title: 2013/211/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 19. aprila 2013 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (ECB/2013/10)

text:
               30.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 118/37

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 19. aprila 2013
   o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka
   (prenovitev)
   (ECB/2013/10)
   (2013/211/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 128(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju člena 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Področje uporabe Sklepa ECB/2003/4 z dne 20. marca 2003 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (1) je treba razširiti, da se zajamejo prihodnje serije eurobankovcev. V ta namen so potrebne številne tehnične spremembe Sklepa ECB/2003/4. Poleg tega je treba glede na izkušnje pri uporabi in razlagi Sklepa ECB/2003/4 podrobneje pojasniti in izboljšati nekatera pravila in postopke. Zaradi uvedbe zgoraj navedenih sprememb je treba torej Sklep ECB/2003/4 v interesu jasnosti in preglednosti prenoviti.

               (2)

               Člen 128(1) Pogodbe in člen 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico, da v Uniji odobri izdajo eurobankovcev. Te določbe prav tako določajo, da te bankovce lahko izdajajo ECB in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB). V skladu s členom 10 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (2) dajejo ECB in NCB eurobankovce v obtok.

               (3)

               Evropski monetarni inštitut (EMI) je izvedel pripravljalna dela za izdelavo in izdajo eurobankovcev ter zlasti glede dizajna eurobankovcev olajšal prepoznavanje in dobro sprejetje apoenov in specifikacij novih eurobankovcev s strani uporabnikov, upoštevajoč posebne vizualne in tehnične zahteve Evropskih združenj uporabnikov bankovcev.

               (4)

               ECB kot naslednik EMI razpolaga z avtorsko pravico nad različnimi vrstami dizajnov eurobankovcev, ki je prvotno pripadala EMI. ECB in NCB, ki delujejo v imenu ECB, lahko uveljavljajo to avtorsko pravico v zvezi z reprodukcijami, ki so izdane ali distribuirane v nasprotju s to avtorsko pravico, kot so med drugim reprodukcije, ki lahko škodujejo ugledu eurobankovcev.

               (5)

               ECB in NCB bodo občasno uvedle nove serije eurobankovcev z izboljšanimi zaščitnimi elementi, ki bodo upoštevali napredek v tehnologiji na področju bankovcev od uvedbe prve serije.

               (6)

               Pravica ECB in NCB do izdaje eurobankovcev vključuje pristojnost za vse vrste pravnega ukrepanja z namenom zaščititi integriteto eurobankovcev kot plačilnega sredstva. ECB sprejme ukrepe, ki zagotavljajo minimalno raven zaščite v vseh državah članicah, katerih valuta je euro, in s tem zagotovi, da lahko širša javnost loči reprodukcije od eurobankovcev, ki jih izdajo ECB in NCB ter niso ponarejeni bankovci po členu 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (3) (v nadaljnjem besedilu: pristni eurobankovci). Zato je treba oblikovati skupna pravila, po katerih bo reprodukcija eurobankovcev dovoljena.

               (7)

               Ta sklep ne sme posegati v uporabo kazenskega prava, zlasti v zvezi s ponarejanjem.

               (8)

               Reprodukcije eurobankovcev v elektronski obliki se štejejo za zakonite, če izdelovalec v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične ukrepe za preprečitev izpisov, ki bi jih širša javnost utegnila pomotoma zamenjati za pristne eurobankovce.

               (9)

               Pristojnost ukrepanja glede zaščite integritete pristnih eurobankovcev kot plačilnega sredstva vključuje pristojnost sprejemanja skupnih pravil, po katerih so NCB pripravljene zamenjati poškodovane pristne eurobankovce. V skladu s temi pravili so določene nekatere kategorije eurobankovcev, ki naj bi jih NCB zadržale, ko so jim te predložene v zamenjavo.

               (10)

               Del originalnega eurobankovca, ki je predložen v zamenjavo, mora izpolnjevati minimalne zahteve glede mer, da ga je mogoče zamenjati. Da se prepreči popačenje mer, na primer kadar je eurobankovec poškodovan zaradi krčenja, morajo biti te mere podane v odstotkih površine originalnega eurobankovca pred poškodbo.

               (11)

               Uredba (ES) št. 1338/2001 zahteva, da kreditne institucije in drugi ponudniki plačilnih storitev v okviru svojih plačilnih dejavnosti ter vse druge institucije, ki sodelujejo pri obdelavi bankovcev in kovancev ter njihovi distribuciji v javnosti, zagotovijo, da se preveri pristnost eurobankovcev in eurokovancev, ki so jih prejeli in jih nameravajo dati ponovno v obtok, in da se odkrijejo ponaredki.

               (12)

               Ker se lahko pristni eurobankovci poškodujejo s protiropnimi napravami v okviru storjenega kaznivega dejanja ali poskusa kaznivega dejanja, je treba zagotoviti, da lahko v takih primerih bankovce zamenja samo žrtev tega kaznivega dejanja ali poskusa kaznivega dejanja.

               (13)

               Za spodbujanje vseh institucij in gospodarskih subjektov, navedenih v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, k pravilnemu ravnanju s protiropnimi napravami je primerno, da jim NCB zaračunajo pristojbino kot plačilo za analize, opravljene v zvezi z zamenjavo pristnih eurobankovcev, ki so bili poškodovani s protiropnimi napravami.

               (14)

               Ta pristojbina se ne sme zaračunati, kadar so bili bankovci poškodovani zaradi poskusa ali dejanskega ropa ali tatvine, in, da bi se izognili zanemarljivim pristojbinam, je treba te zaračunavati samo, kadar se predloži v zamenjavo minimalno število poškodovanih pristnih eurobankovcev.

               (15)

               Večje količine pristnih eurobankovcev, ki so bile poškodovane zaradi sprožitve protiropnih naprav, je treba predložiti v zamenjavo, če tako zahtevajo NCB, v svežnjih, ki vsebujejo minimalno število eurobankovcev.

               (16)

               S ciljem podpreti prizadevanja po okrepitvi varnosti gotovinskega cikla in v izogib kaznovanju uporabe protiropnih naprav je primerno, da se institucijam in gospodarskim subjektom, navedenim v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, ki predložijo v zamenjavo pristne eurobankovce, ki so bili naključno poškodovani s protiropnimi napravami, njihova vrednost knjiži v dobro na dan prejema takih bankovcev, na podoben način kot pri rednih pologih gotovine.

               (17)

               S ciljem podpreti aktivnosti Evropske unije v zvezi s preprečevanjem uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma je primerno, da Eurosistem opredeli pravila za obravnavanje zahtev katerega koli prosilca za zamenjavo poškodovanih pristnih eurobankovcev v vrednosti najmanj 7 500 EUR. Ta pravila ne posegajo v morebitne strožje zahteve glede identifikacije in poročanja, ki jih sprejmejo države članice pri prenosu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (4).

               (18)

               Izključna pravica ECB, da odobri izdajo eurobankovcev v Uniji, vključuje pristojnost za jemanje eurobankovcev iz obtoka in določitev skupnih pravil, po katerih lahko ECB in NCB takšno jemanje iz obtoka izvedejo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Apoeni in specifikacije
   1.   Eurobankovci vključujejo sedem apoenov eurobankovcev, od pet eurov do petsto eurov, na katerih je upodobljena tema „Evropska obdobja in stili“ z naslednjimi osnovnimi specifikacijami:

               Nominalna vrednost
               (EUR)

               Mere (prva serija)

               Mere (druga serija)

               Prevladujoča barva

               Dizajn

               5

               120 × 62 mm

               120 × 62 mm

               siva

               klasicizem

               10

               127 × 67 mm

               127 × 67 mm

               rdeča

               romanski slog

               20

               133 × 72 mm

               133 × 72 mm

               modra

               gotika

               50

               140 × 77 mm

               140 × 77 mm

               oranžna

               renesansa

               100

               147 × 82 mm

               Bo določeno

               zelena

               barok in rokoko

               200

               153 × 82 mm

               Bo določeno

               rumeno rjava

               obdobje arhitekture železa in stekla

               500

               160 × 82 mm

               Bo določeno

               vijolična

               moderna arhitektura 20. stoletja

         2.   Na sedmih apoenih serije eurobankovcev so prikazana vrata in okna na sprednji strani (recto) ter mostovi na zadnji strani (verso). Upodobitve na vseh sedmih apoenih so tipične za različna zgoraj navedena obdobja evropske kulturne zgodovine. Drugi elementi dizajna vključujejo:

               (a)

               simbol Evropske unije;

               (b)

               ime valute, izpisano v latinici in z grškimi črkami, ter dodatno, za drugo serijo eurobankovcev, ime valute, izpisano v cirilici;

               (c)

               začetnice ECB v različicah uradnih jezikov Evropske unije; za prvo serijo eurobankovcev se začetnice ECB omejijo na naslednje različice petih uradnih jezikov: BCE, ECB, EZB, EKT in EKP, dodatno za drugo serijo eurobankovcev pa se začetnice ECB omejijo na naslednje različice devetih uradnih jezikov: BCE, ECB, ЕЦБ, EZB, EKP, EKT, EKB, BĊE in EBC;

               (d)

               simbol ©, ki označuje, da je ECB imetnik avtorske pravice, ter

               (e)

               podpis predsednika ECB.

         Člen 2
   Pravila za reprodukcijo eurobankovcev
   1.   „Reprodukcija“ pomeni vsako fizično ali nefizično podobo, ki uporablja vse ali samo en del eurobankovca, kot je opredeljeno v členu 1, ali dele njegovih posameznih elementov dizajna, kot so med drugim barva, mere, uporaba črk ali simbolov, ki so lahko podobni pristnemu eurobankovcu ali dajejo splošen vtis pristnega eurobankovca, neodvisno od:

               (a)

               velikosti podobe, ali

               (b)

               materialov ali tehnik, uporabljenih za njeno izdelavo, ali

               (c)

               tega, ali so bili elementi dizajna eurobankovca, kot so črke ali simboli, spremenjeni ali dodani ali ne.

         2.   Reprodukcije, ki jih utegne širša javnost pomotoma zamenjati za pristne eurobankovce, se štejejo za nezakonite.
   3.   Reprodukcije, ki ustrezajo naslednjim merilom, se štejejo za zakonite, ker ni nevarnosti, da bi jih širša javnost utegnila pomotoma zamenjati za pristne eurobankovce:

               (a)

               enostranske reprodukcije eurobankovcev, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem, da velikost reprodukcije po dolžini in širini znaša 125 % ali več oziroma 75 % ali manj dolžine in širine zadevnega eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, ali

               (b)

               dvostranske reprodukcije eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem, da velikost reprodukcije po dolžini in širini znaša 200 % ali več oziroma 50 % ali manj dolžine in širine zadevnega eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, ali

               (c)

               reprodukcije posameznih elementov dizajna eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, pod pogojem, da takšen element dizajna ni upodobljen na ozadju, ki spominja na bankovec, ali

               (d)

               enostranske reprodukcije, ki upodabljajo del sprednje ali zadnje strani eurobankovca, pod pogojem, da je takšen del manjši od ene tretjine originalne sprednje ali zadnje strani eurobankovca, kakor je določeno v členu 1, ali

               (e)

               reprodukcije, narejene iz materiala, ki se jasno razlikuje od papirja in izgleda izrazito drugače od materiala, ki se uporablja za bankovce, ali

               (f)

               nefizične reprodukcije, dostopne elektronsko na spletnih straneh, po žici ali brezžično, ali preko drugih sredstev, ki posameznikom omogočajo dostop do teh nefizičnih reprodukcij s kraja ali v času, ki ga sami izberejo, če:

                           —

                           je beseda SPECIMEN (vzorec) vtisnjena diagonalno čez reprodukcijo v pisavi Arial ali Arialu podobni pisavi, in

                           —

                           resolucija elektronske reprodukcije v njeni 100-odstotni velikosti ne presega 72 pik na palec (pnp).

         4.   V primeru reprodukcij po odstavku 3(f)

               —

               mora biti dolžina besede SPECIMEN enaka vsaj 75 % dolžine reprodukcije in

               —

               višina besede SPECIMEN mora biti enaka vsaj 15 % širine reprodukcije ter

               —

               beseda SPECIMEN mora biti prikazana v neprozorni barvi, ki je kontrastna prevladujoči barvi zadevnega eurobankovca, kakor je določeno v členu 1.

         5.   ECB in NCB po prejemu pisne zahteve potrdijo, da so tudi reprodukcije, ki ne ustrezajo merilom iz odstavka 3, zakonite, če jih splošna javnost ne more pomotoma zamenjati s pristnimi eurobankovci, kakor je določeno v členu 1. Kadar je reprodukcija izdelana na ozemlju ene same države članice, katere valuta je euro, se zahteve v zvezi s prej navedenim naslovijo na NCB te države članice. V vseh drugih primerih se takšne zahteve naslovijo na ECB.
   6.   Pravila za reprodukcijo eurobankovcev se uporabljajo tudi za eurobankovce, ki so bili vzeti iz obtoka ali pa so na podlagi tega sklepa izgubili status zakonitega plačilnega sredstva.
   Člen 3
   Zamenjava poškodovanih pristnih eurobankovcev
   1.   NCB na zahtevo in pod pogoji, ki so določeni v odstavku 2 in v ustreznem sklepu Sveta ECB iz člena 6, zamenjajo poškodovane pristne eurobankovce, kadar:

               (a)

               je predloženo več kot 50 % eurobankovca, ali

               (b)

               je predloženo 50 % ali manj eurobankovca, če prosilec dokaže, da je bil manjkajoči del uničen.

         2.   Poleg odstavka 1 veljajo za zamenjavo poškodovanih pristnih eurobankovcev naslednji dodatni pogoji:

               (a)

               v primeru dvoma, da je prosilec zakoniti lastnik eurobankovcev: prosilec je dolžan priskrbeti dokazilo o svoji identiteti in o tem, da je lastnik ali kako drugače pooblaščen prosilec;

               (b)

               v primeru dvoma, da so eurobankovci pristni: prosilec je dolžan priskrbeti dokazilo o svoji identiteti;

               (c)

               če so predloženi s črnilom popackani, umazani ali impregnirani pristni eurobankovci: prosilec je dolžan predložiti pisno razlago o vrsti madeža, umazanije ali impregnacije;

               (d)

               če so pristne eurobankovce poškodovale protiropne naprave: prosilec mora predložiti pisno izjavo o vzroku nevtralizacije;

               (e)

               če so pristne eurobankovce poškodovale protiropne naprave zaradi poskusa ali dejanskega ropa, tatvine ali druge kriminalne dejavnosti: bankovci se zamenjajo samo na zahtevo lastnika ali kako drugače pooblaščenega prosilca, ki je žrtev poskusa ali dejanske kriminalne dejavnosti, ki je privedla do poškodbe bankovcev;

               (f)

               če so pristne eurobankovce poškodovale protiropne naprave in so jih predložile institucije in gospodarski subjekti, navedeni v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001: institucije in gospodarski subjekti morajo predložiti pisno izjavo o vzroku nevtralizacije, navedbo in značilnosti protiropne naprave, podrobnosti o stranki, ki je predložila poškodovane bankovce, in datum njihove predložitve;

               (g)

               če je bila zaradi sprožitve protiropnih naprav poškodovana večja količina pristnih eurobankovcev: kolikor je mogoče in če tako zahtevajo NCB, je treba eurobankovce predložiti v svežnjih po 100 kosov eurobankovcev, pod pogojem, da količina predloženih eurobankovcev zadostuje za oblikovanje takšnega svežnja;

               (h)

               če institucije in gospodarski subjekti, navedeni v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, z eno ali več transakcijami predložijo v zamenjavo poškodovane pristne eurobankovce v vrednosti najmanj 7 500 EUR: institucije in gospodarski subjekti morajo predložiti dokumentacijo o izvoru bankovcev in podatke o identiteti stranke ali, kjer je primerno, dejanskega lastnika, kakor je opredeljeno v Direktivi 2005/60/ES. Ta obveznost se uporablja tudi v primeru dvoma, ali je dosežena mejna vrednost 7 500 EUR. Pravila iz tega odstavka ne posegajo v morebitne strožje zahteve glede identifikacije in poročanja, ki jih sprejmejo države članice pri prenosu Direktive 2005/60/ES.

         3.   Ne glede na zgoraj navedeno:

               (a)

               kadar NCB vedo ali imajo zadosten razlog za sum, da so bili pristni eurobankovci namerno poškodovani, zamenjavo zavrnejo in zadržijo eurobankovce, da se prepreči vrnitev takšnih eurobankovcev v obtok ali da se prosilcu prepreči, da bi jih predložil v zamenjavo drugi NCB. Vendar pa bodo poškodovane pristne eurobankovce zamenjale, če vedo ali imajo zadosten razlog, da verjamejo, da so prosilci v dobri veri, ali če prosilci lahko dokažejo, da so v dobri veri. Eurobankovci, ki so poškodovani v manjšem obsegu, npr. če vsebujejo komentarje, številke ali krajše stavke, se načeloma ne štejejo za pristne eurobankovce, ki so bili namerno poškodovani, in

               (b)

               kadar NCB vedo ali imajo zadosten razlog za sum, da je bilo storjeno kaznivo dejanje, zavrnejo zamenjavo poškodovanih pristnih eurobankovcev in jih proti potrdilu o prejemu zadržijo, da se kot dokaz predložijo pristojnim organom za začetek preiskave kaznivega dejanja ali v podporo preiskavi kaznivega dejanja, ki je v teku. Če pristojni organi ne odločijo drugače, pristni eurobankovci po zaključku preiskave izpolnjujejo pogoje za zamenjavo pod pogoji iz odstavkov 1 in 2.

               (c)

               Kadar NCB vedo ali imajo zadosten razlog za sum, da so poškodovani pristni eurobankovci umazani tako, da predstavljajo nevarnost za zdravje in varnost, zamenjajo poškodovane pristne eurobankovce, če lahko prosilec predloži oceno pristojnih organov glede zdravja in varnosti.

         Člen 4
   Oblikovanje pristojbine za zamenjavo pristnih eurobankovcev, ki so jih poškodovale protiropne naprave
   1.   NCB zaračunavajo institucijam in gospodarskim subjektom, navedenim v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, pristojbino, ko jih ti v skladu s členom 3 prosijo za zamenjavo pristnih eurobankovcev, ki so jih poškodovale protiropne naprave.
   2.   Pristojbina znaša 10 centov za en poškodovan eurobankovec.
   3.   Pristojbina se zaračunava samo, kadar se zamenja vsaj 100 poškodovanih eurobankovcev. Pristojbina se zaračuna za vse zamenjane eurobankovce.
   4.   Pristojbina se ne zaračuna za eurobankovce, ki so bili poškodovani zaradi poskusa ali dejanskega ropa, tatvine ali druge kriminalne dejavnosti.
   Člen 5
   Knjiženje v dobro vrednosti pristnih eurobankovcev, ki so bili naključno poškodovani s protiropnimi napravami in predloženi v zamenjavo
   1.   NCB institucijam in gospodarskim subjektom, navedenim v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1338/2001, ki imajo račun pri zadevni NCB, knjižijo v dobro vrednost pristnih eurobankovcev, ki so jih naključno poškodovale protiropne naprave, na dan prejema teh bankovcev, če:

               (a)

               eurobankovci niso bili poškodovani zaradi dejanskega ropa, tatvine ali druge kriminalne dejavnosti;

               (b)

               lahko NCB takoj preverijo, ali zahtevani znesek vsaj približno ustreza vrednosti predloženih bankovcev, in

               (c)

               so predložene vse ostale informacije, ki jih zahteva NCB.

         2.   Vsaka po obdelavi odkrita razlika med vrednostjo naključno poškodovanih pristnih eurobankovcev, predloženih v zamenjavo, in zneskom, knjiženim v dobro pred obdelavo, se knjiži, odvisno od primera, bodisi v breme bodisi v dobro institucije ali gospodarskega subjekta, ki je predložil eurobankovce v zamenjavo.
   3.   Pristojbine iz člena 4 se bodo izračunale na podlagi dejanskega števila naključno poškodovanih pristnih eurobankovcev, ki jih obdelajo NCB.
   Člen 6
   Jemanje eurobankovcev iz obtoka
   Jemanje enega tipa ali serije eurobankovcev iz obtoka se ureja s sklepom Sveta ECB, ki se objavi za namene splošnega informiranja v Uradnem listu Evropske unije in drugih medijih. Ta sklep pokriva vsaj naslednje točke:

               —

               tip ali serijo eurobankovcev, ki bodo vzeti iz obtoka, in

               —

               rok, v katerem se bo opravljala zamenjava, in

               —

               datum, na katerega bo tip ali serija eurobankovcev izgubila status zakonitega plačilnega sredstva, in

               —

               ravnanje s predloženimi eurobankovci po preteku roka za zamenjavo in/ali po izgubi statusa zakonitega plačilnega sredstva.

         Člen 7
   Začetek veljavnosti in razveljavitev
   1.   Sklep ECB/2003/4 se razveljavi.
   2.   Sklicevanja na Sklep ECB/2003/4 se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.
   3.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 19. aprila 2013

            Za Svet ECB

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 78, 25.3.2003, str. 16.

      (2)  UL L 139, 11.5.1998, str. 1.

      (3)  UL L 181, 4.7.2001, str. 6.

      (4)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

      PRILOGA

         KORELACIJSKA TABELA

                  Sklep ECB/2003/4

                  Ta sklep

                  Člen 1

                  Člen 1

                  Člen 2

                  Člen 2

                  Člen 3

                  Člen 3

                  Člen 4

                  Člen 4

                  Člen 5

                  Člen 6

                  Člen 6

                  Člen 7


title: 2012/96/EU: Sklep Sveta z dne 17. februarja 2012 o prilagoditvi in podaljšanju obdobja uporabe ustreznih ukrepov, prvič določenih s Sklepom 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem v skladu s členom 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES

text:
               18.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 47/47

         SKLEP SVETA
   z dne 17. februarja 2012
   o prilagoditvi in podaljšanju obdobja uporabe ustreznih ukrepov, prvič določenih s Sklepom 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem v skladu s členom 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES
   (2012/96/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), kot je bil prvič spremenjen v Luxembourgu, dne 25. junija 2005 (2), in drugič v Ouagadougouju, dne 23. junija 2010 (3) (v nadaljnjem besedilu: Partnerski sporazum AKP-EU), in zlasti člena 96 Partnerskega sporazuma AKP-EU,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti in upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma AKP-ES (4), in zlasti člena 3 Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom Sveta 2002/148/ES (5) so bila zaključena posvetovanja z Republiko Zimbabve v skladu s členom 96(2)(c) Partnerskega sporazuma AKP-EU in sprejeti ustrezni ukrepi, kakor so opredeljeni v Prilogi k navedenemu sklepu. Od takrat je bilo vsako leto podaljšano obdobje uporabe navedenih ukrepov.

               (2)

               S Sklepom Sveta 2011/106/EU (6) je bilo obdobje uporabe ukrepov podaljšano za dodatnih 12 mesecev, torej do 20. februarja 2012.

               (3)

               Medtem je bilo potrjeno, da je oblikovanje vlade narodne enotnosti priložnost za ponovno vzpostavitev konstruktivnih odnosov med Evropsko unijo in Zimbabvejem ter za podporo izvajanju programa reform Zimbabveja.

               (4)

               Medtem ko se je splošno stanje izboljšalo, izvajanje političnih reform ostaja počasno, nekateri bistveni elementi Partnerskega sporazuma AKP-EU, h katerim se je vlada narodne enotnosti zavezala v splošnem političnem dogovoru o delitvi oblasti, pa še vedno niso bili izvedeni.

               (5)

               Evropska unija priznava prizadevanja Južnoafriške razvojne skupnosti in Južne Afrike kot posrednic pri splošnem političnem dogovoru o delitvi oblasti za vzpostavitev ustreznega okolja za izvedbo verodostojnih volitev. Mirna izvedba referenduma o ustavi bi bila pomemben del tega procesa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ukrepi iz dopisa, priloženega temu sklepu, so ustrezni ukrepi v smislu člena 96(2)(c) Partnerskega sporazuma AKP-EU.
   Navedeni ukrepi se uporabljajo za nadaljnjih šest mesecev, torej od 20. februarja 2012 do 20. avgusta 2012. Redno se pregledujejo in ponovno ocenijo glede na konkreten napredek pri izvedbi Globalnega političnega sporazuma in pripravi na mirno izvedbo verodostojnih volitev.
   Dopis, priložen temu sklepu, se naslovi na predsednika Zimbabveja, g. Mugabeja, in v vednost se pošlje tudi predsedniku vlade g. Tsvangiraiju in g. Welshmanu Ncubeju.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 17. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         M. SAREEN

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 209, 11.8. 2005, str. 27.

      (3)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

      (4)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      (5)  UL L 50, 21.2.2002, str. 64.

      (6)  UL L 43, 17.2.2011, str. 31.

      PRILOGA

         DOPIS PREDSEDNIKU ZIMBABVEJA

      Evropska unija pripisuje določbam člena 9 Partnerskega sporazuma AKP-EU izreden pomen. Spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih institucij in pravne države so kot bistveni elementi Partnerskega sporazuma temelj naših odnosov.
      Z dopisom z dne 19. februarja 2002 Vas je Evropska unija obvestila o svoji odločitvi, da bo sklenila posvetovanja po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-EU in sprejela ustrezne ukrepe v smislu člena 96(2)(c) navedenega sporazuma. Z letnimi dopisi, od katerih je bil zadnji z dne 23. februarja 2011, Vas je Evropska unija obvestila o svojih odločitvah, da ne bo preklicala ustreznih ukrepov in da bo podaljšala obdobje njihove uporabe.
      Evropska unija je pozdravila napredek, ki ga je vlada narodne enotnosti od svoje ustanovitve leta 2009 dosegla na podlagi splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti. Evropska unija poudarja velik pomen političnega dialoga po členu 8 Partnerskega sporazuma AKP-EU, ki se je na prošnjo vlade Zimbabveja uradno začel na srečanju ministrske trojke med Zimbabvejem in EU 18. in 19. junija 2009 v Bruslju. Kot sta se strani dogovorili, je cilj tega političnega dialoga postopna normalizacija odnosov med EU in Zimbabvejem ter izvajanje reform, predvidenih v splošnem političnem dogovoru o delitvi oblasti, da bi se postavili temelji za mirno izvedbo verodostojnih volitev.
      Evropska unija se je v okviru splošnega postopka ponovnega sodelovanja odločila omiliti ukrepe, ki se uporabljajo proti Zimbabveju. Ustrezni ukrepi so bili spremenjeni, da bi se omogočila podpora institucijam in postopkom, povezanim z izvajanjem splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti. Evropska unija je zagotovila tudi začasno prehodno finančno pomoč v obliki kratkoročnih paketov.
      Evropska unija od takrat še vedno podpira nenehna prizadevanja vlade narodne enotnosti za izvajanje splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti ter pozdravlja dosežke pri stabilizaciji gospodarstva in ponovni vzpostavitvi osnovnih socialnih storitev. Vendar Evropska unija še vedno pričakuje napredek pri številnih političnih reformah splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti, vključno z ustavnim postopkom in reformami, potrebnimi za vzpostavitev ustreznega okolja za mirno izvedbo verodostojnih volitev, kakor tudi napredek pri spoštovanju človekovih pravc in pravne države. V zvezi s tem Evropska unija pozdravlja prizadevanja za lažje odnose med Republiko Južno Afriko in Južnoafriško razvojno skupnostjo ter soglasje vseh strank pri oblikovanju načrta.
      Evropska unija pozdravlja nedavne izjave vseh zimbabvejskih strank proti političnemu nasilju in še naprej upa, da bo nedavni družbeni in gospodarski napredek dopolnjen s političnimi reformami, ki bi omogočile mirno izvedbo verodostojnih volitev.
      Evropska unija se je v dodatno podporo postopku prehoda odločila:

                  —

                  podaljšati obdobje uporabe ustreznih ukrepov iz sklepov Sveta 2002/148/ES in 2010/97/SZVP za omejeno obdobje šestih mesecev in tako Evropska unija ponovno poudarja svojo pripravljenost k temu, da kadar koli po konkretnih ukrepih pri izvajanju splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti in pripravi na izvedbo volitev spremeni svoje stališče,

                  —

                  pripraviti osnutek eseja o državni strategiji v okviru Evropskega razvojnega sklada, ki bi se naj podpisal in začel izvajati takoj, ko bi za to bili izpolnjeni pogoji;

            Medtem bo Evropska unija še naprej zagotavljala prehodno pomoč za gospodarsko okrevanje, socialne sektorje in izvajanje splošnega političnega dogovora o delitvi oblasti.
      Vsi drugi ukrepi, navedeni v Prilogi k Sklepu Sveta 2002/148/ES, se še naprej uporabljajo brez sprememb. V primeru spremembe okoliščin se lahko Sklep Sveta do 20. avgusta 2012 naknadno pregleda.
      Evropska unija želi glede na prej obrazloženo pozvati vlado Zimbabveja k okrepljenemu političnemu dialogu v skladu s členom 8 Partnerskega sporazuma AKP-EU ter opredeliti nadaljnje korake k normalizaciji odnosov med EU in Zimbabvejem. V zvezi s tem Evropska unija pozdravlja obisk odbora za ponovno sodelovanje z Zimbabvejem v Bruslju in upa, da ga bo mogoče organizirati v bližnji prihodnosti.
      S spoštovanjem,

               Za Komisijo

            …

               Za Svet

            …


title: 2011/158/EU: Sklep Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 15. februarja 2011 o podaljšanju mandata članov nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

text:
               15.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 67/26

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE
   z dne 15. februarja 2011
   o podaljšanju mandata članov nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
   (2011/158/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT, SVET IN EVROPSKA KOMISIJA SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (1) in zlasti člena 4,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (3) o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), in zlasti člena 11(2),
   ob upoštevanju Sklepa 2005/833/ES, Euratom Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 4. novembra 2005 o imenovanju članov nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (4),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 11(2) Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe (Euratom) št. 1074/1999 določa, da nadzorni odbor „sestavlja pet neodvisnih zunanjih oseb s kvalifikacijami, ki se v njihovih državah zahtevajo za imenovanje na vodilna delovna mesta v zvezi s področjem dela urada“ ter da te osebe soglasno imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija.

               (2)

               V skladu s členom 11(3) mandat članov nadzornega odbora traja tri leta in se lahko enkrat podaljša. Mandat sedanjih članov nadzornega odbora se je iztekel 30. novembra 2008. Po izteku mandata so še naprej opravljali svojo funkcijo v skladu s členom 11(4) uredb.

               (3)

               Mandat članov nadzornega odbora naj ne bi presegal šest let, zato bi bilo treba mandat sedanjih članov, ki so opravljali svojo funkcijo po izteku njihovega prvega mandata, podaljšati do 30. novembra 2011 –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) so do 30. novembra 2011 ponovno imenovani:

               —

               Peter STRÖMBERG,

               —

               Kálmán GYÖRGYI,

               —

               Rosalind WRIGHT,

               —

               Luis LÓPEZ SANZ-ARÁNGUEZ,

               —

               Diemut R. THEATO.

         Člen 2
   Komisija zadevne osebe obvesti o tem sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep velja od 1. decembra 2008.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. februarja 2011

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         MARTONYI J.

            Za Komisijo

         Algirdas ŠEMETA

            Član Komisije

      (1)  UL L 136, 31.5.1999, str. 20.

      (2)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      (3)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.

      (4)  UL L 312, 29.11.2005, str. 49.


title: 2005/769/ES: Odločba Komisije z dne 27. oktobra 2005 o določitvi pravil za nabavo pomoči v hrani preko nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96, in o razveljavitvi njenega Sklepa z dne 3. septembra 1998

text:
               5.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 291/24

         ODLOČBA KOMISIJE
   z dne 27. oktobra 2005
   o določitvi pravil za nabavo pomoči v hrani preko nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96, in o razveljavitvi njenega Sklepa z dne 3. septembra 1998
   (2005/769/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (1), in zlasti člena 19(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 3(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2519/97 z dne 16. decembra 1997 o določitvi splošnih pravil za sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1292/96 kot pomoč Skupnosti v hrani (2), Komisiji omogoča, da mednarodnim in nevladnim organizacijam, ki so upravičenke pomoči Skupnosti, dovoli, da same kupijo in sprostijo proizvode, ki se uporabijo kot pomoč, pod pogojem, da Komisija določi pravila in postopke, ki se uporabijo v tem primeru.

               (2)

               Člen 164 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) („izvedbena pravila“), določa, da kadar izvajanje ukrepa, za katerega se lahko prejme nepovratna sredstva Skupnosti, vključuje javno naročilo, mora sporazum o nepovratnih sredstvih, sklenjen za ta namen, upoštevati pravila o javnih naročilih, ki jih mora upravičenec spoštovati.

               (3)

               Člen 120 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) („finančna uredba“) določa, da za oddajo javnega naročila preko upravičenca do nepovratnih sredstev veljajo načela iz finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil.

               (4)

               Pravila o javnih naročilih, ki jih morajo upoštevati organi iz dela 2 Priloge k Uredbi (ES) št. 1292/96 o politiki upravljanja pomoči v hrani, so že določeni v sporazumih o prispevkih, ki jih je za ta namen Komisija sklenila z navedenimi mednarodnimi organizacijami; za nevladne organizacije (NVO) morajo pravila o javnih naročilih in drugi pogoji, ki so potrebni za sprostitev pomoči v hrani in upoštevanje finančnih načel iz finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil, temeljiti zlasti na tistih iz Uredbe (ES) št. 2519/97, in se jih glede na stanje v okviru finančnega upravljanja po potrebi prilagoditi.

               (5)

               Pravila o javnih naročilih se morajo uporabljati, kadar Komisija NVO pooblasti, da kupijo in sprostijo pomoč v hrani v okviru pogodb, ki jih je treba podpisati za izvedbo letnega delovnega programa za pomoč v hrani, brez poseganja v pravico podpisnika Komisije, da v takšne pogodbe vključi dodatne zahteve z namenom dobrega finančnega upravljanja. Sklep Komisije z dne 3. septembra 1998 je zato treba razveljaviti.

               (6)

               V skladu s členom 29 Uredbe (ES) št. 1292/96 je bil Odbor za varnost preskrbe s hrano in pomoč v hrani o tem ukrepu obveščen –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Pravila za nabavo pomoči v hrani preko nevladnih organizacij, katere je Komisija pooblastila za nakup in sprostitev proizvodov, ki jih je treba dobaviti v skladu z Uredbo (ES) št. 1292/96, so določena v Prilogi k temu sklepu. Navedena pravila so sestavni del pogodb in sporazumov, ki jih je Komisija sklenila v ta namen.
   Člen 2
   Sklep Komisije z dne 3. septembra 1998 o pooblastitvi nekaterih organizacij, ki prejemajo pomoč v hrani od Skupnosti, da same kupijo nekatere proizvode, kot pomoč Skupnosti v hrani, se razveljavi.
   Člen 3
   Ta odločba začne veljati na dan njene objave.

      V Bruslju, 27. oktobra 2005

            Za Komisijo

         Louis MICHEL

            Član Komisije

      (1)  UL L 166, 5.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

      (2)  UL L 346, 17.12.1997, str. 23.

      (3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
   PRILOGA
   Nevladna organizacija, ki je upravičena do pomoči Skupnosti (v nadaljevanju „NVO“), mora uporabljati naslednja pravila za sprostitev proizvodov, ki jih je v okviru Uredbe (ES) št. 1292/96 treba dobaviti kot pomoč Skupnosti, brez poseganja v kakršne koli dodatne zahteve v zvezi s finančnim upravljanjem, vključene v pogodbo z upravičencem, za izvajanje ukrepov upravljanja pomoči v hrani.
   I.   SPLOŠNA NAČELA
   Ta priloga se uporablja za blago, ki se dobavlja v stanju „franko na cilju“.
   II.   KRAJ NAKUPA BLAGA
   Glede na pogoje, določene za vsako posamezno dobavo, se proizvod, ki ga je treba dobaviti, kupi v Evropski skupnosti ali v državi v razvoju iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1292/96, ki spada, če je mogoče, k isti geografski regiji. Če je le mogoče, je treba dati prednost nakupom v državi aktivnosti ali sosednji državi.
   V izjemnih okoliščinah in v skladu s postopki iz člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1292/96 se proizvodi lahko kupijo na trgu države, ki ni navedena v Prilogi k Uredbi (ES) št. 1292/96.
   NVO zagotovi, da se proizvodi, ki jih je treba dobaviti kot pomoč v hrani, lahko prosto uvozijo v državo upravičenko in da zanje ne bo veljala nikakršna uvozna dajatev ali dajatev s podobnim učinkom.
   III.   ZNAČILNOSTI PROIZVODOV
   Proizvodi kolikor je le mogoče ustrezajo prehranjevalnim navadam prebivalstva, ki prejema pomoč.
   Značilnosti proizvodov, ki se uporabijo kot pomoč v hrani, so v skladu z zahtevami iz Sporočila Komisije v zvezi z značilnostmi proizvodov, ki jih je treba dobaviti kot pomoč Skupnosti v hrani (1).
   Poleg tega je pakiranje v skladu z zahtevami iz Sporočila Komisije v zvezi s pakiranjem proizvodov, ki jih je treba dobaviti kot pomoč Skupnosti v hrani (2).
   IV.   PREDPISI GLEDE DRŽAVNE PRIPADNOSTI
   Udeležba v razpisnih postopkih, določenih v okviru sprostitve proizvodov, ki jih je treba dobaviti kot pomoč v hrani, je na osnovi enakih pogojev omogočena vsem fizičnim in pravnim osebam iz Evropske skupnosti ali držav v razvoju iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1292/96.
   Ponudnik mora biti zakonito registriran in mora na zahtevo predložiti dokazilo o registraciji.
   V.   RAZLOGI ZA IZKLJUČITEV IZ UDELEŽBE V POSTOPKIH NAROČIL IN ODDAJE JAVNEGA NAROČILA
   1.   Razlogi za izključitev iz udeležbe v postopkih naročil
   Ponudnike se izključi iz udeležbe v postopku naročil, če:

               (a)

               so bodisi v stečaju bodisi v postopku likvidacije, v sodnem postopku prisilne poravnave, so sklenili dogovor z upniki, so opustili poslovno dejavnost, so v postopku, ki je povezan s temi zadevami, ali so v kateri koli podobni okoliščini, ki izhaja iz podobnega postopka, določenega z nacionalno zakonodajo ali predpisi;

               (b)

               so bili s pravnomočno sodbo obsojeni za prestopek v zvezi z njihovim poklicnim ravnanjem;

               (c)

               so bili spoznani za krive resnega poklicnega prekrška, dokazanega na kateri koli način, ki ga upravičenec do nepovratnih sredstev lahko utemelji;

               (d)

               niso izpolnili obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno varnost ali plačilom davkov v skladu z določbami zakonodaje bodisi države, v kateri imajo sedež, bodisi države upravičenke do nepovratnih sredstev ali države, kjer naj bi se pogodba izvedla;

               (e)

               so bili s pravnomočno sodbo obsojeni za goljufijo, korupcijo, vpletenost v kriminalno organizacijo ali katero koli drugo ilegalno dejavnost, ki škoduje finančnim interesom Skupnosti;

               (f)

               je bilo med drugim postopkom naročil ali postopkom dodelitve nepovratnih sredstev iz proračuna Skupnosti ugotovljeno, da so resno kršili pogodbo z neizpolnitvijo svojih pogodbenih obveznosti.

         Ponudniki morajo potrditi, da niso v eni izmed zgoraj navedenih situacij.
   2.   Izključitev iz oddaje javnega naročila
   Javna naročila se ne oddajo ponudnikom, ki so med postopkom naročil:

               (a)

               v navzkrižju interesov;

               (b)

               spoznani za krive napačnega prikazovanja pri zagotavljanju informacij, ki jih zahteva upravičenec nepovratnih sredstev kot pogoj za udeležbo v postopku javnih naročil, ali če teh informacij ne zagotovijo.

         VI.   POSTOPKI ODDAJE JAVNEGA NAROČILA
   1.   Splošne določbe
   NVO objavi mednarodni odprti javni razpis za nabavo blaga v vrednosti 150 000 EUR ali več. Pri mednarodnem odprtem javnem razpisu NVO objavi razpis o javnem naročilu v vseh ustreznih medijih, zlasti na svoji spletni strani, v mednarodnem tisku in nacionalnih tiskanih medijih države, kjer se izvaja dejavnost, ali v drugih specializiranih publikacijah.
   Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti 30 000 EUR ali več, vendar manj kot 150 000 EUR se oddajo po odprtem postopku oddaje naročila, ki je objavljen lokalno. Pri lokalnem odprtem postopku oddaje naročila se razpis o javnem naročilu objavi v vseh ustreznih medijih, vendar samo v državi, kjer se izvaja dejavnost. Kljub temu je treba omogočiti udeležbo drugih upravičenih dobaviteljev z enakimi možnostmi kot lokalna podjetja.
   Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti do 30 000 EUR je treba oddati po konkurenčnem postopku s pogajanji brez objave, v katerem NVO obravnava vsaj tri dobavitelje po svoji izbiri in se o pogojih naročila pogodi z enim ali več dobavitelji.
   Javna naročila za nabavo blaga v vrednosti do 5 000 EUR se lahko oddajo na podlagi samo ene ponudbe.
   Roki za prejetje ponudb in prijav za sodelovanje morajo biti dovolj dolgi, da se zainteresiranim strankam omogoči razumno in primerno obdobje za pripravo in predložitev svojih ponudb.
   2.   Postopek s pogajanji
   Na podlagi samo ene ponudbe lahko upravičenec uporabi postopek s pogajanji v naslednjih primerih:

               (a)

               Kadar se zaradi izjemno nujnih razlogov, nastalih zaradi dogodkov, ki jih upravičenec ni mogel predvideti in ki se mu jih nikakor ne more pripisati, roka za postopek iz oddelka VI.1 ne more spoštovati. Okoliščine, ki se uporabijo za utemeljitev nujnih razlogov, se nikakor ne sme pripisati upravičencu. Ukrepi, ki se jih izvede v kriznih situacijah in katere opredeli Komisija, se štejejo za nujne razloge. Komisija bo upravičenca obvestila o obstoju in koncu krizne situacije.

               (b)

               Pri dodatnih dobavah prvotnega dobavitelja, ki so namenjene bodisi za delno nadomestilo običajnih dobav blaga ali opreme bodisi za razširitev obstoječih dobav blaga ali opreme in bi zamenjava dobavitelja upravičenca prisilila, da nabavi opremo, ki ima drugačne tehnične lastnosti, to pa bi povzročilo neskladnost ali nesorazmerne tehnične težave med obratovanjem in vzdrževanjem.

               (c)

               Kadar je bil postopek za oddajo naročila neuspešen, kar pomeni, da upravičenec ni prejel nobene kakovostno in/ali finančno primerne ponudbe. V takih primerih se lahko upravičenec po razveljavitvi postopka za oddajo naročila pogaja z enim ali več ponudniki po svoji izbiri izmed tistih, ki so se udeležili postopka za oddajo naročila, če prvotni pogoji postopka za oddajo naročila niso bistveno spremenjeni.

               (d)

               Kadar se zadevno naročilo odda organom, ki imajo de jure ali de facto monopol, ustrezno utemeljen v odločitvi Komisije o oddaji javnega naročila.

               (e)

               Pogodba na podlagi neposrednega dogovora se lahko sklene, kadar je to upravičeno zaradi posebnih okoliščin dobave, in zlasti v primeru poskusne dobave.

         3.   Obveznosti glede oddaje ponudb
   NVO v razpisu o javnem naročilu navede obliko in rok za pripravo ponudb.
   Vse prijave za sodelovanje in ponudbe, za katere se potrdi, da izpolnjujejo formalne pogoje, komisija za ocenjevanje oceni in razvrsti na podlagi meril za izločitev, izbiro in oddajo, ki se objavijo vnaprej. Komisija mora imeti liho število članov, najmanj tri, ki so ustrezno usposobljeni za sprejemanje stališč o ponudbah.
   Za vsako posamezno razpisano pošiljko se lahko predloži samo ena ponudba. Veljavna je samo, če se nanaša na celotno pošiljko. Če je pošiljka razdeljena v delne pošiljke, se ponudba sestavi kot povprečje teh delnih pošiljk. Če se javni razpis nanaša na dobavo več kakor ene pošiljke, se predloži ločena ponudba za vsako posamezno pošiljko. Ponudniku ni treba oddati ponudbe za vse pošiljke.
   Ponudbe vsebujejo:

               —

               ime in naslov ponudnika,

               —

               referenčne številke javnega razpisa, pošiljke in dejavnost,

               —

               neto težo pošiljke ali določeni denarni znesek, na katerega se ponudba nanaša,

               —

               predlagano ceno na neto tono proizvoda, po katerem se ponudnik obvezuje dobaviti blago v skladu z dogovorjenimi pogoji,

         ali

               —

               neto količino ponujenega blaga, če se javni razpis nanaša na pogodbo za dobavo največje možne količine določenega proizvoda za določeni denarni znesek,

               —

               stroške prevoza za predvideno fazo dostave,

               —

               rok za dostavo.

         Ponudba je veljavna le, če ji je priloženo potrdilo o položeni garanciji za ponudbo. Znesek garancije za ponudbo, izražen v valuti plačila, in rok veljavnosti se določita v razpisu o javnem naročilu. Garancija predstavlja 1 % celotnega zneska ponudbe, rok veljavnosti pa je najmanj en mesec.
   Garancija se položi v korist NVO v obliki poroštva kreditne ustanove, ki jo priznavata država članica ali NVO. Garancija je nepreklicna in vnovčljiva na prvo zahtevo.
   V primeru sprostitve pomoči v državi, ki je sama upravičenka pomoči v hrani, lahko NVO v razpisu o javnem naročilu opredeli druge pogoje za garancijo, z upoštevanjem običajnih postopkov v tej državi.
   Garancija za ponudbo se sprosti:

               —

               s pismom ali sporočilom po telefaksu, ki ga pošlje NVO, če ponudba ni bila sprejeta oziroma je bila zavrnjena ali če naročilo ni bilo oddano,

               —

               če je ponudnik, ki je določen za dobavitelja, vložil garancijo za dostavo.

         Garancija se zaseže, če dobavitelj ne zagotovi garancije za dostavo v razumnem roku po oddaji naročila in tudi če ponudnik umakne svojo ponudbo, potem ko je že bila predložena.
   Ponudba se zavrne, če ni predložena v skladu s temi določbami ali če vsebuje druge zadržke ali pogoje poleg tistih, določenih v javnem razpisu.
   Nobene ponudbe po prejetju ni mogoče spreminjati ali umakniti.
   Naročilo se odda ponudniku, ki je predložil ponudbo z najnižjo ceno in ki izpolnjuje vse pogoje javnega razpisa, zlasti glede lastnosti proizvodov, ki jih je treba sprostiti. Če je več ponudnikov predložilo ponudbe z najnižjo ceno, se naročilo odda z žrebanjem.
   Ko se naročilo odda, je treba izbranega ponudnika in neizbrane ponudnike ustrezno uradno obvestiti s pismom ali telefaksom.
   NVO lahko sklene, da ne odda javnega naročila po poteku prvega ali drugega roka, zlasti če ponujene cene v predloženih ponudbah odstopajo od običajnih tržnih cen. NVO ni treba utemeljevati svojega sklepa. Ponudniki morajo biti o odločitvi, da javno naročilo ne bo oddano, uradno obveščeni s pisnim obvestilom v treh delovnih dneh.
   VII.   OBVEZNOSTI DOBAVITELJA IN DOBAVNI POGOJI
   NVO v razpisu o javnem naročilu določi pogoje v zvezi z odgovornostmi dobavitelja v skladu s trenutnimi pravili, dobavitelj pa izpolnjuje svoje obveznosti v skladu z vsemi pogoji, določenimi v obvestilu o razpisu, kakor tudi obveznosti, ki izhajajo iz njegove ponudbe.
   Dobavitelj na svoje lastne stroške ob upoštevanju odobrenega roka organizira prevoz po najprimernejši poti, od pristanišča odpreme ali pretovornega pristana, navedenega v njegovi ponudbi, do končnega namembnega kraja, določenega v razpisu za javno naročilo.
   Na dobaviteljevo pisno zahtevo pa lahko NVO odobri spremembo pristanišča odpreme ali pretovornega pristana, pod pogojem, da vse stroške, ki iz tega izhajajo, krije dobavitelj.
   Dobavitelj sklene pomorsko zavarovanje ali zavarovanje terjatev v okviru splošnega zavarovanja. Zavarovanje mora kriti najmanj ponudbeni znesek in vsa tveganja, ki so povezana s prevozom, ter vse druge dejavnosti dobavitelja v zvezi z dobavo do predvidene faze dostave. Zavarovanje krije tudi stroške sortiranja, izločitve ali uničenja poškodovanega blaga, ponovnega embaliranja in analize blaga, če upravičenec blago sprejme kljub nastali škodi.
   Blago se ne sme dostavljati v deljenih pošiljkah na več kakor enem plovilu, razen če NVO s tem ne soglaša. V tem primeru NVO zahteva od dobavitelja, da pokrije stroške dodatnih pregledov.
   V razpisu za javno naročilo se lahko, kjer je to primerno, predvidi datum, pred katerim se šteje, da je vsaka dostava prezgodnja.
   Dobava blaga je končana, ko je vse blago dejansko dostavljeno v stanju „franko na cilju“. Dobavitelj krije vse stroške, dokler blago ni na razpolago v namembnem skladišču.
   Dobavitelj je odgovoren za vsa tveganja, vključujoč izgubo ali poškodbe, do katerih lahko pride, preden se izvede dobava blaga v celoti, in to dejstvo potrdi nadzornik v končnem certifikatu o skladnosti (glej točko 8).
   Dobavitelj nemudoma pisno obvesti upravičenca in nadzornika o uporabljenem prevoznem sredstvu, datumih nakladanja, pričakovanem datumu prihoda v namembni kraj ter o katerem koli izrednem dogodku, do katerega pride, medtem ko je blago v tranzitu.
   Dobavitelj opravi formalnosti v zvezi z izvoznim dovoljenjem in carinjenjem ter krije zadevne stroške in dajatve.
   Da zagotovi izpolnitev svojih obveznosti, dobavitelj položi garancijo za dostavo v razumnem roku od uradnega obvestila o oddaji javnega naročila. Ta garancija, izražena v valuti plačila, predstavlja 5 do 10 % celotnega zneska ponudbe. Rok veljavnosti se izteče en mesec po datumu zadnje dostave. Garancija se položi na enak način kot garancija za ponudbo.
   Garancija za dostavo se sprosti v celoti s pismom ali sporočilom po telefaksu, ki ga pošlje NVO, ko dobavitelj:

               —

               izvede dobavo blaga v skladu z vsemi svojimi obveznostmi, ali

               —

               je oproščen svojih obveznosti,

         ali

               —

               ne izvede dobave blaga zaradi višje sile, ki jo prizna NVO.

         VIII.   NADZOR
   NVO takoj po oddaji javnega naročila sporoči dobavitelju, katera službi je odgovorna za preverjanje in potrjevanje kakovosti, količine, pakiranja in označevanja blaga, ki ga je treba dostaviti glede na vsako dobavo, izdajo certifikata o skladnosti ali potrdila o dostavi ter za splošno usklajevanje vseh faz dobave blaga (v nadaljnjem besedilu „nadzornik“).
   Po uradnem obvestilu o oddaji javnega naročila dobavitelj pisno sporoči nadzorniku ime in naslov proizvajalca, tistega, ki pakira ali imetnika zalog blaga, ki ga je treba dostaviti, in približni datum proizvodnje ali pakiranja ter ime svojega zastopnika na kraju dostave.
   Nadzornik opravi vsaj dva pregleda, na podlagi formalnih pogojev, ki so v skladu z mednarodnimi standardi nadzora:

               (a)

               Predhodni pregled se opravi med nalaganjem blaga ali v tovarni. Končni pregled se opravi v predvideni fazi dostave.

               (b)

               Ko je predhodni pregled končan, nadzornik izda dobavitelju začasni certifikat o skladnosti, po potrebi z zadržki. Nadzornik navede, ali je zadržek tak, da je zaradi njega blago v fazi dostave nesprejemljivo.

               (c)

               Ko se opravi končni pregled, nadzornik izda dobavitelju končni certifikat o skladnosti, v katerem je naveden zlasti datum dokončanja dobave in neto količina dobavljenega blaga. Ta certifikat se po potrebi izda s pridržkom.

               (d)

               Če nadzornik izda ustrezno utemeljeno „obvestilo o pridržku“, o tem čim prej pisno obvesti dobavitelja in NVO. Če dobavitelj želi spodbijati ugotovitve nadzornika in NVO, mora to narediti v dveh delovnih dneh od pošiljanja tega obvestila.

         Stroške zgoraj navedenih pregledov krije NVO. Dobavitelj nosi vse finančne posledice, v primeru pomanjkljive kakovosti ali zamude pri pripravi blaga za pregled.
   Če dobavitelj ali upravičenec ugovarja ugotovitvam pregleda, nadzornik po odobritvi NVO pripravi drugi inšpekcijski pregled, ki glede na naravo ugovora vključuje ponovno vzorčenje, ponovno analizo, in/ali ponovno tehtanje ali ponovni pregled pakiranja. Drugi inšpekcijski pregled opravi agencija ali laboratorij, ki se določi v dogovoru med dobaviteljem, končnim upravičencem in nadzornikom.
   Stroške tega inšpekcijskega pregleda nosi stranka, ki spor izgubi.
   Če končni certifikat o skladnosti ni izdan po prvih pregledih ali potem, ko se opravi drugi inšpekcijski pregled, je dobaviteljeva obveznost, da nadomesti blago.
   Stroške nadomestitve in povezane stroške nosi dobavitelj.
   Nadzornik izda pisna vabila zastopnikom dobavitelja in končnega upravičenca, ki naj bi bili prisotni pri pregledih, zlasti pri jemanju vzorcev za analize. Jemanje vzorcev se opravi v skladu s strokovno prakso. Ko se opravi vzorčenje, nadzornik vzame dva dodatna vzorca, ki jih hrani zapečatena in jih da na voljo NVO za namen katerega koli drugega pregleda ali za primer ugovora upravičenca ali dobavitelja.
   Stroške blaga, ki se uporabi za vzorčenje, krije dobavitelj.
   Prejemnik blaga izda dobavitelju potrdilo o prevzemu, potem, takoj po tem, ko je blago dobavljeno v stanju „franko na cilju“ in ko je dobavitelj upravičencu predal izvirnik končnega certifikata o skladnosti ter predračun, na katerem je navedena vrednost blaga in brezplačna dostava upravičencu.
   V zvezi z blagom, ki se dobavlja kot razsuti tovor, se uporablja 3 % odstopanje (brez teže vzorcev) od zahtevane količine. Za blago, ki se dobavlja pakirano, je dovoljeno 1 % odstopanje. Če je odstopanje večje od dovoljenega, lahko NVO zahteva od dobavitelja, da opravi dodatno dostavo pod enakimi finančnimi pogoji kot so veljali za prvo dostavo.
   IX.   PLAČILNI POGOJI
   Znesek, ki ga mora NVO plačati dobavitelju, ne sme preseči zneska, navedenega v ponudbi, povišanega za katere koli stroške in znižanega za vsa spodaj navedena zmanjšanja.
   Če se za kakovost, pakiranje ali označevanje blaga ugotovi, da v fazi dostave ne ustreza specifikacijam, vendar se s tem ne prepreči izdaje potrdila o prevzemu, lahko NVO pri izračunu zneska uveljavlja zmanjšanja.
   Razen v primerih višje sile, se garancija za dostavo delno zaseže, na kumulativni osnovi v naslednjih primerih:

               —

               10 % vrednosti količine, ki ni dostavljena, brez poseganja v dovoljena odstopanja iz točke VIII zgoraj,

               —

               0,1 % vrednosti količine, dobavljene po roku, za vsak dan zamude,

               —

               kjer je to primerno in samo, če je to določeno v razpisu o javnem naročilu, 0,1 % na dan, v primeru prezgodnje dostave blaga.

         Znesek garancij, ki naj se zaseže, se odšteje od končnega zneska, ki ga je treba izplačati. Obenem se garancije v celoti sprostijo.
   NVO lahko dobavitelju na njegovo pisno zahtevo povrne nekatere dodatne stroške, kot so stroški skladiščenja ali zavarovanja, ki jih je dobavitelj dejansko plačal, izključujoč kakršne koli upravne stroške, ki jih NVO oceni na podlagi ustrezne spremne dokumentacije, pod pogojem, da je potrdilo o prevzemu ali potrdilo o dostavi izdano brez zadržkov v zvezi z naravo stroškov, ki jih dobavitelj terja, in v primeru:

               —

               podaljšanja roka za dostavo na prejemnikovo zahtevo, ali

               —

               zamude, daljše od 30 dni med datumom dostave in izdaje potrdila o prevzemu ali datumom izdaje končnega certifikata o skladnosti.

         Dodatni stroški se ne priznajo, če presegajo:

               —

               1 EUR na tono razsutega blaga in 2 EUR na tono predelanega blaga na teden, če gre za stroške skladiščenja,

               —

               0,75 % od vrednosti blaga na leto, če gre za stroške zavarovanja.

         Znesek, ki ga je treba plačati, se plača na zahtevo dobavitelja, predloženo v dveh izvodih. Zahtevku za plačilo celotnega ali preostalega ponudbenega zneska se priložijo naslednji dokumenti:

               —

               predračun za terjani znesek,

               —

               izvirnik potrdila o prevzemu,

               —

               izvod, ki ga podpiše in overi dobavitelj, tako da ustreza izvirniku končnega certifikata o skladnosti.

         Ko se dostavi 50 % celotne količine iz razpisa o javnem naročilu, lahko dobavitelj zahteva predplačilo, tako da predloži predračun za terjani znesek in izvod predhodnega certifikata o skladnosti.
   Vsi zahtevki za plačilo celotnega ali preostalega ponudbenega zneska se predložijo NVO po izdaji potrdila o prevzemu. Vsa plačila se opravijo v 60 dneh od dneva, ko NVO prejme popolni in točni zahtevek za plačilo. Za neupravičene zamude se zaračunajo zamudne obresti po mesečni obrestni meri, ki jo določa Evropska centralna banka.
   X.   KONČNA DOLOČBA
   NVO odloča o tem, ali je do neizpolnjevanja dobaviteljeve obveznosti, da dobavi blago, ali katere druge njegove obveznosti prišlo, zaradi višje sile. NVO krije stroške zaradi višje sile, ki jih sama prizna.

      (1)  UL C 312, 31.10.2000, str. 1.

      (2)  UL C 267, 13.9.1996, str. 1.


title: 2008/365/ES: Sklep Komisije z dne 30. aprila 2008 o ustanovitvi skupine strokovnjakov na področju finančnega izobraževanja

text:
               9.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 125/36

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 30. aprila 2008
   o ustanovitvi skupine strokovnjakov na področju finančnega izobraževanja
   (2008/365/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti kot eno od dejavnosti Skupnosti navaja notranji trg, za katerega je značilna odprava ovir pri prostem pretoku blaga, oseb, storitev in kapitala med državami članicami.

               (2)

               Člen 95 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti od Komisije zahteva, da v svojih predlogih za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področju varstva potrošnikov kot izhodišče upošteva visoko raven varstva, ob upoštevanju zlasti novih dognanj na podlagi znanstvenih dejstev.

               (3)

               Člen 149 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti od Skupnosti zahteva, da prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost.

               (4)

               Člen 153 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti zahteva, da Skupnost podpre interese potrošnikov in zagotovi visoko raven varstva potrošnikov s prispevanjem k varovanju zdravja, varnosti in ekonomskih interesov potrošnikov, pa tudi k spodbujanju njihove pravice do obveščenosti, izobraževanja in samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov.

               (5)

               Finančno izobraževanje je s krepitvijo možnosti državljanov, da pri nakupu finančnih storitev sprejemajo ozaveščene odločitve in razumejo bistvene osnove osebnih financ, bistveno za zagotavljanje neposrednih koristi enotnega trga evropskim državljanom, kot je ugotovljeno tudi v sporočilu Komisije Enotni trg za Evropo 21. stoletja
                   (1).

               (6)

               Pomen finančnega izobraževanja je priznan tudi v beli knjigi o politiki finančnih storitev za obdobje 2005–2010 (2), zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (3), sklepih Ekonomsko-finančnega sveta z dne 8. maja 2007 (4) in Resoluciji Evropskega parlamenta o politiki finančnih storitev (5).

               (7)

               Komisija je izdala sporočilo Finančno izobraževanje
                   (6), v katerem je poleg drugih pobud objavila ustanovitev skupine strokovnjakov s praktičnimi izkušnjami na področju finančnega izobraževanja.

               (8)

               Skupina strokovnjakov mora prispevati k širjenju in spodbujanju najboljše prakse na področju finančnega izobraževanja ter podpreti Komisijo pri njenih ukrepih na področju finančnega izobraževanja.

               (9)

               Skupino strokovnjakov morajo sestavljati posamezniki, ki imajo strokovno znanje in izkušnje na področju finančnega izobraževanja ter predstavljajo široko paleto javnih in zasebnih zainteresiranih strani.

               (10)

               Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov za finančno izobraževanje, njene pristojnosti in sestavo pa podrobno določiti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Ustanovi se skupina strokovnjakov na področju finančnega izobraževanja, v nadaljnjem besedilu „skupina“.
   Člen 2
   Naloge
   Naloga skupine je:

               —

               širiti in spodbujati najboljšo prakso na področju finančnega izobraževanja;

               —

               svetovati Komisiji pri izvajanju načel za zagotavljanje kakovostnih shem finančnega izobraževanja iz sporočila Komisije Finančno izobraževanje;

               —

               pomoč Komisiji pri odkrivanju katerih koli pravnih, regulativnih, upravnih in drugih ovir pri zagotavljanju finančnega izobraževanja;

               —

               svetovati Komisiji, kako je mogoče odpraviti odkrite ovire;

               —

               prispevati k pripravi različnih pobud, predstavljenih v sporočilu o finančnem izobraževanju, in k oceni teh pobud, ki so načrtovane za leto 2010.

         Komisija se lahko s skupino posvetuje o vseh zadevah v zvezi s finančnim izobraževanjem.
   Člen 3
   Sestava – imenovanje
   1.   Komisija po sprejemu tega sklepa objavi razpis za organe držav članic, akademske ustanove, ponudnike finančnih storitev, potrošniških organizacij in druge ustrezne skupine, ki nameravajo predlagati kandidate za članstvo v skupini. Na razpis se lahko prijavijo tudi posamezniki.
   2.   Člane skupine imenuje Komisija izmed strokovnjakov, ki so usposobljeni in imajo izkušnje s področja finančnega izobraževanja. Člani so imenovani kot posamezniki in morajo Komisiji svetovati neodvisno od zunanjih navodil.
   3.   Kandidati, ki so bili izbrani kot primerni za članstvo, a niso bili imenovani, se lahko z njihovim pristankom uvrsti na rezervni seznam, ki ga Komisija lahko uporabi za imenovanje nadomestnih članov.
   4.   Skupino sestavlja največ 25 članov.
   5.   Uporabljajo se naslednje določbe:

               —

               Člani skupine so imenovani za obdobje treh let z možnostjo podaljšanja. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim ne izteče mandat. Njihov mandat se prične z dnem prvega sestanka skupine.

               —

               Člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev iz tega odstavka ali iz člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so lahko do izteka mandata zamenjani.

               —

               Člani, imenovani kot posamezniki, se vsako leto pisno zavežejo k delovanju v javnem interesu ter podpišejo izjavo o morebitnem navzkrižju interesov, ki bi lahko negativno vplivalo na njihovo neodvisnost.

               —

               Imena članov bodo objavljena v javnem registru skupin strokovnjakov in na spletni strani Generalnega direktorata za notranji trg in storitve. Imena članov bodo zbrana, obdelana in objavljena v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov.

         Člen 4
   Način delovanja
   1.   Skupini predseduje Komisija.
   2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina. Take podskupine se razpustijo takoj, ko dosežejo svoje cilje.
   3.   Predsednik lahko povabi opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   4.   Informacije, pridobljene v okviru sodelovanja pri delu skupine ali podskupine, se ne smejo razkriti, če Komisija določi, da se nanašajo na zaupna vprašanja.
   5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija, katera zagotavlja tajniške storitve. Sestankov skupine in njenih podskupin se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (7).
   7.   Komisija lahko na spletni strani GD za notranji trg in storitve v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi vsak povzetek, sklep, del sklepa ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Stroški sestankov
   1.   Komisija povrne potne stroške in dnevnice članom in opazovalcem v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu z veljavnimi določbami Komisije. Člani za opravljanje storitev dejavnosti ne dobijo plačila.
   2.   Stroški sestankov se povrnejo v mejah razpoložljivih sredstev, dodeljenih zadevnim službam v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. aprila 2008

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  COM(2007) 724 in spremljajoč delovni dokument služb Komisije „Pobude na področju maloprodajnih finančnih storitev“, SEC(2007) 1520.

      (2)  COM(2005) 629 konč.

      (3)  COM(2007) 226.

      (4)  9171/07 (Tisk 97).

      (5)  P6_TA-PROV(2007)0338/A6-0248/2007.

      (6)  COM(2007) 808.

      (7)  SEC(2005) 1004, Priloga III.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0115(02)

2. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 (C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0197 - 0198

		2.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o zaključnem računu Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 (C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005 z odgovori Centra [2],- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1035/97 z dne 2. junija 1997 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije [4] in zlasti člena 12(a) Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0118/2007),1. ugotavlja, da je zaključni letni račun Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunski leti 2004 in 2005 naslednji:Vir: Podatki Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije. V tej tabeli so povzeti podatki, ki jih je Center navedel v svojih letnih računovodskih izkazih.(v 1000 EUR) |Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2005 || 2005 | 2004 |PrihodkiSubvencije Skupnosti | 8189 | 5675 |Drugi prihodki | 151 | 455 |Finančni prihodki | | 21 |Subvencija Phare | 90 | 82 |Skupaj prihodki (a) | 8430 | 6233 |OdhodkiZaposleni - naslov I proračuna— Plačila | 3008 | 2645 |— Prenesena sredstva | 70 | 85 |Uprava - naslov II proračuna— Plačila | 550 | 447 |— Prenesena sredstva | 582 | 37 |Poslovanje - naslov III proračuna— Plačila | 2731 | 2352 |— Prenesena sredstva | 667 | 745 |Namenski prejemki (Phare in ostali)— Plačila | 0 | 7 |— Prenesena sredstva | 90 | 0 |Skupaj odhodki (b) | 7698 | 6318 |Izid proračunskega leta (a - b) | 732 | -85 |Preneseni saldo iz prejšnjega proračunskega leta | 231 | 98 |Prenesena in zapadla sredstva | 210 | 241 |Sredstva, namenjena ponovni uporabi, iz prejšnjega proračunskega leta, ki niso bili uporabljeni | | 0 |Odpisani zapadli zneski | | -23 |Tečajne razlike | -2 | 0 |Saldo proračunskega leta | 1171 | 231 |2. odobri pripravo zaključnega računa Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije za proračunsko leto 2005;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje rasizma in ksenofobije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 46.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 93.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 151, 10.6.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1652/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 33).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: 2008/375/ES: Sklep Sveta z dne 29. aprila 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije pri delu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

text:
               17.5.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 129/48

         SKLEP SVETA
   z dne 29. aprila 2008
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije pri delu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami
   (2008/375/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 152 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in odvisnosti (2) v členu 13 določa, da je Center odprt za sodelovanje s tistimi državami nečlanicami Skupnosti, ki imajo podobne interese kot Skupnost in njene države članice v zvezi s cilji in delom Centra.

               (2)

               Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije pri delu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami je bil s pridržkom njegove sklenitve dne 30. oktobra 2007 (3) podpisan v imenu Skupnosti.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Turčijo o sodelovanju Republike Turčije pri delu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami se odobri v imenu Evropske skupnosti.

      V Luxembourgu, 29. aprila 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 17.

      (2)  UL L 36, 12.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1651/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 30).

      (3)  UL L 323, 8.12.2007, str. 24.


title: 2005/119/ES: Sklep generalnih sekretarjev Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, sodnega tajnika sodišča, generalnih sekretarjev Računskega sodišča, Evropskega Ekonomsko-socialnega Odbora, Odbora regij in predstavnika varuha človekovih pravic z dne 26. januarja 2005 o ustanovitvi in delovanju Evropske šole za upravo

text:
               10.2.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 37/17

      SKLEP GENERALNIH SEKRETARJEV EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODNEGA TAJNIKA SODIŠČA, GENERALNIH SEKRETARJEV RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, ODBORA REGIJ IN PREDSTAVNIKA VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC

   z dne 26. januarja 2005
   o ustanovitvi in delovanju Evropske šole za upravo
   (2005/119/ES)
   GENERALNI SEKRETARJI EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODNI TAJNIK SODIŠČA, GENERALNI SEKRETARJI RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA, ODBORA REGIJ IN PREDSTAVNIK VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC SO –
   ob upoštevanju kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1),
   ob upoštevanju Sklepa 2005/118/ES Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča, Računskega sodišča, Evropskega Ekonomsko-socialnega Odbora, Odbora regij in Evropskega varuha človekovih pravic z dne 26. januarja 2005 o ustanovitvi Evropske šole za upravo (2) in zlasti člena 5 Sklepa,
   po posvetovanju z odborom za statut,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Medinstitucionalno sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja je treba okrepiti, še posebej zaradi prenosa skupnih vrednot na institucije Skupnosti. Takšno sodelovanje pomeni pomembno dodano vrednost, še posebej glede dostopa do poklicnega izobraževanja, širitve ponudbe in zmanjšanja enotnih stroškov.

               (2)

               Po načelu dobrega gospodarjenja je treba sprejeti postopni pristop za izvedbo Evropske šole za upravo, v nadaljnjem besedilu „Šola“.

               (3)

               Sklep o ustanovitvi Šole prepušča odločitev o področjih poklicnega izobraževanja, za katera bo Šola zadolžena, generalnim sekretarjem, sodnemu tajniku Sodišča in predstavniku Evropskega varuha človekovih pravic.

               (4)

               Če izvaja institucija podpisnica takšno politiko zaposlovanja, da je potrebno izobraževanje na področju, ki ga pokriva Šola, je treba za olajšanje te politike zagotoviti vsaj minimalne možnosti sodelovanja te institucije pri tečajih Šole, še posebej, če je takšna izobrazba obvezna za opravljanje nekaterih funkcij ali pogojena, še posebej za vodilne položaje.

               (5)

               Šola mora tako kot vse druge izobraževalne ustanove izkoristiti sodelovanje na evropski ravni v obliki omrežij.

               (6)

               Treba je natančno določiti način upravne priključitve Šole k Uradu Evropskih skupnosti za kadrovanje, kakor je določeno v členu 4 Sklepa o ustanovitvi Šole –

         SKLENILI:
   Člen 1
   Naloge Evropske šole za upravo
   1.   Evropska šola za upravo, v nadaljnjem besedilu „Šola“, oblikuje, organizira in ocenjuje v imenu institucij podpisnic Sklepa o ustanovitvi Šole, v nadaljnjem besedilu „institucije“, naslednje oblike izobraževanja:

               (a)

               tečaje vodenja za uradnike in druge uslužbence, ki so zadolženi ali bi lahko bili zadolženi za opravljanje vodilnih funkcij;

               (b)

               tečaje za nove člane osebja ob nastopu službe;

               (c)

               obvezno izobrazbo, določeno v členu 45a statuta v okviru prehajanja med skupinami delovnih mest.

         2.   Kar zadeva tečaje vodenja in tečaje ob nastopu službe, omenjene v odstavku 1, točki (a) in (b), lahko vsaka institucija organizira za svoje posebne potrebe dodatne tečaje poleg tečajev, ki jih organizira Šola. Šola je edina pristojna za organizacijo poklicnega izobraževanja, določeno v odstavku 1, točki (c).
   Člen 2
   Odgovornost institucij
   1.   Organ vsake institucije za imenovanje Šoli zagotovi dovolj uradnikov-predavateljev, pod pogoji, sprejetimi s strani upravnega odbora v skladu s členom 7(g).
   2.   Na zahtevo Šole in v okviru svojih zmogljivosti institucije Šoli zagotovijo dvorane za izobraževanje v skladu z določbami upravnega odbora.
   Člen 3
   Druge storitve
   1.   Na podlagi pisnega soglasja med direktorjem Šole in organom, uradom ali agencijo Skupnosti lahko na njihovo zahtevo Šola njihovim udeležencem dovoli sodelovanje na tečaju, ki ga organizira v imenu institucij, če je na voljo dovolj mest.
   2.   V posebnem primeru tečajev, določenih v členu 1(1), točki (c), se na leto rezervira določeno število mest za organe, urade in agencije Skupnosti, ob upoštevanju izraženih potreb, da se zagotovi enaka obravnava uradnikov, na katere se nanašajo določbe člena 45a kadrovskih predpisov. Število mest in udeležbo v stroških določa vsako leto upravni odbor.
   3.   Na podlagi pisnega soglasja lahko Šola v svoj program poklicnega izobraževanja vključi tečaje, ki jih zahtevajo organ, urad ali agencija Skupnosti, ob pogoju, da se institucije od organizacije takšnih tečajev ne okoriščajo. Vsako takšno soglasje mora določati način financiranja storitev Šole in potrebuje za začetek svoje veljavnosti predhodno odobritev upravnega odbora.
   4.   Po potrebi lahko Šola na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije Skupnosti ponudi pomoč pri oblikovanju poklicnega izobraževanja ali v obliki drugih storitev, povezanih z njenim področjem pristojnosti, na podlagi sporazuma z direktorjem Šole in z vključitvijo oblik financiranja te storitve.
   Člen 4
   Reklamacije in zahteve
   1.   Direktor Šole opravlja pristojnosti, ki pripadajo organu, ki je pooblaščen za imenovanja po členu 90 kadrovskih predpisov, glede vseh zahtev ali reklamacij v zvezi z nalogami Šole.
   2.   Pri takšnih reklamacijah se direktor Šole posvetuje s predsednikom upravnega odbora, če namerava potrditi svojo uvodno odločitev.
   3   Šola odgovarja na zahteve Evropskega varuha človekovih pravic, povezane z vsakim vprašanjem, ki izhaja iz njegove pristojnosti po tem sklepu.
   Člen 5
   Organizacija aktivnosti
   1.   Praviloma potekajo tečaji, ki jih organizira Šola, v Bruslju in Luksemburgu. Možni so tudi drugi kraji, ob upoštevanju načela pametnega gospodarjenja.
   2.   Upravni odbor skrbi za uravnotežen dostop osebja institucij do tečajev. Še posebej skrbi za to, da Šola zagotavlja dovolj možnosti za sodelovanje udeležencev institucije, v kateri je določena izobrazba, za katere organizacijo je Šola zadolžena, obvezna za opravljanje nekaterih funkcij ali pogojna, zlasti za vodilna mesta. V okviru oblikovanja letnega programa dela sporoči zainteresirana institucija svoje potrebe na prej navedenih področjih. Pri oblikovanju programa dela ima organizacija takšnih tečajev ustrezno prednost.
   3.   Da bi bila institucija podpisnica lahko kos posebnim in prehodnim situacijam, lahko zaprosi Šolo, da ji odobri večje število udeležencev od kvote, določene z njene strani glede na število zaposlenih, v zameno za prenos ustreznih proračunskih sredstev Šoli. Velja člen 3(2).
   4.   Šola se lahko odloči za sodelovanje z drugimi šolami za upravo, instituti ali univerzami z istega področja. To sodelovanje lahko vključuje tudi medsebojno izmenjavo.
   Člen 6
   Upravni odbor
   V času priključitve Šole Uradu Evropskih skupnosti za kadrovanje, v nadaljnjem besedilu „Urad“, zagotavlja upravo Šole upravni odbor Urada v skladu s pravili v členu 5 Sklepa 2002/621/ES generalnih sekretarjev Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sodnega tajnika Evropskega sodišča, generalnih sekretarjev Računskega sodišča, Ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij ter predstavnika Evropskega varuha človekovih pravic (3).
   Člen 7
   Naloge upravnega odbora
   V skupnem interesu institucij opravlja upravni odbor naslednje naloge:

               (a)

               s kvalificirano večino sprejema pravila o delovanju Šole;

               (b)

               z navadno večino sprejme organizacijsko strukturo Šole na podlagi predloga direktorja Šole;

               (c)

               v okviru proračunskega postopka z navadno večino določi na podlagi izdelanega osnutka s strani direktorja Šole začasno stanje prihodkov in odhodkov Šole, ki ga preda Komisiji, da se določi začasno stanje prihodkov in odhodkov Komisije; hkrati predlaga Komisiji spremembe, za katere meni, da so potrebne v tabeli osebja Šole;

               (d)

               z navadno večino sprejme vrsto in ceno dodatnih storitev, ki jih lahko Šola opravi za institucije, organe, urade in agencije proti plačilu ter za to potrebne pogoje;

               (e)

               s soglasjem sprejme program dela na podlagi predloga direktorja Šole. Program dela vključuje tudi storitve, ki niso neposredno povezane s poklicnim izobraževanjem;

               (f)

               na podlagi osnutka, pripravljenega s strani direktorja Šole, s kvalificirano večino sprejme letno poročilo gospodarjenja o vseh prihodkih in odhodkih v zvezi z opravljenim delom in storitvami, ki jih je Šola opravila. Vsako leto pred prvim majem preda institucijam poročilo o predhodnem poslovnem letu, narejeno po pravilih analitičnega knjigovodstva;

               (g)

               na podlagi potreb na področju poklicnega izobraževanja določi s kvalificirano večino način, na katerega bo vsaka institucija Šoli zagotovila ustrezno število uradnikov-predavateljev.

         Člen 8
   Imenovanje osebja
   1.   V času priključitve Šole Uradu opravlja funkcijo direktorja Šole direktor Urada.
   2.   Direktor Šole je pristojen za imenovanje osebja Šole.
   3.   Direktor Šole obvesti upravni odbor o imenovanju osebja, podpisih pogodb, napredovanju ali uvedbi disciplinskih postopkov proti uradnikom in drugim uslužbencem.
   4.   O vsakem prostem delovnem mestu v Šoli se obvesti uradnike vseh institucij Skupnosti, takoj ko organ za imenovanja sklene, da se to delovno mesto zasede.
   5.   Za opravljanje kvalificiranih nalog, ki niso bistvene, bo lahko Šola zaposlila pogodbene sodelavce v skladu s točko (c) člena 3a(1) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.
   Člen 9
   Naloge direktorja Šole in vodenje osebja
   1.   Direktor je odgovoren za dobro delovanje Šole. Pri svojem delu je odgovoren upravnemu odboru v okviru njegovih pristojnosti. Zagotavlja tajništvo upravnega odbora, kateremu poroča o opravljanju svoje funkcije in mu predlaga kakršno koli pobudo za dobro delovanje Šole.
   2.   Upravni postopki v zvezi z vodenjem osebja, predvsem na področju plač, dopustov, zdravstvenega, nezgodnega in pokojninskega zavarovanja, potekajo pod enakimi pogoji kot za uradnike in uslužbence Komisije. Ta seznam ni izčrpen in Šola se lahko s Komisijo dogovori o drugih področjih.
   Člen 10
   Ravnatelj Šole
   1.   V času priključitve Šole Uradu imenuje vodjo Šole Komisija po prejetem pritrdilnem mnenju upravnega odbora Urada na podlagi navadne večine. Upravni odbor tesno sodeluje pri nadaljnjih postopkih pred imenovanjem ravnatelja Šole, zlasti pri pripravi razpisa prostega mesta in preučevanju ponudb.
   2.   Ravnatelj Šole je odgovoren pod vodstvom direktorja za opravljanje nalog, opredeljenih v členu 2 Sklepa o ustanovitvi Evropske šole za upravo. Na srečanjih upravnega odbora sodeluje v razpravi o stvareh, ki so v njegovi pristojnosti.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Prejemki Šole, katerih skupni znesek je zapisan v posebni proračunski postavki znotraj razdelka proračuna, ki pripada Komisiji, so podrobno predstavljeni v prilogi tega razdelka. Ta priloga je v obliki stanja prihodkov in odhodkov razdeljena enako kot proračunske postavke.
   2.   Tabela osebja Šole je dodana tabeli osebja Komisije.
   3.   Na podlagi predloga upravnega odbora določi Komisija za kredite Šole, ki so vpisani v prilogi, direktorju Šole pooblastilo za izdajanje plačilnih nalogov in določi omejitve in pogoje tega pooblastila. Kar zadeva dodatne storitve, ki jih Šola opravlja proti plačilu, upravni odbor obvesti ob koncu poslovnega leta proračunski organ o porazdelitvi tako pridobljenih zneskov znotraj proračunske postavke v prilogi.
   4.   Proračun Šole je določen in se izvršuje v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4).
   5.   Med priključitvijo Šole Uradu se obravnavajo finančna določila iz odstavkov 1 do 4 in zlasti prejemki Šole in njeno osebje v okviru proračuna Urada. Veljajo ustrezna določila. Da bi bila lažja določitev sredstev, ki jih ima Šola na voljo, ob upoštevanju proračunskih pravil, je osebje Šole prikazano v ločenih postavkah tabele osebja Urada, posebni operativni krediti Šole pa se bodo zbirali v posebnem členu priloge IV.
   Člen 12
   Ponovna preučitev nalog
   1.   Ta sklep se ponovno preuči, kar zadeva naloge, določene v členu 1(1) najkasneje po preteku treh let po ustanovitvi Šole.
   2.   Za morebitno revizijo nalog je potrebno soglasje generalnih sekretarjev, sodnega tajnika Sodišča in predstavnika varuha človekovih pravic na predlog, ki ga je v ta namen sprejel upravni odbor s kvalificirano večino, kot je določeno v členu 5(6) Sklepa 2002/621/ES na podlagi podrobnega poročila direktorja.
   Člen 13
   Revizija priključitve Uradu
   1.   Najkasneje ob koncu tretjega leta dejavnosti Šole pripravi direktor Urada za upravni odbor podrobno poročilo v zvezi z upravno priključitvijo Šole Uradu. Upravni odbor bo moral s sklepom, sprejetim na način, določen v členu 4(3) Sklepa o ustanovitvi Šole, končati to priključitev. V primeru da se upravni odbor odloči za nadaljevanje priključitve, bo moralo biti temu sklepu priloženo utemeljeno mnenje.
   2.   Če se upravni odbor odloči v skladu s postopkom, določenim v odstavku 1, da podaljša to priključitev, v svojem sklepu navede, kdaj bo ponovno preučil to vprašanje.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 26. januarja 2005

            Za Evropski parlament

            Generalni sekretar

         Julian PRIESTLEY

            Za Komisijo

            Generalni sekretar

         David O’SULLIVAN

            Za Računsko sodišče

            Generalni sekretar

         Michel HERVÉ

            Za Odbor regij

            Generalni sekretar

         Gerhard STAHL

            Za Svet

            Pomočnik generalnega sekretarja

         Pierre DE BOISSIEU

            Za Sodišče

            Sodni tajnik

         Roger GRASS

            Za Evropski ekonomsko-socialni odbor

            Generalni sekretar

         Patrick VENTURINI

            Varuh človekovih pravic

         Nikiforos DIAMANDOUROS

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 31/2005 (UL L 8, 12.1.2005, str. 1).

      (2)  Glej stran 14 tega uradnega lista.

      (3)  UL L 197, 26.7.2002, str. 56.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.