title: Sklep Komisije (EU) 2015/767 z dne 12. maja 2015 o spremembi priloge k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo

text:
               13.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 120/58

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/767
   z dne 12. maja 2015
   o spremembi priloge k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju monetarnega sporazuma z dne 17. decembra 2009 med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo (1) ter zlasti člena 8(3) sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 8(1) monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo (v nadaljnjem besedilu: monetarni sporazum) določa, da mora Vatikanska mestna država izvajati pravne akte in pravila Unije na področju eurobankovcev in eurokovancev, preprečevanja pranja denarja, goljufij in ponarejanja gotovine in negotovinskih plačilnih sredstev; medalj in žetonov ter zahtev statističnega poročanja. Ti akti in pravila so navedeni v prilogi k monetarnemu sporazumu.

               (2)

               Komisija mora prilogo k monetarnemu sporazumu spremeniti vsako leto, da bi upoštevala nove relevantne pravne akte in pravila Unije ter spremembe obstoječih.

               (3)

               V spremembi priloge k monetarnemu sporazumu bi bilo treba upoštevati tudi pravne akte in pravila, ki so bili razveljavljeni.

               (4)

               Prilogo k monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga k monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Vatikansko mestno državo se nadomesti z besedilom v prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 12. maja 2015

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  UL C 28, 4.2.2010, str. 13.

      PRILOGA

            „PRILOGA

                        Pravne določbe, ki jih je treba izvesti

                        Rok za izvajanje

                        Preprečevanje pranja denarja

                        1

                           Direktiva 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15).
                        Spremenjena z:

                        31. december 2010

                        2

                        Direktivo 2008/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2005/60/ES o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 46).
                        Dopolnjena z:

                        3

                        Okvirnim sklepom Sveta 2001/500/PNZ z dne 26. junija 2001 o pranju denarja, identifikaciji, sledenju, zamrznitvi, zasegu in zaplembi pripomočkov za kazniva dejanja in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem (UL L 182, 5.7.2001, str. 1).

                        4

                        Uredbo (ES) št. 1889/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o kontroli gotovine ob vstopu v Skupnost ali izstopu iz nje (UL L 309, 25.11.2005, str. 9).

                        5

                        Direktivo Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu (UL L 214, 4.8.2006, str. 29).

                        6

                        Uredbo (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev (UL L 345, 8.12.2006, str. 1).

                        7

                           Direktiva 2014/42/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o začasnem zavarovanju in odvzemu predmetov, ki so bili uporabljeni za kazniva dejanja, in premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, v Evropski uniji (UL L 127, 29.4.2014, str. 39).

                        31. december 2016 (2)

                        Preprečevanje goljufij in ponarejanja

                        8

                           Okvirni sklep Sveta 2001/413/PNZ z dne 28. maja 2001 o boju proti goljufiji in ponarejanju v zvezi z negotovinskimi plačilnimi sredstvi (UL L 149, 2.6.2001, str. 1).

                        31. december 2010

                        9

                           Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).
                        Spremenjena z:

                        31. december 2010

                        10

                        Uredbo Sveta (ES) št. 44/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1338/2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem, (UL L 17, 22.1.2009, str. 1).

                        11

                           Uredba Sveta (ES) št. 2182/2004 z dne 6. decembra 2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 373, 21.12.2004, str. 1).
                        Spremenjena z:

                        31. december 2010

                        12

                        Uredbo Sveta (ES) št. 46/2009 z dne 18. decembra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 2182/2004 o medaljah in žetonih, podobnih eurokovancem (UL L 17, 22.1.2009, str. 5).

                        13

                           Direktiva 2014/62/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o kazenskopravni zaščiti eura in drugih valut pred ponarejanjem ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2000/383/PNZ (UL L 151, 21.5.2014, str. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        Pravila glede eurobankovcev in eurokovancev

                        14

                           Sklepi Sveta z dne 23. novembra 1998 in 5. novembra 2002 o zbirateljskih kovancih

                        31. december 2010

                        15

                           Sklepi Sveta z dne 10. maja 1999 o kakovostnem upravljanju sistema eurokovancev

                        31. december 2010

                        16

                           Sporočilo Komisije 2001/C 318/03 z dne 22. oktobra 2001 o zaščiti avtorskih pravic za motive na skupni strani eurokovancev (C(2001) 600 final) (UL C 318, 13.11.2001, str. 3).

                        31. december 2010

                        17

                           Smernica Evropske centralne banke ECB/2003/5 z dne 20. marca 2003 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam evro bankovcev ter o zamenjavi in jemanju evro bankovcev iz obtoka (UL L 78, 25.3.2003, str. 20).
                        Spremenjena z:

                        31. december 2010

                        18

                        Smernico Evropske centralne banke ECB/2013/11 z dne 19. aprila 2013 o spremembi Smernice ECB/2003/5 o uporabi ukrepov proti neskladnim reprodukcijam eurobankovcev ter o zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 43).

                        31. december 2014 (1)

                        19

                           Sklep Evropske centralne banke ECB/2010/14 z dne 16. septembra 2010 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 267, 9.10.2010, str. 1).
                        Spremenjen s:

                        31. december 2012

                        20

                           Sklepom ECB/2012/19 Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2012 o spremembi Sklepa ECB/2010/14 o preverjanju pristnosti in primernosti eurobankovcev ter njihovem ponovnem dajanju v obtok (UL L 253, 20.9.2012, str. 19).

                        31. december 2013 (1)

                        21

                           Uredba (EU) št. 1210/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (UL L 339, 22.12.2010, str. 1).

                        31. december 2012

                        22

                           Uredba (EU) št. 651/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izdaji eurokovancev (UL L 201, 27.7.2012, str. 135).

                        31. december 2013 (1)

                        23

                           Sklep ECB/2013/10 Evropske centralne banke z dne 19. aprila 2013 o apoenih, specifikacijah, reprodukciji, zamenjavi in jemanju eurobankovcev iz obtoka (UL L 118, 30.4.2013, str. 37).

                        31. december 2014 (1)

                        24

                           Uredba Sveta (EU) št. 729/2014 z dne 24. junija 2014 o apoenih in tehničnih specifikacijah eurokovancev namenjenih obtoku (UL L 194, 2.7.2014, str. 1).

                        31. december 2013 (2)

               Oddelek priloge k monetarnemu sporazumu v skladu z ad hoc ureditvijo skupnega odbora na zahtevo Svetega sedeža in Vatikanske mestne države o vključitvi zadevnih pravil, ki veljajo za subjekte, ki opravljajo finančne dejavnosti na profesionalni podlagi

                        Ustrezni deli naslednjih pravnih instrumentov

                        Rok za izvajanje

                        25

                           Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28), Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16) in Direktivo 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        26

                           Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

                        31. december 2017 (2)

                        27

                           Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

                        31. december 2017 (2)

                        Zakonodaja o zbiranju statističnih podatkov

                        28

                           Smernica Evropske centralne banke ECB/2013/24 z dne 25. julija 2013 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju četrtletnih finančnih računov (UL L 2, 7.1.2014, str. 34).

                        31. december 2016 (2)

                        29

                           Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        30

                           Uredba (EU) št. 1072/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (ECB/2013/34) (UL L 297, 7.11.2013, str. 51).

                        31. december 2016 (2)

                        31

                           Smernica Evropske centralne banke ECB/2014/15 z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (UL L 340, 26.11.2014, str. 1).

                        31. december 2016 (2)

         (1)  Ti roki so bili dogovorjeni v skupnem odboru iz leta 2013.

         (2)  Ti roki so bili dogovorjeni v skupnem odboru iz leta 2014.“


title: 2008/871/ES: Sklep Sveta z dne 20. oktobra 2008 o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti

text:
               19.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/33

         SKLEP SVETA
   z dne 20. oktobra 2008
   o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti
   (2008/871/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 21. maja 2003 na peti ministrski konferenci z naslovom „Okolje za Evropo“, ki je potekala v Kijevu v Ukrajini od 21. do 23. maja 2003, v imenu Skupnosti podpisala Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje („Protokol SEA“).

               (2)

               Protokol SEA prispeva k varstvu okolja, tako da določa presojo verjetnih znatnih vplivov načrtov in programov na okolje in zdravje ter skuša zagotoviti, da se v primernem obsegu pri oblikovanju političnih in zakonodajnih predlogov upoštevajo okoljski in zdravstveni interesi ter so vanje tudi vključeni.

               (3)

               Skupnost in države članice bi morale sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bi omogočile čim bolj sočasno deponiranje listin o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju.

               (4)

               Skupnost bi morala odobriti Protokol SEA –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Protokol o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje (Protokol SEA) se odobri v imenu Evropske skupnosti.
   2.   Besedilo Protokola SEA je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   1.   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o odobritvi Protokola SEA pri generalnem sekretarju Združenih narodov, ki opravlja naloge depozitarja, v skladu s členom 22 navedenega protokola.
   2.   Imenovana(-e) oseba(-e) obenem predloži(-jo) tudi izjavo o pristojnostih iz Priloge k temu sklepu, kakor je določeno v členu 23(5) Protokola SEA.

      V Luxembourgu, 20. oktobra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         J.-L. BORLOO

      (1)  Mnenje z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).
   PRILOGA
   Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 23(5) Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje
   Evropska skupnost izjavlja, da je v skladu s Pogodbo o ustanoviti Evropske skupnosti in zlasti členom 175(1) Pogodbe pristojna za sklepanje mednarodnih sporazumov in izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njih in prispevajo k doseganju naslednjih ciljev:

               —

               ohranjanja, varstva in izboljšanja kakovosti okolja,

               —

               varovanja človeškega zdravja,

               —

               skrbne in preudarne rabe naravnih virov,

               —

               spodbujanja ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov.

         Poleg tega Evropska skupnost izjavlja, da je že sprejela pravne instrumente, vključno z Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, ki so zavezujoči za njene države članice in zajemajo vsebine, ki jih ureja ta protokol; depozitarju bo v skladu s členom 23(5) Protokola predložila seznam navedenih pravnih instrumentov in ga po potrebi dopolnila.
   Evropska skupnost je odgovorna za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz Protokola in jih ureja pravo Skupnosti.
   Izvajanje pristojnosti Skupnosti se zaradi svoje narave stalno razvija.
    ---documentbreak---

               19.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/35

         PROTOKOL
   o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje
   POGODBENICE TEGA PROTOKOLA SO SE –
   OB SPOZNANJU o pomembnosti vključitve okoljskih in zdravstvenih ugotovitev v pripravo in sprejetje načrtov in programov ter, v primernem obsegu, politik in zakonodaje,
   OB ZAVEZI za pospeševanje trajnostnega razvoja s podlago na sklepih konference Združenih narodov o okolju in razvoju (Rio de Janeiro, Brazilija, 1992), zlasti na četrtem in desetem načelu Deklaracije o okolju in razvoju iz Ria de Janeira ter Agendi 21, in na izidu tretje ministrske konference o okolju in zdravju (London, 1999) ter na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju (Johannesburg, Južna Afrika, 2002),
   OB UPOŠTEVANJU Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, podpisane v Espooju na Finskem 25. februarja 1991, in Sklepa II/9 njenih pogodbenic iz Sofije, z dne 26. in 27. februarja 2001, s katerim je bilo odločeno, da se pripravi pravno zavezujoč protokol o strateški presoji vplivov na okolje,
   OB SPOZNANJU, da bi morala strateška presoja vplivov na okolje imeti pomembno vlogo pri pripravi in sprejemanju načrtov, programov in v primernem obsegu politik in zakonodaje ter da bo širša uporaba načel strateške presoje vplivov na okolje v zvezi z načrti, programi, politikami in zakonodajo še naprej krepila sistematično analiziranje njihovih večjih posledic za okolje,
   OB PRIZNAVANJU Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, podpisane v Aarhusu na Danskem 25. junija 1998, in ob upoštevanju ustreznih odstavkov iz Deklaracije iz Lucce, sprejete na prvem zasedanju njenih pogodbenic,
   ZAVEDAJOČ SE pomembnosti zagotavljanja udeležbe javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje,
   OB PRIZNAVANJU koristi za zdravje in blaginjo sedanjih in prihodnjih generacij, ki bodo nastale, če bo potreba po zaščiti in izboljšanju zdravja ljudi upoštevana kot sestavni del strateške presoje vplivov na okolje, ter ob priznavanju dela, ki ga v zvezi s tem opravlja Svetovna zdravstvena organizacija,
   OB UPOŠTEVANJU nujnosti in pomembnosti pospeševanja mednarodnega sodelovanja pri presoji čezmejnih okoljskih in zdravstvenih posledic predlaganih načrtov in programov ter, v primernem obsegu, politik in zakonodaje –
   DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Cilj
   Cilj tega protokola je zagotoviti visoko raven varstva okolja in zdravja z:

               (a)

               zagotavljanjem, da se pri oblikovanju načrtov in programov v celoti upoštevajo okoljske in zdravstvene ugotovitve;

               (b)

               prispevanjem k upoštevanju okoljskih in zdravstvenih interesov pri pripravi politik in zakonodaje;

               (c)

               vzpostavitvijo jasnih, preglednih in učinkovitih postopkov za strateško presojo vplivov na okolje;

               (d)

               zagotavljanjem udeležbe javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje in

               (e)

               vključevanjem (na navedene načine) okoljskih in zdravstvenih interesov v ukrepe in instrumente, namenjene pospeševanju trajnostnega razvoja.

         Člen 2
   Opredelitev pojmov
   V tem protokolu

               1.

               „konvencija“ pomeni Konvencijo o presoji čezmejnih vplivov na okolje;

               2.

               „pogodbenica“ pomeni, razen če ni določeno drugače, pogodbenico tega protokola;

               3.

               „pogodbenica izvora“ pomeni pogodbenico ali pogodbenice tega protokola, v pristojnosti katerih se predvideva priprava načrta ali programa;

               4.

               „prizadeta pogodbenica“ pomeni pogodbenico ali pogodbenice tega protokola, ki bodo verjetno utrpele čezmejne posledice načrtov ali programov za okolje in zdravje;

               5.

               „načrti in programi“ pomenijo načrte in programe ter vse njihove spremembe, ki:

                           (a)

                           so zahtevani z zakonodajnimi, regulativnimi ali upravnimi določbami in

                           (b)

                           jih pripravi in/ali sprejme organ ali jih organ pripravi za sprejetje s strani parlamenta ali vlade po uradnem postopku;

               6.

               „strateška presoja vplivov na okolje“ pomeni oceno verjetnih posledic za okolje in zdravje, ki vsebuje določitev obsega poročila o stanju okolja in njegovo pripravo, udeležbo javnosti in posvetovanja ter upoštevanje poročila o stanju okolja in vključitev rezultatov udeležbe javnosti in posvetovanj v načrte ali programe;

               7.

               „posledice za okolje in zdravje“ pomenijo vse posledice za okolje in zdravje ljudi, rastlinstvo, živalstvo, biološko raznovrstnost, prst, podnebje, zrak, vodo, pokrajino, naravne znamenitosti, materialna sredstva, kulturno dediščino in interakcijo med navedenimi dejavniki;

               8.

               „javnost“ pomeni eno ali več fizičnih ali pravnih oseb in v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso njihova združenja, organizacije ali skupine.

         Člen 3
   Splošne določbe
   1.   Vsaka pogodbenica sprejme zakonodajne, regulativne in druge ustrezne ukrepe, ki so potrebni za izvajanje določb tega protokola v jasnem in preglednem okviru.
   2.   Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da ima javnost glede zadev, ki jih zajema ta protokol, na voljo pomoč in navodila uradnih oseb in organov.
   3.   Vsaka pogodbenica zagotovi primerno priznanje in podporo združenjem, organizacijam ali skupinam, ki spodbujajo varstvo okolja in zdravja v okviru tega protokola.
   4.   Določbe tega protokola ne vplivajo na pravico pogodbenice, da vztraja na dodatnih ukrepih ali jih uvede v zvezi z vprašanji, ki jih zajema ta protokol.
   5.   Vsaka pogodbenica se zavzema za doseganje ciljev tega protokola v ustreznih mednarodnih postopkih odločanja in v okviru ustreznih mednarodnih organizacij.
   6.   Vsaka pogodbenica zagotavlja, da osebe, ki svoje pravice uveljavljajo v skladu z določbami tega protokola, zaradi svojega delovanja niso nikakor kaznovane, preganjane ali nadlegovane. Ta določba ne vpliva na pristojnosti nacionalnih sodišč pri določanju razumnih stroškov v sodnih postopkih.
   7.   V sklopu zadevnih določb tega protokola lahko javnost uveljavlja svoje pravice brez diskriminacije glede na državljanstvo, narodnost ali prebivališče, pravne osebe pa brez diskriminacije glede na kraj registriranega sedeža ali osrednjega mesta svojih dejavnosti.
   Člen 4
   Področje uporabe v zvezi z načrti in programi
   1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se strateška presoja vplivov na okolje opravi za načrte in programe, navedene v odstavkih 2, 3 in 4, ki bodo verjetno imeli večje posledice za okolje in tudi zdravje.
   2.   Strateška presoja vplivov na okolje se opravi v zvezi z načrti in programi, ki se pripravijo za kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, energijo, industrijo z rudarstvom, promet, regionalni razvoj, upravljanje z odpadki, upravljanje z vodnimi viri, telekomunikacije, turizem, mestno in krajinsko urbanistično načrtovanje ali rabo zemljišč ter določajo okvir za prihodnjo odobritev projektov, navedenih v Prilogi I, in vseh drugih projektov iz Priloge II, za katere je treba v skladu z nacionalno zakonodajo opraviti presojo vplivov na okolje.
   3.   Za načrte in programe, ki ne spadajo v odstavek 2 in določajo okvir za prihodnjo odobritev projektov, se opravi strateška presoja vplivov na okolje, če se pogodbenica tako odloči v skladu z odstavkom 1 člena 5.
   4.   Za načrte in programe, navedene v odstavku 2, ki določajo uporabo majhnih površin na lokalni ravni in za manjše spremembe načrtov in programov, navedene v odstavku 2, se strateška presoja vplivov na okolje opravi le, če se pogodbenica tako odloči v skladu z odstavkom 1 člena 5.
   5.   Ta protokol ne velja za naslednje načrte in programe:

               (a)

               načrte in programe, katerih edini namen je nacionalna obramba ali civilna zaščita;

               (b)

               finančne ali proračunske načrte in programe.

         Člen 5
   Preverjanje načrtov in programov
   1.   Vsaka pogodbenica določi, ali bodo načrti in programi, navedeni v odstavkih 3 in 4 člena 4, verjetno imeli večje posledice za okolje in zdravje, in sicer bodisi s preučitvijo posamičnih primerov ali s podrobno opredelitvijo vrst načrtov in programov bodisi s kombinacijo obeh pristopov. V ta namen vsaka pogodbenica upošteva merila, določena v Prilogi III.
   2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se pri uporabi postopkov iz odstavka 1 tega člena opravi posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1 člena 9.
   3.   Vsaka pogodbenica si ustrezno prizadeva, da javnosti zagotovi priložnosti za sodelovanje pri preverjanju načrtov in programov iz tega člena.
   4.   Vsaka pogodbenica pravočasno zagotovi javen dostop do ugotovitev v skladu z odstavkom 1 in navede razloge, zakaj strateška presoja vplivov na okolje ni zahtevana, in sicer z javnimi obvestili ali drugimi ustreznimi sredstvi, npr. elektronskimi mediji.
   Člen 6
   Postopek ugotavljanja obsega presoje vplivov na okolje
   1.   Vsaka pogodbenica predpiše načine za določanje ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja v skladu z odstavkom 2 člena 7.
   2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da pri določanju ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja, opravi posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1 člena 9.
   3.   Vsaka pogodbenica si ustrezno prizadeva, da javnosti zagotovi priložnosti za sodelovanje pri določanju ustreznih podatkov, ki se vključijo v poročilo o stanju okolja.
   Člen 7
   Poročilo o stanju okolja
   1.   Vsaka pogodbenica za načrte in programe, za katere je treba opraviti strateško presojo vplivov na okolje, zagotovi, da je pripravljeno poročilo o stanju okolja.
   2.   V poročilu o stanju okolja so v skladu z določanjem ustreznih podatkov na podlagi člena 6 opredeljene, opisane in ocenjene verjetne večje posledice izvajanja načrta ali programa za okolje in zdravje ter razumne alternative. Poročilo vsebuje podatke, določene v Prilogi IV, ki se lahko upravičeno zahtevajo ob upoštevanju:

               (a)

               trenutnega znanja in metod presoje;

               (b)

               vsebine in ravni podrobnosti načrta ali programa ter njegove stopnje v postopku odločanja;

               (c)

               interesov javnosti in

               (d)

               potreb organa odločanja po informacijah.

         3.   Da so izpolnjene zahteve tega protokola, vsaka pogodbenica zagotovi zadovoljivo kakovost poročil o stanju okolja.
   Člen 8
   Udeležba javnosti
   1.   Vsaka pogodbenica zagotovi zgodnje, pravočasne in učinkovite možnosti za udeležbo javnosti pri strateški presoji vplivov na okolje, ki se opravi za načrte in programe, in sicer v času, ko so odprte še vse možnosti.
   2.   Vsaka pogodbenica z uporabo elektronskih medijev ali drugih ustreznih sredstev zagotovi pravočasen dostop javnosti do osnutka načrta ali programa ter poročila o stanju okolja.
   3.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se za namene odstavkov 1 in 4 opredeli zadevna javnost, skupaj z ustreznimi nevladnimi organizacijami.
   4.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima javnost iz odstavka 3 priložnost izraziti svoje mnenje o osnutku načrta ali programa ter poročilu o stanju okolja v razumnem času.
   5.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se določijo podrobni načini obveščanja javnosti in posvetovanja z njo ter da so ti javno dostopni. V ta namen vsaka pogodbenica ustrezno upošteva elemente iz Priloge V.
   Člen 9
   Posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje
   1.   Vsaka pogodbenica določi organe, s katerimi se je treba posvetovati in katere bi zaradi posebnih pristojnosti na področju okolja in zdravja verjetno zadevale posledice izvajanja načrtov ali programov za okolje in zdravje.
   2.   Osnutek načrta ali programa ter poročilo o stanju okolja sta dana na voljo organom iz odstavka 1.
   3.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da organi iz odstavka 1 zgodaj, pravočasno in učinkovito dobijo priložnost za izražanje svojega mnenja o osnutkih načrtov ali programov ter o poročilu o stanju okolja.
   4.   Vsaka pogodbenica podrobno določi načine za obveščanje in posvetovanje z organi, pristojnimi za okolje in zdravje, iz odstavka 1.
   Člen 10
   Čezmejno posvetovanje
   1.   Če pogodbenica izvora meni, da bo imelo izvajanje načrtov ali programov verjetno večje čezmejne posledice za okolje in zdravje, ali če pogodbenica, ki bo verjetno utrpela večje posledice za okolje in zdravje, tako zahteva, mora pogodbenica izvora čim prej pred sprejetjem načrta ali programa o tem obvestiti prizadeto pogodbenico.
   2.   Tako obvestilo med drugim vsebuje:

               (a)

               osnutek načrta ali programa in poročilo o stanju okolja, skupaj s podatki o možnih čezmejnih posledicah načrta ali programa za okolje in zdravje, ter

               (b)

               podatke glede postopka odločanja in navedbo razumnega časovnega razporeda za sporočitev pripomb.

         3.   Prizadeta pogodbenica pogodbenici izvora v roku, določenem v obvestilu, sporoči, ali se želi posvetovati pred sprejetjem načrta ali programa, če je tako, začneta pogodbenici posvetovanje o verjetnih čezmejnih posledicah izvajanja načrtov ali programov za okolje in zdravje ter o ukrepih, predvidenih za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev škodljivih posledic.
   4.   Med takimi posvetovanji se pogodbenici dogovorita o podrobnih načinih za zagotovitev, da so javnost in organi, navedeni v odstavku 1 člena 9, v prizadeti pogodbenici o njih obveščeni in da lahko v razumnem času sporočijo svoje mnenje o osnutku načrta ali programa ter poročilu o stanju okolja.
   Člen 11
   Odločitev
   1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se ob sprejetju načrta ali programa ustrezno upoštevajo:

               (a)

               ugotovitve poročila o stanju okolja,

               (b)

               ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev škodljivih posledic, opredeljenih v poročilu o stanju okolja, in

               (c)

               pripombe, prejete v skladu s členi 8 do 10.

         2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se ob sprejetju načrta ali programa javnost in organi, navedeni v odstavku 1 člena 9, ter pogodbenice, s katerimi je potekalo posvetovanje v skladu s členom 10, o tem obvestijo in da se jim da na voljo načrt ali program ter povzetek načina vključitve okoljskih in zdravstvenih ugotovitev v načrt ali program, načina upoštevanja pripomb, prejetih v skladu s členi 8 do 10, in razlogov za sprejetje načrta ali programa glede na pretehtane razumne alternative.
   Člen 12
   Spremljanje
   1.   Vsaka pogodbenica spremlja večje okoljske in zdravstvene posledice izvajanja načrtov in programov, sprejetih na podlagi člena 11, da bi med drugim zgodaj ugotovila nepredvidene škodljive posledice in lahko uvedla ustrezne ukrepe za popravo stanja.
   2.   Rezultati spremljanja se v skladu z nacionalno zakonodajo dajo na voljo organom iz odstavka 1 člena 9 in javnosti.
   Člen 13
   Politike in zakonodaja
   1.   Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se pri pripravi predlogov za oblikovanje politik in zakonodajnih predlogov, ki bodo verjetno imeli večje posledice za okolje in zdravje, ustrezno upoštevajo in vključijo okoljski in zdravstveni interesi.
   2.   Pri uporabi odstavka 1 vsaka pogodbenica preuči ustrezna načela in elemente tega protokola.
   3.   Vsaka pogodbenica po potrebi določi praktične načine za preučitev in vključitev okoljskih in zdravstvenih interesov v skladu z odstavkom 1 ter pri tem upošteva, da mora biti postopek odločanja pregleden.
   4.   Vsaka pogodbenica poroča o izvajanju tega člena na zasedanju pogodbenic konvencije, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola.
   Člen 14
   Zasedanje pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic Protokola
   1.   Zasedanje pogodbenic konvencije ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola. Prvo zasedanje pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola se skliče najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti tega protokola in v povezavi z zasedanjem pogodbenic konvencije, če je slednje načrtovano v tem času. Naslednja zasedanja pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola se organizirajo v povezavi z zasedanji pogodbenic konvencije, razen če se pogodbenice na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola ne odločijo drugače.
   2.   Pogodbenice konvencije, ki niso pogodbenice tega protokola, lahko kot opazovalke sodelujejo na katerem koli zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola. Če ima zasedanje pogodbenic konvencije vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, lahko odločitve na podlagi tega protokola sprejmejo samo pogodbenice tega protokola.
   3.   Če ima zasedanje pogodbenic konvencije vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, se vsaka članica urada zasedanja pogodbenic, ki zastopa pogodbenico konvencije, ki takrat ni pogodbenica tega protokola, nadomesti z drugo članico, ki jo med seboj izvolijo pogodbenice tega protokola.
   4.   Na zasedanju pogodbenic konvencije, ki ima vlogo zasedanja pogodbenic tega protokola, pogodbenice redno preverjajo izvajanje tega protokola in v ta namen:

               (a)

               revidirajo politike in metodološke pristope glede strateške presoje vplivov na okolje zaradi nadaljnjega izboljšanja postopkov, predvidenih s tem protokolom;

               (b)

               izmenjujejo podatke o izkušnjah, pridobljenih pri strateški presoji vplivov na okolje in pri izvajanju tega protokola;

               (c)

               pristojne organe, ki imajo strokovno znanje in izkušnje, pomembne za dosego ciljev tega protokola, po potrebi zaprosijo za storitve in sodelovanje;

               (d)

               ustanovijo pomožne organe, ki so po njihovem mnenju potrebni za izvajanje tega protokola;

               (e)

               po potrebi preučijo in sprejmejo predloge za spremembo tega protokola;

               (f)

               preučijo in sprejmejo dodatne ukrepe – tudi ukrepe, ki se na podlagi tega protokola in konvencije izvajajo skupno – ki so potrebni za dosego ciljev tega protokola.

         5.   Poslovnik zasedanja pogodbenic konvencije se v okviru tega protokola uporablja mutatis mutandis, razen če se pogodbenice na zasedanju pogodbenic v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola soglasno ne odločijo drugače.
   6.   Pogodbenice na prvem zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola preučijo in sprejmejo način za izvajanje postopka za pregled skladnosti s konvencijo k temu protokolu.
   7.   Na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic protokola vsaka pogodbenica v časovnih presledkih, ki se določijo na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic tega protokola, poroča o ukrepih, ki jih je sprejela za izvajanje protokola.
   Člen 15
   Razmerje do drugih mednarodnih sporazumov
   Zadevne določbe tega protokola se uporabljajo brez poseganja v konvenciji UNECE o presoji čezmejnih vplivov na okolje ter o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.
   Člen 16
   Pravica do glasovanja
   1.   Vsaka pogodbenica tega protokola ima en glas, razen če ni v odstavku 2 tega člena določeno drugače.
   2.   Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje pri zadevah, za katere so pristojne, pravico do glasovanja uveljavljajo s številom glasov, ki je enako številu njihovih držav članic, ki so pogodbenice tega protokola. Te organizacije ne uveljavljajo pravice do glasovanja, če njihove države članice uveljavljajo svojo, in nasprotno.
   Člen 17
   Sekretariat
   Sekretariat, ustanovljen na podlagi člena 13 konvencije, ima vlogo sekretariata tega protokola; odstavki (a) do (c) člena 13 konvencije o funkcijah sekretariata se za ta protokol uporabljajo mutatis mutandis.
   Člen 18
   Priloge
   Priloge k temu protokolu so sestavni del protokola.
   Člen 19
   Spremembe Protokola
   1.   Vsaka pogodbenica lahko predlaga spremembe tega protokola.
   2.   Ob upoštevanju odstavka 3 se postopek za predlaganje, sprejetje in začetek veljavnosti sprememb konvencije, določen v odstavkih 2 do 5 člena 14 konvencije, za spremembe tega protokola uporablja mutatis mutandis.
   3.   Za namene tega protokola se tri četrtine pogodbenic, ki so potrebne, da sprememba začne veljati za pogodbenice, ki so jo ratificirale, odobrile ali sprejele, izračunajo na podlagi števila pogodbenic, navzočih pri sprejetju spremembe.
   Člen 20
   Reševanje sporov
   Določbe o reševanju sporov iz člena 15 konvencije se za ta protokol uporabljajo mutatis mutandis.
   Člen 21
   Podpis
   Ta protokol je na voljo za podpis v Kijevu (Ukrajini) od 21. do 23. maja 2003 in na sedežu Združenih narodov v New Yorku do 31. decembra 2003 za države članice Ekonomske komisije za Evropo kot tudi države, ki imajo v Ekonomski komisiji za Evropo posvetovalni status v skladu z odstavkoma 8 in 11 resolucije Ekonomsko-socialnega sveta št. 36 (IV) z dne 28. marca 1947, ter regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile suverene države članice Ekonomske komisije za Evropo in na katere so njihove države članice prenesle pristojnosti v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta protokol, vključno s pristojnostjo, da v zvezi s temi zadevami sklepajo pogodbe.
   Člen 22
   Depozitar
   Generalni sekretar Združenih narodov je depozitar tega protokola.
   Člen 23
   Ratifikacija, sprejetje, odobritev in pristop
   1.   Ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo države podpisnice in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, navedene v členu 21.
   2.   K temu protokolu lahko od 1. januarja 2004 pristopijo države in regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, navedene v členu 21.
   3.   Vse druge države, ki niso navedene v drugem odstavku tega člena in so članice Združenih narodov, lahko k protokolu pristopijo po odobritvi na zasedanju pogodbenic konvencije v vlogi zasedanja pogodbenic protokola.
   4.   Vsaka regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ki postane pogodbenica tega protokola, ne da bi bila katera od njenih držav članic pogodbenica, je zavezana vsem obveznostim iz tega protokola. Če je ena ali več držav članic te organizacije pogodbenica tega protokola, organizacija in njene države članice odločijo o delitvi odgovornosti za izpolnjevanje obveznosti iz tega protokola. V takih primerih organizacija in njene države članice ne morejo hkrati uveljavljati pravic iz tega protokola.
   5.   Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje iz člena 21 v svojih listinah o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu navedejo obseg svoje pristojnosti glede na zadeve, ki jih ureja ta protokol. Te organizacije depozitarja tudi obvestijo o vsaki pomembni spremembi obsega svoje pristojnosti.
   Člen 24
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta protokol začne veljati devetdeseti dan po datumu deponiranja šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.
   2.   Za namene odstavka 1 tega člena se listina, ki jo deponirajo regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ne šteje kot dodatna listina k tistim, ki so jih deponirale države članice te organizacije.
   3.   Za vsako državo ali regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje iz člena 21, ki ratificira, sprejme ali odobri ta protokol ali k njemu pristopi po deponiranju šestnajste listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, ta protokol začne veljati devetdeseti dan po datumu, ko država ali organizacija deponira svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.
   4.   Ta protokol se uporablja za načrte, programe, politike in zakonodajo, pri katerih prvi uradni pripravljalni akt sledi datumu začetka veljavnosti tega protokola. Če se za pogodbenico, v pristojnosti katere je predvidena priprava načrta, programa, politike ali zakonodaje, uporablja odstavek 3, ta protokol velja za načrte, programe, politike in zakonodajo, za katere prvi uradni pripravljalni akt sledi datumu, s katerim začne za pogodbenico veljati ta protokol.
   Člen 25
   Odpoved
   Pogodbenica lahko ta protokol odpove kadar koli po izteku štirih let od datuma, ko je protokol za to pogodbenico začel veljati, s pisnim uradnim obvestilom depozitarju. Vsaka odpoved začne veljati devetdeseti dan po tem, ko jo prejme depozitar. Nobena taka odpoved ne vpliva na uporabo členov 5 do 9, 11 in 13 v zvezi s strateško presojo vplivov na okolje v okviru tega protokola, ki že poteka, ali na uporabo člena 10 v zvezi z obvestilom ali zahtevo, ki je že bila poslana, preden je taka odpoved začela veljati.
   Člen 26
   Verodostojna besedila
   Izvirnik tega protokola, katerega besedila v angleškem, francoskem in ruskem jeziku so enako verodostojna, se deponira pri generalnem sekretarju Združenih narodov.

      V POTRDITEV NAVEDENEGA so spodaj podpisani, ki so za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol.
      SESTAVLJENO v Kijevu (Ukrajina), enaindvajsetega maja dva tisoč tri.

   PRILOGA I
   Seznam projektov, navedenih v odstavku 2 člena 4

               1.

               Rafinerije za surovo nafto (razen podjetij, ki iz surove nafte proizvajajo samo maziva) in obrati za uplinjanje in utekočinjanje 500 ton ali več premoga ali bitumenskih skrilavcev na dan.

               2.

               Termoelektrarne in druge kurilne naprave s toplotno močjo 300 megavatov ali več ter jedrske elektrarne ter drugi jedrski reaktorji (razen raziskovalnih objektov za proizvodnjo in pretvorbo cepljivih in oplodljivih materialov, katerih največja moč ne presega 1 kilovata stalne toplotne obremenitve).

               3.

               Obrati, namenjeni izključno proizvodnji ali obogatitvi jedrskih goriv, ponovni obdelavi obsevanih jedrskih goriv ali skladiščenju, odstranjevanju in predelavi radioaktivnih odpadkov.

               4.

               Večji obrati za začetno taljenje litega železa in jekla za proizvodnjo neželeznih kovin.

               5.

               Obrati za pridobivanje azbesta ter predelavo in preoblikovanje azbesta in izdelkov, ki vsebujejo azbest: za azbestno-cementne izdelke z letno proizvodnjo več kot 20 000 ton končnih izdelkov, za torni material z letno proizvodnjo več kot 50 ton končnih izdelkov in za drugo uporabo azbesta v količini več kot 200 ton na leto.

               6.

               Integrirani kemijski obrati.

               7.

               Gradnja avtocest, hitrih cest (1) in prog za železniški promet na velikih razdaljah ter letališč (2) z osnovno dolžino vzletne steze 2 100 m ali več.

               8.

               Naftovodi in plinovodi velikega premera.

               9.

               Trgovska pristanišča ter celinske vodne poti in pristanišča za promet po celinskih vodnih poteh, ki dopuščajo prehod plovil z več kot 1 350 tonami.

               10.

               Obrati za odstranjevanje odpadkov s sežigom, kemično obdelavo ali zakopom strupenih in nevarnih odpadkov.

               11.

               Veliki jezovi in zbiralniki.

               12.

               Dejavnosti črpanja podtalnice v primerih, kadar letna količina izčrpane vode doseže 10 milijonov kubičnih metrov ali več.

               13.

               Proizvodnja več kot 200 ton na zraku sušene papirne kaše ali papirja dnevno.

               14.

               Večji rudarski obrat, pridobivanje in predelovanje kovinskih rud ali premoga.

               15.

               Pridobivanje ogljikovodikov na morju.

               16.

               Večji objekti za skladiščenje nafte, petrokemičnih in kemičnih izdelkov.

               17.

               Krčenje gozdov na velikih površinah.

      (1)  V tem protokolu:

               —

               „Avtocesta“ pomeni cesto, posebej namenjeno motornemu prometu in zgrajeno za motorni promet, do katerega ni dostopa s posesti, ki mejijo nanjo, in ki:

                           (a)

                           je opremljena, razen na posebnih točkah ali začasno, z ločenimi cestišči za dvosmerni promet, ločenimi med seboj z vmesnim pasom, ki ni namenjen prometu, ali izjemoma drugače;

                           (b)

                           se nivojsko ne križa z nobeno cesto, železniško ali tramvajsko progo ali pešpotjo in

                           (c)

                           je posebej opremljena z označbami za avtocesto.

               —

               „Hitra cesta“ pomeni cesto, namenjeno samo motornemu prometu, ki je dostopna le na priključkih ali nadzorovanih križiščih in na kateri je zlasti prepovedano ustavljanje in parkiranje na cestišču(-ih).

      (2)  V tem protokolu „letališče“ pomeni letališče, ki ustreza opredelitvi v Čikaški konvenciji iz leta 1944 (Priloga 14), s katero je bila ustanovljena Mednarodna organizacija za civilno letalstvo.
   PRILOGA II
   Vsi drugi projekti, navedeni v odstavku 2 člena 4

               1.

               Projekti za prestrukturiranje kmetijskih zemljiških posestev.

               2.

               Projekti za uporabo neobdelane zemlje ali polnaravnih območij za intenzivne kmetijske namene.

               3.

               Projekti upravljanja z vodnimi viri za kmetijstvo ter namakalni in izsuševalni projekti.

               4.

               Obrati za intenzivno rejo živali (tudi perutnine).

               5.

               Začetno pogozdovanje in krčenje gozda zaradi spremembe namembnosti v drugo vrsto rabe zemljišč.

               6.

               Intenzivno gojenje rib.

               7.

               Jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji (1) skupaj z razstavljanjem ali razgradnjo jedrskih elektrarn ali reaktorjev (razen raziskovalnih objektov za proizvodnjo in pretvorbo cepljivih ali oplodljivih snovi, katerih največja moč ne presega 1 kilovata stalne toplotne obremenitve), če niso vključeni v Prilogo I.

               8.

               Gradnja nadzemnih električnih daljnovodov z napetostjo 220 kilovoltov ali več in dolžino 15 kilometrov ali več ter drugi projekti za prenos električne energije po nadzemnih vodih.

               9.

               Industrijski obrati za proizvodnjo elektrike, pare in tople vode.

               10.

               Industrijski obrati za prenos plina, pare in tople vode.

               11.

               Površinsko skladiščenje fosilnih goriv in zemeljskega plina.

               12.

               Podzemno skladiščenje gorljivih plinov.

               13.

               Industrijsko briketiranje premoga in lignita.

               14.

               Obrati za hidroelektrično proizvodnjo energije.

               15.

               Obrati za izkoriščanje vetrne energije za proizvodnjo energije (vetrne elektrarne).

               16.

               Obrati, če niso vključeni v Prilogo I, namenjeni:

                           —

                           proizvodnji ali obogatitvi jedrskega goriva,

                           —

                           predelavi obsevanega jedrskega goriva,

                           —

                           končnemu odlaganju obsevanega jedrskega goriva,

                           —

                           samo končnemu odlaganju radioaktivnih odpadkov,

                           —

                           samo skladiščenju (načrtovanemu za več kot 10 let) obsevanih jedrskih goriv zunaj mesta proizvodnje ali

                           —

                           predelavi in skladiščenju radioaktivnih odpadkov.

               17.

               Kamnolomi, površinski kopi in pridobivanje šote, če niso vključeni v Prilogo I.

               18.

               Podzemni rudarski obrati, če niso vključeni v Prilogo I.

               19.

               Pridobivanje mineralov s čiščenjem morskega ali rečnega dna.

               20.

               Globinske vrtine (zlasti geotermalne, vrtine za skladiščenje jedrskih odpadkov, vrtine za oskrbovanje z vodo), razen vrtin za ugotavljanje trdnosti zemlje.

               21.

               Površinski industrijski obrati za pridobivanje premoga, nafte, zemeljskega plina in rud ter bitumenskih skrilavcev.

               22.

               Integrirani obrati za začetno taljenje litega železa in jekla, če niso vključeni v Prilogo I.

               23.

               Obrati za proizvodnjo surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje) skupaj s kontinuiranim litjem.

               24.

               Obrati za predelavo železa in jekla (obrati za vroče valjanje, kovačije s kovaškimi kladivi, nanašanje zaščitnih prevlek iz staljenih kovin).

               25.

               Livarne železa in jekla.

               26.

               Obrati za proizvodnjo neželeznih neobdelanih kovin iz rude, koncentratov ali sekundarnih surovin z metalurškimi, kemičnimi ali elektrolitskimi postopki, če niso vključeni v Prilogo I.

               27.

               Obrati za taljenje, tudi legiranje, neželeznih kovin, razen plemenitih kovin, skupaj z izrabljenimi izdelki za predelavo (rafinacija, litje itd.), če niso vključeni v Prilogo I.

               28.

               Obrati za površinsko obdelavo kovin in plastičnih mas z uporabo elektrolitskih ali kemičnih postopkov.

               29.

               Izdelava in sestavljanje motornih vozil ter izdelava motorjev za motorna vozila.

               30.

               Ladjedelnice.

               31.

               Objekti za gradnjo in popravila letal.

               32.

               Izdelava železniške opreme.

               33.

               Eksplozijsko litje kovin.

               34.

               Obrati za praženje in sintranje kovinskih rud.

               35.

               Koksarne (suha destilacija premoga).

               36.

               Obrati za proizvodnjo cementa.

               37.

               Obrati za proizvodnjo stekla in steklenih vlaken.

               38.

               Obrati za taljenje mineralnih snovi in proizvodnjo mineralnih vlaken.

               39.

               Proizvodnja keramičnih izdelkov z žganjem, zlasti strešnikov, opeke, ognjevarne opeke, ploščic, lončevine ali porcelana.

               40.

               Obrati za proizvodnjo kemikalij ali obdelavo vmesnih produktov, če niso vključeni v Prilogo I.

               41.

               Proizvodnja pesticidov in farmacevtskih izdelkov, barv in lakov, elastomerov in peroksidov.

               42.

               Objekti za skladiščenje naftnih, petrokemičnih ali kemičnih izdelkov, če niso vključeni v Prilogo I.

               43.

               Proizvodnja rastlinskih in živalskih olj in maščob.

               44.

               Pakiranje in konzerviranje živalskih in rastlinskih proizvodov.

               45.

               Proizvodnja mlečnih izdelkov.

               46.

               Proizvodnja piva in slada.

               47.

               Izdelava slaščic in sirupov.

               48.

               Klavnice.

               49.

               Obrati za proizvodnjo industrijskega škroba.

               50.

               Tovarne ribje moke in ribjega olja.

               51.

               Tovarne sladkorja.

               52.

               Industrijski obrati za proizvodnjo papirne kaše, papirja in lepenke, če niso vključeni v Prilogo I.

               53.

               Obrati za predhodno obdelavo ali barvanje vlaken ali tekstila.

               54.

               Obrati za strojenje živalskih kož.

               55.

               Obrati za predelavo in proizvodnjo celuloze.

               56.

               Proizvodnja in obdelava izdelkov na bazi elastomerov.

               57.

               Obrati za proizvodnjo umetnih mineralnih vlaken.

               58.

               Obrati za ponovno obdelavo ali uničenje eksplozivnih snovi.

               59.

               Obrati za proizvodnjo azbesta in izdelavo azbestnih izdelkov, če niso vključeni v Prilogo I.

               60.

               Obrati za zbiranje živalskih trupel in odpadkov.

               61.

               Testne preskuševalnice za motorje, turbine ali reaktorje.

               62.

               Stalne dirkalne in testne proge za motorna vozila.

               63.

               Vodi za prenos plina ali nafte, če niso vključeni v Prilogo I.

               64.

               Vodi za prenos kemikalij s premerom, večjim od 800 mm, in dolžino, večjo od 40 km.

               65.

               Gradnja železnic in intermodalnih zmogljivosti za pretovarjanje ter intermodalnih terminalov, če ni vključena v Prilogo I.

               66.

               Gradnja tramvajev, nadzemnih in podzemnih železnic, visečih ali podobnih prog posebne vrste, ki se uporabljajo izključno ali v glavnem za potniški promet.

               67.

               Gradnja cest, skupaj s premestitvijo in/ali razširjenjem vseh obstoječih cest, če ni vključena v Prilogo I.

               68.

               Gradnja pristanišč in pristaniških naprav, vključno z ribiškimi pristanišči, če ni vključena v Prilogo I.

               69.

               Gradnja celinskih vodnih poti in pristanišč za celinski vodni promet, če ni vključena v Prilogo I.

               70.

               Trgovska pristanišča, nakladalni in razkladalni pomoli, povezani s celinskimi in zunanjimi pristanišči, če niso vključeni v Prilogo I.

               71.

               Regulacija vodotoka ali poseg za zaščito pred poplavami.

               72.

               Gradnja letališč (2) in letaliških pristajalnih terenov, če ni vključena v Prilogo I.

               73.

               Obrati za odstranjevanje odpadkov (vključno z odlagališči), če niso vključeni v Prilogo I.

               74.

               Obrati za sežig ali kemično obdelavo nenevarnih odpadkov.

               75.

               Skladiščenje odpadnega železa in odpadnih vozil.

               76.

               Mesta za odlaganje blata.

               77.

               Črpanje podtalnice ali umetno obnavljanje podtalnice, če ni vključeno v Prilogo I.

               78.

               Objekti za prenos vode med porečji.

               79.

               Čistilne naprave za obdelavo odpadnih voda.

               80.

               Jezovi in drugi objekti za bodisi zadrževanje bodisi dolgoročno ali stalno skladiščenje vode, če niso vključeni v Prilogo I.

               81.

               Obalni objekti za obrambo pred erozijo in morski objekti, ki obalo spreminjajo z gradnjo, na primer pristaniški nasipi, pomoli, valobrani in drugi objekti za obrambo pred morjem, razen vzdrževanja in rekonstrukcije takih objektov.

               82.

               Gradnja vodovodov na dolge razdalje.

               83.

               Smučarske proge, vlečnice in žičnice ter sorodna oprema.

               84.

               Marine.

               85.

               Počitniška naselja in hotelski kompleksi zunaj urbanih območij in z njimi povezani objekti.

               86.

               Stalni kampi in prostori za počitniške prikolice.

               87.

               Tematski parki.

               88.

               Projekti izgradnje industrijskih con.

               89.

               Projekti razvoja mestnih območij, vključno z izgradnjo nakupovalnih centrov in avtomobilskih parkirišč.

               90.

               Pridobivanje zemljišč iz morja.

      (1)  V tem protokolu se jedrske elektrarne in drugi jedrski reaktorji ne štejejo več za take objekte, če so bili vse jedrsko gorivo in drugi radioaktivno onesnaženi elementi trajno odstranjeni iz obrata.

      (2)  V tem protokolu „letališče“ pomeni letališče, ki ustreza opredelitvi v Čikaški konvenciji iz leta 1944, s katero je bila ustanovljena Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (Priloga 14).
   PRILOGA III
   Merila za določitev verjetnih večjih posledic za okolje in zdravje, navedenih v odstavku 1 člena 5

               1.

               Pomembnost načrta ali programa za vključitev okoljskih in zdravstvenih ugotovitev zlasti zaradi pospeševanja trajnostnega razvoja.

               2.

               Stopnja, do katere načrt ali program določa okvir za projekte in druge dejavnosti glede na lokacijo, značaj, velikost in delovne razmere ali z dodelitvijo sredstev.

               3.

               Stopnja, do katere načrt ali program vpliva na druge načrte in programe, vključno s tistimi, ki so hierarhično razvrščeni.

               4.

               Okoljski in zdravstveni problemi, pomembni za načrt ali program.

               5.

               Značaj posledic za okolje in zdravje, na primer verjetnost, trajanje, pogostnost, reverzibilnost, razširjenost in obseg (geografsko območje ali velikost prebivalstva, ki bo verjetno prizadeto).

               6.

               Nevarnosti za okolje in zdravje.

               7.

               Čezmejni značaj posledic.

               8.

               Stopnja, do katere načrt ali program prizadene pomembna ali občutljiva območja, tudi krajino s priznanim nacionalnim ali mednarodnim zaščitenim statusom.

         PRILOGA IV
   Podatki, navedeni v odstavku 2 člena 7

               1.

               Vsebina in glavni cilji načrta ali programa in njihova povezanost z drugimi načrti ali programi.

               2.

               Ustrezni vidiki sedanjega stanja okolja in zdravja ter verjeten nadaljnji razvoj, če se načrt ali program ne izvaja.

               3.

               Značilnosti okolja in zdravja na območjih, ki bodo verjetno utrpela večje posledice.

               4.

               Okoljski in zdravstveni problemi, ki so pomembni za načrt ali program.

               5.

               Okoljski in zdravstveni cilji, določeni na mednarodni in nacionalni ravni ter drugih ravneh, ki so pomembni za načrt ali program, in načini, kako so bili ti cilji ter druge okoljske in zdravstvene ugotovitve upoštevani pri pripravi načrta ali programa.

               6.

               Verjetne večje posledice za okolje in zdravje (1), kot so opredeljene v odstavku 7 člena 2.

               7.

               Ukrepi za preprečevanje, zmanjšanje ali ublažitev vseh večjih škodljivih posledic za okolje in zdravje, ki bi lahko izhajale iz izvajanja načrta ali programa.

               8.

               Navedba razlogov za izbiro preučenih alternativ ter opis izvedbe presoje in težav pri zbiranju podatkov, ki jih je treba vključiti, zaradi tehničnih pomanjkljivosti ali pomanjkljivega znanja.

               9.

               Ukrepi, predvideni za spremljanje posledic izvajanja načrta ali programa za okolje in zdravje.

               10.

               Verjetne večje čezmejne posledice za okolje in zdravje.

               11.

               Netehnični povzetek predloženih podatkov.

      (1)  Te posledice morajo vsebovati sekundarne, kumulativne, sinergetske, kratko-, srednje- in dolgoročne, trajne in začasne ter pozitivne in negativne posledice.
   PRILOGA V
   Podatki, navedeni v odstavku 5 člena 8

               1.

               Predlagani načrt ali program in njegov značaj.

               2.

               Organ, pristojen za sprejetje načrta ali programa.

               3.

               Predvideni postopek skupaj z:

                           (a)

                           začetkom postopka;

                           (b)

                           priložnostmi za udeležbo javnosti;

                           (c)

                           časom in krajem predvidene javne obravnave;

                           (d)

                           organom, pri katerem je mogoče dobiti ustrezne podatke in so ti podatki deponirani, da jih lahko javnost preuči;

                           (e)

                           organom, ki se mu lahko predložijo pripombe ali vprašanja, ter časovnim razporedom za predložitev pripomb ali vprašanj ter

                           (f)

                           razpoložljivimi podatki o okolju in zdravju, pomembnimi za predlagani načrt ali program.

               4.

               Podatki o tem, ali bo za načrt ali program verjetno treba opraviti presojo čezmejnih vplivov na okolje.


title: 2006/379/ES: Sklep Sveta z dne  29. maja 2006  o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES

text:
               31.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 144/21

      SKLEP SVETA

   z dne 29. maja 2006
   o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2005/930/ES
   (2006/379/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1), in zlasti člena 2(3) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 21. decembra 2005 sprejel Sklep 2005/930/ES o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2005/848/ES (2).

               (2)

               Sprejet je bil posodobljen seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Seznam iz člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 se nadomesti z naslednjim:

      „1.   Osebe

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  2.

                  ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                  6.

                  ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  8.

                  ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  9.

                  ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  10.

                  ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona

                  11.

                  DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  13.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali. 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                  14.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  15.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona

                  16.

                  LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  19.

                  MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)

                  20.

                  NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  21.

                  RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

                  22.

                  SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  23.

                  SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  24.

                  SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

                  25.

                  SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja Komunistične partije Filipinov, vključno z NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini

                  26.

                  TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

            2.   Skupine in subjekti

                  1.

                  Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)

                  2.

                  Brigada mučenikov Al Akse

                  3.

                  Al Aksa e.V.

                  4.

                  Al-Takfir in al-Hijra

                  5.

                  Aum Shinrikyo (AUM, Aum vrhovna resnica, Aleph)

                  6.

                  Babbar Khalsa

                  7.

                  Komunistična partija Filipinov, vključno z Novo ljudsko vojsko (NPA), Filipini, povezana s Sisonom Jose Mariom C. (alias Armandom Liwanagom, alias Jomom, vodjo Komunistične partije Filipinov, vključno z NPA)

                  8.

                  Gama'a al-Islamiyya (islamistična skupina), (Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

                  9.

                  Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C)

                  10.

                  Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                  11.

                  Hizbul Mudžahedin (HM)

                  12.

                  Holy Land Foundation for Relief and Development (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj)

                  13.

                  International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednarodna federacija sikhovske mladine)

                  14.

                  Kahane Chai (Kach)

                  15.

                  Sila Kalistan Zindabad (KZF)

                  16.

                  Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

                  17.

                  Osvobodilni tigri tamilskega Eelama (LTTE)

                  18.

                  Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) (brez ‚National Council of Resistance of Iran’ (NCRI)) (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

                  19.

                  Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)

                  20.

                  Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)

                  21.

                  Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

                  22.

                  Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

                  23.

                  Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC)

                  24.

                  Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)

                  25.

                  Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolucionarna levica), Dev Sol)

                  26.

                  Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)

                  27.

                  Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

                  28.

                  Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)“

   Člen 2
   Sklep 2005/930/ES se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Učinkovati začne na dan objave.

      V Bruslju, 29. maja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARTENSTEIN

      (1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1957/2005 (UL L 314, 30.11.2005, str. 16).

      (2)  UL L 340, 23.12.2005, str. 64.


title: Sklep Komisije z dne 28. decembra 1995 o sklenitvi Izvedbenega sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, ki jo zastopa Komisija Evropskih skupnosti, in podjetjem Atomic Energy of Canada Limited, imenovanim za izvršilnega zastopnika s strani Vlade Kanade, o sodelovanju Kanade pri prispevku Evropske skupnosti za atomsko energijo pri dejavnosti tehničnega projektiranja (EDA) Mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER), s strani Komisije v imenu Skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31995D0356

Uradni list L 211 , 06/09/1995 str. 0039 - 0039

		Sklep Komisijez dne 28. decembra 1995o sklenitvi Izvedbenega sporazuma med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, ki jo zastopa Komisija Evropskih skupnosti, in podjetjem Atomic Energy of Canada Limited, imenovanim za izvršilnega zastopnika s strani Vlade Kanade, o sodelovanju Kanade pri prispevku Evropske skupnosti za atomsko energijo pri dejavnosti tehničnega projektiranja (EDA) Mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER), s strani Komisije v imenu Skupnosti(95/356/Euratom)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in zlasti člena 101 (3) Pogodbe,ker je bil dne 25. julija 1995 podpisan Memorandum o soglasju med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Vlado Kanade na področju nadzorovane jedrske fuzije [1];ker je bil dne 21. julija 1992 sklenjen Sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, Vlado Japonske, Vlado Ruske federacije in Vlado Združenih držav Amerike o sodelovanju pri dejavnostih tehničnega projektiranja Mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) [2],SKLENILA:Člen 1S tem je v imenu Skupnosti sklenjen Izvedbeni sporazum med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo, ki jo zastopa Komisija Evropskih skupnosti, in podjetjem Atomic Energy of Canada Limited, imenovanim za izvršilnega zastopnika s strani Vlade Kanade, o sodelovanju Kanade pri prispevku Evropske skupnosti za atomsko energijo pri dejavnosti tehničnega projektiranja (EDA) Mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER).Besedilo Izvedbenega sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Član Komisije, pristojen za znanost, raziskave in razvoj, ali njegov imenovani zastopnik, je pooblaščen, da za Evropsko skupnost za atomsko energijo, pravno zavezujoče podpiše izvedbeni sporazum.V Bruslju, 28. junija 1995Za KomisijoJacques SanterPredsednik[1] UL L 211, 6.9.1995, str. 31.[2] UL L 244, 6.8.1992, str. 13.--------------------------------------------------


title: 2010/31/: Sklep Sveta z dne 18. januarja 2010 o imenovanju treh belgijskih članov in dveh belgijskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               20.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/8

         SKLEP SVETA
   z dne 18. januarja 2010
   o imenovanju treh belgijskih članov in dveh belgijskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2010/31/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga belgijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandatov Geerta BOURGEOISA, Dirka VAN MECHELNA in Josa CHABERTA so se sprostila tri mesta članov Odbora regij. Zaradi izteka mandatov Evelyne HUYTEBROECK in Pascala SMETA sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij (ponovno) imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           Geert BOURGEOIS, viceminister-president van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Bestuurszaken, Binnenlands Bestuur, Inburgering, Toerisme en Vlaamse Rand (sprememba mandata),

                           —

                           Dirk VAN MECHELEN, Vlaams volksvertegenwoordiger (sprememba mandata),

                           —

                           Jos CHABERT, opvolger in het Brussels Parlement (sprememba mandata),

                     in

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           Yaron PESZTAT, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                           —

                           Jean-Luc VANRAES, Minister van Financiën, Begroting, Openbaar Ambt en Externe Betrekkingen van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. januarja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         E. ESPINOSA

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2006/355/ES: Sklep Komisije z dne  16. maja 2006  o ustanovitvi strokovne skupine za mobilnosti strank v zvezi z bančnimi računi

text:
               19.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 132/37

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 16. maja 2006
   o ustanovitvi strokovne skupine za mobilnosti strank v zvezi z bančnimi računi
   (2006/355/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 3 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti je Evropski skupnosti dodelil nalogo, da zagotovi vzpostavitev notranjega trga, za katerega je značilna odprava ovir pri prostem pretoku blaga, oseb, storitev in kapitala med državami članicami.

               (2)

               Komisija želi opredeliti morebitne pravne, regulatorne, upravne in druge ovire za mobilnost strank v zvezi z bančnimi računi ter biti deležna nasvetov o tem, kako te ovire obravnavati.

               (3)

               Bela knjiga o politiki finančnih storitev (2005–2010) (1) predvideva ustanovitev strokovne skupine za mobilnost strank v zvezi z bančnimi računi.

               (4)

               Skupino morajo sestavljati posamezniki s strokovnim znanjem iz področja mobilnosti strank v zvezi z bančnimi računi.

               (5)

               Zato je treba ustanoviti strokovno skupino za mobilnost strank v zvezi z bančnimi računi ter podrobno določiti njene pristojnosti in sestavo –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Komisija ustanovi strokovno skupino (2) za mobilnost strank v zvezi z bančnimi računi, v nadaljnjem besedilu „skupina“.
   Člen 2
   Naloga
   Naloge skupine so:

               —

               opredeliti morebitne pravne, regulatorne, upravne in druge ovire za mobilnost strank v zvezi z bančnimi računi; skupina bi morala opredeliti zlasti ovire pri odprtju bančnega računa čez mejo in zamenjavi banke tako na domači kot na čezmejni ravni (npr. stroški odprtja, upravljanja in zaprtja bančnega računa, neposredni stroški zamenjave itd.);

               —

               svetovati Komisiji o tem, kako obravnavati opredeljene ovire;

               —

               upoštevati prednosti oblikovanja neobveznega standardnega bančnega računa EU;

               —

               izdati poročilo o rezultatih in predlogih.

         Člen 3
   Sestava – Imenovanje
   1.   Komisija imenuje člane skupine med strokovnjaki s strokovnim znanjem iz področja pristojnosti skupine, na podlagi:

               —

               predlogov evropskih ali nacionalnih združenj, ki zastopajo interese potrošnikov ter sektorja finančnih storitev in so se odzvali na razpis za prijavo interesa;

               —

               odgovorov na razpis za prijavo interesa, ki so jih predložili posamezniki z akademskimi izkušnjami.

         2.   Skupino sestavlja največ 20 članov.
   3.   Uporabljajo se naslednje določbe:

               —

               člani, predlagani s strani evropskih in nacionalnih združenj, ki zastopajo interese strank in sektorja finančnih storitev, so imenovani za predstavnike zainteresiranih strank;

               —

               člani z akademskimi izkušnjami so imenovani kot posamezniki;

               —

               mandat članov skupine začne s prvim srečanjem skupine in preneha z izdajo poročila najpozneje 1. maja 2007. Svoje dolžnosti opravljajo, dokler niso zamenjani ali se jim izteče mandat;

               —

               člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki odstopijo ali ne spoštujejo pogojev iz prve, druge ali tretje alinee tega odstavka ali člena 287 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, so lahko zamenjani za čas do izteka mandata;

               —

               imena članov bodo objavljena na spletni strani GD za notranji trg in storitve. Imena članov so zbrana, obdelana in objavljena v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov;

               —

               člani, imenovani kot posamezniki, vsako leto podajo pisno zavezo o delovanju v javnem interesu ter izjavo o neobstoju ali obstoju kakršnega koli interesa, ki bi lahko negativno vplival na njihovo neodvisnost.

         Člen 4
   Delovanje
   1.   Skupini predseduje Komisija.
   2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina; podskupine se razpustijo takoj, ko so te naloge opravljene.
   3.   Predsednik lahko povabi opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   4.   Informacije, dobljene v okviru sodelovanja pri delu skupine ali podskupine, se ne smejo razkriti, če Komisija določi, da se nanašajo na zaupna vprašanja.
   5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi tajniško podporo. Sestankov skupin ali podskupin se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija (3).
   7.   Komisija lahko na spletni strani GD za notranji trg in storitve v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi vsak povzetek, sklep, del sklepa ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Stroški srečanj
   1.   Komisija povrne potne stroške in dnevnice članom in opazovalcem v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu z veljavnimi določbami Komisije. Člani za opravljene dejavnosti ne dobijo povračila.
   2.   Stroški srečanj so povrnjeni v mejah odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih zadevnemu oddelku v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 16. maja 2006

            Za Komisijo

         Charlie McCREEVY

            Član Komisije

      (1)  COM(2005) 629 konč.

      (2)  Za namene tega sklepa stranka pomeni posamezno stranko oziroma MSP.

      (3)  SEC(2005) 1004, Priloga III.


title: Sklep Sveta 2014/486/SZVP z dne 22. julija 2014 o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine)

text:
               23.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 217/42

         SKLEP SVETA 2014/486/SZVP
   z dne 22. julija 2014
   o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 14. aprila 2014 izrazil, da je pripravljen pomagati Ukrajini na področju reforme sektorja civilne varnosti, podpore policiji in pravne države ter oblikovati politični okvir za pristop h krizi v Ukrajini, pri tem pa preučiti vse možnosti, tudi prek morebitne misije v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP).

               (2)

               Zunanji minister Ukrajine je 8. maja 2014 visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) poslal pismo, v katerem je izrazil interes za namestitev misije v okviru SVOP v Ukrajini.

               (3)

               Svet je 12. maja 2014 ponovno izrazil, da je pripravljen pomagati Ukrajini na področju reforme sektorja civilne varnosti, pozdravil je politični okvir za pristop h krizi v Ukrajini ter Evropski službi za zunanje delovanje (ESZD) naročil, naj pripravi koncept kriznega upravljanja za morebitno civilno misijo v okviru SVOP. Poudaril je tudi pomen usklajevanja in dopolnjevanja z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in drugimi mednarodnimi akterji.

               (4)

               Svet je 23. junija 2014 odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno ukrepanje v okviru SVOP v podporo reformi sektorja civilne varnosti.

               (5)

               Zunanji minister Ukrajine je 11. julija 2014 VP poslal pismo, v katerem je sprejel namestitev misije v okviru SVOP.

               (6)

               EUAM Ukraine se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Misija
   Unija izvaja svetovalno misijo za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine), da bi Ukrajini pomagala na področju reforme sektorja civilne varnosti, tudi na področju policije in pravne države.
   Člen 2
   Mandat
   1.   V podporo zavezam Ukrajine na področju reforme varnostnega sektorja civilna misija v okviru SVOP brez izvršilnih pooblastil usmerja pristojne ukrajinske organe in jim svetuje pri pripravi prenovljenih varnostnih strategij in naknadnem izvajanju zadevnih celovitih in skladnih reformnih prizadevanj, da bi:

               —

               ustvarili konceptualen okvir za načrtovanje in izvajanje reform za vzpostavitev trajnostnih varnostnih služb, ki zagotavljajo pravno državo na način, ki prispeva h krepitvi njihove legitimnosti in večjemu zaupanju javnosti, ob doslednem spoštovanju človekovih pravic in v skladu s procesom ustavne reforme,

               —

               reorganizirali in prestrukturirali varnostne službe na način, ki bi dovoljeval ponoven prevzem nadzora nad njimi in odgovornosti zanje.

         Za dosego svojih ciljev EUAM Ukraine deluje v skladu s parametri iz koncepta kriznega upravljanja, ki ga je Svet odobril 23. junija 2014, in iz dokumentov za operativno načrtovanje.
   2.   V okviru prvotnega mandata misija pomaga v postopku načrtovanja obsežne reforme sektorja civilne varnosti, ki podpira hitro pripravo in izvajanje reformnih ukrepov.
   Člen 3
   Struktura poveljevanja
   1.   EUAM Ukraine ima za operacije kriznega upravljanja enotno strukturo poveljevanja.
   2.   EUAM Ukraine ima sedež v Kijevu.
   3.   Struktura EUAM Ukraine je v skladu z dokumenti o načrtovanju misije.
   Člen 4
   Načrtovanje in začetek EUAM Ukraine
   1.   Misija začne delovati na podlagi sklepa Sveta na datum, ki ga priporoči poveljnik civilne operacije EUAM Ukraine, ko so vzpostavljene njene začetne operativne zmogljivosti.
   2.   Naloge predhodne skupine EUAM Ukraine so pripraviti namestitev misije v smislu logistike, infrastrukture in varnosti ter dati prispevek, potreben za pripravo dokumentov za operativno načrtovanje in drugega finančnega izkaza.
   Člen 5
   Poveljnik civilne operacije
   1.   Direktor civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij je poveljnik civilne operacije EUAM Ukraine. Zadevne civilne zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij so poveljniku civilne operacije na voljo pri načrtovanju in vodenju EUAM Ukraine.
   2.   Poveljnik civilne operacije, ki je pod političnim nadzorom in strateškim vodenjem Političnega in varnostnega odbora (PVO) in splošno podrejen VP, poveljuje EUAM Ukraine in jo nadzira.
   3.   Poveljnik civilne operacije pri vodenju operacij zagotavlja ustrezno in učinkovito izvajanje odločitev Sveta in PVO, po potrebi tudi z navodili ter svetovanjem in tehnično podporo vodji misije.
   4.   Poveljnik civilne operacije poroča Svetu prek VP.
   5.   Vsi dodeljeni člani osebja ostajajo v skladu z nacionalnimi pravili pod popolnim poveljstvom nacionalnih organov države članice, ki jih je dodelila, ali zadevne institucije Unije ali Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD). Ti organi prenesejo operativni nadzor nad svojim osebjem na poveljnika civilne operacije.
   6.   Poveljnik civilne operacije je v celoti odgovoren za ustrezno izvajanje dolžnosti skrbnega ravnanja Unije.
   Člen 6
   Vodja misije
   1.   Vodja misije je odgovoren za EUAM Ukraine, ji poveljuje in jo nadzira na območju operacij. Vodja misije je neposredno odgovoren poveljniku civilne operacije in ukrepa v skladu z njegovimi navodili.
   2.   Vodja misije predstavlja EUAM Ukraine na njenem območju odgovornosti. Na člane osebja EUAM Ukraine lahko prenese naloge upravljanja na področju kadrovskih in finančnih zadev, za katere je v celoti odgovoren.
   3.   Vodja misije je odgovoren za upravljanje in logistiko EUAM Ukraine, vključno s sredstvi, viri in informacijami, ki so misiji dani na voljo.
   4.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem. Za dodeljeno osebje disciplinske ukrepe izvršuje nacionalni organ v skladu z nacionalnimi pravili, zadevna institucija Unije ali ESZD.
   Člen 7
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO v okviru odgovornosti Sveta in VP izvaja politični nadzor in strateško vodi EUAM Ukraine. Svet pooblasti PVO, da sprejme ustrezne odločitve v skladu s tretjim odstavkom člena 38 PEU. To pooblastilo vključuje zlasti pristojnost za imenovanje vodje misije na predlog VP ter za spremembo koncepta operacij (CONOPS) in načrta operacij (OPLAN). Za odločanje v zvezi s cilji in prenehanjem delovanja EUAM Ukraine je še naprej pristojen Svet.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   PVO redno in po potrebi prejema poročila poveljnika civilne operacije in vodje misije o zadevah v okviru njunih pristojnosti.
   Člen 8
   Osebje
   1.   EUAM Ukraine sestavlja predvsem osebje, ki ga dodelijo države članice, institucije Unije ali ESZD. Vsaka država članica, vsaka institucija Unije in ESZD krijejo stroške v zvezi z osebjem, ki so ga dodelile, tudi stroške potovanja do kraja napotitve in nazaj, plače, zdravstveno zavarovanje ter nadomestila, z izjemo ustreznih dnevnic.
   2.   Vsaka država članica, vsaka institucija Unije in ESZD so odgovorne za odzivanje na pritožbe v zvezi z dodelitvijo, ki jih vloži član dodeljenega osebja ali so povezane z njim, in za vse tožbe zoper tako osebo.
   3.   EUAM Ukraine lahko pogodbeno zaposli tudi mednarodno in lokalno osebje, če zahtevanih nalog ne more opraviti osebje, ki so ga dodelile države članice. V izjemnih in upravičenih primerih, kadar ni na voljo ustreznih kandidatov iz držav članic, se lahko po potrebi pogodbeno zaposlijo državljani sodelujočih tretjih držav.
   4.   Pogoji zaposlitve ter pravice in obveznosti mednarodnega in lokalnega osebja se določijo v pogodbah med EUAM Ukraine in zadevnimi člani osebja.
   Člen 9
   Status EUAM Ukraine in njenega osebja
   Status EUAM Ukraine in njenega osebja, vključno z morebitnimi privilegiji, imunitetami in dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izpolnjevanje in nemoteno delovanje EUAM Ukraine, je predmet sporazuma, sklenjenega v skladu s členom 37 PEU in postopkom iz člena 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 10
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo odločanja Unije in njen enotni institucionalni okvir so k sodelovanju pri EUAM Ukraine lahko povabljene tudi tretje države, če prevzamejo stroške v zvezi z osebjem, ki ga dodelijo, vključno s plačami, zavarovanjem za vsa tveganja, dnevnicami in potnimi stroški za pot v Ukrajino in nazaj, ter ustrezno prispevajo h kritju stroškov delovanja EUAM Ukraine.
   2.   Tretje države, ki sodelujejo v EUAM Ukraine, imajo enake pravice in dolžnosti kot države članice glede vsakodnevnega upravljanja EUAM Ukraine.
   3.   Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov in za ustanovitev odbora prispevajočih držav.
   4.   Podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav se določijo v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 37 PEU. Če Unija in tretja država skleneta ali sta sklenili sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah Unije za krizno upravljanje, se v okviru EUAM Ukraine uporabljajo določbe tega sporazuma.
   Člen 11
   Varnost
   1.   Poveljnik civilne operacije vodi načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije ter zagotavlja, da jih EUAM Ukraine ustrezno in učinkovito izvaja v skladu s členom 5.
   2.   Vodja misije je odgovoren za varnost EUAM Ukraine in zagotavljanje skladnosti z minimalnimi varnostnimi zahtevami, ki se uporabljajo za EUAM Ukraine v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, razporejenega zunaj Unije v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V PEU.
   3.   Vodji misije pomaga uradnik za varnost misije, ki poroča vodji misije in tudi vzdržuje tesne delovne stike z ESZD.
   4.   Zaradi varnosti se osebju EUAM Ukraine zagotovi obvezno varnostno usposabljanje, prilagojeno stopnji nevarnosti na območju napotitve. Osebju se na območju operacij poleg tega zagotovi redno obnovitveno usposabljanje, ki ga organizira uradnik za varnost misije.
   5.   Vodja misije zagotavlja varovanje tajnih podatkov EU v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (1).
   Člen 12
   Enota za stalno dežurstvo
   Za EUAM Ukraine se aktivira stalno dežurstvo.
   Člen 13
   Pravna ureditev
   EUAM Ukraine lahko naroča storitve in blago, sklepa pogodbe in upravne dogovore, zaposluje osebje, ima bančne račune, pridobiva sredstva in razpolaga z njimi ter poravnava obveznosti in je lahko stranka v sodnem postopku, kot je potrebno za izvajanje tega sklepa.
   Člen 14
   Finančna ureditev
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUAM Ukraine, do 30. novembra 2014 znaša 2 680 000 EUR. Referenčni finančni znesek za poznejša obdobja določi Svet.
   2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Sodelovanje v postopku oddaje javnih naročil v okviru EUAM Ukraine za fizične in pravne osebe je možno brez omejitev. Pravilo glede porekla blaga, ki ga kupi EUAM Ukraine, se ne uporablja. Z odobritvijo Komisije lahko misija z državami članicami, državo gostiteljico, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji sklepa tehnične dogovore za naročanje opreme, storitev in prostorov za EUAM Ukraine.
   3.   EUAM Ukraine je odgovorna za izvajanje proračuna misije. V ta namen EUAM Ukraine podpiše sporazum s Komisijo.
   4.   Brez poseganja v določbe o statusu EUAM Ukraine in njenega osebja je EUAM Ukraine odgovorna za vse terjatve in obveznosti, ki nastanejo pri opravljanju njenega mandata, z izjemo vseh terjatev, ki se nanašajo na hujše kršitve vodje misije, za katere je odgovoren sam.
   5.   Izvajanje finančne ureditve ne posega v strukturo poveljevanja iz členov 4, 5 in 6 ter operativne zahteve EUAM Ukraine, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo njenih enot.
   6.   Odhodki so upravičeni od datuma podpisa sporazuma iz odstavka 3.
   Člen 15
   Projektna enota
   1.   EUAM Ukraine ima projektno enoto za opredelitev in izvajanje projektov. EUAM Ukraine po potrebi skrbi za lažji potek in svetovanje v zvezi s projekti, ki jih izvajajo države članice in tretje države pod svojo odgovornostjo na področjih, povezanih z EUAM Ukraine, in v podporo njenim ciljem.
   2.   EUAM Ukraine lahko ob upoštevanju odstavka 3 zaprosi za finančne prispevke držav članic ali tretjih držav za izvedbo projektov, ki dosledno dopolnjujejo druge ukrepe EUAM Ukraine, in sicer če je projekt:

               —

               predviden v finančnem izkazu tega sklepa ali

               —

               vključen v izkaz med mandatom misije s spremembo finančnega izkaza na zahtevo vodje misije.

         V takšnem primeru EUAM Ukraine sklene dogovor s temi državami, v katerem so urejeni zlasti posebni postopki za obravnavo pritožb tretjih oseb v zvezi s škodo, nastalo zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM Ukraine pri uporabi sredstev, ki jih zagotovijo te države. Sodelujoče države se zaradi dejanj ali opustitev dejanj EUAM Ukraine pri uporabi njihovih sredstev v nobenem primeru ne morejo sklicevati na odgovornost Unije ali VP.
   3.   Finančne prispevke tretjih držav za projektno enoto mora odobriti PVO.
   Člen 16
   Doslednost odziva Unije in sodelovanje
   1.   VP zagotavlja, da je izvajanje tega sklepa skladno z zunanjim delovanjem Unije na splošno.
   2.   Vodja misije se brez poseganja v strukturo poveljevanja podrobno usklajuje z delegacijo Unije v Ukrajini, da se zagotovi doslednost ukrepanja Unije v Ukrajini. Brez poseganja v strukturo poveljevanja vodja delegacije v Kijevu daje vodji misije EUAM Ukraine politične smernice na lokalni ravni. Vodja misije EUAM Ukraine in vodja delegacije v Kijevu se po potrebi posvetujeta.
   3.   Vzpostavi se sodelovanje med EUAM Ukraine in misijo Evropske unije za pomoč na meji med Republiko Moldavijo in Ukrajino (EUBAM Moldova/Ukraine).
   4.   Za zagotovitev učinkovitega ukrepanja bi bilo treba tudi sistematično sodelovati, se usklajevati in dopolnjevati dejavnosti z drugimi relevantnimi mednarodnimi partnerji, zlasti OVSE.
   Člen 17
   Objava informacij
   1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, če je potrebno in ob upoštevanju potreb EUAM Ukraine ter v skladu s Sklepom 2013/488/EU, razkrije tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene EUAM Ukraine.
   2.   V primeru konkretne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščena, da državi gostiteljici v skladu s Sklepom 2013/488/EU razkrije vse tajne podatke EU do stopnje „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ki so bili pripravljeni za namene EUAM Ukraine. V ta namen se sklenejo dogovori med VP in pristojnimi organi države gostiteljice.
   3.   VP je pooblaščena, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, posreduje vse netajne dokumente EU v zvezi z razpravami Sveta o EUAM Ukraine, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (2) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
   4.   VP lahko taka pooblastila in možnost sklepanja dogovorov iz odstavka 2 prenese na osebje ESZD, poveljnika civilne operacije in/ali vodjo misije v skladu z oddelkom VII Priloge VI k Sklepu 2013/488/EU.
   Člen 18
   Strateški pregled
   Prvotni mandat EUAM Ukraine je dve leti. Strateški pregled se izvede leto dni po začetku misije.
   Člen 19
   Začetek veljavnosti in trajanje
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se 24 mesecev po datumu začetka delovanja EUAM Ukraine.

      V Bruslju, 22. julija 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).