title: 2006/1012/ES: Sklep Sveta z dne 20. decembra 2006 o podpisu in začasni uporabi dvostranskega sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki

text:
               29.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 384/98

      SKLEP SVETA

   z dne 20. decembra 2006
   o podpisu in začasni uporabi dvostranskega sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki
   (2006/1012/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Skupnosti s pogajanji dosegla dvostranski sporazum o enoletnem podaljšanju obstoječega dvostranskega sporazuma in protokolov o trgovini s tekstilnimi izdelki z Republiko Belorusijo z nekaterimi prilagoditvami količinskih omejitev.

               (2)

               Ta dvostranski sporazum se začasno uporablja od 1. januarja 2007 do zaključka zahtevanih postopkov za njegovo sklenitev, pod pogojem vzajemne začasne uporabe Sporazuma s strani Republike Belorusije.

               (3)

               Predlagani sporazum je treba podpisati v imenu Skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Ob upoštevanju morebitne poznejše sklenitve Sporazuma je predsednik Sveta pooblaščen, za imenovanje osebe/oseb, pooblaščene(-ih), da v imenu Evropske skupnosti podpiše(-jo) Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki, parafiran 1. aprila 1993.
   Člen 2
   Sporazum se pod pogojem vzajemnosti uporablja od 1. januarja 2007.
   Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo temu sklepu in se do njegove uradne sklenitve uporablja začasno.
   Člen 3
   1.   Če Republika Belorusija ne izpolni svojih obveznosti v skladu z odstavkom 2.4 Sporazuma, se kvote za leto 2007 zmanjšajo na raven, veljavno v letu 2006;
   2.   Odločitev glede izvajanja odstavka 1 se sprejme v skladu s postopki iz člena 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 3030/93 z dne 12. oktobra 1993 o skupnih pravilih za uvoz nekaterih tekstilnih izdelkov po poreklu iz tretjih držav (1).
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Veljati začne dan po objavi v Uradnem listu.

      V Bruslju, 20. decembra 2006

            Za Svet

            Predsednik

         J. KORKEAOJA

      (1)  UL L 275, 8.11.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 35/2006 (UL L 7, 12.1.2006, str. 8).

         SPORAZUM

      v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki
      Spoštovani,

                  1.

                  V čast mi je sklicevati se na Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki, parafiran 1. aprila 1993, kakor je bil nazadnje spremenjen in podaljšan s Sporazumom v obliki izmenjave pisem, parafiranim 11. novembra 2005 (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“).

                  2.

                  Ob upoštevanju prenehanja veljavnosti Sporazuma 31. decembra 2006 in v skladu s členom 19(1) Sporazuma se Evropska skupnost in Republika Belorusija dogovorita za podaljšanje veljavnosti Sporazuma za nadaljnje obdobje enega leta, ob upoštevanju naslednjih sprememb in pogojev:

                              2.1

                              Besedilo člena 19(1) Sporazuma se glasi:
                              „Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca po datumu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti. Uporablja se do 31. decembra 2007.“.

                              2.2

                              Priloga II, ki določa količinske omejitve za izvoz iz Republike Belorusije v Evropsko skupnost, se nadomesti z Dodatkom 1 k temu pismu.

                              2.3

                              Priloga k Protokolu C, ki določa količinske omejitve za izvoz iz Republike Belorusije v Evropsko skupnost po poslih pasivnega oplemenitenja v Republiki Belorusiji, se za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007 nadomesti z Dodatkom 2 k temu pismu.

                              2.4

                              Za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil s poreklom iz Evropske skupnosti v Belorusijo se v letu 2007 uporabljajo carine, ki ne presegajo carin, določenih za leto 2003 v Dodatku 4 k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo, parafiranemu 11. novembra 1999.
                              Če se te stopnje ne bodo uporabljale, bo imela Skupnost pravico za preostalo obdobje veljavnosti Sporazuma sorazmerno ponovno uvesti raven količinskih omejitev, veljavno za leto 2006, kot je določeno v izmenjavi pisem, parafirani 11. novembra 2005.

                  3.

                  Če bo Republika Belorusija postala članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) pred datumom izteka Sporazuma, veljajo sporazumi in pravila STO od dneva pristopa Republike Belorusije k STO.

                  4.

                  Prosim vas za potrditev, da se vaša vlada strinja z navedenim. V primeru njenega strinjanja ta sporazum v obliki izmenjave pisem začne veljati prvi dan v mesecu, po datumu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita da so bili pravni postopki, potrebni za začetek veljavnosti, zaključeni. Do takrat se od 1. januarja 2007 začasno uporablja pod pogojem vzajemnosti.

            Sprejmite izraz mojega globokega spoštovanja,

            Za Svet Evropske unije

         Dodatek 1

               „PRILOGA 1

                           Belorusija

                           Kategorija

                           Enota

                           Kvota od 1. januarja 2007

                           skupina IA

                           1

                           ton

                           1 585

                           2

                           ton

                           6 600

                           3

                           ton

                           242

                           skupina IB

                           4

                           T kosov

                           1 839

                           5

                           T kosov

                           1 105

                           6

                           T kosov

                           1 705

                           7

                           T kosov

                           1 377

                           8

                           T kosov

                           1 160

                           skupina IIA

                           9

                           ton

                           363

                           20

                           ton

                           329

                           22

                           ton

                           524

                           23

                           ton

                           255

                           39

                           ton

                           241

                           skupina IIB

                           12

                           T parov

                           5 959

                           13

                           T kosov

                           2 651

                           15

                           T kosov

                           1 726

                           16

                           T kosov

                           186

                           21

                           T kosov

                           930

                           24

                           T kosov

                           844

                           26/27

                           T kosov

                           1 117

                           29

                           T kosov

                           468

                           73

                           T kosov

                           329

                           83

                           ton

                           184

                           skupina IIIA

                           33

                           ton

                           387

                           36

                           ton

                           1 309

                           37

                           ton

                           463

                           50

                           ton

                           207

                           skupina IIIB

                           67

                           ton

                           356

                           74

                           T kosov

                           377

                           90

                           ton

                           208

                           skupina IV

                           115

                           ton

                           114

                           117

                           ton

                           2 310

                           118

                           ton

                           471

                           T kosov: tisoč kosov“

         Dodatek 2

               „PRILOGA K PROTOKOLU C

                           Kategorija

                           Enota

                           Od 1. januarja 2007

                           4

                           1 000 kosov

                           5 399

                           5

                           1 000 kosov

                           7 526

                           6

                           1 000 kosov

                           10 037

                           7

                           1 000 kosov

                           7 534

                           8

                           1 000 kosov

                           2 565

                           12

                           1 000 kosov

                           5 072

                           13

                           1 000 kosov

                           795

                           15

                           1 000 kosov

                           4 400

                           16

                           1 000 kosov

                           896

                           21

                           1 000 kosov

                           2 927

                           24

                           1 000 kosov

                           754

                           26/27

                           1 000 kosov

                           3 668

                           29

                           1 000 kosov

                           1 487

                           73

                           1 000 kosov

                           5 700

                           83

                           ton

                           757

                           74

                           1 000 kosov

                           994“

      Spoštovani,
      v čast mi je bilo prejeti vaše pismo z dne …, v katerem je zapisano:

         „Spoštovani,

                     1.

                     V čast mi je sklicevati se na Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o trgovini s tekstilnimi izdelki, parafiran 1. aprila 1993, kakor je bil nazadnje spremenjen in podaljšan s Sporazumom v obliki izmenjave pisem, parafiranim 11. novembra 2005 (nadaljnjem besedilu ‚Sporazum‘).

                     2.

                     Ob upoštevanju prenehanja veljavnosti Sporazuma 31. decembra 2006 in v skladu s členom 19(1) Sporazuma se Evropska skupnost in Republika Belorusija dogovorita za podaljšanje veljavnosti Sporazuma za obdobje enega leta, ob upoštevanju naslednjih sprememb in pogojev:

                                 2.1

                                 Besedilo člena 19(1) Sporazuma se glasi:
                                 ‚Ta sporazum začne veljati prvi dan meseca po datumu, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti. Uporablja se do 31. decembra 2007.‘.

                                 2.2

                                 Priloga II, ki določa količinske omejitve za izvoz iz Republike Belorusije v Evropsko skupnost, se nadomesti z Dodatkom 1 k temu pismu.

                                 2.3

                                 Priloga k Protokolu C, ki določa količinske omejitve za izvoz iz Republike Belorusije v Evropsko skupnost po poslih pasivnega oplemenitenja v Republiki Belorusiji, se za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007 nadomesti z Dodatkom 2 k temu pismu.

                                 2.4

                                 Za uvoz tekstilnih izdelkov in oblačil s poreklom iz Evropske skupnosti v Belorusijo se v letu 2007 uporabljajo carine, ki ne presegajo carin, določenih za leto 2003 v Dodatku 4 k Sporazumu v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo, parafiranemu 11. novembra 1999.
                                 Če se te stopnje ne bodo uporabljale, bo imela Skupnost pravico za preostalo obdobje veljavnosti Sporazuma sorazmerno ponovno uvesti raven količinskih omejitev, veljavno za leto 2006, kot je določeno v izmenjavi pisem, parafirani 11. novembra 2005.

                     3.

                     Če bi Republika Belorusija postala članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) pred datumom izteka Sporazuma, veljajo sporazumi in pravila STO od dneva pristopa Republike Belorusije k STO.

                     4.

                     Prosim vas za potrditev, da se vaša vlada strinja z navedenim. V primeru njenega strinjanja ta sporazum v obliki izmenjave pisem začne veljati prvi dan v mesecu, po datumu, ko se pogodbenici medsebojno obvestita da so bili pravni postopki, potrebni za začetek veljavnosti, zaključeni. Do takrat se od 1. januarja 2007 začasno uporablja pod pogojem vzajemnosti.

               Sprejmite izraz mojega najglobljega spoštovanja“

      V čast mi je potrditi, da se moja vlada strinja z vsebino vašega pisma.
      Sprejmite izraz mojega globokega spoštovanja.

            Za Vlado Republike Belorusije


title: Sklep Sveta z dne 24. februarja 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu

text:
               1.3.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 79/1

         SKLEP SVETA
   z dne 24. februarja 2016
   o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu
   (2016/C 79/01)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/C 218/01 z dne 22. julija 2003 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so jih Svetu posredovale vlade držav članic,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 22. aprila 2013 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu za obdobje od 22. aprila 2013 do 28. februarja 2016.

               (2)

               Člani in nadomestni člani obdržijo svojo funkcijo, dokler niso zamenjani ali ponovno imenovani.

               (3)

               Člane in nadomestne člane tega odbora bi bilo treba imenovati za obdobje treh let –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu se za obdobje od 29. februarja 2016 do 28. februarja 2019 imenujejo:
   I.   PREDSTAVNIKI VLAD

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Godelieve PONNET

               Véronique CRUTZEN
               Nadine GILIS

               Bolgarija

               Vaska SEMERDŽIEVA

               Darina KONOVA
               Dimitar DIMITROV

               Češka

               Jaroslav HLAVÍN

               Anna SAMKOVÁ
               Zdeněk ŠMERHOVSKÝ

               Danska

               Charlotte SKJOLDAGER

               Annemarie KNUDSEN
               Bent HORN ANDERSEN

               Nemčija

               Michael KOLL

               Kai SCHÄFER
               Ellen ZWINK

               Estonija

               Seili SUDER

               Kristel PLANGI
               Maret MARIPUU

               Irska

               Paula GOUGH

               Marie DALTON
               Margaret LAWLOR

               Grčija

               Španija

               Dolores LIMÓN TAMÉS

               Mercedes TEJEDOR AIBAR
               Belén PERÉZ AZNAR

               Francija

               Bénédicte LEGRAND - JUNG

               Frédéric TEZE
               Olivier MEUNIER

               Hrvaška

               Zdravko MURATTI

               Miroslav BABIĆ
               Jere GAŠPEROV

               Italija

               Romolo De CAMILLIS

               Rosanna MARGIOTTA
               Alessandra PERA

               Ciper

               Anastassios YANNAKI

               Aristodemos ECONOMIDES
               Marios KOURTELLIS

               Latvija

               Jolanta GEDUŠA

               Renārs LŪSIS
               Māra VĪKSNE

               Litva

               Aldona SABAITIENĖ

               Vilija KONDROTIENĖ
               Gintarė BUŽINSKAITĖ

               Luksemburg

               Marco BOLY

               Johny SCHNEIDER
               Carlo STEFFES

               Madžarska

               Péter NESZTINGER

               Katalin BALOGH
               Gyula MADARÁSZ

               Malta

               Mark GAUCI

               Melhino MERCIECA
               David SALIBA

               Nizozemska

               Esther de KLEUVER

               Martin G. DEN HELD
               Rob TRIEMSTRA

               Avstrija

               Anna RITZBERGER-MOSER

               Gertrud BREINDL
               Gerlinde ZINIEL

               Poljska

               Danuta KORADECKA

               Joanna FAŁDYGA
               Roman SĄSIADEK

               Portugalska

               Pedro Nuno PIMENTA BRAZ

               Carlos PEREIRA
               Antόnio SANTOS

               Romunija

               Anca Mihaela PRICOP

               Marian TĂNASE
               Dantes Nicolae BRATU

               Slovenija

               Nikolaj PETRIŠIČ

               Jože HAUKO
               Etbin TRATNIK

               Slovaška

               Romana ČERVIENKOVÁ

               Vladimir TEJBUS

               Finska

               Leo SUOMAA

               Kristiina MUKALA
               Wiking HUSBERG

               Švedska

               Združeno kraljestvo

               Stuart BRISTOW

               Clive FLEMING
               Stephen TAYLOR

         II.   PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Caroline VERDOOT

               Herman FONCK
               Stéphane LEPOUTRE

               Bolgarija

               Ivan KOKALOV

               Aleksander ZAGOROV
               Reneta VASILEVA

               Češka

               Radka SOKOLOVÁ

               Václav PROCHÁZKA
               Jaroslav PEJŠA

               Danska

               Maria BJERRE

               Jan KAHR FREDERIKSEN

               Nemčija

               Sonja KÖNIG

               Anne KARRASS
               Moriz-Boje TIEDEMANN

               Estonija

               Aija MAASIKAS

               Argo SOON
               Elina REEDI

               Irska

               Sylvester CRONIN

               Frank VAUGHAN
               Dessie ROBINSON

               Grčija

               Španija

               Pedro J. LINARES

               Marisa RUFINO
               Javier TORRES

               Francija

               Hrvaška

               Marko PALADA

               Gordana PALAJSA
               Rajko KUTLAČA

               Italija

               Ciper

               Nicos ANDREOU

               Nikos SATSIAS
               Stelios CHRISTODOULOU

               Latvija

               Ziedonis ANTAPSONS

               Mārtiņš PUŽULS
               Aleksandrs GRIGORJEVS

               Litva

               Inga RUGINIENĖ

               Dalia JUŠKEVIČIENĖ
               Ričardas GARUOLIS

               Luksemburg

               Jean-Luc DE MATTEIS

               Marcel GOEREND
               Robert FORNIERI

               Madžarska

               Malta

               Alfred LIA

               Edwin BALZAN
               Anthony CASARU

               Nizozemska

               W. van VEELEN

               H. VAN STEENBERGEN
               S. BALJEU

               Avstrija

               Ingrid REIFINGER

               Julia NEDJELIK-LISCHKA
               Alexander HEIDER

               Poljska

               Dariusz GOC

               Agnieszka MIŃKOWSKA
               Longina KACZMARSKA

               Portugalska

               Vanda Teresa ROGADO PEREIRA DA CRUZ

               Maria da Conceição MELRO VIEIRA
               Fernando José GOMES MACHADO

               Romunija

               Slovenija

               Lučka BÖHM

               Katja GORIŠEK
               Matej VALENŠEK

               Slovaška

               Peter RAMPAŠEK

               Alexander ŤAŽÍK
               Róbert STAŠKO

               Finska

               Raili PERIMÄKI

               Paula ILVESKIVI
               Erkki AUVINEN

               Švedska

               Združeno kraljestvo

               Hugh ROBERTSON

         III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Belgija

               Kris DE MEESTER

               Thierry VANMOL
               Marc JUNIUS

               Bolgarija

               Georgi STOEV

               Petya GEOREVA
               Daniela SIMIDČIEVA

               Češka

               Jana MALÁ

               František HROBSKÝ
               Martin RÖHRICH

               Danska

               Lena SØBY

               Christina SODE HASLUND
               Jens SKOVGAARD LAURITSEN

               Nemčija

               Eckhard METZE

               Stefan ENGEL
               Rüdiger TRIEBEL

               Estonija

               Marju PEÄRNBERG

               Piia SIMMERMANN
               Ülle MATT

               Irska

               Michael GILLEN

               Kevin ENRIGHT

               Grčija

               Španija

               Marina GORDÓN ORTÍZ

               Laura CASTRILLO NUÑEZ
               Isabel MAYA RUBIO

               Francija

               Hrvaška

               Admira RIBIČIĆ

               Nenad SEIFERT
               Boris ANTUNOVIĆ

               Italija

               Ciper

               Polyvios POLYVIOU

               Emilios MICHAEL
               Panayotis PANAYI

               Latvija

               Ilona KIUKUCĀNE

               Andris POMMERS

               Litva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS
               Aistė TOMKIENĖ

               Luksemburg

               Pierre BLAISE

               François ENGELS
               Marc KIEFFER

               Madžarska

               Malta

               John SCICLUNA

               Andrew Agius MUSCAT
               Carmen BORG

               Nizozemska

               W.M.J.M. van MIERLO

               R. van BEEK
               H.A.F. van WELL

               Avstrija

               Julia ENZELSBERGER

               Christa SCHWENG
               Katharina LINDNER

               Poljska

               Jacek MĘCINA

               Paweł PETTKE

               Portugalska

               Luís HENRIQUES

               Manuel Marcelino PENA COSTA
               Luís Miguel CORREIA MIRA

               Romunija

               Slovenija

               Igor ANTAUER

               Karmen FOTUNA JEFIM

               Slovaška

               Róbert MEITNER

               Silvia SUROVÁ

               Finska

               Riitta WÄRN

               Jan SCHUGK
               Mika SUSI

               Švedska

               Združeno kraljestvo

               Rachel SMITH

               Dominic FROST

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep se v informativne namene objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. februarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         M. BUSSEMAKER

      (1)  UL C 218, 13.9.2003, str. 1.

      (2)  UL C 120, 26.4.2013, str. 7.


title: 2005/960/ES,Euratom: Sklep Komisije z dne  15. novembra 2005  o spremembi svojega poslovnika

text:
               30.12.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 347/83

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 15. novembra 2005
   o spremembi svojega poslovnika
   (2005/960/ES, Euratom)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 218(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 131 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 41(1) Pogodbe –
   SKLENILA:
   Člen 1
   Členi 1 do 28 poslovnika Komisije (1) se nadomestijo z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2006.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. novembra 2005

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 308, 8.12.2000, str. 26. Poslovnik, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom Komisije 2004/563/ES, Euratom (UL L 251, 27.7.2004, str. 9).

      PRILOGA

         „POGLAVJE I
         KOMISIJA
         ODDELEK 1
         Splošne določbe
         Člen 1
         Kolegijski organ
         Komisija deluje kot kolegijski organ v skladu z določbami tega poslovnika ter v skladu s političnimi smernicami, ki jih določi predsednik.
         Člen 2
         Prednostne naloge in delovni program
         V skladu s političnimi smernicami, ki jih določi predsednik, Komisija določa svoje strateške prednostne naloge, na podlagi katerih vsako leto sprejme svoj delovni program in predhodni predlog proračuna za naslednje leto.
         Člen 3
         Predsednik
         1.   Predsednik lahko članom Komisije dodeli posebna področja delovanja, glede katerih so posebej pristojni za pripravo dela Komisije in izvajanje njenih odločitev.
         Predsednik lahko dodelitev teh nalog kadarkoli spremeni.
         2.   Predsednik lahko ustanovi stalne skupine ali skupine ad hoc, ki jih sestavljajo člani Komisije, in imenuje njihove predsednike ter določi sestavo. Predsednik določi mandat teh skupin in potrdi njihov način delovanja.
         3.   Predsednik predstavlja Komisijo. Predsednik imenuje člane Komisije, ki mu pri tej nalogi pomagajo.
         Člen 4
         Postopki odločanja
         Komisija odloča:

                     (a)

                     na sejah Komisije po ustnem postopku; ali

                     (b)

                     po pisnem postopku v skladu z določbami člena 12; ali

                     (c)

                     po postopku pooblastitve v skladu z določbami člena 13; ali

                     (d)

                     po postopku prenosa v skladu z določbami člena 14.

               ODDELEK 2
         Seje Komisije
         Člen 5
         Sklic
         1.   Seje Komisije sklicuje predsednik.
         2.   Komisija se praviloma sestaja najmanj enkrat na teden. Po potrebi se sestane tudi na dodatnih sejah.
         3.   Člani Komisije se morajo udeleževati vseh sej. Predsednik presodi, ali so v nekaterih okoliščinah člani lahko oproščeni te dolžnosti.
         Člen 6
         Dnevni red sej Komisije
         1.   Predsednik sprejme dnevni red vsake seje Komisije.
         2.   Brez poseganja v pravico predsednika, da sprejme dnevni red, mora biti vsak predlog, ki vključuje občutno porabo predložen v dogovoru s članom Komisije, odgovornim za proračun.
         3.   Kadar član Komisije predlaga uvrstitev točke na dnevni red, mora o tem predsednika obvestiti pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s pravili za izvajanje, predvidenimi v členu 28, v nadaljevanju poimenovanimi ‚pravila za izvajanje’.
         4.   Dnevni red in potrebni dokumenti se članom Komisije razdelijo pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s pravili za izvajanje.
         5.   Kadar član Komisije zahteva umik točke z dnevnega reda, se točka s soglasjem predsednika preloži na naslednjo sejo.
         6.   Na predlog predsednika lahko Komisija obravnava vprašanje, ki ni na dnevnem redu ali za katero je bilo potrebno delovno gradivo prepozno razdeljeno. Komisija lahko sklene, da točke na dnevnem redu ne bo obravnavala.
         Člen 7
         Sklepčnost
         Za sklepčnost Komisije je potrebna prisotnost večine števila članov, ki je določeno v Pogodbi.
         Člen 8
         Odločanje
         1.   Komisija odloča na podlagi predlogov enega ali več svojih članov.
         2.   Glasuje se, če tako zahteva eden izmed članov. Glasuje se o izvirnem osnutku besedila ali o spremenjenem osnutku besedila, kakor ga je spremenil član ali člani, pristojni za pobudo, ali predsednik.
         3.   Odločitve Komisije se sprejmejo, kadar zanje glasuje večina števila članov, ki je določeno v Pogodbi.
         4.   Predsednik ugotovi izid razprav, ki se vnese v zapisnik seje, kakor predvideva člen 11 tega poslovnika.
         Člen 9
         Zaupnost
         Seje Komisije niso javne. Razprave so zaupne.
         Člen 10
         Udeležba uradnikov in drugih oseb
         1.   Če Komisija ne odloči drugače, se generalni sekretar in vodja kabineta predsednika udeležujeta sej. Pravila za izvajanje določajo pogoje, pod katerimi so na sejah lahko navzoče druge osebe.
         2.   Kadar eden izmed članov Komisije ni navzoč, se seje lahko udeleži vodja njegovega kabineta in na povabilo predsednika pojasni stališče odsotnega člana.
         3.   Komisija lahko odloči, da bo poslušala katero koli drugo osebo.
         Člen 11
         Zapisniki
         1.   O vseh sejah Komisije se piše zapisnik.
         2.   Osnutki zapisnikov se Komisiji predložijo v odobritev na eni izmed naslednjih sej. Odobreni zapisniki se overovijo s podpisom predsednika in generalnega sekretarja.
         ODDELEK 3
         Drugi postopki odločanja
         Člen 12
         Odločitve po pisnem postopku
         1.   Soglasje članov Komisije v zvezi z osnutkom besedila enega ali več njenih članov se lahko dobi po pisnem postopku, če ga je predhodno odobrila pravna služba in z njim po ustreznem posvetovanju v skladu s pogoji, določenimi v členu 23 tega poslovnika, soglašajo službe.
         Ta odobritev in/ali soglasja lahko nadomesti soglasje med vodji kabineta v okviru ‚zaključka’ pisnega postopka, kakor je določeno s pravili za izvajanje.
         2.   Besedilo osnutka se v pisni obliki razpošlje vsem članom Komisije pod pogoji, ki jih določi Komisija v skladu s pravili za izvajanje, skupaj z rokom, predvidenim za sporočanje morebitnih pridržkov ali sprememb glede osnutka.
         3.   Kateri koli član Komisije lahko med pisnim postopkom zahteva, da se o osnutku razpravlja. Predsedniku pošlje v tem smislu obrazloženo zahtevo.
         4.   Če nihče izmed članov Komisije ni izrazil ali vztrajal pri zahtevi za odložitev do konca roka, ki je predviden za pisni postopek, se šteje, da je Komisija osnutek sprejela.
         Člen 13
         Odločitve po postopku pooblastitve
         1.   Komisija lahko ob polnem upoštevanju načela svoje kolektivne odgovornosti enega ali več svojih članov pooblasti, da v njenem imenu sprejmejo upravljalne ali administrativne ukrepe v okviru omejitev in pogojev, ki jih določi.
         2.   Poleg tega lahko Komisija s soglasjem predsednika naroči enemu ali več svojim članom, naj sprejmejo končno besedilo akta ali predloga, ki bo predložen drugim institucijam, in katerega vsebino je Komisija že določila v svoji razpravi.
         3.   Tako podeljena pooblastila se lahko nadalje prenesejo na generalne direktorje in vodje služb, če tega izrecno ne prepoveduje odločitev o pooblastitvi.
         4.   Določbe prvega, drugega in tretjega odstavka ne posegajo v predpise, ki se nanašajo na prenose v zvezi s finančnimi zadevami in pooblastila, podeljena organu za imenovanja ter organu, pooblaščenemu za sklenitev pogodb o zaposlitvi.
         Člen 14
         Odločitve po postopku prenosa
         Komisija lahko ob polnem upoštevanju načela kolektivne odgovornosti prenese sprejetje upravljalnih ali administrativnih ukrepov na generalne direktorje in vodje služb, ki delujejo v njenem imenu v okviru omejitev in pogojev, ki jih določi.
         Člen 15
         Nadaljnji prenos za individualne odločitve glede dodelitve subvencij in oddaje javnih naročil
         Generalni direktor ali vodja službe, na katerega so bila za sprejetje finančnih odločitev nadalje prenesena ali prenesena pooblastila v skladu s členoma 13 in 14, se lahko odloči, da nadalje prenese sprejetje nekaterih individualnih odločitev za dodelitev subvencij in oddajo javnih naročil na pristojnega direktorja ali s soglasjem pristojnega člana Komisije na pristojnega vodjo enote v okviru omejitev in pogojev, določenih v pravilih za izvajanje.
         Člen 16
         Informacija o sprejetih odločitvah
         Odločitve, ki se sprejmejo po pisnem postopku, postopku pooblastitve ali postopku prenosa, se zapišejo v dnevno beležko, ki se navede v zapisniku prve naslednje seje Komisije.
         ODDELEK 4
         Določbe, skupne postopkom odločanja
         Člen 17
         Overovitev aktov, ki jih sprejme Komisija
         1.   Akti, ki jih Komisija sprejme na seji, se v izvirnem jeziku ali jezikih priložijo sklepni beležki, pripravljeni na koncu seje, na kateri so bili sprejeti, in skupaj z njo sestavljajo neločljivo celoto. Overovita jih predsednik in generalni sekretar s podpisom na zadnji strani sklepne beležke.
         2.   Akti, ki so bili sprejeti po pisnem postopku in postopku pooblastitve v skladu s členoma 12 ter 13(1) in (2), se v izvirnem jeziku ali jezikih priložijo dnevni beležki iz člena 16 in skupaj z njo sestavljajo neločljivo celoto. Overovi jih generalni sekretar s podpisom na zadnji strani dnevne beležke.
         3.   Akti, ki so bili sprejeti po postopku prenosa in nadaljnjega prenosa, se v izvirnem jeziku ali jezikih priložijo dnevni beležki iz člena 16 in skupaj z njo sestavljajo neločljivo celoto. Overovijo se s potrditveno izjavo, ki jo podpiše uradnik z nadalje prenesenimi ali prenesenimi pooblastili v skladu s členi 13(3), 14 in 15.
         4.   Za namene tega poslovnika izraz „akti“ pomeni vsak akt iz člena 249 Pogodbe o ES in člena 161 Pogodbe Euratom.
         5.   Za namene tega poslovnika izraz ‚izvirni jeziki’ pomeni vse uradne jezike Skupnosti, brez poseganja v uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 930/2004 (1), kadar gre za akte splošne uporabe, in jezik ali jeziki naslovnikov v drugih primerih.
         ODDELEK 5
         Priprava in izvajanje odločitev Komisije
         Člen 18
         Skupine, sestavljene iz članov Komisije
         Skupine, sestavljene iz članov Komisije, prispevajo h koordinaciji in pripravi dela Komisije v okviru strateških prednostnih nalog, ki jih določi Komisija, in na podlagi mandata ter političnih smernic, ki jih določi predsednik.
         Člen 19
         Kabineti in odnosi s službami
         1.   Člani Komisije imajo svoj kabinet (osebne sodelavce) za pomoč pri svojem delu in pri pripravi odločitev Komisije. Pravila glede sestave kabinetov določi predsednik.
         2.   Član Komisije potrdi ureditev dela s službami, za katere je odgovoren. Ta ureditev podrobno opredeli zlasti način dajanja navodil člana Komisije zadevnim službam, od katerih redno dobiva vse informacije, ki so povezane z njegovim področjem dejavnosti, in potrebne za izvajanje njegove pristojnosti.
         Člen 20
         Generalni sekretar
         1.   Generalni sekretar pomaga predsedniku pri pripravi dela in izvedbi sej Komisije. Prav tako pomaga predsednikom skupin, ki jih sestavljajo člani Komisije, ustanovljenih v skladu z drugim odstavkom člena 3, pri pripravi in izvedbi njihovih sej.
         2.   Zagotavlja izvajanje postopkov odločanja in skrbi za izvajanje odločitev iz člena 4.
         3.   Pomaga pri zagotavljanju potrebne koordinacije med službami v pripravljalnih fazah v skladu z določbami člena 23 in skrbi za kakovost vsebine ter upoštevanje pravil glede oblike dokumentov, predloženih Komisiji.
         4.   Razen v izjemnih primerih sprejeme potrebne ukrepe za zagotavljanje, da so akti Komisije uradno sporočeni in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije, ter da se dokumenti Komisije in njenih služb pošljejo drugim institucijam Evropskih skupnosti.
         5.   Skrbi za uradne odnose z drugimi institucijami Evropskih skupnosti, ob upoštevanju odločitev Komisije, da katere koli naloge izvaja sama ali jih dodeli svojim članom ali službam. Spremlja delo drugih institucij Evropskih skupnosti in s tem seznanja Komisijo.
         POGLAVJE II
         SLUŽBE KOMISIJE
         Člen 21
         Sestava služb
         Komisija ima za pripravo in izvedbo svojih ukrepov določeno število služb, razdeljenih v generalne direktorate in enakovredne službe.
         Generalni direktorati in enakovredne službe se načeloma delijo na direktorate, direktorati pa na enote.
         Člen 22
         Sestava posebnih funkcij in začasnih teles
         V posebnih primerih lahko Komisija uvede posebne funkcije in začasna telesa za obravnavo posebnih zadev ter določi njihove naloge in način delovanja.
         Člen 23
         Sodelovanje in koordinacija med službami
         1.   Da bi službe zagotovile učinkovitost dela Komisije, tesno sodelujejo in so med seboj usklajene vse od začetka priprav ali izvajanja odločitev.
         2.   Služba, pristojna za pripravo pobude, skrbi že od začetka pripravljalnih faz za zagotovitev učinkovite koordinacije med vsemi službami, ki so upravičeno zainteresirane za pobudo zaradi področja pooblastil in pristojnosti ali zaradi narave predmeta.
         3.   Pred predložitvijo dokumenta Komisiji se pristojna služba pravočasno posvetuje s službami, ki so upravičeno zainteresirane za osnutek, v skladu s pravili za izvajanje.
         4.   Posvetovanje s pravno službo je obvezno pri vseh osnutkih aktov in predlogih pravnih aktov ter vseh dokumentih, ki imajo lahko pravne posledice.
         Posvetovanje je vedno potrebno za začetek postopkov odločanja, predvidenih v členih 12, 13 in 14, razen za odločitve glede standardnih aktov, ki so bili že predhodno odobreni (ponavljajoči se akti). Posvetovanje ni potrebno za odločitve iz člena 15.
         5.   Posvetovanje z generalnim sekretariatom je potrebno za vse pobude, ki:

                     (a)

                     so političnega pomena; ali

                     (b)

                     so vključene v letni delovni program Komisije in v veljavni programski instrument; ali

                     (c)

                     se nanašajo na institucionalne vidike; ali

                     (d)

                     so predmet presoje vpliva ali javne razprave.

               6.   Razen pri odločitvah iz člena 15 je posvetovanje z generalnimi direktorati, pristojnimi za proračun, kadrovske zadeve in administracijo, obvezno pri vseh dokumentih, ki imajo lahko proračunske, finančne, kadrovske in administrativne posledice. Enako velja, kadar je to potrebno, za službo, pristojno za boj proti goljufijam.
         7.   Pristojna služba si prizadeva sestaviti tak predlog, ki bi dobil soglasje služb, s katerimi se posvetuje. Ne glede na določbe člena 12 tega poslovnika mora v primeru nesoglasja predlogu priložiti različna mnenja teh služb.
         POGLAVJE III
         NADOMEŠČANJE
         Člen 24
         Nemoteno delovanje
         Člani Komisije in službe zagotovijo vse potrebne ukrepe za zagotovitev nemotenega delovanja v skladu z določbami, ki jih je za ta namen sprejela Komisija ali predsednik.
         Člen 25
         Nadomeščanje predsednika
         Kadar predsednik ne more opravljati svojih funkcij, ga nadomešča eden izmed podpredsednikov ali članov po prednostnem vrstnem redu, ki ga določi predsednik.
         Člen 26
         Nadomeščanje generalnega sekretarja
         Kadar generalni sekretar ne more opravljati svojih funkcij, ga nadomešča navzoči namestnik generalnega sekretarja z najdaljšim stažem in v primeru enakega staža tisti, ki je najstarejši med njimi ali uradnik, ki ga imenuje Komisija.
         Kadar namestnik generalnega sekretarja ni navzoč ali Komisija ne imenuje uradnika, nadomeščanje prevzame navzoči podrejeni uradnik z najdaljšim stažem in v primeru enakega staža tisti, ki je najstarejši v najvišji kategoriji in na najvišji stopnji.
         Člen 27
         Nadomeščanje hierarhično nadrejenih
         1.   Kadar generalni direktor ne more opravljati svojih funkcij, ga nadomešča navzoči namestnik generalnega direktorja z najdaljšim stažem in pri enaki dolžini staža tisti, ki je najstarejši, ali uradnik, ki ga imenuje Komisija.
         Kadar namestnik generalnega direktorja ni navzoč oziroma Komisija ne imenuje uradnika, nadomeščanje prevzame navzoči podrejeni uradnik z najdaljšim stažem in v primeru enakega staža tisti, ki je najstarejši v najvišji kategoriji in na najvišji stopnji.
         2.   Vodjo enote nadomešča namestnik vodje enote ali uradnik, ki ga imenuje generalni direktor.
         Kadar namestnik vodje enote ni navzoč ali generalni direktor ne imenuje uradnika, nadomeščanje prevzame navzoči podrejeni uradnik z najdaljšim stažem in v primeru enakega staža tisti, ki je najstarejši v najvišji kategoriji in na najvišji stopnji.
         3.   Kadar katera koli druga hierarhično nadrejena oseba ne more opravljati svojih funkcij, jo nadomešča uradnik, ki ga imenuje generalni direktor v dogovoru s pristojnim članom Komisije. Če namestnik ni bil imenovan, nadomeščanje prevzame navzoči podrejeni uradnik z najdaljšim stažem in v primeru enakega staža tisti, ki je najstarejši v najvišji kategoriji in na najvišji stopnji.
         POGLAVJE IV
         KONČNE DOLOČBE
         Člen 28
         Pravila za izvajanje in dodatni ukrepi
         Komisija po potrebi določi pravila za izvajanje tega poslovnika. Komisija lahko sprejme dodatne ukrepe v zvezi z delovanjem Komisije in njenih služb, ob upoštevanju tehnološkega in informacijskega napredka.
         Člen 29
         Začetek veljavnosti
         Ta poslovnik začne veljati 1. januarja 2006.“

         (1)  UL L 169, 1.5.2004, str. 1.


title: 2004/753/ES, Euratom: Sklep Sveta, sprejet v medsebojnem soglasju s kandidatom za mesto predsednikaKomisije, z dne 5. novembra 2004 o sprejetju seznamadrugih oseb, ki jih namerava Svet imenovati za člane Komisije Evropskih skupnosti,ki razveljavlja in nadomešča Sklep 2004/642/ES, Euratom

text:
               9.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 333/12

      SKLEP SVETA,
   sprejet v medsebojnem soglasju s kandidatom za mesto predsednika Komisije,
   z dne 5. novembra 2004
   o sprejetju seznama drugih oseb, ki jih namerava Svet imenovati za člane Komisije Evropskih skupnosti, ki razveljavlja in nadomešča Sklep 2004/642/ES, Euratom
   (2004/753/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 213(1) in drugega pododstavka člena 214(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 126(1) in drugega pododstavka člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za obdobje od dneva imenovanja do 31. oktobra 2009 mora biti imenovana nova Komisija, ki jo sestavlja po en državljan iz vsake države članice.

               (2)

               Svet se je 29. junija 2004 sestal na ravni voditeljev držav ali vlad in predlagal g. Joséja Manuela DURÃA BARROSA za osebo, ki jo namerava imenovati za predsednika Komisije (1).

               (3)

               Evropski parlament je z resolucijo z dne 22. julija 2004 ta predlog potrdil.

               (4)

               Svet je s svojim Sklepom 2004/642/ES, Euratom (2) v medsebojnem soglasju s kandidatom za mesto predsednika Komisije sprejel seznam drugih oseb, ki jih namerava imenovati za člane Komisije.

               (5)

               V medsebojnem soglasju s kandidatom za mesto predsednika Komisije je treba Sklep 2004/642/ES, Euratom razveljaviti, preden je seznam iz tega sklepa predložen Evropskemu parlamentu v potrditev, in ga nadomestiti s tem sklepom.

               (6)

               Z začetkom veljavnosti Pogodbe o Ustavi za Evropo se izteče mandat članu Komisije, ki ima isto državljanstvo kot prihodnji minister za zunanje zadeve Evropske unije, ki postane podpredsednik Komisije –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V medsebojnem soglasju z g. Joséjem Manuelom DURÃOM BARROSOM, kandidatom za mesto predsednika Komisije, Svet predlaga naslednje osebe, ki jih namerava imenovati za člane Komisije Evropskih skupnosti za obdobje od datuma imenovanja nove Komisije do 31. oktobra 2009:

               gospod Joaquín ALMUNIA AMANN

               gospod Jacques BARROT

               gospod Joe BORG

               gospod Stavros DIMAS

               gospa Benita FERRERO-WALDNER

               gospod Ján FIGEĽ

               gospa Mariann FISCHER BOEL

               gospod Franco FRATTINI

               gospa Dalia GRYBAUSKAITĖ

               gospa Danuta HÜBNER

               gospod Siim KALLAS

               gospod László KOVÁCS

               gospa Neelie KROES

               gospod Markos KYPRIANOU

               gospod Peter MANDELSON

               gospod Charlie McCREEVY

               gospod Louis MICHEL

               gospod Andris PIEBALGS

               gospod Janez POTOČNIK

               gospa Viviane REDING

               gospod Olli REHN

               gospod Vladimír ŠPIDLA

               gospod Günter VERHEUGEN

               gospa Margot WALLSTRÖM.

         Člen 2
   Sklep 2004/642/ES, Euratom se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 5. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 236, 7.7.2004, str. 15.

      (2)  UL L 294, 17.9.2004, str. 30.


title: Sklep Sveta z dne 29. januarja 2001 o zaključku posvetovalnega postopka s Haitijem na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0131

Uradni list L 048 , 17/02/2001 str. 0031 - 0032

		Sklep Svetaz dne 29. januarja 2001o zaključku posvetovalnega postopka s Haitijem na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES(2001/131/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, v nadaljnjem besedilu "Sporazum AKP-ES", ki se predčasno izvaja na podlagi Sklepa št. 1/2000 [1] Sveta ministrov AKP-ES z dne 27. julija 2000, in zlasti člena 96 Sporazuma,ob upoštevanju notranjega sporazuma o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju Sporazuma AKP-ES, ki se začasno uporablja na podlagi Sklepa 2000/771/ES [2] predstavnikov vlad držav članic z dne 18. septembra 2000, in zlasti člena 3 sporazuma,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Z neizvajanjem volilnega zakona Haitija so bili kršeni bistveni elementi iz člena 9 Sporazuma AKP-ES.(2) V skladu s členom 96 Sporazuma AKP-ES so 26. septembra 2000 potekala posvetovanja z državami AKP in Haitijem, na katerih so haitske oblasti pojasnile svoje stališče.(3) Na Haitiju še vedno ne podpirajo demokratičnih načel.(4) Zato je treba sprejeti ukrepe v smislu "ustreznih ukrepov" iz člena 96(2)(c) Sporazuma AKP-ES –SKLENIL:Člen 1Posvetovanja, začeta s Haitijem, na podlagi člena 96 Sporazuma AKP-ES, se zaključijo.Člen 2Ukrepi, opisani v pismu iz Priloge, se sprejmejo kot "ustrezni ukrepi" iz člena 96(2)(c) Sporazuma AKP-ES.Člen 3Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.Velja do 31. decembra 2001.Ponovno se pregleda najkasneje do 31. decembra 2001.Člen 4Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 29. januarja 2001Za SvetPredsednikM. Winberg[1] UL L 195, 1.8.2000, str. 46.[2] UL L 317, 15.12.2000, str. 375.--------------------------------------------------PRILOGAPismo, ki ga je treba nasloviti na Vlado HaitijaSpoštovani,Evropska unija pripisuje velik pomen členu 9 Sporazuma AKP-ES. Demokratična načela in pravna država, na katerih temelji partnerstvo AKP-EU, so bistveni elementi Sporazuma in tako predstavljajo temelj naših odnosov.V tem duhu je Unija pazljivo spremljala volilni proces na Haitiju in je zaskrbljena zaradi nepravilnosti, navedenih v poročilu misije opazovalcev Organizacije ameriških držav, zlasti zaradi neizvajanja volilnega zakona med volitvami senatorjev po prvem krogu.Zato je Unija v svoji izjavi z dne 12. julija 2000 izrazila bojazen zaradi volilnega procesa in nakazala, da bi neupoštevanje njene zaskrbljenosti lahko imelo posledice za sodelovanje s Haitijem.Svet Evropske unije je zato 2. avgusta 2000 sklenil, da haitske oblasti in države AKP povabi k posvetovanju, da bi temeljito preučili razmere in poiskali načine za njihovo ureditev.Ta posvetovanja so potekala v Bruslju 26. septembra, obravnavana pa so bila številna odločilna vprašanja. Haitske oblasti, ki jih je zastopala njegova ekscelenca gospod Fritz Longchamp, zunanji minister, so obrazložile svoje stališče in predstavile svojo analizo razmer.Vendar pa ta izmenjava mnenj ni privedla do napredka pri iskanju zadovoljive rešitve za vprašanja, ki jih je izpostavila Unija, ki je nato sestavila začasne sklepe, ki so izražali obžalovanje, da njena zaskrbljenost ni bila upoštevana, in predvidevali možnost ustreznih ukrepov, kot je opredeljeno v Sporazumu AKP-ES. V svojih sklepih je Unija tudi nakazala, da se zaveda resnih družbenih in gospodarskih razmer v državi ter pomembnosti tega, da ne kaznuje haitskega prebivalstva.Sedaj je Svet Evropske unije v skladu s svojimi začasnimi sklepi z dne 26. septembra sklenil, da zaključi posvetovanja, začeta na podlagi člena 96 Sporazuma AKP-ES. Svet Evropske unije je tako sklenil, da bo sprejel naslednje ustrezne ukrepe na podlagi člena 96(2)(c):(a) druga tranša nacionalnega okvirnega programa v okviru osmega ERS v višini 44,4 milijonov EUR ne bo na razpolago;(b) opustitev neposredne proračunske pomoči. To v glavnem vpliva na programe strukturnega prilagajanja in varnost preskrbe s hrano;(c) preusmeritev preostalih sredstev prve tranše nacionalnega okvirnega programa v okviru osmega ERS na projekte, ki imajo neposredno korist za prebivalce Haitija, da se okrepi civilna družba in zasebni sektor, in za katere je verjetno, da bodo podpirali demokratizacijo in okrepili pravno državo;(d) priprave na načrtovanje devetega ERS s strani delegacije Komisije na Haitiju, ki se bo po potrebi posvetovala s haitsko vlado. Razen če Svet Evropske unije ne sklene drugače, ne bo prišlo do uradnega obvestila o dodelitvi sredstev, dokler velja ta sklep.Cilj Unije ostaja ne kaznovati haitskih prebivalcev in obenem sporočiti njeno neodobravanje neizpolnjevanja temeljnih demokratičnih načel. Pazljivo bo spremljala razvoj dogodkov v zvezi s spoštovanjem temeljnih demokratičnih svoboščin in človekovih pravic. Ponovno izraža svojo pripravljenost za vključitev v okrepljen politični dialog in prispevanje k procesu demokratizacije. V ta namen je pripravljena pred 31. decembrom 2001 ponovno pregledati ta sklep, če bi prišlo do spodbudnega razvoja dogodkov, vendar si pridržuje pravico do nadaljnjih ukrepov, če ne bo izboljšanja.Za KomisijoZa Svet--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (SZVP) 2016/2384 z dne 22. decembra 2016 o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1136

text:
               23.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 352/92

         SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2384
   z dne 22. decembra 2016
   o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu in o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1136
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP (1).

               (2)

               Svet je 12. julija 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1136 (2) o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (3)

               Svet je ugotovil, da so bile dodatne tri osebe vpletene v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP in da je pristojni organ o teh osebah sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča ter da bi te osebe morale biti uvrščene na seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (4)

               Seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Skupno stališče 2001/931/SZVP, bi bilo zato treba ustrezno posodobiti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Priloga k Sklepu (SZVP) 2016/1136 se spremeni, kot je navedeno v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. decembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         M. LAJČÁK

      (1)  Skupno stališče Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (UL L 344, 28.12.2001, str. 93).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/1136 z dne 12. julija 2016 o posodobitvi seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu, in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/2430 (UL L 188, 13.7.2016, str. 21).

      PRILOGA
      Na seznam oseb iz oddelka I (Osebe) Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1136 se dodajo naslednje osebe:

                  —

                  EL HAJJ, Hassan Hassan, rojen 22. marca 1988 v Zaghdraiyi, Sidon (Libanon), državljan Kanade; št. potnega lista: JX446643 (Kanada);

                  —

                  MELIAD, Farah (alias HUSSEIN HUSSEIN, alias JAY DEE), rojen 5. novembra 1980 v Sydneyju (Avstralija), državljan Avstralije; št. potnega lista: M2719127 (Avstralija);

                  —

                  ȘANLI, Dalokay (alias Sinan), rojen 13. oktobra 1976 v Pülümürju (Turčija).


title: 2010/9/EU: Sklep Komisije z dne 6. januarja 2010 o varnostnih zahtevah, ki jim v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta morajo ustrezati Evropski standardi za kopalne obroče, kopalne pripomočke ter kopalne kadi in stojala za kadi za dojenčke in male otroke (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10290) Besedilo velja za EGP

text:
               7.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 3/23

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 6. januarja 2010
   o varnostnih zahtevah, ki jim v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta morajo ustrezati Evropski standardi za kopalne obroče, kopalne pripomočke ter kopalne kadi in stojala za kadi za dojenčke in male otroke
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10290)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2010/9/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) ter zlasti člena 4(1)(a) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropske standarde v skladu z Direktivo 2001/95/ES določajo evropski organi za standardizacijo. Ti standardi morajo zagotavljati, da proizvodi izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo Direktive.

               (2)

               V skladu z Direktivo 2001/95/ES se domneva, da je proizvod varen glede nevarnosti in vrste nevarnosti, zajetih v ustreznih nacionalnih standardih, kadar je v skladu s prostovoljnimi nacionalnimi standardi, ki prevzemajo evropske.

               (3)

               Komisija je v sodelovanju z nacionalni organi, nacionalnimi organi za standardizacijo, potrošniškimi združenji, organizacijami za varnost proizvodov, gospodarskimi subjekti in laboratoriji za testiranje leta 2006 naročila študijo (2) za oceno varnosti številnih proizvodov za nego otrok, ki se pogosto uporabljajo pri negi dojenčkov in malih otrok, starih od 0 do 5 let.

               (4)

               V študiji so bili za te proizvode zbrani ustrezni statistični podatki o nesrečah in poškodbah v EU in po svetu, opravljena pa je bila tudi celovita ocena nevarnosti, ki je temeljila na opredelitvi glavnih nevarnosti in oceni možnih izpostavljenosti.

               (5)

               Študija je med drugim ocenila kopalne obroče, kopalne pripomočke in kopalne kadi s stojali ali brez njih. Ti proizvodi se uporabljajo za kopanje dojenčkov in malih otrok, ugotovljeno pa je bilo, da so zelo nevarni predvsem za utopitev, kar je pogosto povzročilo smrtne primere zaradi nizke starosti uporabnikov.

               (6)

               Dokazi in statistični podatki, zbrani iz nesreč, dosledno kažejo, da nevarnost za utopitev obstaja zaradi nezadostnih, nejasnih in nevidnih opozoril in navodil za varno uporabo proizvodov ter zaradi slabe strukturne celovitosti in odpornosti proizvodov. Nesreče in statistični podatki so tudi razkrili nevarnost za padce, poškodbe in zaužitje majhnih delov pri uporabi teh proizvodov in neustreznem nadzoru negovalcev.

               (7)

               Čeprav obstajajo številne informacije o utopitvah in poškodbah pri kopanju v zgodnjem otroštvu po svetu, neposredna povezava med uporabo pripomočkov za pomoč pri kopanju in smrtnimi primeri ali nesrečami pri kopanju ni potrjena. Sklep raziskovalcev in svetovne znanstvene literature je, da ni jasnih dokazov, ki bi potrjevali povezavo med naraščajočim številom nesreč in uporabo pripomočkov za kopanje (3). Nekateri raziskovalci so zaradi ugotovljene povezave med počasnejšim naraščanjem prodaje kopalnih obročev in zmanjšanjem nesreč in utopitev pri kopanju celo zagovarjali „majhen varnostni učinek“ pri uporabi kopalnih obročev (4).

               (8)

               Za te tri vrste proizvodov ni evropskih standardov. Zato je treba določiti posebne zahteve po členu 4(1)(a) Direktive 2001/95/ES, da se od organov za standardizacijo zahteva, da pripravijo standarde za zmanjšanje nevarnosti pri uporabi kopalnih obročev, kopalnih pripomočkov in kopalnih kadi (s stojali ali brez njih) pri kopanju dojenčkov ali malih otrok. Te standarde je treba oblikovati po postopku iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (5). Sklic na sprejeti standard je treba v skladu s členom 4(2) Direktive 2001/95/ES objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

               (9)

               Ko bodo zadevni standardi na voljo, če se bo Komisija odločila, da objavi sklic nanje v Uradnem listu, je treba po postopku iz člena 4(2) Direktive 2001/95/ES domnevati, da kopalni obroči, kopalni pripomočki in kopalne kadi (s stojali ali brez njih), proizvedeni v skladu s takšnimi standardi, izpolnjujejo splošne varnostne zahteve Direktive 2001/95/ES glede varnostnih zahtev, ki jih zajemajo standardi.

               (10)

               Za izboljšanje trenutne ravni varnosti pri uporabi teh proizvodov je treba ukrepati glede standardov ter staršem in odraslim negovalcem zagotoviti informacije o namenu in varni uporabi teh proizvodov.

               (11)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 15 Direktive 2001/95/ES –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               —

               „kopalni obroči za dojenčke“ („kopalni sedež“) pomenijo proizvode, ki omogočajo, da je otrok v sedečem položaju med kopanjem. Ti proizvodi so namenjeni uporabi le pri otroku, ki lahko pokončno sedi brez pomoči, in se ne smejo uporabljati, ko se otrok začne postavljati v pokončen položaj.

               —

               „kopalni pripomočki za dojenčke“ pomenijo proizvode, ki omogočajo, da je otrok v nagnjenem ali ležečem položaju med kopanjem. Ti proizvodi so namenjeni uporabi od rojstva do takrat, ko lahko otrok sedi pokončno brez pomoči.

               —

               „kopalne kadi za dojenčke in male otroke“ pomenijo proizvode, ki so namenjeni kopanju otrok od rojstva do starosti 12 mesecev. Ti proizvodi se lahko uporabljajo kot samostoječi proizvodi, ki se postavijo v običajne kopalne kadi ali na njihove robove ali na tla, ali v povezavi s stojali.

         Člen 2
   Zahteve
   Posebne varnostne zahteve za proizvode iz člena 1, ki jih morajo v skladu s členom 4 Direktive 2001/95/ES izpolnjevati evropski standardi, so določeni v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 3
   Objava
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 6. januarja 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

      (2)  http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/ongoing-projects_en.htm#project_results

      (3)  „Drowning of babies in bath seats: do they provide false reassurance?“ v Royal Society for the Prevention of Accidents (Združeno kraljestvo). Februar 2005.
   http://www.rospa.com/productsafety/info/bathseats_drowning.pdf

      (4)  Comments to CPSC on Advance Notice of Proposed Rulemaking on baths seats and rings by Harvard School of Public Health — Department of Health Policy and Management. Maj 2001. http://www.cpsc.gov/LIBRARY/FOIA/foia01/pubcom/commenta.pdf

      (5)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

      PRILOGA

         Posebne varnostne zahteve za kopalne obroče

      NEVARNOST: Glavna nevarnost pri tem proizvodu je utopitev.
      1.   VARNOSTNE ZAHTEVE
      (1)   Splošne varnostne zahteve

      Proizvodi ne ogrožajo varnosti ali zdravja otrok in negovalcev, kadar se uporabljajo v skladu s predvideno ali predvidljivo uporabo ob upoštevanju vedenja otrok. Upoštevati je treba sposobnosti otrok in negovalcev, zlasti pri proizvodih, ki so zaradi svojih funkcij, mer in značilnosti namenjeni uporabi pri otrocih, mlajših od 10 mesecev. Oznake na proizvodih ali njihovi embalaži ter priložena navodila za uporabo opozorijo uporabnike ali negovalce na nevarnosti in tveganje za poškodbe, ki izhajajo iz uporabe igrač, ter na načine, kako se jim izogniti.
      (2)   Posebne varnostne zahteve

         Kemijske zahteve

      Kopalni obroči izpolnjujejo ustrezno zakonodajo EU.

         Požarne in toplotne lastnosti

      Za preprečevanje opeklin zaradi tekoče vroče vode iz pipe se negovalci opozorijo, naj bodo pozorni na temperaturo vode in naj otroku preprečijo dostop do pipe.

         Fizikalne in mehanske lastnosti

      Nevarnost ujetja v zeve in odprtine
      Proizvodi se načrtujejo in proizvajajo tako, da se prepreči:

                  —

                  ujetje prstov v največji možni meri,

                  —

                  ujetje nog v odprtino, skozi katero je otrok spolzel in zaradi česar ostane otrok pod vodo.

            Nevarnost gibljivih delov
      Proizvodi, ki se lahko zložijo, imajo mehanizem za zložitev, ki ga otrok ali nepozorni negovalec ne more sprožiti. Proizvoda ni mogoče namestiti brez sprožitve zaklepnega mehanizma. Premiki proizvoda zaradi gibanja otroka, zlasti pri spremembi težišča (med sedežem in kopalno kadjo) se preprečijo in ne smejo povzročati hudega stiskanja. Vrtljivi sedeži se v največji možni meri načrtujejo tako, da preprečujejo ureznine in stiskanje otroka pri uporabi.
      Nevarnost padca
      Za zmanjšanje nevarnosti padca, ki bi lahko povzročil utopitev, proizvod in njegovi dodatki za pritrditev na kopalno kad prenesejo notranje ali zunanje sile, ki jih izvaja otrok in bi lahko povzročile prevrnitev. Proizvod se zlasti ne sme prevrniti, ko se otrok nagne v katero koli stran, poskuša vstati ali poriva sedež.
      Nevarnost zadavljenja
      Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja proizvod ne vsebuje majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in jih lahko otrok v celoti da v usta. Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja se polnilni materiali, ki povzročajo to nevarnost, ne smejo ločiti z močjo otroka, zlasti z grizenjem.
      Nevarnost zadušitve
      Proizvod ne vsebuje plastičnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka, ali kakršnih koli neprepustnih prevlek kopalnega obroča, ki lahko pokrijejo usta in nos ter so nevarne za zadušitev. Embalaža, v kateri so proizvodi, ne sme biti nevarna za zadušitev zaradi oviranja dihalne poti skozi usta in nos.
      Nevarnost zaužitja
      Za zmanjšanje nevarnosti zaužitja proizvod ne vsebuje ločenih ali majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in lahko vstopijo v požiralnik.
      Nevarni robovi
      Dostopni robovi, zlasti robovi v neposrednem stiku s kožo otroka, se načrtujejo tako, da preprečujejo ureznine in rane.
      Strukturna celovitost
      Dodatki za pritrditev (priseski ali drugi), ki so bistveni za pritrditev proizvoda, ohranjajo funkcionalnost med celotno življenjsko dobo proizvoda.
      Za preprečevanje ločitve sestavnih delov, ki bi lahko povzročili fizične poškodbe, proizvodi prenesejo mehanično obremenitev, ki so ji izpostavljeni med uporabo.
      Zaščitna funkcija
      Za preprečevanje zadušitve pri utopitvi so proizvodi načrtovani tako, da je otrok lahko le v sedečem položaju. Pri načrtovanju se upoštevajo antropometrični podatki, ki ustrezajo starostni skupini. Zaščitna funkcija mora omogočati, da se lahko otrok zlahka reši v nujnem primeru.
      Nevarnost zaradi delovanja otroka na dodatek proizvoda za pritrditev
      Za preprečevanje nevarnosti utopitve dodatka za pritrditev ne more sprožiti otrok ali nepozorni negovalec.
      Posebna opozorila za proizvod
      Opozorila in navodila za uporabo jasno navajajo, da:

                  —

                  mora biti negovalec ves čas v stiku z otrokom,

                  —

                  se utopitev lahko zgodi v zelo kratkem času in zelo plitvi vodi (± 2cm),

                  —

                  proizvod ne daje nobene dodatne varnosti glede nevarnosti pri vodi in da je pri uporabi kopalnih obročev že prišlo do utopitev.

            Opozorila in informacije morajo biti jasno označena na embalaži, na proizvodu, na mestu prodaje in jim je treba priložiti slike.
      Oznaka z opozorili je obstojna in mora biti vidna, ko je otrok v kopalnem obroču.
      Negovalci se obvestijo o starostnem obdobju, ko so otroci ranljivi (5 do 10 mesecev).
      Higiena
      Kopalni obroči se načrtujejo tako, da se lahko umijejo in posušijo.

         Posebne varnostne zahteve za kopalne pripomočke

      NEVARNOST: Glavna nevarnost pri tem proizvodu je utopitev.
      2.   VARNOSTNE ZAHTEVE
      (1)   Splošne varnostne zahteve

      Proizvodi ne ogrožajo varnosti ali zdravja otrok in negovalcev, kadar se uporabljajo v skladu s predvideno ali predvidljivo uporabo ob upoštevanju vedenja otrok. Upoštevati je treba sposobnosti otrok in negovalcev, zlasti pri proizvodih, ki so zaradi svojih funkcij, mer in značilnosti namenjeni uporabi pri otrocih, mlajših od 9 mesecev. Oznake na proizvodih ali njihovi embalaži ter priložena navodila za uporabo opozorijo uporabnike ali negovalce na nevarnosti in tveganje za poškodbe, ki izhajajo iz uporabe igrač, ter na načine, kako se jim izogniti.
      (2)   Posebne varnostne zahteve

         Kemijske zahteve

      Kopalni pripomočki izpolnjujejo ustrezno zakonodajo EU.

         Požarne in toplotne lastnosti

      Za preprečevanje opeklin zaradi tekoče vroče vode iz pipe se negovalci opozorijo, naj bodo pozorni na temperaturo vode in naj otroku preprečijo dostop do pipe.

         Fizikalne in mehanske lastnosti

      Nevarnost ujetja v zeve in odprtine
      Proizvodi se načrtujejo in proizvajajo tako, da se prepreči ujetje prstov.
      Zadavljenje
      Proizvodi se načrtujejo in proizvajajo tako, da se prepreči zadavljenje.
      Nevarnost padca
      Za zmanjšanje nevarnosti padca, ki bi lahko povzročil utopitev, proizvod in njegovi dodatki za pritrditev na kopalno kad prenesejo notranje ali zunanje sile, ki jih izvaja otrok in bi lahko povzročile prevrnitev. Proizvod se zlasti ne sme prevrniti, ko se otrok nagne v katero koli stran, poskuša vstati ali poriva sedež.
      Nevarnost zadavljenja
      Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja proizvod ne vsebuje majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in jih lahko otrok v celoti da v usta. Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja se polnilni materiali, ki povzročajo to nevarnost, ne smejo ločiti z močjo otroka, zlasti z grizenjem.
      Nevarnost zadušitve
      Proizvod ne vsebuje plastičnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka, ali kakršnih koli neprepustnih prevlek kopalnega pripomočka, ki lahko pokrijejo usta in nos ter so nevarni za zadušitev. Embalaža, v kateri so proizvodi, ne sme biti nevarna za zadušitev zaradi oviranja dihalne poti skozi usta in nos.
      Nevarnost zaužitja
      Za zmanjšanje nevarnosti zaužitja proizvod ne vsebuje ločenih ali majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in lahko vstopijo v požiralnik.
      Nevarni robovi
      Dostopni robovi, zlasti robovi v neposrednem stiku s kožo otroka, se načrtujejo tako, da preprečujejo ureznine in rane.
      Strukturna celovitost
      Za preprečevanje ločitve sestavnih delov, ki bi lahko povzročili fizične poškodbe, proizvodi prenesejo mehanične obremenitve, ki so jim izpostavljeni med uporabo.
      Posebna opozorila za proizvod
      Opozorila in navodila za uporabo jasno navajajo:

                  —

                  da mora biti negovalec ves čas v stiku z otrokom,

                  —

                  da se utopitev lahko zgodi v zelo kratkem času in zelo plitvi vodi (± 2cm),

                  —

                  največjo količino vode, da se prepreči vstop vode v otrokova usta,

                  —

                  da proizvod ne daje nobene dodatne varnosti glede nevarnosti pri vodi in da je pri uporabi kopalnih pripomočkov že prišlo do utopitev.

            Opozorila in informacije morajo biti jasno označena na embalaži, na proizvodu, na mestu prodaje in jim je treba priložiti slike.
      Oznaka z opozorili je obstojna in mora biti vidna, ko je otrok v kopalnem pripomočku.
      Negovalci se obvestijo o starostnem obdobju, ko so otroci ranljivi (od rojstva do 9 mesecev).
      Higiena
      Proizvodi se načrtujejo tako, da se lahko brez težav umijejo in posušijo.

         Posebne varnostne zahteve za kopalne kadi za dojenčke in stojala za kadi

      NEVARNOST: Glavni nevarnosti pri tem proizvodu sta utopitev in padec, ko se kopalna kad za dojenčke loči od stojala ali podpore.
      3.   VARNOSTNE ZAHTEVE:
      (1)   Splošne varnostne zahteve

      Proizvodi ne ogrožajo varnosti ali zdravja otrok in negovalcev, kadar se uporabljajo v skladu s predvideno ali predvidljivo uporabo ob upoštevanju vedenja otrok. Upoštevati je treba sposobnosti otrok in negovalcev, zlasti pri proizvodih, ki so zaradi svojih funkcij, mer in značilnosti namenjeni uporabi pri otrocih, mlajših od 12 mesecev. Oznake na proizvodih ali njihovi embalaži ter priložena navodila za uporabo opozorijo uporabnike ali negovalce na nevarnosti in tveganje za poškodbe, ki izhajajo iz uporabe igrač, ter na načine, kako se jim izogniti.
      (2)   Posebne varnostne zahteve

         Kemijske zahteve

      Kopalne kadi za dojenčke in stojala za kadi izpolnjujejo ustrezno zakonodajo EU.

         Požarne in toplotne lastnosti

      Za preprečevanje opeklin zaradi tekoče vroče vode iz pipe se negovalci opozorijo, naj bodo pozorni na temperaturo vode in naj otroku preprečijo dostop do pipe.

         Fizikalne in mehanske lastnosti

      Nevarnost ujetja v zeve in odprtine
      Proizvodi se načrtujejo in proizvajajo tako, da se čim bolj prepreči ujetje prstov.
      Zadavljenje
      Proizvodi se načrtujejo in proizvajajo tako, da se prepreči zadavljenje.
      Nevarnost gibljivih delov
      Proizvodi, ki se lahko zložijo, imajo mehanizem za zložitev, ki ga otrok ali nepozorni negovalec ne more sprožiti. Proizvoda ni mogoče namestiti brez sprožitve zaklepnega mehanizma. Premiki proizvoda zaradi gibanja otroka, zlasti pri spremembi težišča, so prepovedani, da se prepreči stiskanje.
      Nevarnost padca
      Za preprečevanje neustrezne stabilnosti se kopalna kad in stojalo zanjo načrtujeta in proizvajata tako, da lahko preneseta težo otroka in vode. Kopalna kad in stojalo zanjo se ne smeta prevrniti zaradi premikanja otroka ali nenamernega giba negovalca. Proizvod se zlasti ne sme prevrniti, ko se otrok nagne v katero koli stran ali poskuša vstati.
      Nevarnost zadavljenja
      Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja proizvod ne vsebuje majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in jih lahko otrok v celoti da v usta. Za zmanjšanje nevarnosti zadavljenja se polnilni materiali, ki povzročajo to nevarnost, ne smejo ločiti z močjo otroka, zlasti z grizenjem.
      Nevarnost zadušitve
      Proizvod ne vsebuje plastičnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka, ali kakršnih koli neprepustnih prekrival kopalne kadi, ki lahko pokrijejo usta in nos ter so nevarni za zadušitev. Embalaža, v kateri so proizvodi, ne sme biti nevarna za zadušitev zaradi oviranja dihalne poti skozi usta in nos.
      Nevarnost zaužitja
      Za zmanjšanje nevarnosti zaužitja proizvod ne vsebuje ločenih ali majhnih delov, ki se lahko odstranijo z močjo otroka in lahko vstopijo v požiralnik.
      Nevarni robovi
      Dostopni robovi, zlasti robovi v neposrednem stiku s kožo otroka, se načrtujejo tako, da preprečujejo ureznine in rane.
      Strukturna celovitost
      Za preprečevanje razpada ali zloma sestavnih delov, ki bi lahko povzročili fizične poškodbe, proizvod prenese mehanične obremenitve, ki jim je izpostavljen med uporabo. Za preprečevanje razpada sestavnih delov, ki bi lahko povzročili poškodbe, se pri proizvodnji kopalnih kadi in stojal uporabljajo materiali, ki lahko ohranjajo funkcionalnost skozi življenjsko dobo proizvoda, pri čemer se upoštevajo zlasti toplotne spremembe.
      Nevarnosti zaradi kombinacije dveh ločenih delov
      Dodatek, ki pritrjuje kopalno kad na stojalo, prenese mehanične obremenitve, ki jim je izpostavljen med uporabo. Za stojala za kadi in kopalne kadi, ki se prodajajo ločeno, opozorila in navodila za uporabo navajajo proizvode, ki se lahko skupaj varno uporabljajo.
      Posebna opozorila za proizvod
      Opozorila in navodila za uporabo jasno navajajo, da:

                  —

                  mora biti negovalec ves čas v stiku z otrokom,

                  —

                  se utopitev lahko zgodi v zelo kratkem času in zelo plitvi vodi (± 2cm), proizvod ne daje nobene dodatne varnosti glede nevarnosti pri vodi in da je pri uporabi kopalnih kadi že prišlo do utopitev.

            Opozorila in informacije morajo biti jasno označena na embalaži, na proizvodu, na mestu prodaje in jim je treba priložiti slike.
      Oznaka z opozorili je obstojna in mora biti vidna, ko je otrok v kopalni kadi.
      Negovalci se obvestijo o starostnem obdobju, ko so otroci ranljivi (manj kot 12 mesecev).
      Kopalnim kadem je priloženo opozorilo negovalcem, naj ne postavljajo kopalnih kadi v višji položaj z uporabo proizvodov, kot so mize.
      Higiena
      Proizvodi se načrtujejo tako, da se lahko brez težav umijejo in posušijo.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0114(01)

1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 (C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0190 - 0191

		1.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 (C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer za proračunsko leto 2005 z odgovori Fundacije [2],- ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [3], in zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer [4] ter zlasti člena 16 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5] in zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0098/2007),1. podeli izvršnemu direktorju Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer razrešnico glede izvrševanja proračuna Fundacije za proračunsko leto 2005;2. navaja pripombe v priloženi resoluciji;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske fundacije za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 37.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 80.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 139, 30.5.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1111/2005 (UL L 184, 15.7.2005, str. 1).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 1. marca 1984 o sklenitvi Protokola o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31984D0132

Uradni list L 068 , 10/03/1984 str. 0036 - 0045 španska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 5 str. 0004  portugalska posebna izdaja poglavje 15 zvezek 5 str. 0004

		Sklep Svetaz dne 1. marca 1984o sklenitvi Protokola o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja(84/132/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker programi varstva okolja Evropskih skupnosti [2] poudarjajo potrebo po varstvu in čiščenju morja, da bi še naprej imelo svoj delež pri ohranitvi in razvoju vrst in ohranjalo življenjsko pomembno ekološko ravnotežje;ker drugi program varstva okolja Evropskih skupnosti poudarja nujno potrebo po mednarodnih rešitvah problema razvoja in ekološkega upravljanja obalnih območij;ker se tretji program varstva okolja Evropskih skupnosti [3], čigar glavna načela so Svet in predstavniki vlad držav članic odobrili 7. februarja 1983, nanaša predvsem na potrebo po racionalni politiki varstva naravnih virov in gospodarjenja z njimi;ker je eden od ciljev drugega programa varstva okolja Evropskih skupnosti sodelovanje z državami v razvoju in zlasti s sredozemskimi partnericami Skupnosti z namenom varstva okolja;ker člen 4 Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem, ki jo je Skupnost odobrila s Sklepom 77/585/EGS [4], pooblašča pogodbenice, da sprejmejo dodatne protokole, ki predpisujejo ukrepe, postopke in standarde za izvajanje navedene konvencije; ker so v skladu s tem členom sredozemske države, zastopane na konferenci pooblaščencev, ki je bila 2. in 3. aprila 1982 v Ženevi, podpisale Protokol o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja;ker je Skupnost s Sklepom 75/585/EGS odobrila tudi Protokol o preprečevanju onesnaženja Sredozemskega morja zaradi odmetavanja z ladij in zrakoplovov, ter s Sklepom 81/420/EGS [5] Protokol o sodelovanju v boju zoper onesnaževanje Sredozemskega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi v primerih nezgode ter s Sklepom 83/101/EGS [6] Protokol o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem s kopnega;ker Protokol o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja predvideva morebitno sprejetje ukrepov glede trgovine, uvoza in izvoza živali in rastlin, zavarovanih s protokolom, in bi zato lahko vplival na skupno trgovinsko politiko in prost pretok blaga med državami članicami;ker bi nekatere določbe navedenega protokola lahko vplivale na Direktivo Sveta 76/464/EGS z dne 4. maja 1976 o onesnaževanju zaradi odvajanja nekaterih nevarnih snovi v vodno okolje Skupnosti [7], na Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic [8], na Direktivo Sveta 79/923/EGS z dne 30. oktobra 1979 o zahtevah glede kakovosti voda, primernih za lupinarje [9] in Uredbo Sveta (EGS) št. 348/81 z dne 20. januarja 1981 o skupnih pravilih za uvoz kitov ali proizvodov iz kitov in delfinov [10];ker navedeni protokol določa zaščito skupnih naravnih virov regije, ohranitev raznolikosti domorodnih vrst in varstvo nekaterih naravnih habitatov z ustanovitvijo številnih posebej zavarovanih območij;ker ima večina podpisnic Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem in priloženih protokolov v okviru celotnega pristopa Skupnosti k Sredozemlju poseben odnos s Skupnostjo, predvsem glede sodelovanja; ker Protokol o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja določa natančna pravila za takšno sodelovanje v sektorjih, ki jih pokriva;ker je Skupnost podpisala navedeni protokol 30. marca 1983;ker bo Skupnost sodelovala pri izvajanju navedenega protokola z izvrševanjem svojih pristojnosti, kot izhajajo iz obstoječih skupnih pravil, kot tudi tistih, pridobljenih na podlagi prihodnjih aktov, ki jih bo sprejel Svet, ter z uporabo rezultatov aktivnosti Skupnosti (raziskave – izmenjave informacij) na zadevnih področjih;ker se zdi nujno, da naj Skupnost odobri navedeni protokol, da med delovanjem skupnega trga doseže enega od ciljev, ki jih je Skupnost določila na področju varstva okolja in kakovosti življenja; ker se je treba, glede na to, da Pogodba ne predvideva posebnih pooblastil za ukrepanje, ki je potrebno za sprejetje tega sklepa, sklicevati na člen 235 Pogodbe,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Protokol o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja se s tem odobri v imenu Evropske gospodarske skupnosti.Besedilo protokola se priloži temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta deponira listine, kot je predvideno v členu 18 Protokola, navedenega v členu 1.V Bruslju, 1. marca 1984Za SvetPredsednikH. Bouchardeau[1] UL C 322, 28.11.1983, str. 278.[2] UL C 112, 20.12.1973, str. 1 inUL C 139, 13.6.1977, str. 1.[3] UL C 46, 17.2.1983, str. 1.[4] UL L 240, 19.9.1977, str. 1.[5] UL L 162, 19.6.1981, str. 4.[6] UL L 67, 12.3.1983, str. 1.[7] UL L 129, 18.5.1973, str. 23.[8] UL L 103, 25.4.1979, str. 1.[9] UL L 281, 10.11.1979, str. 47.[10] UL L 39, 12.2.1981, str. 1.--------------------------------------------------Protokolo posebej zavarovanih območjih SredozemljaPOGODBENICE TEGA PROTOKOLA,KOT POGODBENICE KONVENCIJE o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem, sprejete 16. februarja 1976 v Barceloni,ZAVEDAJOČ SE nevarnosti, ki grozi okolju celotnega območja Sredozemskega morja zaradi naraščajočih človekovih dejavnosti v regiji,OB UPOŠTEVANJU posebnih hidrografskih in ekoloških značilnosti območja Sredozemskega morja,OB POUDARJANJU pomembnosti varstva in, če je to primerno, izboljšanja stanja naravnih virov in naravnih območij Sredozemskega morja, kot tudi kulturne dediščine v regiji, med drugim z ustanavljanjem posebej zavarovanih območij, vključno z morskimi območji in njihovim okoljem,V ŽELJI, da se vzpostavi tesno medsebojno sodelovanje, da se doseže ta cilj,SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:Člen 11. Pogodbene stranke tega protokola (v nadaljevanju "pogodbenice") sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da bi zavarovale tista morska območja, ki so pomembna za varovanje naravnih virov in naravnih območij Sredozemskega morja, kot tudi varovanje njihove kulturne dediščine v regiji.2. Ta protokol v ničemer ne posega v kodifikacijo in razvoj pomorskega prava Konference Združenih narodov o pomorskem pravu, sklicane v skladu z resolucijo 2750 C (XXV) Generalne skupščine Združenih narodov, niti v sedanje ali prihodnje zahteve in pravna stališča katere koli države glede pomorskega prava, narave in obsega obalne pristojnosti in jurisdikcije države zastave.Člen 2Za namen razglasitve posebej zavarovanih območij (v nadaljnjem besedilu "zavarovana območja") je območje, za katero velja ta protokol, Sredozemsko morje, kot je opredeljeno v členu 1 Konvencije o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem (v nadaljnjem besedilu "Konvencija"); pri tem se razume, za namen tega protokola, da je območje omejeno na teritorialno morje pogodbenic in lahko vključuje vode na kopenski strani temeljne črte, od katere se meri širina teritorialnega morja, in v primeru vodotokov sega do meje sladke vode. Lahko vključuje tudi močvirja ali obalna območja, ki jih določi vsaka pogodbenica.Člen 31. Pogodbenice, kolikor je mogoče, ustanovijo zavarovana območja in si prizadevajo za sprejem potrebnih ukrepov, da se ta območja zavarujejo in, če je to primerno, čimprej obnovijo.2. Taka območja se ustanovijo, da se zavarujejo predvsem:(a) - območja biološke in ekološke vrednosti,- genska raznolikost vrst kot tudi zadovoljiva populacijska raven ter njihova območja za razmnoževanje in habitate,- reprezentativne vrste ekosistemov kot tudi ekološki procesi;(b) mesta izjemne pomembnosti zaradi njihovega znanstvenega, estetskega, zgodovinskega, arheološkega, kulturnega ali izobraževalnega pomena.Člen 4Na svojem prvem zasedanju pogodbenice tega protokola oblikujejo in sprejmejo, po potrebi v sodelovanju s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, skupne smernice in, če je potrebno, standarde ali merila, ki obravnavajo predvsem:(a) izbiro zavarovanih območij;(b) ustanovitev zavarovanih območij;(c) upravljanje zavarovanih območij;(d) posredovanje informacij o zavarovanih območjih.Člen 5Pogodbenice lahko okrepijo varovanje zavarovanega območja tako, da na območju, kjer velja ta protokol, vzpostavijo eno ali več varovalnih območij, kjer dejavnosti niso tako strogo omejene, medtem ko ostajajo združljiva z nameni zavarovanega območja.Člen 61. Če pogodbenica želi ustanoviti zavarovano območje, sosednje obmejnemu območju ali mejam območja, ki je pod nacionalno jurisdikcijo druge pogodbenice, si pristojne oblasti obeh pogodbenic prizadevajo za medsebojno posvetovanje, da bi se sporazumele o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, ter, med drugim, proučijo možnost, da druga pogodbenica ustanovi ustrezno zavarovano območje ali da sprejme kateri koli ustrezni ukrep.2. Če pogodbenica namerava ustanoviti zavarovano območje, sosednje obmejnemu območju ali mejam območja, ki je pod nacionalno jurisdikcijo države, ki ni pogodbenica tega protokola, si pogodbenica prizadeva za sodelovanje s pristojnimi oblastmi tiste države, da bi organizirali posvetovanja, navedena v odstavku 1.3. Če sosednje zavarovano območje ustanovita dve pogodbenici ali ena pogodbenica in država, ki ni pogodbenica tega protokola, se lahko s posebnimi sporazumi predvidi, kako lahko pride do posvetovanja ali sodelovanja, predvidenega v odstavkih 1 in 2.4. Če namerava država, ki ni pogodbenica tega protokola, ustanoviti zavarovano območje, sosednje obmejnemu območju ali mejam območja pod nacionalno jurisdikcijo pogodbenice tega protokola, si slednja prizadeva za sodelovanje skupaj z državo, da bi organizirali posvetovanja in po možnosti sklenili poseben sporazum, kot je navedeno v odstavku 3.Člen 7Ob upoštevanju zastavljenih ciljev in ob upoštevanju značilnosti vsakega zavarovanega območja, pogodbenice v skladu s pravili mednarodnega prava postopoma sprejmejo zahtevane ukrepe, ki lahko vključujejo:(a) organizacijo sistema načrtovanja in upravljanja;(b) prepoved odmetavanja ali odvajanja odpadkov ali drugih snovi, ki bi utegnili škodovati zavarovanemu območju;(c) ureditev s predpisi prehoda ladij in vsakega ustavljanja ali zasidranja;(d) ureditev s predpisi ribolova, lova ter odvzema živali in nabiranja rastlin;(e) prepoved uničevanja življenja rastlin ali živali ter prepoved naselitve eksotičnih vrst;(f) ureditev s predpisi katerega koli dejanja, ki bi utegnilo škodovati ali vznemiriti rastlinstvo in živalstvo, vključno z naselitvijo domorodnih živalskih ali botaničnih vrst;(g) ureditev s predpisi katere koli dejavnosti, ki vključuje raziskovanje ali izkoriščanje morskega dna ali njegovega podtalja ali spremembo profila morskega dna;(h) ureditev s predpisi katere koli dejavnosti, ki vključuje spremembo profila tal ali izkoriščanje podtalja celinskega dela morskega zavarovanega območja;(i) ureditev s predpisi katere koli arheološke dejavnosti in odstranitve katerega koli objekta, ki se lahko šteje za arheološki objekt;(j) ureditev s predpisi trgovine z živalmi, deli živali, rastlinami, deli rastlin in arheološkimi predmeti, ki izvirajo iz zavarovanih območij in so predmet varstvenih ukrepov, ter njihov uvoz in izvoz;(k) kateri koli ukrep, katerega cilj je varovanje ekoloških in bioloških procesov v zavarovanih območjih.Člen 81. Pogodbenice na primeren način objavijo ustanovitev zavarovanih območij kot tudi drugih območij, opredeljenih v členu 5, ter oznake in predpise, ki se uporabljajo zanje.2. Informacije, navedene v odstavku 1, se sporočijo Organizaciji, določeni v členu 13 Konvencije (v nadaljnjem besedilu "Organizacija"), ki pripravi in redno vodi imenik zavarovanih območij na območju, kjer velja ta protokol. Pogodbenice dajejo Organizaciji vse v ta namen potrebne informacije.Člen 91. Pogodbenice, ob spodbujanju varstvenih ukrepov, upoštevajo tradicionalne dejavnosti svojega lokalnega prebivalstva. Nobena izjema, ki je dovoljena za ta namen, ne bo, kolikor je le mogoče, takšna, da bi:(a) ogrozila ohranitve ekosistemov, zavarovanih v smislu tega protokola, ali biološke procese, ki prispevajo k ohranjanju teh ekosistemov;(b) povzročila izumrtje ali kakršno koli pomembno zmanjšanje števila osebkov, ki sestavljajo vrste ali živalske in rastlinske populacije v okviru zavarovanih ekosistemov, ali katerih koli ekološko povezanih vrst ali populacij, zlasti selitvenih in redkih, ogroženih ali endemičnih vrst.2. Pogodbenice, ki odobrijo izjeme pri varstvenih ukrepih ali ki dosledno ne uporabljajo takih ukrepov, o tem ustrezno obvestijo Organizacijo.Člen 10Pogodbenice spodbujajo in razvijajo znanstveno in tehnično raziskovanje o svojih zavarovanih območjih ter o ekosistemih in arheološki dediščini teh območij.Člen 11Pogodbenice si prizadevajo obvestiti javnost na najširši možni način o pomembnosti in interesu zavarovanih območij in o znanstvenih dognanjih, ki jih lahko prinesejo tako z vidika ohranjanja narave kot arheologije. Take informacije morajo biti ustrezno vključene v izobraževalne programe o okolju in zgodovini. Pogodbenice si prav tako prizadevajo spodbujati javnost in njihove naravovarstvene organizacije, da sodelujejo pri ustreznih ukrepih, ki so nujni za varstvo zadevnih območij.Člen 12V okviru možnosti pogodbenice izdelajo program sodelovanja za uskladitev ustanavljanja, načrtovanja, upravljanja in ohranjanja zavarovanih območij, da bi ustvarili omrežje zavarovanih območij v sredozemski regiji ob popolnem upoštevanju obstoječih omrežij, zlasti omrežij biosfernih rezervatov Unesca. Redno si izmenjujejo informacije o značilnostih zavarovanih območij, pridobljenih izkušnjah in težavah, s katerimi se srečujejo.Člen 13Pogodbenice si v skladu s postopki, določenimi v členu 14, izmenjujejo znanstvene in tehnične podatke o trenutnih ali načrtovanih raziskavah in pričakovanih rezultatih. V čim večjem možnem obsegu med sabo usklajujejo svoje raziskave. Nadalje si prizadevajo, da skupaj določijo ali standardizirajo znanstvene metode, ki naj se uporabljajo pri izbiri, upravljanju in spremljanju zavarovanih območij.Člen 141. Pri uporabi načel o sodelovanju, določenih v členih 12 in 13, pogodbenice Organizaciji pošiljajo:(a) primerljive informacije o spremljanju biološkega razvoja sredozemskega okolja;(b) poročila, publikacije in informacije znanstvene, upravne in pravne narave, še zlasti:- o ukrepih, ki so jih pogodbenice sprejele skladno s tem protokolom za varovanje zavarovanih območij,- o vrstah, ki so prisotne na zavarovanih območjih,- o katerih koli grožnjah območjem, predvsem tistih, ki izvirajo iz virov onesnaževanja izven njihovega nadzora.2. Pogodbenice imenujejo osebe, ki so odgovorne za zavarovana območja. Te osebe se srečujejo vsaj enkrat na dve leti, da obravnavajo zadeve skupnega interesa in zlasti, da predlagajo priporočila o znanstvenih, upravnih in pravnih informacijah kot tudi o standardizaciji in obdelavi podatkov.Člen 151. Pogodbenice, neposredno ali ob pomoči pristojnih regionalnih ali drugih mednarodnih organizacij ali dvostransko, sodelujejo na začetku veljavnosti tega protokola pri oblikovanju in izvajanju programov medsebojne pomoči in pomoči tistim državam v razvoju, ki zanjo zaprosijo pri izbiranju, ustanavljanju in upravljanju zavarovanih območij.2. Programi, predvideni v odstavku 1, se morajo nanašati predvsem na usposabljanje znanstvenega in tehničnega osebja, znanstveno raziskovanje ter na nabavo, uporabo in proizvodnjo ustrezne opreme pod ugodnimi pogoji, o katerih se sporazumejo zadevne pogodbenice.Člen 16O spremembah v razmejitvi ali pravnem statusu zavarovanega območja ali ukinitvi celotnega ali dela takšnega območja se ne sme odločati, razen po podobnem postopku, kakršen je bil za njegovo ustanovitev.Člen 171. Redna zasedanja pogodbenic tega protokola potekajo v povezavi z rednimi zasedanji pogodbenic Konvencije, ki se sklicujejo na podlagi člena 14 Konvencije. Skladno z navedenim členom imajo pogodbenice lahko tudi izredna zasedanja.2. Naloga zasedanj pogodbenic tega protokola je predvsem:(a) spremljati izvajanje tega protokola;(b) presojati učinkovitost sprejetih ukrepov, predvsem ob upoštevanju območja, za katerega velja Protokol, in proučevati potrebe po drugih ukrepih, zlasti v obliki prilog, ali, če je nujno, za predvidevanje sprememb v tem območju v skladu z določbami člena 16 Konvencije;(c) sprejeti, pregledati in spremeniti, če je potrebno, katero koli prilogo tega protokola;(d) spremljati ustanovitev in razvoj omrežja zavarovanih območij, opredeljenih v členu 12, in sprejeti smernice za pospešitev vzpostavitve in razvoja tega sistema in povečanje sodelovanja med pogodbenicami;(e) obravnavati priporočila s sestankov odgovornih oseb za zavarovana območja, kot je predvideno v členu 14(2);(f) obravnavati poročila, ki jih pogodbenice pošiljajo Organizaciji skladno s členom 20 Konvencije, in vse druge informacije, ki bi jih pogodbenice utegnile poslati Organizaciji ali zasedanju pogodbenic.Člen 181. Določbe Konvencije, ki se nanašajo na kateri koli protokol, veljajo tudi za ta protokol.2. Poslovnik in finančni pravilnik, sprejeta skladno s členom 18(2) Konvencije, veljata za ta protokol, razen če se pogodbenice tega protokola ne dogovorijo drugače.3. Ta protokol je na voljo za podpis 3. in 4. aprila 1982 v Ženevi ter od 5. aprila 1982 do 2. aprila 1983 v Madridu kateri koli pogodbeni stranki Konvencije in kateri koli državi, povabljeni na konferenco pooblaščencev o Protokolu o posebej zavarovanih območjih Sredozemlja, ki je bila 2. in 3. aprila 1982 v Ženevi. Prav tako je na voljo za podpis od 5. aprila 1982 do 2. aprila 1983 kateremu koli regionalnemu gospodarskemu združenju, v katerem je vsaj ena članica obalna država Sredozemskega morja in ki izvaja pristojnosti na področjih, ki jih pokriva ta protokol.4. Ta protokol je treba ratificirati, sprejeti ali odobriti. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri vladi Španije, ki bo prevzela funkcije depozitarja.5. Od 3. aprila lahko k temu protokolu pristopijo pogodbenice Konvencije ali katera koli država ali združenje, navedeni v odstavku 3.6. Ta protokol začne veljati trideseti dan po deponiranju vsaj šestih listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi protokola ali listine o pristopu k protokolu.V potrditev tega so podpisani, ki so za to pravilno pooblaščeni, podpisali ta protokol.V Ženevi tretjega aprila tisoč devetsto dvainosemdesetega v enem izvodu v arabščini, angleščini, francoščini in španščini, pri čemer so vsa štiri besedila enako verodostojna.--------------------------------------------------