title: Sklep Sveta 2014/72/SZVP z dne 10. februarja 2014 o posodobitvi in spremembi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2013/395/SZVP

text:
               11.2.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 40/56

         SKLEP SVETA 2014/72/SZVP
   z dne 10. februarja 2014
   o posodobitvi in spremembi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2013/395/SZVP
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP (1).

               (2)

               Svet je 25. julija 2013 sprejel Sklep 2013/395/SZVP (2) o posodobitvi in spremembi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP.

               (3)

               V skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP je treba redno pregledovati imena oseb, skupin in subjektov s seznama, da se preveri, da obstajajo razlogi za njihovo ohranjanje na seznamu.

               (4)

               V tem sklepu je izid pregleda, ki ga je opravil Svet v zvezi z osebami, skupinami in subjekti, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (5)

               Svet je odločil, da ni več razlogov, da bi bila določena skupina s seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, še naprej uvrščena na ta seznam.

               (6)

               Svet je sklenil, da so osebe, skupine in subjekti, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, vpleteni v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) navedenega skupnega stališča, da je pristojni organ glede njih sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča in da bi se morali zanje še naprej uporabljati posebni omejevalni ukrepi iz navedenega skupnega stališča.

               (7)

               Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, bi bilo treba ustrezno posodobiti, Sklep 2013/395/SZVP pa bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, je določen v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Sklep 2013/395/SZVP se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 10. februarja 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Skupno stališče Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (UL L 344, 28.12.2001, str. 93).

      (2)  Sklep Sveta 2013/395/SZVP z dne 25. julija 2013 o posodobitvi in spremembi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in razveljavitvi Sklepa 2012/765/SZVP (UL L 201, 26.7.2013, str. 57).

      PRILOGA

         Seznam oseb, skupin in subjektov iz člena 1

      1.   OSEBE

                  1.

                  ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), rojen 11. 8. 1960 v Iranu. Št. potnega lista: D9004878.

                  2.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi (Saudova Arabija); državljan Saudove Arabije.

                  3.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16. 10. 1966 v Tarutu (Saudova Arabija); državljan Saudove Arabije.

                  4.

                  ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), rojen 6. ali 15. 3. 1955 v Iranu; državljan Irana in Združenih držav Amerike. Št. potnega lista: C2002515 (Iran); št. potnega lista: 477845448 (ZDA). Št. nacionalne osebne izkaznice: 07442833, datum izteka veljavnosti: 15. marec 2016 (vozniško dovoljenje ZDA).

                  5.

                  BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR, alias SOBIAR, alias Abu ZOUBAIR), rojen 8. 3. 1978 v Amsterdamu (Nizozemska) – član skupine „Hofstadgroep“.

                  6.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, rojen 10. 9. 1971 v Alžiru (Alžirija) – član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“.

                  7.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, Ahmed, alias SA-ID, alias SALWWAN, Samir), Libanon, rojen leta 1963 v Libanonu; državljan Libanona.

                  8.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem, alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah, alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith, alias WADOOD, Khalid Adbul), rojen 14. 4. 1965 ali 1. 3. 1964 v Pakistanu. Št. potnega lista: 488555.

                  9.

                  SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala’i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla’i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), rojen okoli leta 1957 v Iranu. Naslova: (1) Kermanshah, Iran; (2) vojaško oporišče Mehran, provinca Ilam, Iran.

                  10.

                  SHAKURI Ali Gholam, rojen okoli leta 1965 v Teheranu, Iran.

                  11.

                  SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), rojen 11. 3. 1957 v Iranu. Državljan Irana. Št. potnega lista: 008827 (iranski, diplomatski), izdan leta 1999. Naziv: generalmajor.

            2.   SKUPINE IN SUBJEKTI

                  1.

                  „Abu Nidal Organisation“ (Organizacija Abu Nidal) – „ANO“ (alias „Fatah Revolutionary Council“ (Revolucionarni svet Fataha), alias „Arab Revolutionary Brigades“ (Arabske revolucionarne brigade), alias „Black September“ (Črni september), alias „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims“ (Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)).

                  2.

                  „Al-Aqsa Martyr’s Brigade“ (Brigada mučenikov Al Akse).

                  3.

                  „Al-Aksa e.V.“

                  4.

                  „Al-Takfir“ in „Al-Hijra“.

                  5.

                  „Babbar Khalsa“.

                  6.

                  „Communist Party of the Philippines“ (Komunistična partija Filipinov), vključno z „New Peoples Army“ (Nova ljudska vojska) – „NPA“, Filipini.

                  7.

                  „Gama’a al-Islamiyya“ (alias „Al-Gama’a al-Islamiyya“) („Islamic Group“ (Islamistična skupina) – „IG“).

                  8.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Great Islamic Eastern Warriors Front“ (Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda)).

                  9.

                  „Hamas“, vključno s „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“.

                  10.

                  „Hizballah Military Wing“ (alias „Hezbollah Military Wing“, alias „Hizbullah Military Wing“, alias „Hizbollah Military Wing“, alias „Hezballah Military Wing“, alias „Hisbollah Military Wing“, alias „Hizbu’llah Military Wing“, alias „Hizb Allah Military Wing“, alias „Jihad Council“ (in vse enote, ki ji poročajo, vključno s službo za zunanjo varnost)).

                  11.

                  „Hizbul Mujahideen“ – „HM“.

                  12.

                  „Hofstadgroep“.

                  13.

                  „Holy Land Foundation for Relief and Development“ (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj).

                  14.

                  „International Sikh Youth Federation“ – „ISYF“ (Mednarodna federacija sikhovske mladine).

                  15.

                  „Khalistan Zindabad Force“ – „KZF“.

                  16.

                  „Kurdistan Workers‘ Party“ (Delavska stranka Kurdistana) – „PKK“ (alias „KADEK“, alias „KONGRA-GEL“).

                  17.

                  „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ (Osvobodilni tigri tamilskega Eelama) – „LTTE“.

                  18.

                  „Ejército de Liberación Nacional“ („National Liberation Army“ (Nacionalna osvobodilna vojska)).

                  19.

                  „Palestinian Islamic Jihad“ (Palestinski islamski džihad) – „PIJ“.

                  20.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine“ (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) – „PFLP“.

                  21.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“ (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo) (alias „PFLP – General Command“ (PFLP – glavno poveljstvo)).

                  22.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ – „FARC“ („Revolutionary Armed Forces of Colombia“ (Oborožene revolucionarne sile Kolumbije)).

                  23.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (alias „Devrimci Sol“ („Revolutionary Left“ (Revolucionarna levica)), alias „Dev Sol“) („Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party“ (Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka)).

                  24.

                  „Sendero Luminoso“ – „SL“ („Shining Path“ (Sijoča pot)).

                  25.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ (alias „Kurdistan Freedom Falcons“, alias „Kurdistan Freedom Hawks“ (Kurdistanski sokoli svobode)).


title: Sklep Sveta z dne 28. oktobra 1996 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o prilagajanju režima za uvoz pomaranč, s poreklom iz Egipta in ki prihajajo iz Egipta, v Skupnost

text:
Avis juridique important

|

31996D0641

Official Journal L 292 , 15/11/1996 P. 0031 - 0031

Sklep Svetaz dne 28. oktobra 1996o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o prilagajanju režima za uvoz pomaranč, s poreklom iz Egipta in ki prihajajo iz Egipta, v Skupnost(96/641/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe, v povezavi s prvim stavkom člena 228 (2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je bil uvozni režim za pomaranče spremenjen v okviru Urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj;ker utegne ta novi režim negativno vplivati na tradicionalni uvoz Skupnosti iz Egipta;ker člen 22 Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egiptom [1] določa, da lahko Skupnost ob spremembi obstoječih pravil spremeni režim iz Sporazuma za zadevne proizvode;ker se je Skupnost sporazumela z Arabsko republiko Egiptom, da se bo vse do sklenitve novega Evro-sredozemskega sporazuma navedeni režim prilagajal na podlagi sporazuma v obliki izmenjave pisem;ker je treba slednji sporazum zdaj potrditi,SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt o prilagajanju režima za uvoz pomaranč, s poreklom iz Egipta in ki prihajajo iz Egipta, v Skupnost, se potrdi v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti za imenovanje osebe, pristojne za podpis Sporazuma, ki bo zavezoval Skupnost [2].Člen 3Če je potrebno, Komisija sprejme podrobna pravila za uporabo Sporazuma v skladu s postopkom iz člena 33 Uredbe (EGS) št. 1035/72 [3].V Luxembourgu, 28. oktobra 1996Za SvetPredsednikD. Spring[1] UL L 266, 27.9.1978, str. 1.[2] Datum začetka veljave sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.[3] Uredba Sveta (EGS) št. 1035/72 z dne 18. maja 1972 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (UL L 118, 20.5.1972, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1363/95 (UL L 132, 16.6.1995, str. 8).


title: Sklep Sveta 2011/429/SZVP z dne 18. julija 2011 o stališču Evropske unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju (BTWC)

text:
               19.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 188/42

         SKLEP SVETA 2011/429/SZVP
   z dne 18. julija 2011
   o stališču Evropske unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju (BTWC)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je dne 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki je med drugim usmerjena v krepitev Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), v nadaljnjo razpravo o preverjanju izvajanja in podporo doseganju vsesplošne uporabe Konvencije ter njenemu izvajanju na nacionalni ravni, tudi s kazensko zakonodajo, kakor tudi v doseganje doslednejšega upoštevanja Konvencije.

               (2)

               Varnostni svet Združenih narodov (ZN) je dne 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), v kateri je širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev opredeljeno kot grožnja mednarodnemu miru in varnosti. Varnostni svet ZN je dne 27. aprila 2006 soglasno sprejel Resolucijo 1673 (2006), da bi se pospešili rezultati naporov pri doseganju polnega izvajanja Resolucije 1540 (2004). Izvajanje določb navedenih resolucij prispeva k izvajanju Konvencije.

               (3)

               Varnostni svet ZN je dne 26. avgusta 1988 sprejel Resolucijo 620 (1988), ki med drugim poziva generalnega sekretarja, naj se s preiskavami nemudoma odzove na morebitno uporabo kemičnega in bakteriološkega (biološkega) ali toksičnega orožja, ki bi lahko pomenila kršitev Ženevskega protokola iz leta 1925. Generalna skupščina je dne 8. septembra 2006 sprejela Globalno strategijo ZN za boj proti terorizmu kot prilogo Resoluciji 60/288, v kateri države članice pozivajo generalnega sekretarja k posodobitvi evidenc strokovnjakov in laboratorijev, pa tudi tehničnih smernic in postopkov, s katerimi generalni sekretar razpolaga, da bi prispeval k pravočasnim in učinkovitim preiskavam v zvezi z navedeno morebitno uporabo.

               (4)

               Na šesti konferenci držav pogodbenic o pregledu Konvencije je bilo sklenjeno, da bo sedma konferenca o pregledu potekala v Ženevi leta 2011 ali prej, ter da je takrat treba pregledati delovanje Konvencije, med drugim ob upoštevanju novejših znanstvenih in tehnoloških dosežkov pomembnih za Konvencijo kakor tudi napredka držav pogodbenic Konvencije (v nadaljnjem besedilu: države pogodbenice) pri uresničevanju obveznosti iz Konvencije ter izvajanju sklepov in priporočil dogovorjenih na šesti konferenci o pregledu.

               (5)

               Svet je dne 27. februarja 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/184/SZVP (1) in dne 10. novembra 2008 Skupni ukrep 2008/858/SZVP (2). Cilj navedenih skupnih ukrepov je spodbujanje vsesplošne uporabe Konvencije in podpora njenemu izvajanju v državah pogodbenicah. Nadalje je cilj Skupnega ukrepa 2008/858/SZVP spodbujanje držav pogodbenic k predložitvi izjav o ukrepih krepitve zaupanja in zagotavljanje podpore procesu med sejami v sklopu Konvencije.

               (6)

               Evropska unija se je ob sprejetju Skupnega ukrepa 2006/184/SZVP dogovorila tudi o Akcijskem načrtu EU glede biološkega in toksičnega orožja, ki dopolnjuje Skupni ukrep EU v podporo BTWC (3) v zvezi s Konvencijo, v katerem so se države članice zavezale, da bodo ZN aprila vsako leto predložile izjave o ukrepih krepitve zaupanja, generalnemu sekretarju ZN pa sezname ustreznih strokovnjakov in laboratorijev, da bi bilo lažje preiskovati morebitne uporabe biološkega (kemičnega) in toksičnega orožja.

               (7)

               Primerno je, da se pred prihodnjo sedmo konferenco o pregledu Konvencije, ki bo potekala od 5. do 22. decembra 2011, stališče Evropske unije posodobi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Cilja Unije na sedmi konferenci držav pogodbenic o pregledu Konvencije o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega (biološkega) in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) sta pregled delovanja Konvencije ter preučitev možnosti za njeno nadaljnjo krepitev.
   Da bi dosegla navedena cilja, Unija predloži konkretne predloge na sedmi konferenci o pregledu, ki bo potekala od 5. do 22. decembra 2011.
   Člen 2
   Na sedmi konferenci o pregledu si Unija prizadeva zlasti, da se države pogodbenice Konvencije (v nadaljnjem besedilu: države pogodbenice) posvetijo naslednjim prednostnim nalogam:

               (a)

               krepitvi zaupanja v skladnost ravnanja s Konvencijo;

               (b)

               podpori njenemu izvajanju na nacionalni ravni; in

               (c)

               spodbujanju njene vsesplošne uporabe.

         Člen 3
   Za namene ciljev iz člena 1 in prednostnih nalog iz člena 2, Unija:

               (a)

               na sedmi konferenci o pregledu prispeva k celovitemu pregledu delovanja Konvencije, vključno z uresničevanjem zavez, ki so jih države pogodbenice prevzele v okviru Konvencije;

               (b)

               v obdobju med sedmo in osmo konferenco o pregledu spodbuja nadaljevanje vsebinskega delovnega procesa med sejami ter opredeli specifična področja in boljšo ureditev za doseganje nadaljnjega napredka v okviru tega procesa;

               (c)

               podpre osmo konferenco o pregledu Konvencije, ki naj bi potekala leta 2016 ali prej;

               (d)

               si na podlagi okvira, vzpostavljenega v sklopu predhodnih konferenc, prizadeva doseči soglasje za uspešen izid sedme konference o pregledu in se med drugim zavzema za obravnavo naslednjih ključnih zadev:

                           (i)

                           države pogodbenice si prizadevajo za opredelitev in okrepitev učinkovitih mehanizmov za krepitev zaupanja v skladnost ravnanja v okviru Konvencije;

                           (ii)

                           države pogodbenice bi morale biti sposobne izkazati skladnost ravnanja z izmenjavo informacij o svojih zmogljivostih, ukrepih za izvajanje ter namerah skladnega ravnanja, kakor tudi z boljšo preglednostjo navedenega. To je mogoče doseči z izjavami, posvetovanji in dejavnostmi na kraju samem, ki odražajo vse večje ravni preglednosti in nadzora, pa tudi z izmenjavo informacij in pregledom v procesu med sejami. Med tem ko Unija priznava, da trenutno ni soglasja o preverjanju, ki ostaja osrednji element celostne in učinkovite ureditve razorožitve in neširjenja orožja, vendar je pripravljena vložiti prizadevanja v opredelitev možnosti, s katerimi bi se lahko dosegli podobni cilji;

                           (iii)

                           dejansko izvajanje in popolno izpolnjevanje vseh obveznosti iz Konvencije v vseh državah pogodbenicah; po potrebi podpiranje in krepitev nacionalnih izvedbenih ukrepov, vključno s kazensko zakonodajo, ter nadzora nad patogenimi mikroorganizmi in toksini v okviru Konvencije, med drugim s povečanjem zmogljivosti Enote za podporo izvajanju – Urada ZN za razorožitev (ISU) za podporo izvajanja na nacionalni ravni in opredelitvijo te teme kot teme za proces med sejami. Lahko bi razmislili tudi o nadaljnjih ukrepih in sprejeli ustrezne odločitve v zvezi z izboljšanjem izvajanja na nacionalni ravni. Unija bo spodbujala razprave o različnih možnostih v tej zvezi, zlasti na področju nacionalne zakonodaje, usklajevanja med nacionalnimi institucijami ter regionalnega in pod-regionalnega sodelovanja; in ne nazadnje, izvajanje ustreznih standardov upravljanja na področju biološke varnosti in biološke zaščite za institucije s področja bioznanosti;

                           (iv)

                           da bi vse države vsesplošno upoštevale Konvencijo, pri čemer se tudi tiste države, ki niso pogodbenice Konvencije, pozovejo, naj h Konvenciji pristopijo brez nadaljnjega odlašanja ter se pravno zavežejo k razoroževanju in neširjenju biološkega in toksičnega orožja; do pristopa teh držav h Konvenciji se jih spodbuja, naj se srečanj držav pogodbenic Konvencije udeležujejo kot opazovalke in prostovoljno izvajajo določbe Konvencije. Prizadevanje za to, da se prepoved biološkega in toksičnega orožja razglasi za vsesplošno zavezujoče pravilo mednarodnega prava, tudi z dosego vsesplošne uporabe Konvencije, in se zato priporoči sprejetje akcijskega načrta za doseganje vsesplošne uporabe, ki ga bo usklajevala ISU in se bo ocenjeval na posebej temu namenjenem procesu med sejami;

                           (v)

                           prizadevanja za izboljšanje preglednosti in krepitev zaupanja v skladnost ravnanja, ki vključujejo tudi mehanizem ukrepov krepitve zaupanja. Unija je pripravljena vložiti prizadevanja v izboljšanje tega mehanizma, tako da se opredelijo ukrepi za izboljšanje sodelovanja v mehanizmu ukrepov krepitve zaupanja ter njegovo kakovost in celovitost;

                           (vi)

                           izboljšanje preglednosti glede sodelovanja in pomoči v zvezi s členom X Konvencije ter upoštevanje dela in strokovnega znanja drugih mednarodnih organizacij. Unija bo še naprej podpirala dejansko izvajanje člena X Konvencije z najrazličnejšimi programi pomoči, še naprej pa si bo prizadevala tudi za skupne dogovore, ki so podlaga za učinkovite ukrepe v zvezi s sodelovanjem v miroljubne namene v okviru Konvencije. Lahko bi razmislili še o drugih ukrepih in sprejeli ustrezne odločitve v zvezi z izboljšanjem mednarodnega sodelovanja, pomoči in izmenjav na področju bioloških znanosti in tehnologije v miroljubne namene ter v zvezi s spodbujanjem gradnje zmogljivosti na področju spremljanja, odkrivanja in diagnostike bolezni ter omejevanja nalezljivih bolezni;

                           (vii)

                           krepitev mehanizma generalnega sekretarja ZN za preiskovanje morebitne uporabe biološkega in toksičnega orožja. Lahko bi razmislili še o drugih ukrepih in sprejeli ustrezne odločitve v zvezi z zagotavljanjem pomoči in usklajevanjem v okviru člena VII Konvencije med ustreznimi organizacijami na prošnjo katere koli države pogodbenice v primeru morebitne uporabe biološkega ali toksičnega orožja, vključno z izboljšanjem nacionalnih zmogljivosti za spremljanje, odkrivanje in diagnostiko bolezni ter javnih zdravstvenih sistemov. Ločeno opravljeno delo v zvezi s krepitvijo mehanizma generalnega sekretarja ZN za preiskovanje morebitne uporabe biološkega in toksičnega orožja lahko še dodatno pomaga k posredni krepitvi členov VI in VII Konvencije;

                           (viii)

                           podpora procesu pogostejših ocenjevanj pomembnih znanstvenih in tehnoloških dosežkov, ki imajo lahko posledice za Konvencijo, kot je denimo pospešeno zbliževanje kemije in biologije ter na naglo razvijajočih se področjih sintetične biologije in nanotehnologije;

                           (ix)

                           spoštovanje obveznosti iz resolucij Varnostnega sveta ZN 1540 (2004) in 1673 (2006), zlasti za odpravo nevarnosti, da bi se biološko in toksično orožje kupovalo ali uporabljalo v teroristične namene, vključno z morebitnim dostopom teroristov do materiala, opreme in znanja, ki bi lahko bili uporabljeni pri izpopolnjevanju in proizvodnji biološkega in toksičnega orožja;

                           (x)

                           programi G8 za globalno partnerstvo, usmerjeni v podporo razoroževanju, nadzoru in varovanju občutljivega materiala, objektov in naprav ter strokovnega znanja;

                           (xi)

                           razmislek in odločitve o nadaljnjih ukrepih na podlagi dela, opravljenega zaradi procesa med sejami v obdobju med letoma 2007 in 2010, ter prizadevanja tako za razpravo o enotnem razumevanju in učinkovitih ukrepih za sprejetje potrebnih nacionalnih ukrepov za izvajanje prepovedi, določenih v Konvenciji, kot za njihovo spodbujanje.

         Člen 4
   V prizadevanjih za okrepitev skladnosti ravnanja s Konvencijo, Unija spodbuja:

               (a)

               ukrepe, povezane z izjavami o ukrepih krepitve zaupanja:

                           (i)

                           preučitev letnih izjav o ukrepih krepitve zaupanja kot orodja za redna nacionalna poročila o izvajanju in skladnosti ter njihova nadaljnja izpopolnitev ob upoštevanju tega cilja;

                           (ii)

                           izboljšanje kakovosti predloženih izjav o ukrepih krepitve zaupanja, in sicer:

                                       —

                                       z zmanjšanjem zapletenosti obrazcev o ukrepih krepitve zaupanja v največji možni meri in odpravo morebitnih dvoumnosti. Podrobni in konkretni predlogi za spremembo obrazcev o ukrepih krepitve zaupanja temeljijo na poročilih z delavnice Ženevskega foruma,

                                       —

                                       s podporo zbiranju podatkov, ki se predložijo v izjavah o ukrepih krepitve zaupanja. V ta namen bi Unija podprla večjo vlogo ISU pri podpori nacionalnim kontaktnim točkam in nacionalnim organom, pristojnim za zagotavljanje skladnosti. Ta podpora bi lahko vključevala elemente, kot so vzpostavitev referenčne knjižnice, zagotavljanje pomoči uporabnikom, zagotavljanje obrazcev o ukrepih krepitve zaupanja v več jezikih, uvedba elektronskega obrazca in regionalni seminarji za nacionalne kontaktne točke,

                                       —

                                       z uvedbo spodbud za predložitev izjav o ukrepih krepitve zaupanja, kot je denimo vključitev podrobnosti o informacijah v zvezi s členom X Konvencije v mehanizem ukrepov krepitve zaupanja (bodisi z uporabo obstoječega obrazca D bodisi s pripravo novega obrazca);

                           (iii)

                           povečanje teže in obširnosti obrazcev o ukrepih krepitve zaupanja, in sicer:

                                       —

                                       s sklicevanjem na vse bistvene člene Konvencije, pri čemer je treba doseči primerno ravnovesje med zagotavljanjem koristnih informacij in naporom, potrebnim za njihovo pridobitev. To je potrebno zato, da obrazci ne bi postali še bolj zapleteni in ne bi zahtevali še več napora, saj bi to utegnilo odvračati od izpolnjevanja,

                                       —

                                       s spremembo obrazcev o ukrepih krepitve zaupanja, po možnosti v dveh korakih, pri čemer bi se spremembe, ki bi jih bilo treba še nadalje preučiti, reševale v okviru novega procesa med sejami;

               (b)

               ukrepe, povezane z mehanizmom generalnega sekretarja ZN za preiskovanje morebitne uporabe biološkega in toksičnega orožja; ponoven poziv državam pogodbenicam, da je potrebno zagotoviti učinkovitost določb mehanizma in v ta namen praktično ukrepati, na primer z zagotavljanjem podpore programom usposabljanja in z razvojem sistema analitskih laboratorijev.

         Člen 5
   Unija razen ciljev iz člena 1 in prednostnih nalog iz člena 2 podpira tudi krepitev vloge ISU, in zlasti:

               (a)

               podaljšanje mandata ISU za nadaljnjih pet let;

               (b)

               vključitev naslednjih dodatnih dejavnosti med naloge ISU:

                           (i)

                           oblikovanja komunikacijske in informacijske platforme za politične, znanstvene in druge dejavnosti, pomembne za Konvencijo (vzpostavitev „referenčne knjižnice“/elektronske zbirke podatkov za krepitev ozaveščenosti med državami pogodbenicami, v akademskem svetu in industriji);

                           (ii)

                           povezovanja in izmenjave informacij z drugimi pomembnimi mednarodnimi organizacijami;

                           (iii)

                           nadaljnje krepitve izvajanja Konvencije na nacionalni ravni s pospeševanjem izmenjave informacij in nasvetov o izvajanju na nacionalni ravni;

                           (iv)

                           nadaljnje podpore sistemu ukrepov krepitve zaupanja s sodelovanjem v postopku pregleda izjav o ukrepih krepitve zaupanja. Na podlagi podatkov iz revidiranih izjav o ukrepih krepitve zaupanja bi ISU lahko zadolžili, da informacije v zvezi s členom X Konvencije zbere v spletno zbirko podatkov;

                           (v)

                           razvoja sistema za pregled znanstvenih in tehnoloških dosežkov ter njihovega vpliva na Konvencijo;

                           (vi)

                           oblikovanja akcijskega načrta za doseganje vsesplošne uporabe Konvencije;

               (c)

               da bi Unija lahko izvajala dejavnosti iz točke (b), podpira ustrezno kadrovsko okrepitev ISU.

         Člen 6
   Unija v podporo pregledu in krepitvi procesa med sejami zlasti:

               (a)

               podpira naslednje teme, ki naj se v novem procesu med sejami obravnavajo bodisi kot teme procesa med sejami bodisi v okviru posebej temu namenjenih delovnih skupin:

                           (i)

                           izvajanje na nacionalni ravni;

                           (ii)

                           doseganje vsesplošne uporabe;

                           (iii)

                           nadaljnje delo na področju poročil o ukrepih krepitve zaupanja po zaključku konference o pregledu;

                           (iv)

                           pomoč in sodelovanje v skladu s členoma VII in X Konvencije, vključno z opredelitvijo zahtev za pomoč pri razvoju in sprejetju ustreznih regulativnih okvirov (v prvi vrsti s poudarkom na biološki varnosti in biološki zaščiti);

                           (v)

                           dosežki na področju znanosti in tehnologije;

               (b)

               podpira proces pogostejših ocenjevanj pomembnih znanstvenih in tehnoloških dosežkov. Tu bi lahko v okviru podaljšanega mandata nastopila ISU. Države pogodbenice bi se lahko odločile, da bodo poleg temeljitih razprav v okviru procesa med sejami izkoristile tudi druge možnosti za razpravljanje o znanstvenih in tehnoloških vprašanjih (torej z oblikovanjem nove delovne skupine, vključitvijo točke o znanosti in tehnologiji na dnevni red srečanj držav pogodbenic, organizacijo namenskega srečanja strokovnjakov s področja znanosti in tehnologije, ustanovitvijo svetovalnega odbora ali vzpostavitvijo odprtega znanstveno-tehnološkega foruma);

               (c)

               podpira oblikovanje nacionalnih regulativnih okvirov, zlasti na področju biološke varnosti in biološke zaščite. Ustrezni standardi upravljanja na področju biološke varnosti in biološke zaščite, ki bi jih sprejeli za laboratorije in industrijo, sicer nikakor ne bi nadomestili sistema skladnosti, vendar bi lahko državam članicam dolgoročno pomagali pri izpolnjevanju obveznosti iz Konvencije. Prav tako bi se skupaj z drugimi ukrepi lahko izkazali za koristno orodje, ki bi prispevalo k prihodnjemu izboljšanemu sistemu skladnosti. Razprave o teh prizadevanjih, ki bi potekale z zadevnimi panogami, bi lahko vključili v nov proces med sejami;

               (d)

               podpira okrepitev procesa med sejami z vidika sprejemanja odločitev s preučitvijo vrste možnosti, kot so obvezujoče končno poročilo s srečanj držav pogodbenic, dogovori o načrtih ter razmislek o možnosti oblikovanja delovnih skupin za posebne teme, akcijske načrte ali priporočila.

         Člen 7
   Unija v podporo vsesplošni uporabi:

               (a)

               z določitvijo konkretnih ukrepov in dejavnosti podpira sprejetje akcijskega načrta za doseganje vsesplošne uporabe, ki ga upravlja ISU. Akcijski načrt lahko vključuje dejavnosti, kot so denimo seminarji za krepitev zavesti, skupne demarše, prevod pomembnih dokumentov, pobude, kot je izmenjava informacij o ponujeni pomoči, morebitni obiski za pomoč pri pripravi prve izjave o ukrepih krepitve zaupanja. Ta akcijski načrt bi ocenili in, če bi to bilo potrebno, spremenili na vsakem srečanju držav pogodbenic;

               (b)

               podpira organizacijo namenskih sej ali srečanj delovnih skupin za doseganje vsesplošne uporabe v okviru procesa med sejami z namenom usklajevanja dejavnosti za krepitev zavesti med različnimi akterji in načrtovanja regionalnih pobud.

         Člen 8
   Unija podpira zamisel o pregledu izvajanja člena X Konvencije na sedmi konferenci o pregledu. Cilji tega pregleda so:

               (a)

               preučitev možnosti vključitve informacij v zvezi s pomočjo v obrazce o ukrepih krepitve zaupanja, bodisi z revizijo obrazca D bodisi s pripravo novega obrazca, kar bi državam pogodbenicam omogočilo izmenjavo informacij o dejavnostih v zvezi s sodelovanjem in pomočjo, ter

               (b)

               zadolžitev ISU, da informacije v zvezi s členom X Konvencije zbere v spletno zbirko podatkov, ki bi jo lahko vključili v del spletne strani z omejenim dostopom.

         Člen 9
   Za namene iz členov 1 do 8 ukrepi Unije vključujejo:

               (a)

               predloge, temelječe na stališču, kot je določeno v členih 1 do 8, za konkretne, praktične in izvedljive rešitve za učinkovito izboljšanje izvajanja Konvencije, ki naj jih države pogodbenice obravnavajo na sedmi konferenci o pregledu;

               (b)

               demarše visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali delegacij Unije;

               (c)

               izjave visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ali delegacije Unije pri ZN, pred in med sedmo konferenco o pregledu.

         Člen 10
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. julija 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 65, 7.3.2006, str. 51.

      (2)  UL L 302, 13.11.2008, str. 29.

      (3)  UL C 57, 9.3.2006, str. 1.


title: 2013/335/EU: Sklep Sveta z dne 25. junija 2013 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP, glede sprememb Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode

text:
               28.6.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 177/29

         SKLEP SVETA
   z dne 25. junija 2013
   o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP, glede sprememb Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode
   (2013/335/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

               (2)

               V skladu s členom 98 Sporazuma EGP lahko Skupni odbor EGP med drugim spremeni tudi Protokol 31 k Sporazumu EGP.

               (3)

               Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje določbe in pravila o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

               (4)

               Ustrezno je, da pogodbenice Sporazuma EGP še naprej sodelujejo pri ukrepih Evropske unije v zvezi z uresničevanjem, delovanjem in razvojem notranjega trga, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije.

               (5)

               Zato bi bilo treba Protokol 31 k Sporazumu EGP ustrezno spremeniti.

               (6)

               Da se omogoči nadaljevanje tega razširjenega sodelovanja tudi po 31. decembru 2012 bi se morala sprememba uporabljati od 1. januarja 2013.

               (7)

               Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Skupnem odboru EGP o predlagani spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa navedenega odbora, ki je priložen k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Luxembourgu, 25. junija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

      OSNUTEK
      SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. …/…
      z dne…
      o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Primerno je, da pogodbenice Sporazuma EGP še naprej sodelujejo pri ukrepih Unije v zvezi z uresničevanjem, delovanjem in razvojem notranjega trga, ki se financirajo iz splošnega proračuna Unije.

                  (2)

                  Zato bi bilo treba Protokol 31 k Sporazumu EGP spremeniti, da se omogoči nadaljevanje tega razširjenega sodelovanja tudi po 31. decembru 2012.

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Člen 7 Protokola 31 k Sporazumu EGP se spremeni:

                  1.

                  V odstavku 6 se navedba „ leta 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 in 2012“ nadomesti z navedbo „leta 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013“.

                  2.

                  V odstavku 7 se navedba „leta 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 in 2012“ nadomesti z navedbo „leta 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013“.

                  3.

                  v odstavku 8 se navedba „leta 2008, 2009, 2010, 2011 in 2012“ nadomesti z navedbo „leta 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 in 2013“.

            Člen 2
      Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (1).
      Uporablja se od 1. januarja 2013.
      Člen 3
      Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V Bruslju,

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

               Sekretarja Skupnega odbora EGP

         (1)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]


title: Sklep Sveta (Euratom) 2017/76 z dne 21. novembra 2016 o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               17.1.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 12/22

         SKLEP SVETA (Euratom) 2017/76
   z dne 21. novembra 2016
   o odobritvi sklenitve, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: SPS) je bil podpisan 16. junija 2008 in je začel veljati 1. junija 2015 (1).

               (2)

               Republika Hrvaška je postala država članica Unije 1. julija 2013.

               (3)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) Akta o pogojih pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji iz leta 2012 bi se bilo treba o pristopu Hrvaške k SPS dogovoriti s sklenitvijo protokola (v nadaljnjem besedilu: Protokol) k SPS, pri čemer se Protokol sklene med Svetom, ki odloča soglasno v imenu držav članic, in zadevno tretjo državo.

               (4)

               Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Bosno in Hercegovino z namenom sklenitve Protokola k SPS.

               (5)

               Pogajanja so se sklenila in Protokol k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil parafiran 18. julija 2016.

               (6)

               Protokol zajema zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (7)

               Sklenitev Protokola s strani Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo bi bilo treba odobriti glede zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo.

               (8)

               Za podpis in sklenitev Protokola se glede zadev, ki spadajo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporablja ločen postopek –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklenitev Protokola, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri (2).
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. PLAVČAN

      (1)  UL L 164, 30.6.2015, str. 2.

      (2)  Glej stran 3 tega Uradnega lista.


title: 2008/262/ES: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2008 o podpisu v imenu Evropske unije ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda

text:
               26.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 83/5

      SKLEP SVETA

   z dne 28. februarja 2008
   o podpisu v imenu Evropske unije ter o začasni uporabi nekaterih določb Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda
   (2008/262/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 24 in 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. februarja 2006 pooblastil Predsedstvo, da s pomočjo Komisije začne pogajanja s Kneževino Lihtenštajn in Švicarsko konfederacijo glede Protokola o pristopu Lihtenštajna k Sporazumu z dne 26. oktobra 2004 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu „Protokol“ in „Sporazum“). Ta pogajanja so se zaključila in Protokol je bil parafiran v Bruslju 21. junija 2006.

               (2)

               S pridržkom njegove poznejše sklenitve je zaželeno, da se Protokol podpiše.

               (3)

               Protokol predvideva začasno uporabo nekaterih svojih določb. Te določbe bi bilo treba uporabljati začasno do začetka veljavnosti Protokola.

               (4)

               Glede razvoja schengenskega pravnega reda, ki ga ureja Naslov VI Pogodbe o Evropski uniji, je primerno, da se od podpisa Protokola Sklep Sveta 1999/437/ES (1) smiselno uporablja v odnosih z Lihtenštajnom.

               (5)

               Ta sklep ne vpliva na položaj Združenega kraljestva na podlagi Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter na podlagi Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2).

               (6)

               Ta sklep ne vpliva na položaj Irske na podlagi Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter na podlagi Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3) –

         SKLENIL:
   Člen 1
   S pridržkom njegove poznejše sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno (-e), da v imenu Evropske unije podpiše(-jo) Protokol med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda in s tem povezane dokumente.
   Besedilo Protokola in s tem povezanih dokumentov je priloženo k temu sklepu (4).
   Člen 2
   Ta sklep se uporablja za področja, ki jih urejajo določbe iz člena 2(1) in (2) Protokola, ter za razvoj teh področij, v kolikor imajo te določbe pravno podlago v Pogodbi o Evropski uniji ali v kolikor je Sklep Sveta 1999/436/ES (5) določil, da imajo tako podlago.
   Člen 3
   Določbe členov 1 do 4 Sklepa 1999/437/ES se smiselno uporabljajo za pridružitev Lihtenštajna k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki ga ureja Naslov VI Pogodbe o Evropski uniji.
   Člen 4
   V skladu s členom 9(2) Protokola se člen 1, člen 4 in prvi stavek člena 5(2)(a) tega protokola ter pravice in obveznosti iz člena 3(1) do (4), člena 4, člena 5 ter člena 6 Sporazuma uporabljajo začasno od datuma podpisa tega protokola do začetka njegove veljavnosti.

      V Bruslju, 28. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. MATE

      (1)  Sklep z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

      (2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (4)  Dokument Sveta 16462/06, dostopen na http://register.consilium.europa.eu

      (5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 17.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/809 z dne 19. maja 2015 o imenovanju evropskih prestolnic kulture za leto 2019 v Bolgariji in Italiji

text:
               23.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 128/20

         SKLEP SVETA (EU) 2015/809
   z dne 19. maja 2015
   o imenovanju evropskih prestolnic kulture za leto 2019 v Bolgariji in Italiji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (1) in zlasti člena 9(3) Sklepa,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju poročil izbirnega sveta iz oktobra in novembra 2014 o izbirnem postopku za evropsko prestolnico kulture v Bolgariji in Italiji,
   ob upoštevanju naslednjega:
   ob upoštevanju, da so v celoti izpolnjena merila iz člena 4 Sklepa št. 1622/2006/ES –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za „evropski prestolnici kulture za leto 2019“ se imenujeta Plovdiv in Matera iz Bolgarije oziroma Italije.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 19. maja 2015

            Za Svet

            Predsednica

         M. SEILE

      (1)  UL L 304, 3.11.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 17. novembra 2003 o pristopu Evropske skupnosti h Komisiji Codex Alimentarius

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0822

Uradni list L 309 , 26/11/2003 str. 0014 - 0021

		Sklep Svetaz dne 17. novembra 2003o pristopu Evropske skupnosti h Komisiji Codex Alimentarius(2003/822/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 37, 95, 133 in 152(4) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Cilj Komisije Codex Alimentarius je med drugim priprava in uskladitev zdravstvenih standardov na svetovni ravni ter izdaja smernic in priporočil o kmetijskih in ribiških proizvodih, živilih, živilskih dodatkih in onesnaževalih, krmilih, veterinarskih zdravilih, pesticidih, vključno z označevanjem, analiznimi metodami in metodami vzorčenja, etičnimi kodeksi in dobro kmetijsko prakso ter smernicami za higiensko prakso, z vidika varovanja zdravja potrošnikov in zagotavljanja dobrih običajev v mednarodni trgovini. Ti cilji so v skladu s cilji Evropske skupnosti glede ukrepov, sprejetih za varovanje življenja ali zdravja človeka, živali ali rastlin ali okolja in glede sorodnih mednarodnih trgovinskih ukrepov, ter glede uskladitve nacionalnih zakonodaj, zlasti na področju živil, živilskih dodatkov in onesnaževal, vključno z označevanjem ter analiznimi metodami in metodami vzorčenja, zaradi zagotavljanja prostega pretoka blaga na notranjem trgu in uvoza iz tretjih držav.(2) Od leta 1994, ko so stopili v veljavo sporazumi STO, zlasti Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov (Sporazum SPS) in Sporazum o tehničnih trgovinskih ovirah (Sporazum TBT), so standardi, smernice in priporočila Codex Alimentarius pridobivali vedno večji pravni pomen zaradi sklicevanja na Codex Alimentarius v Sporazumih STO in predpostavljanja skladnosti, prenesene na ustrezne nacionalne predpise, kadar ti temeljijo na standardih, smernicah ali priporočilih, sprejetih s strani Komisije Codex Alimentarius.(3) Evropska skupnost bi morala biti sposobna izvajati svojo pristojnost in sodelovati pri pripravi, pogajanjih in sprejetju standardov, smernic ali priporočil s strani Komisije Codex Alimentarius in njenih pomožnih organov. Pristop Evropske skupnosti, poleg njenih držav članic, kot polnopravne članice h Codex Alimentarius je bistvenega pomena za zagotovitev upoštevanja temeljnih zdravstvenih in drugih interesov Evropske skupnosti in njenih držav članic med pripravo, pogajanji in sprejetjem standardov, smernic ali priporočil in drugih določb s strani Komisije Codex Alimentarius.(4) Pristop Evropske skupnosti kot polnopravne članice Codex Alimentarius lahko pomaga okrepiti skladnost med standardi, smernicami ali priporočili in drugimi določbami, sprejetimi s strani Komisije Codex Alimentarius, ter drugimi ustreznimi mednarodnimi obveznostmi Evropske skupnosti.(5) Evropska skupnost je poleg njenih držav članic 26. novembra 1991 postala članica Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO).(6) V skladu s členom 2 statuta Komisije Codex Alimentarius, ima Evropska skupnost, kot članica FAO, tudi pravico do polnopravnega članstva v Komisiji Codex Alimentarius.(7) S Sklepom z dne 21. decembra 1993, je Svet pooblastil Komisijo, da se pogaja o pogojih in podrobnostih pristopa Evropske skupnosti kot polnopravne članice h Komisiji Codex Alimentarius na podlagi pristojnosti Evropske skupnosti, njenega položaja kot članice FAO in ob upoštevanju cilja in posebnosti Komisije Codex Alimentarius.(8) Pravice in obveznosti organizacij, članic FAO, se lahko smiselno uporabljajo za članstvo Evropske skupnosti v Komisiji Codex Alimentarius, ustrezni sklepi glede zahtevanih prilagoditev zadevnih določb poslovnika Komisije Codex Alimentarius in njenih pomožnih organov pa so bili že sprejeti.(9) Ob upoštevanju interesov Evropske skupnosti in njenih držav članic ter posebnosti Komisije Codex Alimentarius, se rezultat pogajanj, ki jih je vodila Evropska komisija, šteje kot uspešen.(10) Potrebno je določiti praktične modalitete glede udeležbe Evropske skupnosti in njenih držav članic pri delu Komisije Codex Alimentarius in njenih pomožnih organov na način, ki bi lahko Evropski skupnosti in njenim državam članicam zagotovil kar največjo korist zaradi pristopa Skupnosti h Codex Alimentarius.(11) Glede na zgoraj navedene razloge je smiselno, da Evropska skupnost pristopi h Komisiji Codex Alimentarius.(12) Generalni direktorji organizacij FAO in WHO so odobrili spremembe poslovnika, sprejetega na 26. seji Komisije Codex Alimentarius dne 30. junija 2003, ki omogoča, da postanejo regionalne organizacije za gospodarsko integracijo članice Codexa –SKLENIL:Člen 11. Evropska skupnost predloži zahtevo za pristop h Komisiji Codex Alimentarius in ji priloži formalno listino o pristopu, s katero sprejema obveznosti statuta Komisije Codex Alimentarius, v veljavi v času pristopa (Priloga I Sklepa), in splošno izjavo o izvajanju pristojnosti (Priloga II Sklepa).2. Predsednik Sveta je odgovoren za izvedbo potrebnih ukrepov.Člen 2Dogovor med Svetom in Komisijo glede priprave sej, izjav in glasovalnih pravic Codex Alimentarius, ki je temu Sklepu dodan kot Priloga III, je zavezujoč za Komisijo, Svet in države članice.V Bruslju, 17. novembra 2003Za SvetPredsednikG. Alemanno[1] Mnenje z dne 7. novembra 2001 (še ni objavljeno v Uradnem listu)--------------------------------------------------PRILOGA IListina o pristopu h Komisiji Codex AlimentariusSpoštovani,v čast mi je, da vas lahko obvestim, da se je Evropska skupnost kot članica FAO odločila zaprositi za pristop h Komisiji Codex Alimentarius. Zaradi tega vas naprošam, da to listino, s katero Evropska skupnost sprejema spremenjen poslovnik Komisije Codex Alimentarius v skladu s Pravilom II poslovnika, in splošno izjavo Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti, sprejmete.Evropska skupnost formalno in brez pridržka sprejema obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v Komisiji Codex Alimentarius po statutu Komisije Codex Alimentarius, in se slovesno zavezuje, da bo vestno in prizadevno izpolnjevala obveznosti, ki so v veljavi v času njenega sprejema.Sprejmite, gospod, izraz mojega globokega spoštovanja.Alessandro PIGNATTIVršilec dolžnosti predsednika Sveta Evropske unijePredsedujoči Odbora stalnih predstavnikov(Del 1)Gospod DioufGeneralni direktorOrganizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo,Via delle Terme di CaracallaI- 00100 Rim--------------------------------------------------PRILOGA IISplošna izjava Evropske skupnosti o izvajanju pristojnosti v skladu s Pravilom VI poslovnika Komisije Codex AlimentariusV tej izjavi je določeno izvajanje pristojnosti med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami v zadevah, zajetih z listinami o ustanovitvi Komisije Codex Alimentarius. Izjava glede Skupnosti in njenih držav članic ne vpliva na pravila komuniciranja.Ta izjava se uporablja za vse seje Komisije Codex Alimentarius in njenih pomožnih organov, razen če Evropska skupnost ne sklene ali drug član Codex Alimentarius glede določene točke dnevnega reda pred sejo ne zaprosi podati posebno izjavo.Če bi se obseg porazdelitve spodaj navedenih pristojnosti med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami spremenil, se bo to izjavo ustrezno prilagodilo.1. PRISTOJNOST EVROPSKE SKUPNOSTINa splošno ima Evropska skupnost izključno pristojnost za točke dnevnega reda, ki se nanašajo na harmonizacijo standardov glede nekaterih kmetijskih proizvodov, živil, živilskih dodatkov, onesnaževal, veterinarskih zdravil, pesticidov, rib in ribjih proizvodov, vključno z označevanjem, analiznimi metodami in metodami vzorčenja, kakor tudi glede kodeksov in smernic dobre higienske prakse, v kolikor je bila zakonodaja Skupnosti na teh področjih v celoti ali v veliki meri usklajena, kakor tudi glede vprašanj mednarodne trgovine, če so povezani s cilji Komisije Codex Alimentarius, zlasti na področju varovanja zdravja potrošnikov in zagotavljanja poštenega ravnanja v trgovini z živili.2. PRISTOJNOST DRŽAV ČLANICDržave članice Evropske skupnosti so splošno pristojne za točke dnevnega reda, ki se nanašajo na organizacijske zadeve (npr. pravna ali proračunska vprašanja) in proceduralna vprašanja (npr. volitev predsedujočih, sprejetje dnevnega reda, sprejetje poročil).3. PRISTOJNOST DRŽAV ČLANIC IN SKUPNOSTIEvropska skupnost in njene države članice so načelno pristojne na naslednjih področjih, v kolikor spadajo predvideni ukrepi na teh področjih v obseg delovanja Codex Alimentarius in ima Skupnost pooblastilo za usklajevanje na teh področjih, vendar je bilo usklajevanje izvedeno le delno:(a) kmetijska politika na splošno, vključno s harmonizacijo standardov za življenje in zdravje živali in rastlin (členi 32 do 38 Pogodbe o ES);(b) prilagajanje zakonov in drugih predpisov držav članic na področjih, ki se nanašajo na varovanje življenja in zdravja ljudi, živali in rastlin (člena 94 in 95 Pogodbe o ES);(c) ukrepi javno-zdravstvene politike (člen 152 Pogodbe o ES) in ukrepi za varstvo potrošnikov (člen 153 Pogodbe o ES);(d) politika na področju raziskav in tehnološkega razvoja (členi 163 do 173 Pogodbe o ES);(e) okoljska politika (členi 174 do 176 Pogodbe o ES);(f) razvojna politika (členi 177 do 181 Pogodbe o ES);(g) druge politike Evropske skupnosti, ki se, čeprav samo delno, nanašajo na specifične dejavnosti Komisije Codex Alimentarius.--------------------------------------------------PRILOGA IIIDogovor med Svetom in Komisijo glede priprave sej Codex Alimentarius ter izjav in glasovalnih pravic1. Področje uporabe usklajevalnega postopkaUsklajevalni postopki se uporabljajo za vse seje Komisije Codex Alimentarius ali njenih pomožnih organov, vključno z delovnimi skupinami, in za odgovore na okrožnice.2. Okrožnice Codex Alimentarius2.1 Da bi se lahko držala rokov za odgovor na okrožnice Codex Alimentarius, pošlje Komisija v rednih časovnih razmakih, ki niso daljši od dveh mesecev, državam članicam tabelo, v kateri so ločeno navedene vse pričakovane, napovedane in predvidene okrožnice, v kateri so opredeljene tiste okrožnice, za katere namerava pripraviti osnutek skupnega odgovora v imenu Skupnosti, in časovno obdobje, v katerem bo to storjeno, ter, kolikor je to mogoče, svoje mnenje o pristojnosti za vsako od njih.2.2 Če Komisija navede, da je treba pripraviti skupni odgovor, se države članice odrečejo neposrednemu odgovoru na zadevne okrožnice Codex Alimentarius, vendar lahko Komisijo opozorijo na specifična vprašanja ali točke, ki jim povzročajo težave, in usmeritev, ki jo nameravajo sprejeti v odgovoru.2.3 Komisija pripravi osnutek skupnega odgovora ob upoštevanju stališč držav članic in osnutek zaradi nadaljnjih pripomb hitro posreduje državam članicam prek nacionalnih Codex kontaktnih točk ali prek drugih posebnih točk, ki jih imenujejo države članice. Komisija na podlagi prejetih pripomb pripravi popravljeno različico skupnega odgovora ob navedbi prejetih pripomb in, po potrebi, ob obrazložitvi, zakaj nekatere niso bile upoštevane.2.4 Država članica lahko Komisijo opozori tudi na to, da je za določeno okrožnico potreben skupni odgovor. V takšnem primeru pripravi Komisija osnutek odgovora s tehnično podporo te države članice.2.5 Če je Komisija mnenja, da je priprava skupnega odgovora nepotrebna, so države članice upravičene do neposrednega odgovora na Codex okrožnice, za katere ni predviden skupni odgovor. Vendar pa morajo v takšnem primeru države članice, ki imajo namen poslati pripombe neposredno, posredovati osnutek svojih pripomb drugim državam članicam in Komisji, še preden ga pošljejo na Codex Alimentarius, da bi na ta način ugotovile, da s strani Komisije in katere koli druge države članice ni nobenih ugovorov.2.6 Komisija in države članice si po najboljših močeh prizadevajo čim prej doseči skupno stališče. Če je osnutek skupnega odgovora za države članice sprejemljiv, se ga pošlje sekretariatu Codex Alimentarius. Vendar pošlje Komisija v primeru znatnih mnenjskih razhajanj osnutek sekretariatu Sveta zaradi organiziranja usklajevalne seje, na kateri naj bi se odpravile preostale razlike, pri čemer se uporablja ustrezen postopek iz spodnjega oddelka 3.3. Usklajevalni postopek v Svetu3.1 Za pripravo vsake seje Codex Alimentarius se organizirajo usklajevalne seje:- v Bruslju v okviru pristojne delovne skupine Sveta (običajno delovna skupina Codex Alimentarius) čim prej in kolikor krat je to potrebno pred sejo Codex Alimentarius, poleg tega pa- na kraju samem, zlasti na začetku in, če je to potrebno, med sejo in po zaključku seje Codex Alimentarius, pri čemer se lahko med krogom sej po potrebi kadarkoli skliče nadaljnje usklajevalne seje.3.2 Na usklajevalnih sejah se sklepa o izjavah, ki se podajo le v imenu Skupnosti ali v imenu Skupnosti in njenih držav članic. Izjave, ki jih je treba podati le v imenu držav članic, niso sestavni del usklajevanja Skupnosti kot takšnega, vendar pa so seveda lahko predmet usklajevanja na teh sejah, če se države članice s tem strinjajo.O stališčih Skupnosti ali skupnih stališčih se običajno dogovarja v obliki pogajalskega izhodišča, izjave ali predloga izjave. Če se v tem dogovoru sklicuje na "izjavo", se to sklicevanje šteje tudi kot sklicevanje na druge oblike, v okviru katerih se dogovarja o stališču Skupnosti ali skupnem stališču.3.3 Komisija pošlje po prejemu dnevni red vsake seje Codex Alimentarius sekretariatu Sveta v razpošiljanje državam članicam, skupaj z navedbo točk dnevnega reda, za katere naj bi se podala izjava, in če naj bi se ta izjava podala le v imenu Skupnosti ali v imenu Skupnosti in njenih držav članic.V primeru točk dnevnega reda, glede katerih bi bilo morebiti treba sklepati s konsenzom ali z glasovanjem na seji Codex Alimentarius, Komisija navede, ali naj o njih glasujejo Skupnost ali njene države članice.3.4 Komisija pošlje osnutke izjav in dokumentov o stališčih sekretariatu Sveta v razpošiljanje državam članicam čim prej, vendar najmanj en teden pred usklajevalno sejo. Pri pripravi osnutkov izjav ali dokumentov o stališčih si Komisija pomaga s strokovnimi izkušnjami in znanjem držav članic. Sekretariat Sveta zagotovi, da se osnutke izjav nemudoma posreduje preko nacionalnih Codex kontaktnih točk ali katere koli specifične točke, ki jo imenujejo države članice.3.5 Na usklajevalnih sejah se sklepa o izvajanju odgovornosti o izjavah in glasovanju glede vsake točke dnevnega reda seje Codex Alimentarius, o kateri se lahko poda izjavo ali glede katere je mogoče pričakovati glasovanje.3.6 Komisija pred usklajevalnimi sejami obvesti države članice prek sekretariata Sveta o:(a) njenih predlogih glede izvajanja odgovornosti za določeno vprašanje;(b) njenih predlogih glede izjav o določenem vprašanju.3.7 Če Komisija in države članice na usklajevalnih sejah v okviru pristojne delovne skupine Sveta ali na kraju samem glede vprašanj v zvezi s točko 3.6(a) in (b) tudi zaradi nesoglasja o porazdelitvi pristojnosti ne morejo skleniti dogovora o skupnem stališču, se zadeva predloži Odboru stalnih predstavnikov, ki na podlagi večine, določene v veljavnem pravu Skupnosti, odloča o obravnavanih vprašanjih.3.8 Odločitve iz odstavka 3.7 ne posegajo v pristojnosti Skupnosti in njenih držav članic na obravnavanih področjih.3.9 Če bi se izkazalo, da Komisija ne more pravočasno pripraviti izjav za usklajevalno sejo (ker nima na voljo dokumentacije Codex Alimentarius), obvesti Komisija države članice najmanj en teden pred sejo Codex Alimentarius o bistvenih točkah stališča Skupnosti in skupnega stališča kakor tudi o ustrezni izjavi. Če je v izjemnih okoliščinah to potrebno, se na usklajevalni seji na kraju samem te točke in izjavo ponovno preveri s predstavniki Komisije in držav članic, prisotnimi na seji.3.10 Če se glede na razvoj ali dinamiko pogajanj v okviru sej Codex Alimentarius pojavi potreba, da predstavnik Skupnosti v imenu Skupnosti ali v imenu Skupnosti in njenih držav članic poda izjavo, se osnutek izjave uskladi na kraju samem, pri čemer se uporablja ustrezen del odstavka 3.9.3.11 Da bi se med razpravami sej Codex Alimentarius lahko odzvale na predloge, ki jih dogovorjeno stališče Skupnosti ne zajema, predlagajo države članice in Komisija, po možnosti po ustrezni uskladitvi, predhoden odgovor in preverijo alternativne možnosti, ne da bi se s tem formalno zavezale. Komisija in države članice v vsakem pogledu upoštevajo potrjeno stališče Skupnosti in temeljnih argumentov in se na kraju samem čim prej uskladijo, da bi lahko potrdile ali spremenile začasna stališča.4. Izjave in glasovanje na sejah Codex Alimentarius4.1 Če se točka dnevnega reda nanaša na zadeve, ki so v izključni pristojnosti Skupnosti, govori in glasuje Komisija v imenu Skupnosti. Po predhodni uskladitvi, imajo lahko besedo tudi države članice, da bi podprle in/ali dopolnile stališče Skupnosti.4.2 Če se točka dnevnega reda nanaša na zadeve, ki so v izključni nacionalni pristojnosti, imajo besedo in glasujejo države članice.4.3 Če se točka dnevnega reda nanaša na zadeve, katerih sestavine spadajo tako v nacionalno kakor tudi pristojnost Skupnosti, izrazita Predsedstvo in Komisija skupno stališče. Po predhodni uskladitvi, imajo lahko besedo tudi države članice, da bi podprle in/ali dopolnile skupno stališče. Države članice oziroma Komisija glasujejo v imenu Skupnosti in njenih držav članic v skladu s skupnim stališčem. Odločitev o tem, kdo bo glasoval, se sprejme glede na prevladujoče pristojnosti (na primer prevladujoča pristojnost države članice ali Skupnosti).4.4 Če se točka dnevnega reda nanaša na zadeve, katerih sestavine spadajo tako v nacionalno kakor tudi pristojnost Skupnosti in se Komisija in države članice v skladu s točko 3.7 niso dogovorile o skupnem stališču, lahko države članice govorijo in glasujejo o zadevah, ki nedvomno spadajo v njihovo pristojnost. V skladu s poslovnikom Codex Alimentarius, lahko Komisija govori in glasuje o zadevah, ki nedvomno spadajo v pristojnost Skupnosti in glede katerih je bilo sprejeto stališče Skupnosti.4.5 V zadevah, pri katerih se Komisija in države članice niso sporazumele o porazdelitvi pristojnosti, ali ni bilo mogoče doseči večine, potrebne za stališče Skupnosti, si obe strani po najboljših močeh prizadevata razjasniti stanje ali doseči stališče Skupnosti. Do takrat in po predhodnem usklajevanju, bi lahko imele države članice in/ali Komisija pravico do besede pod pogojem, da je izraženo stališče v skladu s politikami Skupnosti in predhodnimi stališči Skupnosti ter s pravom Skupnosti.4.6 V prvih dveh letih po pristopu Skupnosti h Komisiji Codex Alimentarius se rezultate usklajevalnih sej v pristojnih delovnih skupinah Sveta o izvajanju odgovornosti glede izjav in glasovanja, ki se nanašajo na vsako točko dnevnega reda seje Codex Alimentarius, posreduje sekretariatu Codex Alimentarius. Po začetnem obdobju dveh let se kot veljavna obravnava splošna izjava, razen če nek drug član Codex Alimentarius ne vloži posebnega zahtevka za pojasnilo ali če pristojna delovna skupina Sveta ne odloči drugače.4.7 V okviru odstavkov 4.1 ali 4.3, ko ima država članica izjemno pomemben interes glede odvisnega področja in temu področju ni mogoče ugoditi s skupnim stališčem ali stališčem Skupnosti, obdrži omenjena država članica pravico do glasovanja in govora glede njenega odvisnega področja, pri čemer upošteva interese Skupnosti.5. Skupine za pripravo osnutkov in delovne skupine5.1 Države članice in Komisija imajo pravico prostovoljne udeležbe in govora v skupinah za pripravo osnutkov in v delovnih skupinah Codex Alimentarius, ki so tehnične neformalne seje, katerih se udeležujejo le nekateri člani Codex Alimentarius in na katerih se ne sprejema nobenih formalnih sklepov. Predstavniki držav članic in Komisije si po najboljših močeh prizadevajo doseči sporazumno stališče in ga zastopati med razpravami v skupinah za pripravo osnutkov in v delovnih skupinah.5.2 Brez poseganja v vprašanje pristojnosti, Komisija in predstavniki držav članic, ki sodelujejo v skupinah za pripravo osnutkov in v delovnih skupinah, nemudoma obvestijo druge države članice o osnutkih poročil, ki jih sestavi poročevalec skupine in se z državami članicami uskladijo glede zavzetega stališča. Če se osnutkov poročil ne uskladi, Komisija ali predstavniki držav članic v skupinah za pripravo osnutkov ali v delovnih skupinah kot usmeritev uporabijo usklajene izjave in razprave usklajevalnih sej, kakor je navedeno v oddelku 4.6. Proučitev ureditveNa zahtevo države članice ali Komisije, se ureditev prouči ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih med njeno uporabo.--------------------------------------------------


title: 2009/732/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne 21. septembra 2009 o imenovanju belgijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               3.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 260/29

      SKLEP SVETA

   z dne 21. septembra 2009
   o imenovanju belgijskega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2009/732/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/651/ES, Euratom (1),
   ob upoštevanju predloga belgijske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ker se je zaradi odstopa Joslyja PIETTEJA sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   Claude ROLIN, generalni sekretar belgijskega združenja krščanskih sindikatov (Confédération des Syndicats chrétiens de Belgique) je imenovan za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora v skupini delojemalcev (skupina II) za preostanek mandata, tj. do 20. septembra 2010.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. septembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         T. BILLSTRÖM

      (1)  UL L 269, 28.9.2006, str. 13.


title: 2013/117/EU: Sklep Sveta z dne 5. marca 2013 o imenovanju nizozemske članice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               7.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 64/6

         SKLEP SVETA
   z dne 5. marca 2013
   o imenovanju nizozemske članice Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2013/117/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 302 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 13. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/570/EU, Euratom o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (1).

               (2)

               Zaradi konca mandata Leona MEIJERJA se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Melanie BOUWKNEGT, Beleldsadviseur CNV Vakcentrale, se za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2015, imenuje za članico Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 5. marca 2013

            Za Svet

            Predsednik

         M. NOONAN

      (1)  UL L 251, 25.9.2010, str. 8.


title: Sklep Sveta z dne 15. septembra 1986 o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjav pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o kmetijstvu in ribištvu

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31986D0559

Uradni list L 328 , 22/11/1986 str. 0098 - 0098

		Sklep Svetaz dne 15. septembra 1986o sklenitvi sporazumov v obliki izmenjav pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o kmetijstvu in ribištvu(86/559/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je treba odobriti sporazume v obliki izmenjav pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o kmetijstvu in ribištvu, da bi upoštevali pristop Kraljevine Španije in Portugalske republike k Skupnosti,SKLENIL:Člen 1Sporazumi v obliki izmenjav pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o kmetijstvu in ribištvu se odobrijo v imenu Skupnosti.Besedila izmenjav pisem so priložena temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazumov, ki bodo zavezovali Skupnost.V Bruslju, 15. septembra 1986Za SvetPredsednikG. Howe--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije (EU) 2015/547 z dne 1. aprila 2015 o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za kamine na alkohol brez ventilacijske cevi v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov  Besedilo velja za EGP

text:
               2.4.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 90/14

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/547
   z dne 1. aprila 2015
   o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za kamine na alkohol brez ventilacijske cevi v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta o splošni varnosti proizvodov
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) in zlasti člena 4(1)(a) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za proizvode, ki so v skladu z nacionalnimi standardi, ki prenašajo evropske standarde, pripravljene v skladu z Direktivo 2001/95/ES in navedene v Uradnem listu Evropske unije, velja domneva o varnosti.

               (2)

               Evropske standarde je treba pripraviti na podlagi zahtev, katerih namen je zagotoviti, da proizvodi, ki so v skladu s standardi, izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo iz člena 3 Direktive 2001/95/ES.

               (3)

               Za kamine na alkohol brez ventilacijske cevi ni evropskih standardov, čeprav obstoječe študije kažejo več nevarnosti, povezanih z njimi (2)
                   (3). Številni modeli imajo snemljive posode za gorivo, ki so postavljene v komoro znotraj kamina, zato lahko pride do izlitja goriva v komori. Nato se lahko upari, segreje in vžge, kar lahko povzroči nenadno zgorevanje. Hitro širjenje plamenov lahko povzroči opekline uporabnika in zaneti materiale v okolici. Polnjenje kaminov na etanol, ko so še vroči, je zelo nevarno, saj lahko etanol hitro izhlapi, se vžge in povzroči eksplozijo. Prosto stoječi talni modeli so lahko postavljeni preblizu vnetljivim snovem in lahko zato povzročijo požar. Napačna namestitev stenskih kaminov lahko povzroči pregrevanje, zaradi česar se lahko kamin oddvoji od stene, ko je še v uporabi (4). Obstaja tudi tveganje, da se samostoječi talni kamini prevrnejo. Če se to zgodi, se lahko goreče gorivo izlije izven kamina, ogenj pa se razširi na sobni prostor v okolici.

               (4)

               Zgorevanje goriv v kaminih na alkohol brez ventilacijske cevi lahko ogrozi zdravje ljudi. Če pride do nepopolnega zgorevanja, se tvori strupena spojina ogljikov monoksid. Če pride do popolnega izgorevanja, se tvori ogljikov dioksid, ki je nevaren za zdravje in lahko povzroči hiperventilacijo.

               (5)

               Poleg tega za namestitev kaminov brez ventilacijske cevi ni potreben pregled s strani ustreznih organov.

               (6)

               Zato je primerno določiti zahteve, potrebne za zagotovitev, da kamini na alkohol brez ventilacijske cevi izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo iz člena 3 Direktive 2001/95/ES.

               (7)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za splošno varnost proizvodov –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporablja naslednja opredelitev pojma:

               „kamin na alkohol brez ventilacijske cevi“ pomeni napravo, ki:

                           (a)

                           je konstruirana tako, da ustvarja dekorativni plamen z zgorevanjem alkohola, ni pa primerna za primarno ogrevanje; ter

                           (b)

                           ni konstruirana za povezavo z ventilacijsko cevjo.

         Člen 2
   Področje uporabe
   Ta sklep se uporablja za vse domače kamine brez ventilacijske cevi in njihove dodatke, če so namenjeni za uporabo v zaprtih prostorih. Kamini s komoro za gorivo, katere prostornina je manjša od 0,2 l, ki so posebej zasnovani za pečenje ali gretje hrane, ne spadajo v področje uporabe tega sklepa.
   Člen 3
   Varnostne zahteve
   Posebne varnostne zahteve za kamine na alkohol brez ventilacijske cevi iz člena 1, ki jih je treba izpolnjevati v skladu z evropskimi standardi iz člena 4 Direktive 2001/95/ES, so določene v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 4
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 1. aprila 2015

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

      (2)  Storesund A. K, Mai T. T. & Sesseng C, 2010' „Ethanol-fuelled, flue-less fireplaces. An evaluation“, SINTEF. http://nbl.sintef.no/publication/lists/docs/NBL_A09127.pdf.

      (3)  http://www.sik.dk/content/download/5561/77087/version/1/file/Report+-+Bio+fireplaces+-+v5-3+(2).pdf.

      (4)  http://www.cpsc.gov/CPSCPUB/PREREL/prhtml11/11164.html.

      PRILOGA

         POSEBNE VARNOSTNE ZAHTEVE ZA KAMINE NA ALKOHOL BREZ VENTILACIJSKE CEVI

      1.1   Zahteve za izdelavo in konstruiranje

         Splošne zahteve

      Največja poraba goriva kaminov na alkohol brez ventilacijske cevi za domačo uporabo ustreza toplotni moči 4,5 kW.
      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so iz materialov, ki pri največji dovoljeni temperaturi, navedeni v oddelku „temperature na površini“, niso kovni. Materiali so dovolj odporni na prevladujoče toplotne, mehanske in kemične pogoje.
      Če se uporabljajo zastirala za plamen, so izdelana in nameščena na kamin tako, da prenesejo temperature, ki so jim izpostavljena.
      Uporaba dekorativnih elementov, na primer keramičnega lesa ali prodnikov, na območju vpliva plamena ni dovoljena.
      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so konstruirani tako, da preprečujejo naključni ponovni vžig in povratni udar.
      Zgorevanje goriv v kaminih na alkohol brez ventilacijske cevi ne sme ogroziti zdravja ljudi.
      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so konstruirani tako, da preprečujejo, da se izlito gorivo nabira v zaprtih delih znotraj naprave, kjer bi se lahko uparilo in povzročilo eksplozijo.
      Naprave so izdelane tako, da preprečujejo kakršno koli uhajanje goriva.

         Stabilnost

      Nenamerno premikanje ali nagibanje kaminov na alkohol brez ventilacijske cevi med delovanjem ne sme ogroziti varnosti.
      Naprave na kolesih so opremljene z zavorami, ki jih je mogoče enostavno upravljati in blokirati.
      Samostoječi kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so opremljeni s podporami, ki preprečujejo, da bi se kamin prevrnil, in so predmet preskusa stabilnosti ob udarcu. Če naprava ne opravi tega preskusa, se izdela tako, da ves čas ostane varna.
      Stabilnost ob udarcu se preskusi tudi pri pritrjenih napravah. Stenski kavlji so izdelani tako, da preprečujejo, da bi se naprava ob nenamernem pritisku navzgor z njih snela.

         Oprema (npr. kolesa ali ročaji) za lažje premikanje kamina

      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi s kolesi in/ali ročaji, ki omogočajo premikanje kamina, so konstruirani tako, da mora biti pred premikanjem kamina ogenj ugasnjen.

         Prižiganje

      Pri prižiganju kamina na alkohol brez ventilacijske cevi uporabnik lahko stoji na varni vodoravni razdalji od naprave. Druga možnost je, da je kamin na alkohol brez ventilacijske cevi opremljen z varno vgrajeno napravo za vžig.

         Delovanje ob gorenju

      Ogenj v kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi gori s stabilnim plamenom, ki ne proizvaja saj. Poraba goriva ob gorenju je enakomerna in ne dopušča tveganja za gorenje izven gorilnika.

         Ugasnitev

      Uporabnik lahko kamin na alkohol brez ventilacijske cevi kadar koli varno ugasne.

         Vnovično prižiganje

      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so konstruirani tako, da je mogoče varno ponovno prižgati napravo, tudi če posoda z gorivom ni polna.

         Preprečevanje vnovičnega prižiganja, ko je to nevarno

      Kamina na alkohol brez ventilacijske cevi ne sme biti mogoče ponovno prižgati, dokler vsi deli naprave, vključno z gorilnikom, ne dosežejo varne temperature 60 °C ali manj. Navodila za uporabo vsebujejo informacije o času, potrebnem, da se kamin dovolj ohladi, da ga je varno ponovno prižgati, tako da ga uporabnik ne skuša na silo prižgati z nedovoljenim poseganjem v varnostno napravo, ki preprečuje vnovično prižiganje ob nevarnih temperaturah.

         Polnjenje in ponovno polnjenje

      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so konstruirani tako, da je polnjenje in ponovno polnjenje varno ter da se prepreči ponovno polnjenje posode za gorivo med tem, ko je kamin prižgan.
      Navodila za uporabo, priložena kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi, uporabnike opozarjajo, da se posode ne sme polniti med delovanjem. Ta informacija je navedena jasno in uporabnik je nanjo opozorjen. Poleg tega so iste informacije prikazane tudi z ustreznimi opozorilnimi oznakami na vidnem mestu na napravi.

         Dostopne površine

      Če je kamin nameščen v skladu z navodili proizvajalca za namestitev, uporabnik ne more nenamerno priti v stik s plamenom, gorilnikom ali katero koli drugo aktivno ali vročo površino kamina.

         Temperature na površini

      Dostopne površine, razen aktivnih površin, med delovanjem kamina na alkohol brez ventilacijske cevi ne smejo doseči nevarnih temperatur.
      Povečanje temperature (merjeno od izhodiščne temperature ob prižigu) površin, ki niso namenjene temu, da se jih uporabnik ob delovanju kamina dotika, ne smejo preseči:

                  —

                  60 K za kovine ali kovinske površine,

                  —

                  65 K za kovinske emajlirane površine,

                  —

                  80 K za steklene in keramične površine,

                  —

                  100 K za plastične površine, ter

                  —

                  70 K za površine iz katerega koli drugega materiala.

            Povečanje temperature (merjeno od izhodiščne temperature ob prižigu) površin, ki so namenjene temu, da se jih uporabnik ob delovanju kamina dotika, tj. tiste, ki se jih uporabnik morda mora dotakniti za upravljanje kamina, ne presegajo:

                  —

                  35 K za kovine ali kovinske površine,

                  —

                  45 K za kovinske emajlirane in keramične površine, ter

                  —

                  60 K za površine iz plastike ali drugega podobnega materiala.

            Te mejne vrednosti se uporabljajo tudi za površine in zračni prostor v razdalji 50 mm od območja plamena.
      Steklene površine (npr. zastirala) in njihova pritrdila, za katere je upravičeno predvidevati, da so zaradi bližine plamenu vroči, so izvzeti iz navedenih zahtev.
      Kjer se kamin stika s tlemi ali mizo, temperatura na površini ne sme preseči sobne temperature za več kot 65 K.
      Poleg zahteve, da najvišja temperatura ne presega sobne temperature za več kot 65 K, se najvišja temperatura, ki ne sme biti v nobenem primeru presežena, določi tako: kjer se kamin stika s tlemi ali mizo, temperatura na površini ne sme preseči 85 °C, ne glede na sobno temperaturo.
      Temperatura na površini sosednjih sten ne sme preseči sobne temperature za več kot 65 K in nikoli ne sme preseči 85 °C.
      Temperaturne omejitve za držala in gumbe, ki naj bi jih uporabnik uporabljal pri običajnem poteku upravljanja kamina, je treba določiti v skladu z ustreznimi smernicami, kot je vodilo Cenelec 29, glede na materiale, iz katerih so izdelani. Temperaturne omejitve za te dele kamina so nižje od zgoraj navedenih temperatur.

         Posoda za gorivo in sistem za dovajanje goriva

      Največja količina goriva v napravi je omejena glede na tveganje požara in eksplozije.
      Standard določa, da se vsi preskusi opravijo takrat, ko je v posodi taka količina goriva, ki je potencialno najbolj nevarna v določenih okoliščinah.
      Posoda za gorivo je izdelana tako, da se prepreči kakršno koli uhajanje. Razlitja ali prenapolnjenost ne smejo ogrožati varnosti naprave.
      Sistem za dovajanje goriva, vključno s tesnili, ima zadostno mehansko trdnost, da prenese pritiske pri predvideni normalni uporabi. Je dovolj odporen proti koroziji, da prenese dolgoročne učinke izpostavljenosti uporabljenemu gorivu. Gorilnik je konstruiran tako, da se prepreči pojavljanje korozije.

         Varnost otrok

      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so konstruirani tako, da je otrokom preprečen stik z gorivom in/ali plamenom.
      1.2   Oprema in pripomočki za namestitev kamina

         Pritrdilni sistemi

      Pritrdilni sistemi, ki so priloženi kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi, morajo imeti zadostno mehansko trdnost in odpornost proti visokim temperaturam, da lahko med pričakovano življenjsko dobo kamin varno podpirajo.
      Če je naprava konstruirana tako, da se jo namesti na tla, steno ali strop, je sistem za pritrditev/namestitev konstruiran tako, da se naprava ne more nenamerno sneti.

         Stenski vložki in pritrdilni elementi

      Če so kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi priloženi stenski vložki in pritrdilni elementi, imajo ustrezno dolgoročno mehansko trdnosti in toplotne lastnosti.
      Priročnik za uporabo uporabnika opozori, naj uporablja samo priložene stenske vložke in pripomočke ali stenske vložke in pripomočke z ustrezno mehansko trdnostjo in toplotnimi lastnostmi.
      1.3   Dodatna oprema

      Oprema za varen prižig in varno ugasnitev kamina je nameščena skupaj z napravo ali ji je priložena.
      1.4   Emisije

      Kamini na alkohol brez ventilacijske cevi so izdelani tako, da se prepreči tveganja za zdravje ljudi, ki lahko nastanejo pri zgorevanju ali zaradi drugih emisij, in sicer s samo po sebi varnim oblikovanjem in konstrukcijo ali, če to ni mogoče, s primernimi zaščitnimi ukrepi, vključno z alarmi ali informacijami uporabnikom.
      Standard bi se moral zlasti nanašati na:

                  —

                  ogljikov monoksid in ogljikov dioksid (CO, CO2),

                  —

                  dušikove okside, kot so NO, NO2 in NOX,

                  —

                  aldehide, kot je formaldehid,

                  —

                  hlapne organske spojine (HOS),

                  —

                  aromatske ogljikovodike, kot so benzen in policiklični aromatski ogljikovodiki (PAO),

                  —

                  saje in druge emisije delcev,

                  —

                  emisije iz nezgorelega goriva, ter

                  —

                  katere koli druge morebitne emisije.

            Standardne določbe o ogljikovem monoksidu in dušikovih oksidih ustrezajo najnovejši različici smernic Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) „WHO guidelines for indoor air quality: selected pollutants“ (1) in zdravstvenim merilom za okolje (EHC) (2).
      Standardne določbe o ogljikovem dioksidu ustrezajo Direktivi Komisije 2006/15/ES (3).
      1.5   Varnostne informacije, priročnik za uporabo ter identifikacija proizvajalca in uvoznika

         Splošno

      Varnostne informacije, skupaj z imeni proizvajalca in uvoznika, se navedejo na kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi ali na njegovi embalaži, ali pa so vključene v navodilih za uporabo.
      Standard natančno navaja, katera varnostna navodila morajo biti prikazana na samem izdelku ter katera opozorila in navodila se lahko navede v navodilih za uporabo ali na embalaži.
      Informacije so v jezikih držav, v katerih se kamin prodaja na drobno. Informacije se navedejo v enem neprekinjenem oddelku v vsakem jeziku ter niso prekinjene z drugim besedilom. Dodatno besedilo v drugem jeziku ne odvrača pozornosti od zahtevanih informacij.
      Informacije na kaminu so vidne, berljive in neizbrisne, saj so napisane na trajno etiketo ali pa natisnjene neposredno na napravo.

         Varnostne informacije

      Varnostne informacije so jasno in razumljivo prikazane v navodilih za uporabo ali na embalaži ter, če tako navaja standard, na kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi. Te informacije vključujejo vsaj naslednje:

                  —

                  „Uporabljajte le vrste in količine goriva, določene v smernicah v priročniku za uporabo.“

                  —

                  „Uporabljajte le v dobro prezračevanem prostoru.“

                  —

                  „Nikoli ne natakajte goriva v napravo, ko ta še deluje ali je še vroča.“

                  —

                  „Nikoli ne prenapolnite posode za gorivo. Preden prižgete napravo, previdno obrišite izlito gorivo.“

                  —

                  „Uporabljajte le na mestih brez prepiha.“

                  —

                  „Nikoli ne prižigajte vroče naprave.“

                  —

                  „Nikoli ne premikajte naprave med delovanjem.“

                  —

                  „Nikoli ne pustite majhnih otrok ali hišnih živali nenadzorovanih v bližino prižganega kamina.“

                  —

                  „Pri namestitvi, uporabi in vzdrževanju upoštevajte navodila proizvajalca.“

            Naprave, opremljene s kolesi, vsebujejo tudi naslednje navodilo: „Pred uporabo kamina vedno blokirajte zavore.“
      Poleg tega se navede najmanjša varnostna razdalja kamina od vnetljivih snovi.
      Uporabnike se obvesti tudi o pravilih označevanja za goriva in zlasti o informacijah o lastnostih različnih goriv, ki izhajajo iz njihove oznake.
      Pisnim varnostnim informacijam so lahko priloženi tudi ustrezni piktogrami, če to standard dovoljuje.

         Priročnik za uporabnike

      Kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi je priložen priročnik za uporabo, ki vsebuje naslednje informacije:

                  —

                  zahtevana (najmanjša) razdalja od sežigalne komore, na kateri se lahko namesti naprava za prižig kamina na alkohol brez ventilacijske cevi,

                  —

                  zahtevane značilnosti stene (ali druge konstrukcije) za namestitev kamina na alkohol brez ventilacijske cevi na steno, vključno z navodili glede ustreznega prostora za prezračevanje,

                  —

                  zahteve v zvezi s pripomočki, ki se uporabljajo za pritrditev stenskih kaminov na alkohol brez ventilacijske cevi (in po potrebi samostoječih kaminov),

                  —

                  zahteve, ki se nanašajo na položaj in strukturno okolico samostoječih kaminov na alkohol brez ventilacijske cevi, zlasti na tla in strop, kjer je primerno, ter

                  —

                  zahteve, ki se nanašajo na steno, na katero se pritrdi kamin na alkohol brez ventilacijske cevi, vključno z izrecno navedbo vrst sten, pri katerih je treba biti posebno previden, npr. stene iz mavca ali lesa.

            Poleg tega priročnik za uporabo vsebuje informacije o:

                  —

                  vrstah goriva, ki se lahko uporabljajo, in dodatkih, dovoljenih v teh gorivih, da se zagotovi varno gorenje v kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi in da se ne preseže najvišjih dovoljenih emisij,

                  —

                  zahtevanem prezračevanju prostora,

                  —

                  najmanjši varnostni razdalji od vnetljivih snovi, na kateri se kamin lahko namesti, ter

                  —

                  najmanjši velikosti prostora ali najmanjši površini tal.

            Poleg tega priročnik za uporabo vsebuje:

                  —

                  informacije o tem, kako napolniti gorivo v kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi (ter opozorilo uporabnikom, naj ne natakajo goriva v vroč kamin),

                  —

                  informacije o tem, kako varno skladiščiti gorivo, in o omejitvah hrambe v zaprtih prostorih, ki jih nalaga nacionalna in/ali regionalna zakonodaja v državi, v kateri se naprava trži,

                  —

                  informacije o tem, kako ugasniti kamin na alkohol brez ventilacijske cevi,

                  —

                  informacije o ustrezni opremi za gašenje požarov in priporočilo, da se taka oprema namesti blizu peči,

                  —

                  opozorila pred uporabo kamina na alkohol brez ventilacijske cevi v prostoru s prepihom,

                  —

                  navodila za varno prižiganje in ponovno prižiganje kamina,

                  —

                  opozorila pred prižiganjem vročega kamina na alkohol brez ventilacijske cevi, ter

                  —

                  navodila uporabnikom, naj ne premikajo kamina na alkohol brez ventilacijske cevi med uporabo in, če je kamin opremljen s kolesi, naj med uporabo naprave blokirajo zavore.

         Identifikacija proizvajalca in uvoznika

      Proizvajalci (4) na kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi ali v dokumentu, ki je priložen kaminu, navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi.
      Na izdelek pritrdijo tudi informacije, ki omogočajo identifikacijo proizvoda (številka serije).
      Uvozniki (5) na kaminu na alkohol brez ventilacijske cevi ali v dokumentu, ki je priložen kaminu, navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in naslov, na katerem so dosegljivi. V primerih, ko bi moral uvoznik odpreti embalažo samo zaradi pritrditve zahtevanih informacij na izdelek, je dovolj, da ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko ter naslov, na katerem je dosegljiv, navede na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen kaminu.

         (1)  World Health Organisation, 2010: http://www.euro.who.int/en/health-topics/environment-and-health/air-quality/publications/2010/who-guidelines-for-indoor-air-quality-selected-pollutants.

         (2)  http://www.who.int/ipcs/publications/ehc/ehc_alphabetical/en/index.html.

         (3)  Direktiva Komisije 2006/15/ES z dne 7. februarja 2006 o določitvi drugega seznama indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost pri izvajanju Direktive Sveta 98/24/ES ter o spremembi Direktive 91/322/EGS in Direktive 2000/39/ES (UL L 38, 9.2.2006, str. 36).

         (4)  Kot je opredeljeno v členu R1 poglavja R1 Priloge I k Sklepu št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

         (5)  Glej opombo 4.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0124(01)

1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005 (C6-0398/2006 - 2006/2165(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0250 - 0251

		1.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005 (C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2005 z odgovori agencije [2],- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu [4] ter zlasti člena 49 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0121/2007),1. podeli izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2005;2. navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za njuno objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 10.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 6.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 240, 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------