, prevoznik ali voznik vozila podpiše seznam potnikov in potniško spremnico.3. Za vožnjo s praznim vozilom pri odhodu iz člena 5(2) tega sporazuma se lahko seznam potnikov izpolni v skladu s odstavkom 2 ob vstopu potnikov.Člen 10Pristojni organi dveh ali več pogodbenic se lahko dvostransko ali večstransko dogovorijo, da seznam potnikov iz točke 6 potniške spremnice ni potreben. V tem primeru je treba napisati število potnikov.Člen 111. V vozilu je treba hraniti vzorec s trdimi zelenimi platnicami, ki obsega besedilo naslovne in hrbtne strani platnice vzorčne kontrolne listine iz Priloge k temu sporazumu v vseh uradnih jezikih vseh pogodbenic.2. "Besedilo vzorčne kontrolne listine v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, norveškem, portugalskem, španskem, švedskem in turškem jeziku."3. Ta vzorec je treba pokazati na zahtevo katerega koli pooblaščenega inšpektorja.Člen 12Ne glede na določbe iz člena 6 je mogoče dve leti po začetku veljavnosti tega sporazuma v skladu s členom 18(2) za občasne prevoze uporabljati kontrolne dokumente, ki so se uporabljali, preden je začel veljati navedeni sporazum.ODDELEK IVSplošne in končne določbeČlen 131. Pristojni organi v pogodbenicah sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za izvajanje tega sporazuma.Ti ukrepi zajemajo zlasti:- organizacijo, postopek in način nadzora ter kazni za kršitve,- čas veljavnosti knjige,- obdelavo in predložitev zgornjega izvoda in dvojnika potniških spremnic,- imenovanje pristojnih organov iz členov 2, 6, 10 in 14 ter organov iz člena 6,- žigosanje, če je potrebno, potniške spremnice s strani pristojnih inšpektorjev.2. O sprejetih ukrepih iz člena 1 je treba obvestiti sekretariat Evropske konference ministrov za promet (ECMT), ki bo s tem seznanil druge pogodbenice.Člen 141. Pristojni organi v pogodbenicah zagotovijo, da prevozniki upoštevajo določbe tega sporazuma.2. V skladu s svojo nacionalno zakonodajo drug drugega obveščajo o prekrških, ki jih je na njihovem ozemlju storil prevoznik iz druge pogodbenice in, kadar je to potrebno, o naloženi kazni.Člen 15Določbe iz členov 5 in 6 se ne uporabljajo, v kolikor sporazumi ali drugi dogovori, ki veljajo za dve ali več pogodbenic ali bodo sklenjeni med dvema ali več pogodbenicami določajo bolj liberalno obravnavo. Izraz "sporazumi ali drugi dogovori, ki veljajo za dve ali več pogodbenic" zajema, kar zadeva Evropsko gospodarsko skupnost, sporazume in druge dogovore, ki so jih sklenile države članice te skupnosti.Člen 161. Če bi bilo zaradi izvajanja tega sporazuma ali zaradi sprejetih ukrepov iz člena 13 to potrebno, lahko katera koli pogodbenica zahteva sklic sestanka podpisnic tega sporazuma z namenom, da bi skupaj preučile nastale težave in morebitne predlagane rešitve.2. Sestankom iz odstavka 1 izmenoma predsedujeta Evropska gospodarska skupnost in druga pogodbenica, imenovana v ta namen.3. Zahteva za sklic sestanka iz odstavka 1 se naslovi na sekretariat ECMT.4. Sekretariat ECMT nemudoma obvesti druge pogodbenice o zahtevi iz odstavka 1; če se zahteva za sklic sestanka v štirih tednih ne umakne, sekretariat ECMT po koncu tega obdobja določi datum in kraj sestanka po dogovoru s predsedujočim, ki je na tem položaju od zadnjega plenarnega sestanka, in skliče sestanek, takoj ko je mogoče.Člen 171. Ob podpisu tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica z uradnim obvestilom drugih pogodbenic prek sekretariata ECMT izjavi, da se ne smatra vezano s členom 5(2)(b) tega sporazuma. V tem primeru druge pogodbenice niso dolžne upoštevati člena 5(2)(b) v zvezi s pogodbenico, ki je vložila tak pridržek.2. Izjavo iz odstavka 1 je mogoče kadarkoli preklicati z uradnim obvestilom, naslovljenim na druge pogodbenice prek sekretariata ECMT.Člen 181. Ta sporazum pogodbenice potrdijo ali ratificirajo v skladu s svojimi postopki. Listine o potrditvi ali ratifikaciji pogodbenice deponirajo pri sekretariatu ECMT.2. Sporazum začne veljati za pogodbenice, ko ga potrdi ali ratificira pet pogodbenic, vključno z Evropsko gospodarsko skupnostjo, prvi dan tretjega meseca po datumu deponiranja pete listine o potrditvi ali ratifikaciji.3. Ta sporazum začne veljati za vsako pogodbenico, ki ga potrdi ali ratificira po začetku veljavnosti iz odstavka 2, prvi dan tretjega meseca po datumu, ko ta pogodbenica deponira svojo listino o potrditvi ali ratifikaciji pri sekretariatu ECMT.4. Določbe iz Oddelkov II in III tega sporazuma se začnejo uporabljati sedem mesecev po začetku veljavnosti sporazuma, kot to določa odstavek 2 ali 3.Člen 191. Po preteku treh let od začetka veljavnosti tega sporazuma pod pogoji iz člena 18(2), lahko katera koli pogodbenica z uradnim obvestilom, ki ga naslovi na sekretariat ECMT, zahteva sklic konference zaradi spremembe sporazuma. Sekretariat o zahtevi nemudoma obvesti vse druge pogodbenice in določi datum ter kraj konference v dogovoru s predsedujočim, ki je na tem položaju od zadnjega plenarnega sestanka, in skliče konferenco, takoj ko je mogoče. Za predsedovanje tem konferencam se po analogiji uporabljajo določbe iz člena 16(2).2. Za potrditev ali ratifikacijo sprememb sporazuma med vsemi pogodbenicami in za začetek veljavnosti sprememb se uporabljajo določbe člena 18.Člen 201. Sporazum se sklene za pet let od dne, ko začne veljati.2. Vsaka pogodbenica lahko od 1. januarja z enoletnim odpovednim rokom odpove ta sporazum s hkratnim uradnim obvestilom drugih pogodbenic prek sekretariata ECMT. Vendar pa tega sporazuma ne more odpovedati v prvih štirih letih po začetku njegove veljavnosti, kot to določa člen 18(2).3. Razen če ta sporazum odpove pet pogodbenic, vključno z Evropsko gospodarsko skupnostjo, se veljavnost tega sporazuma po koncu petletnega obdobja, navedenega v odstavku 1, avtomatično podaljšuje za obdobja nadaljnjih petih let.Člen 21Ta sporazum, sestavljen v francoskem jeziku, ki je verodostojen jezik, se deponira v arhivih sekretariata ECMT, ki vsaki pogodbenici pošlje overjeno kopijo.Spodaj podpisani pooblaščenci so lastnoročno podpisali potrditev tega sporazuma.V Dublinu, šestindvajsetega maja leta tisoč devetsto dvainosemdeset.Za Svet evropskih skupnosti+++++ TIFF +++++Za zveznega predsednika Republike Avstrije+++++ TIFF +++++Za Vlado Španije+++++ TIFF +++++Za predsednika Republike Finske+++++ TIFF +++++Za Vlado Kraljevine Norveške+++++ TIFF +++++Za Vlado Portugalske republike+++++ TIFF +++++Za Vlado Švedske+++++ TIFF +++++Za Švicarski zvezni svet+++++ TIFF +++++Za predsednika Republike Turčije+++++ TIFF +++++[1] UL št. 147, 9.8.1966, str. 2688/66.[2] UL št. L 173, 22.7.1968, str. 8.[3] Zvezek resolucij ECMT 1969, str. 67; zvezek resolucij ECMT, 1971, str. 133.--------------------------------------------------Sklepna ListinaPredstavnikiSVETA EVROPSKIH SKUPNOSTI,ZVEZNEGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE AVSTRIJE,VLADE ŠPANIJE,PREDSEDNIKA REPUBLIKE FINSKE,VLADE KRALJEVINE NORVEŠKE,VLADE PORTUGALSKE REPUBLIKE,VLADE ŠVEDSKE,ŠVICARSKEGA ZVEZNEGA SVETA,PREDSEDNIKA REPUBLIKE TURČIJE,ki so se sestali v Dublinu, šestindvajsetega maja leta tisoč devetsto dvainosemdeset, da bi podpisali Sporazum o mednarodnem prevozu potnikov po cesti z občasnimi avtobusnimi prevozi (ASOR),so se ob podpisu tega sporazum seznanili in potrdili naslednje izjave:1. Izjava pogodbenic o uporabi sporazuma;2. Izjava Evropske gospodarske skupnosti o členu 5 tega sporazuma;3. Izjava pogodbenic o razvoju sporazuma.V Dublinu, šestindvajsetega maja leta tisoč devetsto dvainosemdesetZa Svet evropskih skupnosti,+++++ TIFF +++++Za zveznega predsednika Republike Avstrije,+++++ TIFF +++++Za Vlado Španije,+++++ TIFF +++++Za predsednika Republike Finske,+++++ TIFF +++++Za Vlado Kraljevine Norveške,+++++ TIFF +++++Za Vlado Portugalske republike,+++++ TIFF +++++Za Vlado Švedske,+++++ TIFF +++++Za Švicarski zvezni svet,+++++ TIFF +++++Za predsednika Republike Turčije,+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Izjava pogodbenic o uporabi sporazumaPogodbenice so sklenile, da se ukrepi za liberalizacijo iz člena 5(2) sporazuma izvajajo le za občasni prevoz, ki ga ureja ta sporazum, med pogodbenicami, v katerih se od 1. julija 1970 uporabljajo določbe Evropskega sporazuma o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne prevoze v cestnem prometu (AETR), ali pogoji, ki so enakovredni tistim v AETR.Pogodbenice, ki bi se iz zgornjih razlogov odločile, da bi sprejele ukrepe o neuporabi ali da bi začasno opustile izvajanje določb za liberalizacijo iz člena 5(2) sporazuma, izjavljajo pripravljenost, da se pred možnim sprejetjem teh ukrepov posvetujejo s pogodbenico, ki jo taki ukrepi zadevajo.--------------------------------------------------Izjava Evropske gospodarske skupnosti o členu 5 sporazumaV zvezi s členom 5 Evropska gospodarska skupnost izjavlja, da se ukrepi za liberalizacijo glede vstopa praznega vozila v drugo pogodbenico, zato da bi tam prevzelo potnike za povratni prevoz na ozemlje pogodbenice, v kateri je bilo vozilo registrirano, uporabljajo, če gre za vrnitev na ozemlje Evropske gospodarske skupnosti, le za povratni prevoz v državo članico, v kateri je bilo uporabljeno vozilo registrirano.--------------------------------------------------Izjava pogodbenic o razvoju sporazumaPogodbenice izjavljajo, da so ukrepi za liberalizacijo iz člena 5 sporazuma v skladu z želenim razvojem mednarodnega potniškega prometa, in tako predstavljajo velik napredek za opravljanje občasnih prevozov. V okviru tega sporazuma in dvostranskih sporazumov bodo ob upoštevanju napredka pri usklajevanju pogojev konkurence poskušale razširiti obseg liberalizacije na podlagi pridobljenih izkušenj. Pogodbenice nadalje izjavljajo, da bodo storile vse potrebno za poenostavitev postopka za izdajo dovoljenja, ki se zahteva za prevoze, navedene v členu 5(3) tega sporazuma.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 23. decembra 2003 o nadaljevanju v letu 2004 izvajanja primerjalnih poskusov ter testiranja Skupnosti semena in razmnoževalnega materiala trav, Triticum aestivum, Brassica napus in Allium ascalonicum v okviru direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES, začetimi leta 2003

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0057

Uradni list L 012 , 17/01/2004 str. 0049 - 0049 Uradni list L 277 , 26/08/2004 str. 0028 - 0028

		Sklep Komisijez dne 23. decembra 2003o nadaljevanju v letu 2004 izvajanja primerjalnih poskusov ter testiranja Skupnosti semena in razmnoževalnega materiala trav, Triticum aestivum, Brassica napus in Allium ascalonicum v okviru direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES, začetimi leta 2003(2004/57/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Direktive Sveta 66/401/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena krmnih rastlin [1],ob upoštevanju Direktive Sveta 66/402/EGS z dne 14. junija 1966 o trženju semena žit [2],ob upoštevanju Direktive Sveta 68/193/EGS z dne 14. aprila 1968 o trženju materiala za vegetativno razmnoževanje trte [3],ob upoštevanju Direktive Sveta 92/33/EGS z dne 28. aprila 1992 o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic razen semena [4],ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/54/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena pese [5],ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic [6],ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/56/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semenskega krompirja [7],ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/57/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena oljnic in predivnic [8],ob upoštevanju Odločbe Komisije 2002/756/ES z dne 16. septembra 2002 o določitvi postopkov Skupnosti za primerjalne poskuse in testiranje semen in razmnoževalnega materiala določenih sort rastlin v skladu z direktivami Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES [9] in zlasti člena 4 Odločbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Odločba 2002/756/ES določa postopke za primerjalne poskuse in testiranja, ki se izvajajo v okviru direktiv Sveta 66/401/EGS, 66/402/EGS, 68/193/EGS, 92/33/EGS, 2002/54/ES, 2002/55/ES, 2002/56/ES in 2002/57/ES od leta 2003 do leta 2004.(2) Teste in poskuse, izvajane v letu 2003, bi bilo treba nadaljevati v letu 2004 –SKLENILA:Edini členPrimerjalni poskusi in testi Skupnosti, ki so se pričeli v letu 2002 z razmnoževalnim in sadilnim materialom trav, Triticum aestivum, Brassica napus in Allium ascalonicum se nadaljujejo v letu 2004 v skladu z Odločbo 2002/756/ES.V Bruslju, 23. decembra 2003Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 125, 11.7.1966, str. 2298/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES (UL L 165, 3.7.2003, str. 23).[2] UL L 125, 11.7.1966, str. 2309/66. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[3] UL L 93, 17.4.1968, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[4] UL L 157, 10.6.1992, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[5] UL L 193, 20.7.2002, str. 12. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[6] UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[7] UL L 193, 20.7.2002, str. 60. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[8] UL L 193, 20.7.2002, str. 74. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/61/ES.[9] UL L 252, 20.9.2002, str. 33.--------------------------------------------------


title: 2007/518/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 10. julija 2007 o imenovanju španskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               24.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/25

      SKLEP SVETA

   z dne 10. julija 2007
   o imenovanju španskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2007/518/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/524/ES, Euratom z dne 11. julija 2006 o imenovanju čeških, nemških, estonskih, španskih, francoskih, italijanskih, latvijskih, litovskih, luksemburških, madžarskih, malteških, avstrijskih, slovenskih in slovaških članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju kandidature, ki jo je predložila španska vlada,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je po odstopu španskega člana g. Pedro BARATO TRIGUERO sprostilo eno mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, kjer zamenja g. Pedro BARATO TRIGUERO za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. julija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  UL L 207, 28.7.2006, str. 30.