title: Sklep Komisije (EU) 2016/1991 z dne 4. julija 2016 o ukrepih SA.41614 - 2015/C (ex SA.33584 - 2013/C (ex 2011/NN)) Nizozemske v korist profesionalnega nogometnega kluba FC Den Bosch iz 's-Hertogenboscha (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4089) (Besedilo velja za EGP )

text:
                  15.11.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 306/19

            SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1991
      z dne 4. julija 2016
      o ukrepih SA.41614 - 2015/C (ex SA.33584 - 2013/C (ex 2011/NN)) Nizozemske v korist profesionalnega nogometnega kluba FC Den Bosch iz 's-Hertogenboscha

            (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 4089)

      (Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
      (Besedilo velja za EGP)
      EVROPSKA KOMISIJA JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
      po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s členom 108(2) Pogodbe (1),
      ob upoštevanju naslednjega:
      1.   POSTOPEK

                  (1)

                  Komisija je leta 2011 na podlagi obvestila državljana in poročil v tisku izvedela, da je Nizozemska pričela izvajati ukrep pomoči za profesionalni nogometni klub FC Den Bosch iz 's-Hertogenboscha. Komisijo so v letih 2010 in 2011 državljani obvestili tudi o ukrepih v korist drugih profesionalnih nogometnih klubov na Nizozemskem, kot so Willem II iz Tilburga, MVV iz Maastrichta, PSV iz Eindhovna in NEC iz Nijmegena. Na zahtevo Komisije je Nizozemska z dopisom z dne 1. septembra 2011 predložila informacije o ukrepih, ki zadevajo klub FC Den Bosch.

                  (2)

                  Komisija je z dopisom z dne 6. marca 2013 Nizozemsko obvestila, da bo v zvezi z ukrepi v korist klubov Willem II, NEC, MVV, PSV in FC Den Bosch začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe.

                  (3)

                  Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                      (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

                  (4)

                  Nizozemska je pripombe v zvezi s postopkom o ukrepih v korist kluba FC Den Bosch predložila z dopisoma 31. maja 2013 in 7. novembra 2013 ter na sestanku, ki je potekal 13. oktobra 2014. Komisija ni v zvezi z ukrepi v korist kluba FC Den Bosch prejela nobenih pripomb od zainteresiranih strani.

                  (5)

                  Po sklepu o začetku postopka so s soglasjem Nizozemske preiskave za različne klube potekale ločeno. Preiskava v zvezi s klubom FC Den Bosch je bila evidentirana pod številko zadeve SA.41614.

            2.   PODROBEN OPIS UKREPOV

      2.1   Upravičenec, namen in proračun

                  (6)

                  Nacionalna nogometna zveza Koninklijke Nederlandse Voetbal Bond (v nadaljnjem besedilu: KNVB) je krovna organizacija za profesionalno in amatersko nogometno tekmovanje. Na Nizozemskem je profesionalni nogomet organiziran v dvotirni sistem. V sezoni 2014/2015 je tekmovalo 38 klubov, od tega jih je 18 tekmovalo v prvi ligi (eredivisie) in 20 v drugi ligi (eerste divisie).

                  (7)

                  Klub FC Den Bosch v drugi ligi tekmuje že od leta 2004/2005, ko je nazadnje tekmoval v prvi nizozemski ligi. Še nikoli ni tekmoval na evropskem turnirju. Na podlagi informacij, ki jih je predložila Nizozemska, je klub FC Den Bosch majhno podjetje; v sezoni 2011/2012 je imel 31 zaposlenih. Promet in skupna bilanca stanja sta v obeh letih znašala okoli 3 milijone EUR. Zato velja za majhno podjetje (3). Stadion, ki ga klub FC Den Bosch uporablja, je v lasti občine 's-Hertogenbosch (v nadaljnjem besedilu: občina), ki za uporabo stadiona od kluba prejema najemnino.

                  (8)

                  Občina je leta 2010 izvedela, da je klub FC Den Bosch v resnih finančnih težavah, ki so ogrožale njegovo licenco za igranje profesionalnega nogometa in celo obstoj samega kluba. Klub FC Den Bosch je imel 30. junija 2010 negativen lastniški kapital v znesku 4,6 milijona EUR; eno leto pozneje je negativni lastniški kapital znašal 5,4 milijona EUR. Kot je to dokazalo neodvisno računovodsko podjetje, je imel klub tudi vse večje izgube (0,168 milijona EUR junija 2009, 0,612 milijona EUR junija 2010 in 0,744 milijona EUR junija 2011), upadajoč promet (s 3,736 milijona EUR na 2,771 milijona EUR v času 2009–2011) in naraščajoč dolg. Občina, ki je bila ena od upnikov kluba, je imela podrejeno terjatev v znesku 1,65 milijona EUR.

                  (9)

                  Navijači, podjetja in sponzorji so jeseni 2010 sprožili pobudo za preprečitev bankrota kluba FC Den Bosch. Na podlagi te pobude je nastal načrt za prestrukturiranje za izboljšanje finančnega položaja kluba FC Den Bosch, s katerim bi se obnovila njegova sposobnost preživetja, imel pa bi novo pravno strukturo in bil v lasti svojih navijačev. Občina in drugi upniki kluba so se junija 2011 dogovorili o skupni pobudi, kjer bi svoja posojila konvertirali v lastniške deleže kluba. Klub FC Den Bosch, ki je dotlej imel pravni status združenja (Vereniging), je 30. junija 2011 v okviru prestrukturiranja postal družba z omejeno odgovornostjo (naamloze vennootschap) FC Den Bosch N.V.

                  (10)

                  Na podlagi dogovora se je terjatev občine spremenila v 60-odstotni lastniški delež nove družbe z omejeno odgovornostjo FC Den Bosch N.V. Preostalih 40 % lastniškega deleža kluba naj bi pripadlo drugim večjim upnikom kluba, ki so dolgove konvertirali v lastniški kapital, toda z nižjim razmerjem med dolžniškim in lastniškim kapitalom kot občina. Manjši upniki so se delno odpovedali svojim terjatvam. Po tem dogovoru med upniki je občina svojo terjatev iz naslova lastniških instrumentov, ki je nastala iz njenega posojila v znesku 1,65 milijona EUR, prenesla za 1 EUR na fundacijo Stichting Met Heel Mijn Hart. Fundacija ne opravlja nobene komercialne dejavnosti, ustanovili pa so jo klubi in posamezniki, ki podpirajo klub FC Den Bosch.

                  (11)

                  Občina je prav tako privolila v plačilo zneska 1,4 milijona EUR, da klub FC Den Bosch zapusti objekt za trening (4), ki se je nahajal na zemljišču v občinski lasti.

            2.2   Vzroki za sprožitev postopka

                  (12)

                  V svojem sklepu o začetku postopka je Komisija v zvezi z ukrepi v korist kluba FC Den Bosch predhodno sklenila, da je občina klubu FC Den Bosch dala selektivno prednost iz državnih sredstev in mu tako zagotovila pomoč.

                  (13)

                  Komisija je v zvezi z odločitvijo občine, da svojo terjatev v znesku 1,65 milijona EUR proda organiziranim navijačem za 1 EUR, ugotovila, da Nizozemska ne more trditi, da je občina ravnala tako, kot bi v podobnem položaju ravnal zasebni upnik. Komisija je poudarila, da so drugi večji upniki svoje terjatve spremenili v lastniške deleže v novi pravni strukturi, občina pa je svoje terjatve prodala pravzaprav zastonj. V zvezi z nakupom mladinskega objekta za trening za 1,4 milijona EUR je Komisija poudarila, da je to ceno določil zunanji izvedenec kot nadomestno vrednost objekta. Komisija je dvomila, da je nadomestna vrednost objekta enakovredna njegovi tržni ceni.

                  (14)

                  Komisija je prav tako menila, da je verjetno, da bodo ukrepi pomoči profesionalnim nogometnim klubom izkrivili konkurenco in v smislu člena 107(1) Pogodbe vplivali na trgovino med državami članicami.

                  (15)

                  Komisija je v zvezi z združljivostjo morebitne pomoči klubu FC Den Bosch v sklepu o začetku postopka poudarila, da je imel nogometni klub v času dodelitve pomoči finančne težave. Za oceno združljivosti pomoči s Smernicami o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice) je Komisija zahtevala informacije o izpolnjevanju vseh zahtev iz Smernic.

                  (16)

                  Komisija predvsem ni bila zmožna preveriti, če so bili izpolnjeni pogoji iz točk 34–37 smernic, ki zadevajo naravo in izpolnitev načrta za prestrukturiranje. Nadalje je bilo treba dokazati, da je bila pomoč omejena le na potrebni minimum, da je upravičenec izplačal primeren prispevek k prestrukturiranju ter da se bo spoštovalo načelo enkratne pomoči („enkrat in zadnjič“).

            3.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

      3.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

                  (17)

                  Nizozemska se ne strinja s predhodno ugotovitvijo Komisije, da ukrepi v zvezi s klubom FC Den Bosch štejejo za državno pomoč. Po mnenju Nizozemske je občina, ki je imela podrejeno terjatev do podjetja na robu bankrota, z odpovedjo terjatvi leta 2011 ravnala v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu.

                  (18)

                  Po mnenju Nizozemske občina v primeru bankrota kluba FC Den Bosch od svoje podrejene terjatve po vsej verjetnosti ne bi izterjala nič. Nizozemska se je v svojem dopisu z dne 7. novembra 2013 sklicevala tudi na sklep Komisije v zvezi z belgijskim podjetjem Sonaca (6), v katerem je slednja ugotovila, da konverzija javnega posojila v lastniški delež ni pomenila državne pomoči. Če klub FC Den Bosch junija 2011 ne bi uspel izboljšati svojega finančnega položaja, bi v skladu s pravili KNVB izgubil licenco za tekmovanje v profesionalnem nogometu. Nizozemska v zvezi z nakupom objekta za trening trdi, da se je nakup opravil v vrednosti, ki jo je določil zunanji izvedenec in ki je krila tudi stroške zamenjave kluba FC Den Bosch. Nizozemska trdi, da je ravnala v skladu s Sporočilom Komisije o prodaji zemljišč (7) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o prodaji zemljišč).

                  (19)

                  Nizozemska trdi, da tudi če bi ukrepi pomenili dajanje selektivne prednosti klub FC Den Bosch, ne bi izkrivili konkurence ali vplivali na trgovino med državami članicami. Nizozemska poudarja šibek položaj kluba FC Den Bosch v nacionalnem profesionalnem nogometu, zaradi česar je verjetnost tekmovanja na evropski ravni zelo nizka. Prav tako meni, da Komisija ni uspela dokazati, da bi pomoč, dodeljena klubu FC Den Bosch, izkrivila konkurenco ali vplivala na trgovino na katerem koli trgu, navedenem v sklepu o začetku postopku.

                  (20)

                  Kot dodaten razlog Nizozemska navaja, da če bi se ukrepi šteli za državno pomoč, bi bili združljivi s smernicami in posledično tudi z notranjim trgom.

                  (21)

                  Klub FC Den Bosch je imel leta 2010 finančne težave. Leta 2011 je imel negativen lastniški kapital z dolgovi v zneskih 5,97 milijona EUR in 7 milijonov EUR ter promet, ki je okoli znašal 3 milijone EUR. Klub je imel upnike in dolgove, kot je prikazano v tabeli 1.

                     Tabela 1

                     Upniki in dolgovi kluba FC Den Bosch

                              Upniki

                              Zneski posojil

                              Občina (posojilo, odobreno leta 2000)

                              1,65 milijona EUR

                              […] (*)

                              1,092 milijona EUR

                              […]

                              1,865 milijona EUR

                              […]

                              0,73 milijona EUR

                              […]

                              0,235 milijona EUR

                              Zasebni upnik

                              0,3 milijona EUR

                              […]

                              0,1 milijona EUR

                  (22)

                  KNVB je navedel, da bi klub izgubil svojo licenco za profesionalni nogomet, če bi bil 30. junija 2011 lastniški kapital še vedno negativen. To bi pomenilo, da bi klub nazadoval v amaterski status.

                  (23)

                  Zato sta klub FC Den Bosch in KNVB junija 2011 pripravila načrt za prestrukturiranje. Na podlagi načrta je klub postal družba z omejeno odgovornostjo (NV). (Nezavarovani) dolžniški instrumenti raznih večjih upnikov so se konvertirali v deleže kluba, kot je prikazano v tabeli 2.

                     Tabela 2

                     Razmerje konverzij dolgov in lastniškega kapitala

                              Upnik

                              Posojilo

                              Delež/odstotki

                              EUR/delež

                              Občina/fundacija Stichting Met Heel Mijn Hart

                              1,65 milijona EUR

                              61 900 /54,3

                              26,7

                              […]

                              1,092 milijona EUR

                              20 492 /18

                              53,3

                              […]

                              1,865 milijona EUR

                              27 925 /24,5
                              Od tega je 11 000  prednostnih delnic

                              66,8

                              […]

                              0,73 milijona EUR

                              3 583 /3,1

                              203,7

                  (24)

                  Preostali 0,1-odstotni delež se je razdelil med vodilne člane nogometnega kluba. To kaže, da je občina na podlagi pogajanj v zameno za 38 % deleža od dolgov kluba prejela 54 % deleža v klubu.

                  (25)

                  Nadalje je komercialno posojilo v znesku 100 000 EUR podprlo jamstvo tretje osebe; druge zasebne strani so zagotovile svež kapital v znesku 300 000 EUR. Kratkoročno posojilo v znesku 250 000 EUR se je spremenilo v dolgoročno posojilo. Dolgovi iz naslova neplačane najemnine za stadion občinskemu podjetju BIM, ki stadion upravlja, so zavarovani s pravico podjetja BIM, da prejme prihodke od pravic televizijskega predvajanja.

                  (26)

                  Občina je svoje posojilo v znesku 1,65 milijona EUR štela za neizterljivo. Že v občinskem proračunu za leto 2010 je bilo posojilo označeno kot neizterljivo, saj ga klub FC Den Bosch ni več odplačeval. Občina je junija 2011 računovodskemu podjetju Ernst & Young, ki je finančni položaj kluba FC Den Bosch analiziral že februarja in marca 2011, naročila, naj oceni izterljivost posojila klubu FC Den Bosch. Podjetje je ugotovilo, da četudi bi večji upniki kluba odstopili od dolgoročnih dolgov in bi se klub posledično prestrukturiral, ni moč razumno pričakovati, da bo klub v prihodnjih letih odplačal posojilo ali plačal obresti. Ugotovitev je smiselna tudi, če upoštevamo, da klub nima nobenih nepremičnin ali strojev, ki bi jih lahko prodal ali unovčil za odplačilo dolgov.

                  (27)

                  Občina je v okviru dogovora upnikov sklenila, da svojo terjatev do 54-odstotnega deleža prenese na fundacijo Met Heel Mijn Hart proti plačilu 1 EUR. Tako je namesto občine, ki ni izrazila nobenega interesa za vključenost v klubsko upravo, fundacija postala delničarka kluba na enak način kot ostali veliki upniki v skladu z dogovorom za prestrukturiranje med njimi in občino. Fundacija bo na podlagi tega deleža prodajala delniške listine za 100 EUR.

                  (28)

                  V primerjavi z ostalimi upniki je bil razlog za posebno velik interes občine za preprečitev prenehanja kluba oziroma njegovega nazadovanja v amaterski status dejstvo, da bi vsaj za nekaj časa izgubila glavnega uporabnika in plačnika najemnine za stadion. V tem pogledu je bilo v gospodarskem interesu občine, da klub še naprej tekmuje v profesionalnem nogometu.

                  (29)

                  Informacije, ki jih je v zvezi z zemljiščem pod objektom za trening, tj. območjem v velikosti 36 000 m2, predložila Nizozemska, kažejo, da je zemljišče že bilo v lasti občine. Uporabljal ga je klub FC Den Bosch, ki je leta 2000 na lastne stroške zgradil športni objekt s stavbami in športnimi igrišči, leta 2006 in 2007 pa ga je nadgradil. Med občino in klubom FC Den Bosch ni obstajal dolgoročni zakup (erfpacht) (8). Občina bi na tem zemljišču lahko gradila hiše in stanovanja. V vsakem primeru je torej imela interes za to, da bi klub zapustil območje, ob likvidnostnih potrebah kluba pa je zagrabila priložnost. Zato je klubu v zameno za zapustitev prostorov nameravala izplačati nadomestilo, kot je potrebno v primeru nesporne razlastitve stavb, in na podlagi nizozemskega prava o razlastitvi v tovrstnih primerih zahtevala oceno stavb in obratov na zemljišču.

                  (30)

                  Cena nakupa se je določila na podlagi ocene športnega objekta, ki jo je podal priznan neodvisen izvedenec za obdavčitev zemljišč. Ocena je temeljila na prilagojeni nadomestni vrednosti, ki je opredeljena kot znesek, ki je potreben za pridobitev predmetov enake vrednosti v smislu vrste, kakovosti, stanja in starosti. Ta znesek torej ni samo vrednost športnega objekta v njegovi velikosti. Prilagojena je tudi glede na njegovo tehnično stanje in starost. Tovrstno oceno določa odstavek 3 člena 40b nizozemskega zakona o razlastitvi (Onteigeningswet) za primere sporazumne razlastitve, kar se je po mnenju Nizozemske zgodilo tudi v obravnavani zadevi. Nizozemska zato meni, da je mnenje Komisije, da je poročilo o oceni temeljilo le na nadomestni vrednosti, napačno. V nizozemski praksi ocenjevanja se neobičajni predmeti, kot so cerkve, spomeniki in športni objekti, ocenjujejo na podlagi prilagojene nadomestne vrednosti, ki je opredeljena kot cena, ki bi jo bil neodvisen kupec pripravljen plačati v primeru razlastitve ali premestitve dejanskega lastnika.

                  (31)

                  V zvezi s pripombami Komisije, da je vrednost, ki jo je določila ocena, višja od knjigovodske vrednosti v izkazih kluba FC Den Bosch, Nizozemska navaja, da knjigovodska vrednost zemljišča ali stavbe ponavadi ne odraža dejanske tržne vrednosti. Poleg vrednosti v komercialni transakciji jo določajo razni drugi dejavniki, kot je dejanska nakupna cena ali depreciacija.

                  (32)

                  Klub je trening nadaljeval drugod, in sicer na stadionu in v drugem nogometnem objektu v mestu, ki je imel prosto zmogljivost. Nizozemska trdi, da se je cena objekta za trening določila brez ozira na morebitne finančne potrebe kluba FC Den Bosch. Del zneska, ki mu je bil izplačan za zapustitev objekta za trening, je klub uporabil za prilagoditev nadomestnih tovrstnih objektov. Ta prihodek se je prav tako uporabil za plačilo dolgov iz naslova najemnine podjetju BIM.

            3.2   Združljivost državne pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe

                  (33)

                  Nizozemska je trdila, da tudi če bi ukrep pomenil pomoč, bi bil združljiv z notranjim trgom. Nizozemska je v zvezi s prestrukturiranjem kluba FC Den Bosch finančni položaj kluba opredelila v uvodni izjavi 8.

                  (34)

                  Vsi nizozemski profesionalni nogometni klubi potrebujejo licenco, ki jo podeli KNVB, to pa prejmejo le, če izpolnjujejo razne zahteve. Ena od obveznosti sistema se nanaša na finančno stanje kluba. Če obveznost ni zadostno izpolnjena, KNVB lahko licenco odvzame. Če se ustanovi naslednik kluba, se ta v profesionalne nogometne lige ne bi uvrstil takoj, temveč bi moral začeti v drugi največji amaterski ligi. Klub FC Den Bosch je zaradi svojih težav tvegal izgubo licence za sodelovanje v profesionalnih tekmovanjih.

                  (35)

                  Nizozemska je navedla, da je bila na podlagi teh težav odločitev občine, da odstopi od posojila in klubu FC Den Bosch izplača nadomestilo za zapustitev objekta za trening, ki ga je uporabljal, podrejena številnim pogojem iz načrta za prestrukturiranje, o katerem so se dogovorili občina, drugi upniki in klub FC Den Bosch.

                  (36)

                  V načrtu za prestrukturiranje je bila predvidena nova pravna struktura kluba FC Den Bosch. Postal je družba z omejeno odgovornostjo (naamloze vennootschap (NV)), zmanjšalo se je število zaposlenih in igralcev. Prav tako je bilo predvideno zmanjšanje števila pogodbenih igralcev na 16 igralcev oziroma na minimum, ki ga določa KNVB. Klub FC Den Bosch ne bo kupoval igralcev na prestopnem trgu, temveč bo pogodbe sklepal le s prostimi igralci. Zaradi tega je bilo predvideno 17-odstotno zmanjšanje stroškov zaposlenih in igralcev.

                  (37)

                  Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, so upniki kluba FC Den Bosch v zameno za lastniški kapital odstopili od dolgov v skupnem znesku 5,337 milijona EUR. Nadalje je občina klubu izplačala nadomestilo za zapustitev objekta za trening, ki ga je dotlej uporabljal, v znesku 1,4 milijona EUR. Na podlagi teh ukrepov je negativni lastniški kapital kluba dosegel zmerno pozitivno raven, in sicer 0,63 milijona EUR, kar mu je omogočilo spremembo v družbo z omejeno odgovornostjo.

                  (38)

                  Namen načrta je bila vzpostavitev stabilnega finančnega položaja v roku treh let. V načrtu so bile predvidene manjše izgube v proračunskih letih 2011/2012 in 2012/2013 ter majhen dobiček v znesku 0,1 milijona EUR v proračunskem letu 2013/2014. Zaradi tega klub FC Den Bosch ni bil zmožen pridobivati prestopnih igralcev. Klubu FC Den Bosch je v obračunskem letu 2011/2012 uspelo ustvariti zmeren dobiček v znesku 0,103 milijona EUR, deloma tudi zaradi sponzorskih pogodb, ki so bile boljše od predvidenih.

            4.   OCENA UKREPOV

      4.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe

                  (39)

                  V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. Pogoji iz člena 107(1) Pogodbe so kumulativni, zato morajo biti izpolnjeni vsi pogoji, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč.

                  (40)

                  Na podlagi sklepa o začetku postopka bo Komisija ocenila odločitev občine z dne 21. junija 2011, da odstopi od podrejene terjatve do kluba FC Den Bosch v znesku 1,65 milijona EUR in mu v zameno za zapustitev objekta za trening povrne škodo v znesku 1,4 milijona EUR. Komisija ugotavlja, da sta bili dejanji predstavljeni skupaj in se je o njima odločalo na istem sestanku občinskega sveta ter da sta tesno povezani, kar zadeva njun namen in razmere kluba FC Den Bosch v tistem času.

                  (41)

                  Posledično je treba ta dva ukrepa oceniti skupaj (9). Vendar pa je v tem primeru iz ocene, ki sledi, razvidno, da se oba ukrepa štejeta za državno pomoč, če sta obravnavana ločeno. To nujno pomeni, da se ukrepa prav tako štejeta za državno pomoč, ko sta obravnavana skupaj kot en sam ukrep.

            4.1.1   Uporaba državnih sredstev

                  (42)

                  O obeh ukrepih je odločila občina, zanjo pa sta imela finančne posledice, ki znašajo 3,1 milijona EUR. Ukrepa torej vključujeta uporabo državnih sredstev in ju je mogoče pripisati državi. Državna sredstva se lahko prenašajo v različnih oblikah, kot so neposredne subvencije, posojila, jamstva, neposredne naložbe v kapital podjetja ter prejemki v naravi. Odstop od državnih terjatev prav tako pomeni prenos državnih sredstev.

            4.1.2   Selektivna prednost za klub FC Den Bosch

                  (43)

                  Za prednost gre takrat, kadar se finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države. To se oceni tako, da se finančni položaj podjetja po ukrepu primerja z njegovim finančnim položajem, če ukrep ne bi bil uveden. Nesporno je, da se je finančni položaj kluba FC Den Bosch znatno izboljšal zaradi ukrepov, ki so predmet preiskave.

                  (44)

                  Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji (10), tj. v odsotnosti posredovanja države, ki ga ne usmerjajo poslovna načela.

                  (45)

                  Nizozemska trdi, da je izboljšanje finančnih razmer kluba FC Den Bosch posledica transakcij, ki so skladne s tržnimi pravili in zato niso neupravičene. Po mnenju Nizozemske je občina ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

            4.1.2.1   Odstop od podrejene terjatve

                  (46)

                  Kot je prikazano zgoraj, odločitev o odstopu od podrejene terjatve v znesku 1,65 milijona EUR vključuje konverzijo dolga v lastniški kapital, ki ji sledi prenos posledične terjatve iz naslova lastniških instrumentov v zameno za znesek 1 EUR.

                  (47)

                  Zato je najprej treba ugotoviti, ali bi zasebni upnik tudi konvertiral dolg v lastniški kapital na enak način, kot je to storila občina. V primeru podjetja, ki izpolnjuje pogoje za bankrot, ima zasebni upnik dve možnosti. Lahko izbere likvidacijo podjetja, kar bi mu omogočilo vsaj delno izterjatev posojila, lahko pa posojilo spremeni v delež, kar bi podjetju omogočilo nadaljnjo dejavnost in morebitno donosnost v prihodnosti, s čimer bi se povečala vrednost delnic. Če bi v primeru večine dolgov kluba FC Den Bosch zasebni upniki ravnali na enak način kot občina, bi bilo za ravnanje občine moč trditi, da sledi načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

                  (48)

                  Načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu se spoštuje, če transakcijo pod enakimi pogoji (in zato tudi z enako stopnjo tveganja in donosa) ter istočasno izvedejo javni organi in zasebni izvajalci, ki so v primerljivem položaju (transakcija pari passu). V tem primeru je običajno razvidno, da je tovrstna transakcija skladna s tržnimi pogoji (11). Prav tako je pomembno, ali ima posredovanje zasebnega izvajalca dejanski gospodarski pomen in ni le simbolično ali obrobno (12) in ali je izhodiščni položaj zadevnih javnih organov in zasebnih izvajalcev v zvezi s transakcijo primerljiv. Če pa javni organi in zasebni izvajalci, ki so v primerljivem položaju, hkrati sodelujejo pri isti transakciji, vendar pod različnimi pogoji, to običajno pomeni, da posredovanje javnega organa ni v skladu s tržnimi pogoji.

                  (49)

                  V primeru, ki je predmet preiskave, je izhodiščni položaj zadevnih javnih organov in zasebnih izvajalcev v zvezi s transakcijo primerljiv. Vsi upniki, ki so bili udeleženi v transakciji, so imeli nezavarovana in neizterljiva posojila. Udeleženost zasebnega sektorja je bila prav tako znatna. Vendar pa, kot je že bilo poudarjeno, drugi akterji niso običajni akterji na trgu; zdi se, da so bili vsi na tak ali drugačen način povezani s klubom. Zato ni moč sklepati, da je njihovo ravnanje usmerjala želja po dobičku; navijači, na primer, niso razumni akterji na trgu, ki želijo ustvariti dobiček.

                  (50)

                  Prav tako je jasno, da se je transakcija izvedla pod drugačnimi pogoji. Občina je v zameno za svoj odstop od dolgov zahtevala več kot drugi upniki. Kot je prikazano v tabeli 2, je s 26,7 EUR na delnico prejela večji delež kot vsi drugi komercialni ali nepridobitni upniki. Nadalje je prestrukturiranje dolgov klubu FC Den Bosch omogočilo izplačilo zaostalih najemnin občinskemu podjetju BIM, ki upravlja stadion. Na drugi strani pa je upnik […] prejel prednostne delnice, ki mu lahko zagotovijo prednostni položaj pri prejemu morebitnih poznejših dividend. To pomeni, da ni izključeno, da je imel vsaj en zasebni akter boljše pogoje kot občina. Dokazila ne dopuščajo sklepa, da je občina pri dogovoru o konverziji ravnala pari passu z akterji v tržnem gospodarstvu.

                  (51)

                  Prav tako ni verjetno, da bi zasebni vlagatelj privolil v prodajo svojega neizterljivega posojila, konvertiranega v lastniški kapital, za ceno 1 EUR fundaciji, ki načrtuje prodajo listin za te delnice po ceni 100 EUR na delnico. S tem, ko ni obdržala delnic, se je občina znebila edinega komercialnega razloga za konverzijo dolga v lastniški kapital, in sicer (majhnega) upanja ali pričakovanja, da delnice pridobijo na vrednosti. Tretji osebi je s prodajo delniških listin omogočila zbiranje sredstev, namesto da bi to storila sama ali vsaj zahtevala, da ji pripade delež od prihodkov od prodaje (13). V tem primeru bi država ohranila svoje delnice in bi razumno lahko pričakovala tudi prihodnji dobiček.

                  (52)

                  Odstop od podrejenega dolga se torej ne more primerjati z ravnanjem razumnega akterja na trgu, saj je klub FC Den Bosch dobil prednost, ki je pod tržnimi pogoji ne bi imel.

            4.1.2.2   Nakup objekta za trening

                  (53)

                  Nizozemska v zvezi z objektom za trening trdi, da je bilo nadomestilo v znesku 1,4 milijona EUR izračunano v skladu s Sporočilom o prodaji zemljišč in sklepi Komisije o nadomestilu stroškov zamenjave ter zato klubu FC Den Bosch ni dajalo prednosti. Na podlagi tega Sporočila prodaja zemljišč in stavb s strani javnih oblasti ne pomeni pomoči, kjer javna oblast po brezpogojnem postopku za oddajo naročila sprejme najvišjo ali edino ponudbo ter kjer je ob odsotnosti tovrstnega postopka prodajna cena najmanj enaka vrednosti, ki jo je določila neodvisna izvedenska ocena.

                  (54)

                  Smernice iz sporočila o prodaji zemljišč, kot je navedeno v uvodu, zadevajo „samo prodajo zemljišč in objektov v javni lasti. Ne nanašajo se na javne nakupe zemljišč in objektov ali oddajo oziroma najem zemljišč in objektov s strani javnih oblasti. Take transakcije lahko prav tako vsebujejo elemente državne pomoči.“

                  (55)

                  V vsakem primeru so mehanizmi, navedeni v sporočilu o prodaji zemljišč, le orodja pri ugotavljanju, ali je država ravnala kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, in so zato specifični primeri za uporabo testa načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu pri transakcijah, ki zadevajo zemljišča med javnimi in zasebnimi subjekti (14). Zato ni pomembno, ali se ocena zemljišča in prodaje opravi v skladu s sporočilom o prodaji zemljišč ali ne.

                  (56)

                  V primeru tega športnega objekta, ki ga je klub FC Den Bosch zapustil, je bila ocena zemljišča, ki jo je opravil neodvisen izvedenec, prilagojena nadomestni vrednosti. Na podlagi pojasnil Nizozemske je to vrednost, ki bi jo država v skladu s pravilnikom za ocenjevanje nepremičnega premoženja, ki je predmet nesporne razlastitve, morala plačati v primeru premestitve lastnika. To ni prepričljivo. Stavbe in obrati tega objekta, ki jih je zgradil klub FC Den Bosch, so že bili v lasti občine. Klub FC Den Bosch jih je uporabljal brez dolgoročnega zakupa. Ocena zato ne bi smela temeljiti na podlagi scenarija, kjer je klub FC Den Bosch lastnik stavb. Poleg tega pa se nadomestna vrednost lahko razlikuje od tržne vrednosti sredstva.

                  (57)

                  Prav tako se ne zdi, da je imela občina v času transakcije posebne načrte za to zemljišče. Jasno je, da je bila transakcija del ukrepov za prestrukturiranje, o katerih je odločila občina, in da je bil njen očitni glavni cilj, da klubu FC Den Bosch zagotovi likvidnost. Ni verjetno, da bi občina v tistem času sodelovala v transakciji, če ne bi imela tega cilja. Prav tako je moč trditi, da bi se športni objekt v primeru bankrota kluba in njegovega izginotja spraznil brez kompenzacije.

                  (58)

                  Treba je torej podvomiti o tem, da bi drug akter v tržnem gospodarstvu uspel prepričati občino, da izplača 1,4 milijona EUR za izpraznitev nepremičnine, za katero ta akter nima niti dolgoročnega zakupa. V vsakem primeru bi bil znesek mnogo nižji.

            4.1.2.3   Sklep o obstoju selektivne prednosti

                  (59)

                  Ukrepi torej v smislu člena 107(1) Pogodbe dajejo selektivno prednost klubu FC Den Bosch.

            4.1.3   Vpliv na trgovino in konkurenco

                  (60)

                  Nizozemska je podvomila v učinek morebitne pomoči na notranji trg za klube, ki v nogometu ne tekmujejo na evropski ravni. Vendar pa se profesionalni nogometni klubi štejejo za podjetja in so lahko predmet nadzora državne pomoči. Področje profesionalnega nogometa zagotavlja dobičkonosno zaposlitev in storitve za plačilo; doseglo je visoko stopnjo profesionalnosti in je tako povečalo svoj gospodarski učinek (15).

                  (61)

                  Čeprav klub FC Den Bosch ne sodeluje v mednarodnih nogometnih tekmovanjih kot profesionalni nogometni klub, vseeno izvaja gospodarske dejavnosti na nekaterih drugih trgih, kot so prestopni trg za profesionalne igralce, oglaševanje, sponzorstvo, trženje in medijsko poročanje. Pomoč profesionalnemu nogometnemu klubu okrepi njegov položaj na vseh naštetih trgih, od katerih večina vključuje več držav članic. Če se državna sredstva uporabijo za dodelitev selektivne prednosti profesionalnemu nogometnemu klubu ne glede na ligo, v kateri sodeluje, je verjetno, da bo ta pomoč izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami v smislu člena 107(1) Pogodbe (16).

            4.2   Ocena v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe

                  (62)

                  Komisija mora oceniti, ali se ukrep pomoči v korist kluba FC Den Bosch lahko šteje za združljivega z notranjim trgom. Za zadevni ukrep pomoči ne velja nobeno odstopanje iz člena 107(2) Pogodbe. Komisija v zvezi z odstopanji iz člena 107(3) Pogodbe opozarja, da nobena nizozemska regija ne spada pod odstopanje iz člena 107(3)(a) Pogodbe. Zadevni ukrep pomoči ne pospešuje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa niti ne pomaga pri odpravljanju resnih motenj v nizozemskem gospodarstvu v smislu člena 107(3)(b) Pogodbe. Ukrep pomoči prav tako ne pospešuje kulture ali ohranjanja kulturne dediščine v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe.

            4.2.1   Zadevne smernice

                  (63)

                  V zvezi z odstopanjem iz člena 107(3)(c) Pogodbe v korist pomoči za lažji razvoj določenih gospodarskih dejavnosti, bi ta pomoč lahko bila združljiva, kadar ne vpliva škodljivo na trgovinske pogoje v obsegu, ki je nasproten skupnim interesom.

                  (64)

                  Za svojo oceno ukrepov pomoči v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe je Komisija v zvezi z oblikami pomoči in horizontalnimi ter sektorskimi nameni, za katere se pomoč dodeljuje, izdala številne uredbe, okvire, smernice in sporočila. Ker je imel klub FC Den Bosch v času izvedbe ukrepov finančne težave in je pomoč za razrešitev teh težav dodelila občina, je ustrezno oceniti, ali merila iz smernic (17) veljajo in ali so izpolnjena.

                  (65)

                  Komisija je julija 2014 objavila nove smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (18). Vendar pa te ne veljajo za to nepriglašeno pomoč, dodeljeno leta 2011. V skladu s točko 137 novih smernic to velja le za vsako pomoč za reševanje in prestrukturiranje, ki se dodeli brez predhodnega dovoljenja, če se del pomoči ali celotna pomoč dodeli po objavi teh smernic v Uradnem listu Evropske unije. V skladu s točko 138 novih smernic Komisija v vseh drugih primerih izvede preizkus na podlagi smernic, ki so veljale v času dodelitve pomoči, in zato za zadevni primer veljajo smernice, objavljene pred letom 2014.

            4.2.2   Klub FC Den Bosch kot podjetje v težavah

                  (66)

                  V skladu s točko 11 smernic podjetje velja za podjetje v težavah, če so prisotni običajni znaki podjetja v težavah, kot so naraščajoče izgube, upadanje prometa, kopičenje zalog, presežki prostih zmogljivosti, upadanje denarnih tokov in naraščajoči dolgovi. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so nekateri od teh znakov prisotni pri klubu FC Den Bosch. Klub je torej bil podjetje v težavah in ocena združljivosti državne pomoči se bo opravila v skladu s smernicami.

            4.2.3   Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

                  (67)

                  Pod oddelkom 3.2 smernice zahtevajo, da je dodelitev pomoči pogojena z izvedbo načrta za prestrukturiranje. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 7, se klub FC Den Bosch šteje za malo podjetje. Na podlagi točke 59 Smernic Komisija ugotavlja, da je Nizozemska posredovala načrt za prestrukturiranje, ki obravnava pogoje iz točk 34–37 smernic.

                  (68)

                  Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da se je odločitev občine, da odstopi od svojega posojila klubu FC Den Bosch in mu plača za sprostitev športnega objekta, sprejela na podlagi analize narave in vzrokov težav kluba FC Den Bosch. Pomoč se je podredila več pogojem, katerih namen je obnova dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem roku treh let in izpolnjevanje zahtev KNVB za nadaljevanje licence kluba FC Den Bosch za profesionalna tekmovanja. Načrt za prestrukturiranje je predvidel novo upravo, zmanjšanje števila zaposlenih in števila igralcev. Obravnava tudi sprostitev velikega objekta za trening. Klub FC Den Bosch torej načrtuje varčevanje pri svoji osrednji dejavnosti. Načrt za prestrukturiranje ne vključuje zunanjih dejavnikov, h katerim klub FC Den Bosch lahko stremi, toda jih ne more povsem nadzirati, kot so iskanje novih sponzorjev in večje število gledalcev. Za klub je predvideno nadaljnje izboljšanje finančnih razmer ter nadaljnje delovanje v profesionalnem klubskem nogometu. Razvoj, kot je opredeljen v uvodni izjavi 35, kaže, da je bil načrt realen.

            4.2.4   Izravnalni ukrepi

                  (69)

                  Točke 38–42 smernic zahtevajo, da upravičenec sprejme izravnalne ukrepe in tako omeji izkrivljanje, ki ga lahko povzroči pomoč, ter negativne vplive na trgovinske pogoje. Vendar pa ta pogoj ne velja za mala podjetja. Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 7, se klub FC Den Bosch šteje za malo podjetje.

            4.2.5   Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

                  (70)

                  Komisija prav tako ugotavlja, da načrt v skladu s točkama 43 in 44 smernic za prestrukturiranje poleg notranjega varčevanja v veliki meri temelji na financiranju zunanjih zasebnih subjektov. Več zasebnih subjektov je tudi privolilo v odstop od svojih dolgov. Skupni prispevek upnikov in občine k refinanciranju kluba FC Den Bosch znaša 6,737 milijona EUR (5,337 milijona EUR opuščenih dolgov plus 1,4 milijona EUR za objekt za trening, če se celotni znesek za slednji objekt šteje za pomoč). 25-odstotni lastni prispevek, ki se od malih podjetij zahteva, bi znašal največ 1,685 milijona EUR. Drugi subjekti razen države so prispevali 3,687 milijona EUR v obliki opuščenih dolgov (5,337 milijona EUR minus občinsko posojilo v znesku 1,65 milijona EUR), med njimi je eno komercialno podjetje prispevalo 1,865 milijona EUR, kar je več kot potrebnih 25 %.

                  (71)

                  Znesek pomoči je bil nujno potreben. Na podlagi načrta za prestrukturiranje bi to moralo omogočiti manjše izgube v sezonah 2011/2012 in 2012/2013 in zmerno pozitivne rezultate pozneje. To klubu FC Den Bosch ne bi omogočilo, da bi kupil nove igralce ali jih privabil z visokimi plačami.

            4.2.6   Spremljanje in letno poročilo

                  (72)

                  Točka 49 smernic zahteva, da država članica z rednimi in podrobnimi poročili obvešča o pravilnem izvajanju načrta o prestrukturiranju. Točka 51 določa manj stroge pogoje za mala in srednje velika podjetja, kjer je običajno zadostno posredovanje letnih izvodov bilance stanja in izkaza uspeha. Nizozemska se je obvezala, da bo ta poročila oddajala.

            4.2.7   Načelo o enkratni pomoči

                  (73)

                  V skladu s točkami 72–77 smernic je Nizozemska pojasnila, da klub FC Den Bosch v desetletnem obdobju pred dodelitvijo sedanje pomoči ni prejel pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Prav tako se je obvezala, da klubu FC Den Bosch ne bo dodeljevala nobene nove pomoči za reševanje ali prestrukturiranje v naslednjih desetih letih.

            4.3   Sklepne ugotovitve

                  (74)

                  Komisija zato ugotavlja, da ukrepi za prestrukturiranje dolga v zvezi s klubom FC Den Bosch pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Vendar pa pomoč za prestrukturiranje, ki jo je občina dodelila klubu FC Den Bosch, izpolnjuje pogoje iz smernic in zato ne učinkuje škodljivo na trgovinske pogoje v meri, ki bi bila nasprotna skupnim interesom. Pomoč je torej združljiva s členom 107(3)(c) Pogodbe.

            5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

                  (75)

                  Komisija ugotavlja, da je Nizozemska izvedla zadevno pomoč nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Vendar pa državna pomoč, ki se je leta 2011 v znesku 1,65 milijona EUR dodelila klubu FC Den Bosch v obliki odstopa od dolga in zneska 1,4 milijona EUR, izplačanega v zameno za izpraznitev objekta za trening, izpolnjuje pogoje za pomoč za prestrukturiranje iz smernic in se lahko šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

            SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Državna pomoč, ki jo je Nizozemska izvedla v korist nogometnega kluba FC Den Bosch iz 's-Hertogenboscha v vrednosti 3,05 milijona EUR, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
      Člen 2
      Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Nizozemsko.

         V Bruslju, 4. julija 2016

               Za Komisijo

            Margrethe VESTAGER

               Članica Komisije

         (1)  Sklep Komisije v zadevi SA.33584 (2013/C) (ex 2011/NN) – Nizozemska pomoč nekaterim nizozemskim profesionalnim nogometnim klubom v obdobju 2008–2011 – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 116, 23.4.2013, str. 19).

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  Člen 2(2) priloge k priporočilu Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003, ki zadeva opredelitev mikro-, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36) (malo podjetje je opredeljeno kot podjetje, ki zaposluje manj kot 50 oseb in katerega letni promet ne presega 10 milijonov EUR).

         (4)  Nahaja se na ulici Jan Sluyterstraat v 's-Hertogenboschu.

         (5)  Sporočilo Komisije – Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2); uporaba teh smernic se je podaljšala s sporočilom Komisije o podaljšanju uporabe smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah z dne 1. oktobra 2004 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3).

         (6)  Zadeva SA.35131 (2013/N).

         (7)  Sporočilo Komisije v zvezi z elementi pomoči pri prodaji zemljišč s strani javnih oblasti (UL C 209, 10.7.1997, str. 3).

         (*)  Zaupni podatek.

         (8)  Na podlagi člena 5:85 nizozemskega civilnega zakonika je erfpacht (dolgoročni zakup) omejena lastninska pravica, ki imetnika oziroma zakupnika upravičuje do uporabe tuje nepremičnine.

         (9)  Zadeva T-11/95, BP Chemicals proti Komisiji, ECLI:EU:T:1998:199, od točke 170 dalje; zadevi C-399/10 P in C-401/10 P, Bouygues in Bouygues Télécom proti Komisiji in drugim, EU:C:2013:175, točki 103 in 104; in zadeva T-1/12, Francija proti Komisiji, EU:T:2015:17, točka 37.

         (10)  Zadeva C-39/94, SFEI in drugi, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60; zadeva C-342/96, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

         (11)  Glej tudi zadevo T-296/97, Alitalia proti Komisiji, ECLI:EU:T:2000:289, točka 81.

         (12)  V zadevi Citynet Amsterdam je, na primer, Komisija menila, da se dva zasebna izvajalca, ki jima pripada ena tretjina celotne kapitalske naložbe v podjetje, (ob sočasnem upoštevanju celotne delniške strukture in dejstva, da njun delež zadošča za manjšino, ki lahko prepreči sprejetje kakršne koli strateške odločitve podjetja) lahko štejeta za gospodarsko pomembna (glej Odločbo Komisije 2008/729/ES z dne 11. decembra 2007 o državni pomoči mestne občine Amsterdam za amsterdamsko omrežje steklenih vlaken zaradi naložbe v omrežje FTTH (omrežje kablov iz steklenih vlaken do doma) Državna pomoč C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04) (UL L 247, 16.9.2008, str. 27), uvodne izjave 96–100).

         (13)  Zato se odstop občine od dolga ne more primerjati s sklepom Komisije v zvezi z belgijskim podjetjem Sonaca v zadevi SA.35131 (2013/N).

         (14)  Na podlagi tega testa se ne bi izvedla nikakršna državna pomoč, če bi se v podobnih okoliščinah in v običajnih tržnih pogojih tržnega gospodarstva zasebni vlagatelj odločil upravičencu zagotoviti zadevne ukrepe.

         (15)  Zadeva C-325/08, Olympique Lyonnais, ECLI:EU:C:2010:143, točki 27 in 28; zadeva C-519/04 P, Meca-Medina in Majcen proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:492, točka 22; zadeva C-415/93, Bosman, ECLI:EU:C:1995:463, točka 73.

         (16)  Sklep Komisije v zvezi z Nemčijo z dne 20. marca 2013 o Multifunktionsarena der Stadt Erfurt (zadeva SA.35135 (2012/N)), točka 12, in Multifunktionsarena der Stadt Jena (zadeva SA.35440 (2012/N)), povzetki v UL C 140, 18.5.2013, str. 1, in z dne 2. oktobra 2013 o Fußballstadion Chemnitz (zadeva SA.36105 (2013/N)), povzetek v UL C 50, 21.2.2014, str. 1, točke 12–14; Sklep Komisije v zvezi s Španijo z dne 18. decembra 2013 o morebitni državni pomoči štirim španskim profesionalnim nogometnim klubom (zadeva SA.29769 (2013/C)), točka 28, Real Madrid CF (zadeva SA.33754 (2013/C)), točka 20, in domnevna pomoč v korist treh nogometnih klubov v Valenciji (zadeva SA.36387 (2013/C)), točka 16, objavljeno v UL C 69, 7.3.2014, str. 99.

         (17)  Glej uvodno izjavo 15 in opombo 5.

         (18)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).


title: 2006/825/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o pripravi zaključnega računa Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/75

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 27. aprila 2006
   o pripravi zaključnega računa Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004
   (2006/825/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004 z odgovori Agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 z dne 5. decembra 2000 o Evropski agenciji za obnovo (4) in zlasti člena 8 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0095/2006),

               1.

               upošteva naslednje podatke iz računovodskih izkazov Evropske agencije za obnovo za proračunski leti 2004 in 2003;
               Izkaz prihodkov in odhodkov za proračunski leti 2004 in 2003  (6)

                           (v 1000 EUR)

                           2004

                           2003

                           Prihodki

                           Subvencija ES

                           231 909

                           274 221

                           Izterjava stroškov (ponovna uporaba Naslov III)

                           1 229

                           1 318

                           Prihodki iz upravnih operacij (ponovna uporaba N. I in N.II)

                           181

                           199

                           Drugi prihodki iz poslovanja

                           6 113

                           28 413

                              Prihodki iz poslovanja skupaj

                              239 432

                              304 151

                           Odhodki

                           Upravni odhodki

                                       —

                                       Stroški za uslužbence

                           17 575

                           17 333

                                       —

                                       Drugi upravni stroški

                           6 290

                           6 475

                           Stroški poslovanja

                                       —

                                       Centralizirano neposredno upravljanje

                           268 965

                           297 168

                              Skupni administrativni in operativni odhodki

                              292 830

                              320 976

                              Presežek/(primanjkljaj) iz poslovanja

                              - 53 398

                              - 16 825

                           Izredni dobiček

                           738

                           0

                           Izredna izguba

                           - 1 269

                           - 4 118

                              Ekonomski rezultat leta

                              - 53 929

                              - 20 943

                              NB: Razlike v skupnih zneskih so posledica zaokroževanja.

                              Vir: Podatki Agencije – v tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih letnih računovodskih izkazih.

               2.

               potrdi zaključni račun Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za obnovo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 332, 28.12.2005, str. 19.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 15.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 306, 7.12.2000, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2068/2004 (UL L 358, 3.12.2004, str. 2).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

      (6)  Podatki za proračunsko leto 2003 so bili ponovno obdelani, tako da odražajo spremembo računovodske metodologije.

      NB: Razlike v skupnih zneskih so posledica zaokroževanja.

      Vir: Podatki Agencije – v tabeli so povzeti podatki, ki jih je Agencija navedla v svojih letnih računovodskih izkazih.
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/77

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o računovodskih izkazih Evropske agencije za obnovo za proračunsko leto 2004 z odgovori Agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2667/2000 z dne 5. decembra 2000 o Evropski agenciji za obnovo (4) in zlasti člena 8 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0095/2006),

               A.

               ker je Računsko sodišče – če ne upoštevamo dejstva, da ni moglo ugotoviti, ali so bile dolgoročne terjatve v celoti zabeležene – navedlo, da je pridobilo razumno zagotovilo, da so bili letni računovodski izkazi za proračunsko leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2004, zanesljivi in da so, z izjemo nepravilnosti pri oddaji naročil zaradi neustreznih meril za izbor, z njimi povezane transakcije kot celota bile zakonite in pravilne,

               B.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je pridobilo razumna zagotovila od vseh agencij, razen izrecnih pridržkov, ki jih je izreklo za proračunsko leto 2004 v zvezi z Evropsko agencijo za obnovo, Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja, Evropsko fundacijo za usposabljanje, Evropskim centrom za spremljanje rasizma in ksenofobije ter Evropsko agencijo za varnost hrane,

               1.

               opozarja, da Parlament na podlagi člena 185 Finančne uredbe podeli razrešnico glede izvrševanja proračunov organov, ki jih ustanovijo Skupnosti in so pravne osebe, ki dejansko prejemajo donacije v breme proračuna; opozarja, da se vsi ti organi ne financirajo v celoti ali delno z donacijami v breme proračuna; poudarja, da odločitev o razrešnici zato vključuje proračunska in neproračunska sredstva teh organov; meni, da je nesprejemljivo, da so nekateri organi, ki jih je ustanovila Unija, odgovorni za porabo dohodka iz drugih virov, ne iz proračuna, medtem ko drugi organi, ki ne prejemajo subvencij iz proračuna, za to niso odgovorni; potrjuje načelo, da morajo vse agencije Skupnosti, naj prejemajo subvencije ali ne, pridobiti razrešnico Parlamenta, tudi če drug organ, pristojen za podelitev razrešnice, ukrepa na podlagi svojega ustanovnega besedila; ugotavlja, da je treba pregledati vsa besedila, ki niso v skladu s tem načelom;

               2.

               meni, da je tabela 1 iz poročila Računskega sodišča, uvedena med izvajanjem razrešnice v letu 2003, ki povzema pooblastila in odgovornosti, upravljanje, sredstva, dejavnosti in storitve Agencije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, zelo pomembna; ugotavlja, da je podatke iz tabele 1 zagotovila Agencija; zahteva, da Računsko sodišče preveri vsebino tabele 1;

               3.

               vztraja, da si morajo agencije prizadevati ne le za ustrezno, temveč tudi za učinkovito porabo denarja; poziva Računsko sodišče, da razmisli o možnosti razširitve svojih posebnih letnih poročil o agencijah, tako da bi vključevala pregled delovanja in doseganja ciljev; v tem smislu in v skladu s svojimi resolucijami o razrešnicah za leto 2003 vztraja, da je treba upoštevati naslednje vidike, in sicer da se različne agencije, če je mogoče, izogibajo podvajanju ter da se podrobno opredelijo ukrepi za izboljšanje uporabe načela preglednosti sporočanja javnosti in ukrepi Skupnosti za podpiranje enakosti med spoloma na vseh ravneh zaposlovanja, usposabljanja in delitve odgovornosti;

               4.

               ugotavlja, da agencije Skupnosti nimajo vedno dobrega ugleda in da si številne od njih takšne negativne podobe ne zaslužijo; poudarja, da bi bilo treba državljane EU o tem obvestiti na primeren način ter po potrebi upravičiti obstoj teh agencij in njihove rezultate; zahteva, da Komisija v ta namen sprejme ukrepe, ki se ji zdijo potrebni;

               5.

               ugotavlja, da je širitev Evropske unije leta 2004 pomembno vplivala na strukture in načine delovanja agencij Skupnosti; več agencij je v poročilih o dejavnostih opozorilo zlasti na povečanje števila uradnikov; poziva Komisijo, da analizira dejansko nastale ali domnevne težave in priporoča nujno prilagoditev predpisov;

               6.

               ugotavlja, da se je Komisija obvezala uskladiti predstavitve poročil o dejavnosti svojih generalnih direktoratov; želi, da se podobno stori za poročila o dejavnosti agencij Skupnosti, ki se glede na vsebino zelo razlikujejo; poziva Komisijo, naj opozori agencije Skupnosti na to, katere informacije in kazalnike dejavnosti morajo zagotavljati;

               7.

               z zadovoljstvom ugotavlja, da je Računsko sodišče Agenciji lahko dalo pozitivno izjavo o zanesljivosti za proračunsko leto 2004; pohvali Agencijo za dosežen napredek; vseeno ugotavlja, da je Računsko sodišče na podlagi negotovosti glede popolnosti računovodskih izkazov in težav v postopku za oddajo naročil izrazilo pridržke v zvezi z izjavo o zanesljivosti; poziva Agencijo, naj si še naprej prizadeva za izboljšanje finančnega poslovanja in nadzora, zlasti na področjih, za katera je Računsko sodišče poudarilo slabosti;

               8.

               poziva Agencijo, naj prosi za navodila za izboljšanje politike upravljanja zakladnice, da se čim bolje izkoristijo pogosto precejšnje vsote na tekočih bančnih računih;

               9.

               z zaskrbljenostjo ugotavlja pridržke, ki jih je v zvezi z računovodskimi izkazi izrazilo Računsko sodišče na podlagi negotovosti, ali so bili poslovni dogodki v zvezi s partnerskimi skladi, sistemi kreditne linije in posebnimi skladi ob odsotnosti učinkovitih postopkov notranjega nadzora za dolgoročne terjatve v celoti zabeleženi; vztraja, da lahko vse poslovne dogodke preveri Računsko sodišče;

               10.

               pozdravlja izjavo pomočnika posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov delegaciji Parlamenta, da bodo overjene kopije vseh dokumentov v zvezi s projekti in programi, ki se financirajo iz sredstev Agencije, na voljo za preverjanje, če bo tako zahtevalo Računsko sodišče; zahteva, da Računsko sodišče o ureditvi v zvezi z omenjenimi nadzori podrobno razpravlja z misijo Združenih narodov za začasno upravo Kosova in se z njo uskladi;

               11.

               poziva Računsko sodišče, Komisijo in odgovorne predstavnike Združenih narodov na Kosovu, da čim prej pregledajo in izboljšajo izvajanje okvirnega finančnega in upravnega sporazuma, ki sta ga podpisali Komisija in OZN dne 29. aprila 2003, ter da Parlament obveščajo o doseženem napredku na tem področju, kar bo izboljšalo prilagodljivost in nadzor pri upravljanju proračuna programov, ki se izvajajo v sodelovanju z drugimi subjekti (UNMIK, IOM itd.);

               12.

               poziva Komisijo in Evropsko agencijo za obnovo, da za rešitev hudih težav glede nezanesljivosti (in suma korupcije), ki zadevajo pogoje, pod katerimi se izvajajo javna naročila in podeljujejo koncesije za občutljive projekte (npr. na področju mobilne telefonije), tesno sodelujeta z UNMIK in enoto za finančni nadzor, oblikujeta jasna in pregledna pravila v zvezi z javnimi naročili, ustanovita institucije za notranjo in vrhovno revizijo na tem področju ter da obvešča Parlament o doseženem napredku na tem področju, ne le rešitev hudih težav, ki zadevajo dvomljive pogoje, pod katerimi se izvajajo javna naročila in podeljevanje občutljivih projektov (zlasti na področju mobilne telefonije), ampak tudi izognitev vsem pritožbam v zvezi z morebitnimi poskusi podkupovanja;

               13.

               zahteva, da Komisija in Računsko sodišče zaradi večje preglednosti in boljšega upravljanja proračuna v letno poročilo o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za obnovo vključita poglavje o dejavnosti OLAF in enote za finančni nadzor, ki sodelujeta v programih in projektih na Kosovu, ki dobivajo pomoči Skupnosti;

               14.

               se seznani z namero Komisije, da določi konec mandata Agencije (konec leta 2008) ter da njene dejavnosti dodeli svojim delegacijam in lokalnim pisarnam; ocenjuje, da so bili rezultati Agencije vse od njene ustanovitve pozitivni, ne glede na več pripomb Računskega sodišča in pomanjkanje podpore s strani Komisije; ocenjuje, da bi lahko Komisija znanje, ki so ga pridobili zaposleni Agencije, ponovno koristno uporabila; poziva svoj pristojni odbor, da preveri ali ne bi postopna odprava agencije imela negativne učinke na potrebni gospodarski in politični napredek in če delegacije ter lokalne pisarne Komisije lahko opravljajo iste naloge, kot so opredeljene v mandatu Agencije;

               15.

               ugotavlja težave, s katerimi se zaradi kratkotrajnega mandata sooča Agencija pri zaposlovanju primernega osebja; meni, da bi bilo namesto postopne odprave Agencije po predhodno določenem časovnem razporedu bolje, da se trajanje njenega mandata podredi političnim in gospodarskim merilom ter dogodkom; nadalje meni, da je treba mandat podaljšati in razširiti iz političnih razlogov, in ugotavlja, da bi to pripomoglo tudi k izboljšanju zmožnosti Agencije, da zaposli in obdrži ustrezno usposobljeno in izkušeno osebje; meni, da se lahko z znanjem, zbranim s pomočjo Agencije za obnovo, zagotovi pomoč obnove kjer koli je potrebna, na primer v Iraku, Afganistanu, Pakistanu, Indiji in državah, ki jih je prizadel cunami, kot drugo stopnjo po tem, ko se je Urad za humanitarno pomoč odzval na neposredne humanitarne potrebe;

               16.

               z razočaranjem ugotavlja, da je Računsko sodišče ponovno odkrilo nepravilnosti pri oddaji naročil zaradi neustreznih meril za izbor; poziva Agencijo k določitvi realnejših, ustreznejših meril za izbor in k strogemu upoštevanju teh meril, zato da se zagotovi pregledna in poštena obravnava ponudnikov; upošteva zagotovitve Agencije, da bodo izboljšave vidne pri izvajanju revizije leta 2005;

               17.

               poziva Agencijo, naj čim prej uvede standardiziran sistem obravnavanja zahtevkov za plačilo, kot je to priporočalo Računsko sodišče;

               18.

               poziva Komisijo, naj agencijam pomaga, da bodo čim bolje sledile dogovorjenemu delovnemu načrtu za prihodnje leto, s čimer bo omogočeno primerno načrtovanje in izvajanje dejavnosti, predvsem pa izogibanje večjim spremembam količine dela v zadnjem trenutku;

               19.

               poziva Komisijo, naj izboljša sinergije agencij z učinkovitejšim sodelovanjem, izogibanjem podvajanju nalog in odpravljanjem pomanjkljivosti na skupnih področjih, zlasti na področju usposabljanja, povezovanja politik Skupnosti, vključevanja zadnjih sistemov upravljanja in reševanja težav, povezanih s pravilnim upravljanjem proračuna.

      (1)  UL C 332, 28.12.2005, str. 19.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 15.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 306, 7.12.2000, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2068/2004 (UL L 358, 3.12.2004, str. 2).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).


title: 2014/628/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/334

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2012
   (2014/628/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2012 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 521/2008 z dne 30. maja 2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za izvajanje skupne tehnološke pobude za gorivne celice in vodik (4), zlasti člena 11(4) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1183/2011 z dne 14. novembra 2011 o spremembah Uredbe (ES) št. 521/2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (5),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0202/2014),

               1.

               odobri zaključni račun Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2012;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 369, 17.12.2013, str. 57.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 153, 12.6.2008, str. 1.

      (5)  UL L 302, 19.11.2011, str. 3.

      (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (7)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Sveta 2014/728/SZVP z dne 20. oktobra 2014 o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji

text:
               21.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/33

         SKLEP SVETA 2014/728/SZVP
   z dne 20. oktobra 2014
   o spremembi Sklepa 2010/638/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 25. oktobra 2010 sprejel Sklep 2010/638/SZVP (1).

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2010/638/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 27. oktobra 2015.

               (3)

               Sklep 2010/638/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/638/SZVP se spremeni:

               v členu 8 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

                  „2.   Ta sklep se uporablja do 27. oktobra 2015. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi podaljša ali spremeni.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 20. oktobra 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Sklep Sveta 2010/638/SZVP z dne 25. oktobra 2010 o omejevalnih ukrepih proti Republiki Gvineji (UL L 280, 26.10.2010, str. 10).