title: 2009/735/ES: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2009 o podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2007/641/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Fidži na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES in člena 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje

text:
               6.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 262/43

      SKLEP SVETA

   z dne 24. septembra 2009
   o podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2007/641/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Fidži na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES in člena 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje
   (2009/735/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1) in revidiranega v Luxembourgu 25. junija 2005 (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-ES), in zlasti člena 96 Sporazuma,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti in upoštevati pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), ter zlasti člena 3 Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (4) (v nadaljnjem besedilu: Instrument za razvojno sodelovanje) in zlasti člena 37 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kršeni so bili bistveni elementi iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES.

               (2)

               Kršene so bile vrednote iz člena 3 Instrumenta za razvojno sodelovanje.

               (3)

               V skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES in členom 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje so se 18. aprila 2007 začela uradna posvetovanja z državami AKP in Republiko otokov Fidži, med katerimi so fidžijski organi dali posebne zaveze za odpravo težav, ki jih je ugotovila Evropska unija, ter za uresničitev teh zavez.

               (4)

               V zvezi z nekaterimi zavezami, omenjenimi v uvodni izjavi 3, so se začele izvajati nekatere pomembne pobude. Vendar pa ne le da številne pomembne zaveze glede bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-ES in Instrumenta za razvojno sodelovanje še niso bile izvedene, ampak je izvajanje številnih ključnih zavez nedavno tudi znatno nazadovalo, kot na primer razveljavitev ustave in nadaljnje precejšne zamude pri izvedbi volitev.

               (5)

               Sklep 2007/641/ES (5) preneha veljati 1. oktobra 2009.

               (6)

               Zaradi tega je primerno podaljšati veljavnost Sklepa 2007/641/ES –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep 2007/641/ES se spremeni:

               1.

               V členu 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 31. marca 2010. Redno se pregleda vsaj vsakih šest mesecev, nemudoma pa, če pride do sprememb v Republiki otokov Fidži ali če se v novih uradnih posvetovanjih z državami AKP in Republiko otokov Fidži sprejmejo posebne zaveze, ki bi to upravičile.“

               2.

               Priloga se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. septembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         M. OLOFSSON

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      (4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

      (5)  UL L 260, 5.10.2007, str. 15.

      PRILOGA

                  Njegova Ekscelenca Ratu Epeli Nailatikau

                  Vršilec dolžnosti predsednika Republike otokov Fidži

                  Suva

                  Republika otokov Fidži

            Vaša Ekscelenca,
      Evropska unija pripisuje velik pomen členu 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonuja) in členu 3 Instrumenta za razvojno sodelovanje. Partnerstvo AKP-ES temelji na spoštovanju človekovih pravic, demokratičnih načel in načel pravne države, ki so bistveni elementi Sporazuma iz Cotonouja in so temelj naših medsebojnih odnosov.
      Svet Evropske unije je 11. decembra 2006 obsodil vojaški prevzem oblasti na Fidžiju.
      Na podlagi člena 96 Sporazuma iz Cotonouja in ob upoštevanju dejstva, da je vojaški prevzem oblasti 5. decembra 2006 pomenil kršitev bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma, je Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) povabila Fidži k posvetovanjem, da bi, kot določa navedeni Sporazum, temeljito proučila položaj in, če bi se izkazalo za potrebno, sprejela ukrepe za njegovo izboljšanje.
      Uradni del teh posvetovanj se je začel 18. aprila 2007 v Bruslju. EU je bila zadovoljna, da je začasna vlada takrat potrdila vrsto ključnih zavez glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja demokratičnih načel in načela pravne države, kot je navedeno spodaj, in predlagala pozitivne ukrepe glede njihovega izvajanja.
      Žal je odtlej položaj nazadoval, zlasti aprila 2009, tako da Fidži zdaj krši več svojih zavez. To se nanaša zlasti na razveljavitev ustave, zelo velike zamude pri izvedbi parlamentarnih volitev in na kršitve človekovih pravic. Čeprav so pri uresničitvi zavez nastale velike zamude, je večina teh zavez glede na trenutni položaj Fidžija še vedno zelo pomembnih in so zato priložene temu pismu. Odločitev Fidžija za prelomitev več ključnih zavez je zanj povzročila izgubo razvojnih sredstev.
      Vendar je EU v duhu partnerstva, ki je temeljni kamen Sporazuma iz Cotonouja, izrazila pripravljenost za začetek novih uradnih posvetovanj, čim bo mogoče razumno predvideti uspešen zaključek tovrstnih posvetovanj. Začasni predsednik vlade je nedavno predstavil časovni načrt reform in volitev. EU želi razpravljati o tem časovnem načrtu in je pripravljena razmisliti, ali bi ga bilo mogoče uporabiti kot podlago za nova posvetovanja. EU se je v skladu s tem odločila, da podaljša obstoječe ustrezne ukrepe za Fidži, da bi ustvarila priložnost za nova posvetovanja. Ker so nekateri ustrezni ukrepi zdaj zastareli, je bilo odločeno, da bi bilo primerneje, če EU nadalje prouči možnosti za nova posvetovanja s Fidžijem, kot pa da enostransko posodobi obstoječe ukrepe. Zato je še posebej pomembno, da se začasna vlada zaveže domačemu političnemu dialogu, ki bo vključeval vse strani, in da s prožnostjo prouči možni razpored predlaganega časovnega načrta. Čeprav stališče EU vedno upošteva bistvene elemente revidiranega sporazuma iz Cotonouja in njegova temeljna načela, zlasti osrednjo vlogo dialoga in izpolnjevanje medsebojnih obveznosti, pa želi poudariti, da s stališča EU izid prihodnjih posvetovanj ni že vnaprej odločen.
      Če bo Fidži po novih posvetovanjih sprejel pomembne zaveze, se bo EU zavzela za hiter, pozitiven pregled teh ustreznih ukrepov. Nasprotno pa, če se položaj na Fidžiju ne izboljša, se ne bo mogoče izogniti nadaljnjim izgubam razvojnih sredstev.
      EU poziva Fidži, naj do začetka novih posvetovanj nadaljuje in še stopnjuje okrepljeni politični dialog.
      Ustrezni ukrepi so naslednji:

                  —

                  humanitarna pomoč in neposredna pomoč civilni družbi se lahko nadaljujeta,

                  —

                  dejavnosti sodelovanja, ki že potekajo ali so v pripravi, zlasti v okviru 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada (v nadaljnjem besedilu: ERS), se lahko nadaljujejo,

                  —

                  končni pregled 9. ERS se lahko nadaljuje,

                  —

                  dejavnosti sodelovanja, ki bi pripomogle k povratku demokracije in izboljšale javno upravljanje, se lahko izvajajo, razen v izrednih okoliščinah,

                  —

                  izvajanje spremljevalnih ukrepov za reformo sladkornega sektorja za leto 2006 se lahko nadaljuje. Sporazum o financiranju je Fidži na tehnični ravni podpisal 19. junija 2007. Upoštevati je treba, da sporazum o financiranju vključuje klavzulo o odložitvi,

                  —

                  sprejetje poročila neodvisnih volilnih strokovnjakov Foruma pacifiških otokov z dne 7. junija 2007, ki ga je začasna vlada izvedla 19. junija 2007, je v skladu z zavezo št. 1, dogovorjeno med začasno vlado in EU 18. aprila 2007. Zato se lahko nadaljuje priprava in morebitni podpis večletnega okvirnega programa spremljevalnih ukrepov za reformo sladkornega sektorja za obdobje 2008–2010,

                  —

                  dokončno oblikovanje, podpis na tehnični ravni in izvajanje državnega strateškega dokumenta in nacionalnega indikativnega programa za 10. ERS z dodeljenim finančnim okvirom ter morebitna dodelitev motivacijskega deleža v višini do 25 % tega zneska bodo odvisni od spoštovanja zavez, danih v zvezi s človekovimi pravicami in pravno državo: da začasna vlada potrdi ustavo, da se v celoti spoštuje neodvisnost sodstva in se čim prej odpravijo ukrepi za izredne razmere, ki so bili ponovno sprejeti 6. septembra 2007, da se v skladu z različnimi postopki in forumi po zakonih Fidžija opravi preiskava ali obravnava vseh obtožb o kršitvi človekovih pravic in da si bo začasna vlada po najboljših močeh prizadevala, da prepreči izjave varnostnih agencij, ki so namenjene zastraševanju,

                  —

                  dodeljena kvota za sladkor za leto 2007 je nič,

                  —

                  za leto 2008 bo dodeljena kvota za sladkor na voljo pod pogojem, da bodo zagotovljeni dokazi o verodostojni in pravočasni pripravi volitev v skladu z dogovorjenimi zavezami, zlasti glede popisa prebivalstva, ponovne določitve meja in volilne reforme v skladu z ustavo, da bodo do 30. septembra 2007 sprejeti ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo delovanje volilnega urada, vključno z imenovanjem volilnega nadzornika, v skladu z ustavo,

                  —

                  za leto 2009 bo dodeljena kvota za sladkor na voljo pod pogojem, da bo vzpostavljena legitimna vlada,

                  —

                  kvota za sladkor za leto 2010 bo odvisna od napredka pri izvajanju dodeljene kvote za leto 2009 in nadaljevanja demokratičnega procesa,

                  —

                  za pripravo in izvajanje ključnih zavez, zlasti v podporo pripravi in/ali izvajanju volitev, je mogoče proučiti možnosti za dodatno podporo, ki bo presegala, kar je opisano v tem pismu,

                  —

                  regionalno sodelovanje in udeležba Fidžija v njem ostane nespremenjeno,

                  —

                  sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in Centrom za razvoj podjetništva se lahko nadaljuje ob pogoju pravočasnega izpolnjevanja danih zavez.

            Spremljanje zavez bo potekalo v skladu z zavezami o spremljanju v obliki rednega dialoga, sodelovanja z misijami in poročanja, kot je določeno v Prilogi.
      Poleg tega EU pričakuje, da bo Fidži v celoti sodeloval s Forumom pacifiških otokov pri izvajanju priporočil skupine uglednih oseb, ki so jih sprejeli zunanji ministri Foruma na srečanju v Vanuatuju 16. marca 2007.
      Evropska unija bo še naprej spremljala razmere na Fidžiju. Na podlagi člena 8 Sporazuma iz Cotonouja bo s Fidžijem potekal okrepljen politični dialog, da se zagotovi spoštovanje človekovih pravic, obnova demokracije in spoštovanje načela pravne države, ki se bo zaključil, ko bosta obe strani ugotovili, da je okrepljeni dialog dosegel svoj namen.
      Če bo začasna vlada upočasnila ali prekinila izvajanje danih zavez ali pri tem nazadovala, si EU pridržuje pravico, da prilagodi ustrezne ukrepe.
      EU poudarja, da so privilegiji Fidžija pri njegovem sodelovanju z EU odvisni od spoštovanja bistvenih elementov Sporazuma iz Cotonouja in vrednot iz Instrumenta za razvojno sodelovanje. Če želite prepričati EU, da je začasna vlada v celoti pripravljena izvesti dane zaveze, je bistvenega pomena, da izvajanje dogovorjenih zavez v kratkem zelo napreduje.
      S spoštovanjem,
      V Bruslju,

            Za Komisijo

            Za Svet

         Priloga k Prilogi

            ZAVEZE, DOGOVORJENE Z REPUBLIKO OTOKOV FIDŽI

         A.   Spoštovanje demokratičnih načel

         Zaveza št. 1
         Svobodne in poštene parlamentarne volitve bodo izvedene v 24 mesecih od 1. marca 2007, ob upoštevanju ugotovitev ocene, ki jo bodo izvedli neodvisni presojevalci, ki jih bo imenoval sekretariat Foruma pacifiških otokov. Postopki priprave in izvajanja volitev se bodo skupaj spremljali, prilagajali in popravljali, kot bo potrebno, na podlagi vzajemno dogovorjenih meril. To pomeni zlasti:

                     —

                     da bo začasna vlada do 30. junija 2007 sprejela časovni načrt z datumi za izvedbo različnih ukrepov, ki jih je treba izvesti v pripravah na nove parlamentarne volitve,

                     —

                     da ta načrt določa časovne okvire za popis prebivalstva, ponovno določitev meja in volilno reformo,

                     —

                     da se ponovna določitev meja in volilna reforma izvedeta v skladu z ustavo,

                     —

                     da bodo do 30. septembra 2007 sprejeti ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo delovanje volilnega urada, vključno z imenovanjem volilnega nadzornika, v skladu z ustavo,

                     —

                     da bo imenovanje podpredsednika opravljeno v skladu z ustavo.

               Zaveza št. 2
         Začasna vlada bo pri sprejemanju pomembnih zakonodajnih, proračunskih in drugih političnih pobud in sprememb upoštevala posvetovanja s civilno družbo ter vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi.
         B.   Pravna država

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada si bo po najboljših močeh prizadevala, da prepreči izjave varnostnih agencij, ki so namenjene zastraševanju.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada bo podprla ustavo iz leta 1997 ter jamčila nemoteno in neodvisno delovanje ustavnih institucij, kot so fidžijska komisija za človekove pravice, Komisija za javne službe, Komisija za ustavne naloge. Ohranjena bo bistvena neodvisnost in delovanje Velikega sveta poglavarjev.
         Zaveza št. 3
         Neodvisnost sodstva se bo v celoti spoštovala in omogočeno bo njegovo nemoteno delovanje, njegove odločitve pa bodo upoštevale vse zainteresirane strani, zlasti:

                     —

                     začasna vlada se zaveže, da bo sodišče v skladu z oddelkom 138(3) ustave imenovano do 15. julija 2007,

                     —

                     vsakršna imenovanja in/ali razrešitve sodnikov bodo odslej potekala ob strogem upoštevanju ustavnih določil in postopkovnih pravil,

                     —

                     vojska, policija ali začasna vlada se v nobenem primeru in v nikakršni obliki ne bodo vmešavale v sodni postopek, vključno s polnim spoštovanjem pravnega poklica.

               Zaveza št. 4
         Vsi kazenski postopki, povezani s korupcijo, se bodo obravnavali po ustreznih pravosodnih poteh in vsak drug organ, ki bo morda vzpostavljen za preiskavo domnevnih primerov korupcije, bo deloval v okviru ustavnih določil.
         C.   Človekove pravice in temeljne svoboščine

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada bo sprejela vse potrebne ukrepe, da se bodo preiskave ali obravnave vseh obtožb o kršitvi človekovih pravic opravljale v skladu z različnimi postopki in forumi po zakonih Fidžija.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada namerava v maju 2007 odpraviti ukrepe za izredne razmere, če ne bo groženj nacionalni varnosti, javnemu redu in varnosti.
         Zaveza št. 3
         Začasna vlada si bo prizadevala zagotoviti, da bo fidžijska komisija za človekove pravice delovala povsem neodvisno ter v skladu z ustavo.
         Zaveza št. 4
         Svoboda izražanja in svoboda medijev v vseh oblikah se polno spoštujeta, kot to zagotavlja ustava.
         D.   Spremljanje izvajanja zavez

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada se zavezuje, da bo ohranila reden dialog, ki bo omogočal potrjevanje doseženega napredka, organom/predstavnikom EU in ES pa dala popoln dostop do vseh informacij, povezanih s človekovimi pravicami, mirno obnovitvijo demokracije in pravno državo na Fidžiju.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada v celoti sodeluje z morebitnimi misijami EU in ES za oceno in spremljanje napredka.
         Zaveza št. 3
         Začasna vlada vsake tri mesece od 30. junija 2007 naprej pošilja poročila o napredku glede bistvenih elementov Sporazuma iz Cotonouja in glede zavez.
         Ugotavlja se, da je nekatera vprašanja mogoče učinkovito obravnavati zgolj s pragmatičnim pristopom, ki priznava dejansko stanje razmer in je usmerjen v prihodnost.


title: Sklep Sveta z dne 21. decembra 1998 o odobritvi v imenu Skupnosti sprememb dodatkov II in III k Bernski konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, ki so bile sprejete na 17. sestanku Stalnega odbora Konvencije

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31998D0746

Uradni list L 358 , 31/12/1998 str. 0114 - 0114

		Sklep Svetaz dne 21. decembra 1998o odobritvi v imenu Skupnosti sprememb dodatkov II in III k Bernski konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, ki so bile sprejete na 17. sestanku Stalnega odbora Konvencije(98/746/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1), prvega stavka člena 228(2) in prvega pododstavka člena 228(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker je Evropska skupnost na podlagi Sklepa 82/72/EGS [3] pogodbenica Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov;ker se bile zaradi odločilne podpore Skupnosti na 17. sestanku Stalnega odbora Bernske konvencije, ki je potekal od 1. do 5. decembra 1997 v Strasbourgu, štiri vrste dodane v dodatek II h Konvenciji in 22 v dodatek III h Konvenciji; ker je Komisija sodelovala na navedenem sestanku v imenu Skupnosti;ker sta dve od teh vrst zajeti v Direktivi Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic [4] in tri v Direktivi Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst [5];ker morajo v skladu s členom 17 Konvencije vse spremembe dodatkov h Konvenciji začeti veljati za vse pogodbenice, razen za tiste, ki sporočijo ugovore v skladu z odstavkom 3 navedenega člena, tri mesece po tem, ko jih sprejme Stalni odbor;ker mora Skupnost odobriti navedene spremembe dodatkov II in III h Konvenciji, ki so bile sprejete na 17. sestanku Stalnega odbora v skladu s členom 17 Konvencije,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Vključitev vrst Acipenser sturio, Puffinus yelkouan, Phalacrocorax aristotelis (v Sredozemskem morju) in Valencia leutourneuxi v dodatek II h Konvenciji o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov, in vrst Hippospongia communis, Spongia agaricina, Spongia officinalis, Spongia zimocca, Antipathes sp. plur., Corallium rubrun, Paracentrotus lividus, Homarus gammarus, Maja squinado, Palinurus elephas, Scyllarides latus, Scyllarides pigmaeus, Scyllarus arctus, Epinephelus marginatus, Isurus oxyrinchus, Lamna nasus, Mobula mobular, Prionace glauca, Raja alba, Scioena umbra, Squatina squatina, in Umbrina cirrosa (vseh 22 vrst v Sredozemskem morju) v dodatek III k navedeni konvenciji se s tem odobri v imenu Evropske skupnosti.Člen 2Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 21. decembra 1998Za SvetPredsednikM. Bartenstein[1] UL C 116, 16.4.1998, str. 24.[2] UL C 328, 26.10.1998, str. 81.[3] UL L 38, 10.2.1982, str. 1.[4] UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/49/ES (UL L 223, 13.8.1997, str. 9).[5] UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/62/ES (UL L 305, 8.11.1997, str. 42).--------------------------------------------------


title: Sklep št. 1855/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013)

text:
               27.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 372/1

      SKLEP št. 1855/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 12. decembra 2006
   o uvedbi programa Kultura (2007–2013)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Bistveno je spodbujati sodelovanje in kulturne izmenjave, s čimer se zagotovi spoštovanje in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti v Evropi ter med evropskimi državljani izboljšati poznavanje drugih evropskih kultur in obenem poglabljati njihovo zavest o skupni evropski kulturni dediščini. Spodbujanje sodelovanja na kulturnem in jezikovnem področju ter raznolikosti tako prispeva k doživljanju evropskega državljanstva kot oprijemljive resničnosti, saj evropske državljane spodbuja k neposrednemu sodelovanju v integracijskih procesih.

               (2)

               Dejavna kulturna politika, usmerjena v ohranjanje evropske kulturne raznolikosti in spodbujanja skupnih kulturnih elementov in kulturne dediščine lahko prispeva k boljši zunanji opaznosti Evropske unije.

               (3)

               Da bi državljani polno podpirali evropsko integracijo in pri njej tudi polno sodelovali, bi bilo treba bolj poudarjati njihove skupne kulturne vrednote in korenine kot ključni element njihove identitete in pripadnosti družbi, ki temelji na svobodi, pravičnosti, demokraciji, spoštovanju človekovega dostojanstva in integritete, strpnosti in solidarnosti, ob polnem spoštovanju Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije.

               (4)

               Bistveno je, da področje kulture prispeva svoj delež in igra ustrezno vlogo pri širšem evropskem političnem razvoju. Področje kulture je pomemben delodajalec in poleg tega obstaja tudi jasna povezava med vlaganji v kulturo in gospodarskim razvojem, od koder izhaja pomen krepitve kulturne politike na regionalnih in nacionalnih ravneh ter na evropski ravni. Skladno s tem, bi bilo treba okrepiti položaj kulturnih panog pri premikih v sklopu Lizbonske strategije, saj te panoge vse znatneje prispevajo k evropskemu gospodarstvu.

               (5)

               Prav tako je treba spodbujati aktivno državljanstvo in okrepiti boj proti izključenosti v vseh oblikah, vključno z rasizmom in ksenofobijo. Izboljšan dostop do kulture za čim širši krog ljudi je lahko sredstvo v boju proti socialni izključenosti.

               (6)

               Člen 3 Pogodbe določa, da si Skupnost pri vseh dejavnostih iz navedenega člena prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost moških in žensk.

               (7)

               Kulturni programi Kalejdoskop, Ariane, Raphael in Kultura 2000, določeni s sklepi št. 719/96/ES (3), št. 2085/97/ES (4), št. 2228/97/ES (5) in št. 508/2000/ES (6), so označili pomembne napredke pri izvajanju ukrepov Skupnosti na področju kulture. Tako so bile pridobljene pomembne izkušnje, zlasti s pomočjo vrednotenja teh kulturnih programov. Ukrepe Skupnosti na področju kulture je sedaj treba racionalizirati in okrepiti ob upoštevanju rezultatov teh vrednotenj, rezultatov posvetovanj z vsemi zainteresiranimi stranmi in rezultatov dela evropskih institucij. V ta namen je torej treba pripraviti program.

               (8)

               Evropske institucije so večkrat jasno izrazile svoje stališče glede različnih področij, ki zadevajo kulturne ukrepe Skupnosti in izzive kulturnega sodelovanja; zlasti v Resoluciji Sveta z dne 25. junija 2002 o novem delovnem načrtu glede evropskega sodelovanja na področju kulture (7) in v Resoluciji z dne 19. decembra 2002 o delovnem načrtu za evropsko sodelovanje na področju kulture (8), v resolucijah Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2001 o kulturnem sodelovanju v Evropski uniji (9), z dne 28. februarja 2002 o izvajanju Programa Kultura 2000 (10), in z dne 22. oktobra 2002 o pomembnosti dinamike v gledališču in uprizoritvene umetnosti v razširjeni Evropi (11), z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah (12), pa tudi z mnenjem Odbora regij z dne 9. oktobra 2003 o podaljšanju Programa Kultura 2000.

               (9)

               Svet je v svojih zgoraj navedenih resolucijah poudaril nujnost sprejetja bolj koherentnega pristopa h kulturi na ravni Skupnosti ter da je evropska dodana vrednost nujna in odločilna v okviru evropskega kulturnega sodelovanja, pa tudi splošni pogoj za ukrepanje Skupnosti na področju kulture.

               (10)

               Da bi postal skupni evropski kulturni prostor realnost za državljane Evrope, je treba spodbujati transnacionalno mobilnost kulturnih akterjev, nadnacionalno kroženje kulturnih del in izdelkov ter podpirati dialog in kulturne izmenjave.

               (11)

               Stališča institucij o potrebi po boljšem upoštevanju posebnih gospodarskih in socialnih značilnosti neavdiovizualnih kulturnih panog so izražena v sklepih Sveta z dne 16. novembra 2004 o delovnem načrtu za področje kulture (2005 – 2006), Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah in mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kulturnih panogah v Evropi z dne 28. januarja 2004. Poleg tega bi bilo treba v novem programu upoštevati pripravljalne ukrepe za sodelovanje v kulturnih zadevah, ki so se spodbujale v letih 2002 – 2004.

               (12)

               V tej zvezi je treba podpirati tesnejše sodelovanje med kulturnimi akterji in jih spodbujati k oblikovanju projektov večletnega sodelovanja ter jim tako omogočiti razvijanje skupnih dejavnosti, podpirati bolj usmerjene ukrepe s pravo evropsko dodano vrednostjo, simbolične kulturne dogodke in evropske organizacije za kulturno sodelovanje ter spodbujati k analizi izbranih tem evropskega pomena pa tudi k zbiranju in širjenju informacij ter dejavnostim, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike.

               (13)

               Na podlagi Sklepa št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (13) bi bilo treba temu projektu dodeliti več finančnih sredstev, saj je med Evropejci zelo prepoznaven in prispeva h krepitvi občutka pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru. V okviru tega projekta bi bilo treba pozornost nameniti vseevropskemu kulturnemu sodelovanju.

               (14)

               Podpreti bi bilo treba ustanove, ki delujejo v prid evropskemu kulturnemu sodelovanju in igrajo vlogo evropskih kulturnih „ambasadorjev“ ter se opirajo na izkušnje, ki jih je Evropska unija pridobila v okviru Sklepa št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (14).

               (15)

               Program mora ob spoštovanju načela svobode izražanja prispevati k prizadevanjem Evropske unije pri spodbujanju trajnostnega razvoja in boju proti vsem oblikam diskriminacije.

               (16)

               Državam kandidatkam za vstop v Evropsko unijo in državam Efte, ki so članice Sporazuma EGP, bi morala biti dana možnost sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami.

               (17)

               Evropski svet je na zasedanju dne 19. in 20. junija 2003 v Solunu sprejel „Agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“ in določil, da bi programi Skupnosti morali biti odprti tudi za države v procesu stabilizacije in pridruževanja na podlagi okvirnih sporazumov, podpisanih med Skupnostjo in temi državami. Te države lahko, če želijo, v okviru proračunskih sredstev ali političnih prednostnih nalog sodelujejo v programu, lahko pa sodelujejo na bolj omejen način, na osnovi dodatnih sredstev in posebnih postopkov, dogovorjenih med zadevnimi stranmi.

               (18)

               Program bi moral omogočati tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami, ki so s Skupnostjo podpisale sporazume, v katerih je zajeto tudi področje kulture, pod pogoji, ki jih je treba še določiti.

               (19)

               Za povečanje dodane vrednosti ukrepov Skupnosti je treba zagotoviti celovitost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, in ustreznih drugih politik, ukrepov in instrumentov Skupnosti v skladu s členom 151(4) Pogodbe. Še zlasti bi bilo treba paziti, da bodo ukrepi Skupnosti na področjih kulture in izobraževanja povezani z ukrepi, namenjenimi širjenju izmenjav najboljše prakse in tesnejšega sodelovanja na evropski ravni.

               (20)

               V zvezi z izvajanjem podpore Skupnosti bi bilo treba upoštevati poseben značaj področja kulture v Evropi in bi bilo treba poskrbeti, da bodo upravni in finančni postopki kolikor je mogoče poenostavljeni in prilagojeni ciljem, praksam in razvoju področja kulture.

               (21)

               Komisija, države članice in točke za stike na kulturnem področju bi morale spodbujati sodelovanje manjših izvajalcev v projektih za večletno sodelovanje in organizacijo dejavnosti za zbliževanje potencialnih projektnih partnerjev.

               (22)

               Program bi moral združiti posebne lastnosti in strokovno znanje kulturnih izvajalcev iz vse Evrope. Kjer je to potrebno, bi morale Komisija in države članice sprejeti ukrepe za obravnavanje nizke stopnje sodelovanja kulturnih izvajalcev v vsaki državi članici ali sodelujoči državi.

               (23)

               V okviru sodelovanja med Komisijo in državami članicami je primerno zagotoviti stalno spremljanje in vrednotenje programa, da bi se omogočilo prilagajanje, zlasti glede prednostnih nalog pri izvajanju ukrepov. Ta vrednotenja bi morala vključevati tudi zunanje vrednotenje, ki ga opravijo neodvisne in nepristranske organizacije.

               (24)

               Pri postopkih za spremljanje in vrednotenje programa bi bilo treba uporabiti cilje in kazalce, ki so specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.

               (25)

               Treba bi bilo izvajati primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ukrepe za povračilo izgubljenih ali nepravilno dodeljenih ali porabljenih sredstev.

               (26)

               Treba je določiti enoten instrument za financiranje in oblikovanje programa kulturnega sodelovanja z imenom „Program Kultura“, in sicer za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

               (27)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15).

               (28)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).

               (29)

               Ukrepe, potrebne za finančno izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (17) (v nadaljevanju: „finančna uredba“), in z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES; Euratom) št. 1605/2002 (18).

               (30)

               Ukrepi Skupnosti, ki se izvajajo na področju kulturnega sodelovanja, se dopolnjujejo z nacionalnimi in regionalnimi ukrepi. Ker ciljev tega sklepa, in sicer okrepitve evropskega kulturnega prostora, temelječega na skupni kulturni dediščini (nadnacionalna mobilnost kulturnih akterjev v Evropi, nadnacionalno kroženje umetniških in kulturnih del in izdelkov, medkulturni dialog), zaradi nadnacionalnega značaja države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepov, lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

               (31)

               Treba bi bilo sprejeti prehodne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda med programi, ki jih določata sklepa št. 508/2000/ES in št. 792/2004/ES, na eni strani ter programom, ki ga določa ta sklep, na drugi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Uvedba in trajanje
   1.   Ta sklep uvaja program Kultura, enoten večletni program za ukrepe Skupnosti na področju kulture, odprt za vsa področja kulture in vse kategorije kulturnih izvajalcev, (v nadaljevanju „Program“).
   2.   Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Proračun
   1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju iz člena 1 so 400 milijonov EUR.
   2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.
   Člen 3
   Cilji
   1.   Splošni cilj programa je z razvojem kulturnega sodelovanja med ustvarjalci, kulturnimi akterji in kulturnimi institucijami držav, ki sodelujejo v Programu, uveljaviti kulturni prostor, ki je skupen vsem Evropejcem in temelji na skupni kulturni dediščini, za spodbujanje zavesti o evropskem državljanstvu. Program je odprt za sodelovanje neavdiovizualnih kulturnih panog, zlasti majhnih kulturnih podjetij, kjer imajo te panoge nepridobiten kulturni značaj.
   2.   Podrobni cilji Programa so:

               (a)

               spodbujanje transnacionalne mobilnosti kulturnih akterjev;

               (b)

               spodbujanje transnacionalnega kroženja umetniških del ter umetniških in kulturnih izdelkov;

               (c)

               pospeševanje medkulturnega dialoga.

         Člen 4
   Področja ukrepov
   1.   Cilji Programa se dosegajo z izvajanjem naslednjih ukrepov, kakor so opisani v Prilogi:

               (a)

               podpora kulturnim ukrepom:

                           —

                           projekti večletnega sodelovanja,

                           —

                           ukrepi za sodelovanje,

                           —

                           posebni ukrepi;

               (b)

               podpora ustanovam, dejavnim na področju kulture na evropski ravni;

               (c)

               podpora za analizo, zbiranje in širjenje informacij ter za dejavnosti, ki v največji možni meri širijo vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike.

         2.   Ti ukrepi se izvajajo v skladu z določbami iz Priloge.
   Člen 5
   Določbe glede tretjih držav
   1.   Program je odprt za sodelovanje naslednjih držav:

               (a)

               države Efte, ki so članice EGP, v skladu z določili sporazuma EGP;

               (b)

               države kandidatke s predpristopno strategijo za pristop k Uniji v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter postopki za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti, določenimi v okvirnih sporazumih;

               (c)

               države Zahodnega Balkana v skladu s postopki, ki so jih te države določile v skladu z okvirnimi sporazumi, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti.

         Države iz tega odstavka polno sodelujejo v Programu, če so izpolnjeni zahtevani pogoji in zagotovljena dodatna sredstva.
   2.   V Programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države, ki so s Skupnostjo sklenile sporazume o pridružitvi ali o sodelovanju, vključno s klavzulami o kulturnem področju, na osnovi dodatnih sredstev in posebnih postopkov, ki se jih določi.
   Države Zahodnega Balkana iz odstavka 1(c), ki ne želijo izkoristiti polnega sodelovanja v Programu, lahko v Programu sodelujejo v skladu s pogoji iz tega odstavka.
   Člen 6
   Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami
   Program dopušča skupne ukrepe z mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na področju kulture, kakor sta UNESCO in Svet Evrope, na podlagi skupnih prispevkov in ob upoštevanju pravil vsake institucije ali organizacije za uresničevanje ukrepov, navedenih v členu 4.
   Člen 7
   Usklajenost z drugimi instrumenti Skupnosti
   Komisija zagotovi povezanost Programa z drugimi instrumenti Skupnosti, zlasti s tistimi, ki so povezani s Strukturnimi skladi in s področji izobraževanja, poklicnega usposabljanja, raziskav, informacijske družbe, državljanstva, mladine, športa, jezikov, socialne vključenosti, zunanjih odnosov EU in boja proti vsem oblikam diskriminacije.
   Člen 8
   Izvajanje
   1.   Komisija izvaja projekte Skupnosti, ki so predmet tega Programa, skladno s Prilogo.
   2.   Sprejmejo so naslednji ukrepi v skladu s postopkom iz člena 9(2):

               (a)

               letni delovni načrt, vključno s prednostnimi nalogami, merili in postopki za izbiranje;

               (b)

               letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi ukrepi programa;

               (c)

               postopki za spremljanje in vrednotenje Programa.

               (d)

               finančna podpora, ki jo zagotovi Skupnost v skladu s prvo alineo člena 4(1)(a): zneski, trajanje, razporeditev in prejemniki.

         3.   Vsi drugi ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, se sprejmejo skladno s postopkom iz člena 9(3).
   Člen 9
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga odbor.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.
   Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
   3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 10
   Točke za stike na področju kulture
   1.   Točke za stike na področju kulture, kakor so določene v oddelku I.3.1 Priloge, delujejo kot telesa, namenjena izvajanju širjenja informacij o Programu na nacionalni ravni, ob upoštevanju člena 54(2)(c) in (3) finančne uredbe.
   2.   Točke za stike na področju kulture spoštujejo naslednja merila:

               (a)

               imajo zadostno število osebja z strokovnimi in jezikovnimi sposobnostmi, ki so potrebne za delo na področju mednarodnega sodelovanja;

               (b)

               imajo primerno infrastrukturo, zlasti kar zadeva informacijsko in komunikacijsko tehnologijo;

               (c)

               delujejo v upravnem okolju, ki omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje nasprotja interesov.

         Člen 11
   Finančne določbe
   1.   Finančna pomoč se izplača v obliki subvencij pravnim osebam. Subvencije se lahko v nekaterih primerih dodelijo fizičnim osebam v skladu s pogoji iz člena 114(1) finančne uredbe. Komisija lahko prav tako dodeli nagrade fizičnim ali pravnim osebam za ukrepe ali projekte, izvedene v okviru Programa. Glede na naravo ukrepov se lahko odobri pavšalno financiranje in/ali uporaba ponderiranih stroškov na enoto.
   2.   Komisija lahko glede na lastnosti upravičencev in značaj ukrepov odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovnih sposobnosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa.
   3.   Nekatere dejavnosti Evropskih prestolnic kulture, določene v skladu s Sklepom št. 1419/1999/ES, lahko prejmejo subvencijo ali nagrado.
   Člen 12
   Prispevek k drugim ciljem Skupnosti
   Program prispeva h krepitvi horizontalnih ciljev Skupnosti, in sicer zlasti s:

               (a)

               spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja;

               (b)

               prizadevanji za globljo ozaveščenost glede pomena prispevanja k trajnostnemu razvoju;

               (c)

               prizadevanji za širjenje medsebojnega razumevanja in strpnosti znotraj Evropske unije;

               (d)

               prispevanjem k preprečevanju vseh oblik diskriminacije, osnovanih na spolu, rasi ali etničnem poreklu, veri ali prepričanju, invalidnosti, starosti ali spolni usmerjenosti.

         Povezanost in usklajenost med Programom in politikami Skupnosti na področju kulturnega sodelovanja s tretjimi državami bosta deležni še posebne pozornosti.
   Člen 13
   Spremljanje in vrednotenje
   1.   Komisija zagotovi redno spremljanje Programa glede na njegove cilje. Rezultati spremljanja in vrednotenja se upoštevajo pri izvajanju Programa.
   Spremljanje zajema zlasti pripravo poročil iz odstavka 3(a) in (c).
   Posebni cilji Programa se lahko na podlagi izsledkov poročil o spremljanju revidirajo v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.
   2.   Komisija zagotovi redno zunanje in neodvisno vrednotenje Programa.
   3.   Komisija Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij posreduje:

               (a)

               vmesno poročilo o oceni doseženih rezultatov ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja tega programa, in sicer najkasneje do 31. decembra 2010;

               (b)

               sporočilo o nadaljevanju izvajanja Programa, najkasneje do 31. decembra 2011;

               (c)

               naknadno poročilo o oceni, najkasneje do 31. decembra 2015.

         Člen 14
   Prehodne določbe
   Ukrepi, ki se začnejo izvajati pred 31. decembrom 2006 na podlagi sklepov št. 508/2000/ES in št. 792/2004/ES se izvajajo do svojega zaključka v skladu z določbami teh sklepov.
   Odbor, predviden v členu 5 Sklepa št. 508/2000/ES, se nadomesti z odborom, predvidenim v členu 9 tega sklepa.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 12. decembra 2006.

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednik

         M. PEKKARINEN

      (1)  UL C 164, 5.7.2005, str. 65.

      (2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2005 (UL C 272 E, 9.11.2006, str. 233), Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2006 (UL C 238 E, 3.10.2006, str. 18) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. oktobra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 11. decembra 2006.

      (3)  Sklep št. 719/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o uvedbi programa za podporo umetniškim in kulturnim dejavnostim z evropsko razsežnostjo (Kalejdoskop) (UL L 99, 20.4.1996, str. 20). Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 477/1999/ES (UL L 57, 5.3.1999, str. 2).

      (4)  Sklep št. 2085/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 1997 o uvedbi programa v podporo, vključno s prevajanjem, področja knjig in branja (Ariana) (UL L 291, 24.10.1997, str. 26). Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 476/1999/ES (UL L 57, 5.3.1999, str. 1).

      (5)  Sklep št. 2228/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. oktobra 1997 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti na področju kulturne dediščine (UL L 305, 8.11.1997, str. 31). Sklep, kakor je bil razveljavljen s Sklepom št. 508/2000/ES (Rafael) (UL L 63, 10.3.2000, str. 1).

      (6)  Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 885/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).

      (7)  UL C 162, 6.7.2002, str. 5.

      (8)  UL C 13, 18.1.2003, str. 5.

      (9)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 142.

      (10)  UL C 293 E, 28.11.2002, str. 105.

      (11)  UL C 300 E, 11.12.2003, str. 156.

      (12)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 459.

      (13)  UL L 304, 3.11.2006, str. 1.

      (14)  UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

      (15)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      (17)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (18)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

      PRILOGA
      I.   OPIS DEJAVNOSTI IN PRIREDITEV
      1.   Prvi sklop: podpora kulturnim ukrepom
      1.1.   Projekti večletnega sodelovanja
      Program podpira trajnostne in strukturirane kulturne projekte sodelovanja za združevanje posebnih lastnosti in znanja kulturnih izvajalcev iz vse Evrope. Cilj te podpore je, da pomaga projektom sodelovanja v njihovi začetni fazi, fazi strukturiranja ali v fazi geografske širitve. Namen je, da se točke za stike spodbudi k oblikovanju trajnih temeljev in k doseganju finančne neodvisnosti.
      Vsak projekt sodelovanja vključuje najmanj šest izvajalcev iz šestih različnih držav, ki sodelujejo v Programu. Njihov namen je zbrati različne izvajalce iz enega ali več sektorjev za različne večletne dejavnosti, ki so lahko sektorskega ali medsektorskega značaja, vendar pa morajo slediti skupnemu cilju.
      Namen vsakega projekta sodelovanja je, da izvede vrsto strukturiranih večletnih kulturnih dejavnosti. Te dejavnosti se morajo izvajati prek celega obdobja financiranja s strani Skupnosti. Vključevati morajo vsaj dva od treh podrobno opredeljenih ciljev, določenih v členu 3(2). Prednost bodo imeli projekti sodelovanja, ki nameravajo razviti dejavnosti v skladu s tremi podrobno opredeljenimi cilji navedenega člena.
      Projekti sodelovanja bodo izbrani glede na razpise v skladu s finančno uredbo. V tem smislu bo izbor med drugim temeljil na podlagi priznane strokovnosti soorganizatorjev na njihovem področju dejavnosti, njihovih finančnih in operativnih sposobnostih izvajanja predlaganih dejavnosti ter na kakovosti teh dejavnosti in stopnje, do katere ustrezajo splošnemu cilju in podrobnim ciljem Programa, ki so določeni v členu 3.
      Projekti sodelovanja morajo temeljiti na sporazumu o sodelovanju, to je na skupnem dokumentu, ki ima pravno obliko ene od sodelujočih držav in ki ga podpišejo vsi soorganizatorji.
      Pomoč Skupnosti ne sme presegati 50 % proračuna projekta in se postopno zmanjšuje. Ne sme presegati 500 000 EUR na leto za vse dejavnosti projektov sodelovanja. Ta pomoč bo dodeljena za obdobje treh do petih let.
      Za ponazoritev: približno 32 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.
      1.2.   Ukrepi za sodelovanje
      Program podpira ukrepe kulturnega sodelovanja sektorskega ali medsektorskega značaja med evropskimi izvajalci. Prednost bosta imeli ustvarjalnost in inovativnost. Ukrepi, namenjeni preučevanju možnosti za sodelovanje, ki bi se razvilo za daljše obdobje, se bodo še posebej spodbujali.
      Vsaka ukrep je načrtovan in izveden v sodelovanju z najmanj tremi kulturnimi izvajalci iz treh različnih sodelujočih držav, ne glede na to, ali ti izvajalci prihajajo iz enega ali več sektorjev ali ne.
      Ukrepi se izberejo na podlagi razpisov v skladu s finančno uredbo. V tem okviru bo izbor med drugim temeljil na priznani strokovnosti soorganizatorjev, njihovih finančnih in operativnih sposobnostih izvajanja predlaganih ukrepov, kakovost teh ukrepov in stopnji, do katere ustrezajo splošnemu cilju in podrobnim ciljem Programa, ki so določeni v členu 3.
      Pomoč Skupnosti ne sme presegati 50 % proračuna projekta. Ne sme biti manjša od 50 000 EUR in ne višja od 200 000 EUR. Ta pomoč bo dodeljena za obdobje največ 24 mesecev.
      Pogoji, določeni za te ukrepe glede najmanjšega števila izvajalcev, ki se zahteva za predstavitev projekta, ter najnižjega in najvišjega zneska pomoči Skupnosti, se lahko prilagodijo glede na posebnosti literarnega prevajanja.
      Za ponazoritev: približno 29 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.
      1.3.   Posebni ukrepi
      Program podpira tudi posebne ukrepe. Ti ukrepi so posebni, ker imajo znaten obseg in področje delovanja, imajo pomemben vpliv na narode Evrope ter prispevajo k boljšemu zavedanju pripadnosti isti skupnosti, vplivajo pa tudi na zavedanje o kulturni raznolikosti držav članic ter pomagajo pri medkulturnem in mednarodnem dialogu. Vključevati morajo vsaj dva od treh podrobno opredeljenih ciljev, določenih v členu 3.
      Ti posebni ukrepi prispevajo tudi k večji opaznosti ukrepov Skupnosti na področju kulture, tako znotraj meja Evropske unije kakor tudi zunaj njih. Prav tako prispevajo h krepitvi vsesplošne ozaveščenosti glede bogastva in raznolikosti evropske kulture.
      Znatna podpora bo dodeljena tudi „kulturnim prestolnicam Evrope“, za pomoč pri izvajanju dejavnosti, ki poudarjajo evropsko opaznost in vseevropsko kulturno sodelovanje.
      Posebni ukrepi lahko vključujejo tudi podeljevanje nagrad, kolikor gre za izpostavljanje umetnikov, del ali kulturnih ali umetniških dosežkov ter prizadevanja za njihovo prepoznavnost izven državnih meja, in s tem za spodbujanje mobilnosti in izmenjav.
      Podpora v tem okviru se lahko dodeli tudi za sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakor je predvideno v členu 5(2) in členu 6.
      Zgoraj navedeni primeri ne sestavljajo zaključenega seznama ukrepov, ki so upravičeni za pridobitev podpore v okviru tega podsklopa Programa.
      Postopki izbora posebnih ukrepov bodo odvisni od posameznega ukrepa. Financiranje se odobri na podlagi razpisov, razen v primerih, ki se nanašajo na člena 54 in 168 finančne uredbe. Upoštevalo se bo tudi dejstvo, do katere mere vsak ukrep ustreza splošnemu cilju in posebnim ciljem Programa iz člena 3 tega sklepa.
      Pomoč Skupnosti ne sme presegati 60 % proračuna projekta.
      Za ponazoritev: približno 16 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.
      2.   Drugi sklop: podpora ustanovam, dejavnim na kulturnem področju na evropski ravni
      Ta podpora ima obliko subvencij za poslovanje, s katero se sofinancirajo odhodki povezani s stalnim delovnim programom ustanove, ki uresničuje cilj splošnega evropskega pomena na področju kulture ali cilj določene politike Unije na tem področju.
      Določi se, da bodo subvencije dodeljene na osnovi letnih razpisov za predloge.
      Za ponazoritev: približno 10 % celotnega proračuna, dodeljenega programu, se nameni temu sklopu.
      Pomoč se lahko dodeli ustanovam, ki si za kulturno sodelovanje prizadevajo na enega od naslednjih načinov:

                  —

                  izpolnjujejo predstavniško vlogo na ravni Skupnosti,

                  —

                  zbirajo ali širijo informacije za lažje kulturno sodelovanje po vsej Evropski skupnosti,

                  —

                  si na evropski ravni prizadevajo za povezovanje v mreže ustanov, dejavnih na področju kulture,

                  —

                  se udeležujejo projektov kulturnega sodelovanja ali nastopajo kot ambasadorji evropske kulture.

            Te ustanove morajo predstavljati pravo evropsko dimenzijo. V tem pogledu morajo izvajati svoje dejavnosti na evropski ravni, same ali v obliki raznih združenj, njihova zgradba (registrirani člani) in dejavnosti pa morajo imeti možnost vplivanja na ravni Evropske unije ali pa morajo pokrivati najmanj sedem evropskih držav.
      Ta sklop je odprt za ustanove, ki podporo prejemajo v skladu z delom 2 Priloge I Sklepa št. 792/2004/ES, ter vse druge ustanove, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture, če dosegajo cilje, določene v členu 3 tega sklepa in upoštevajo roke in pogoje iz tega sklepa
      Upravičenci do takšnih subvencij za poslovanje se izberejo s razpisom. To se izvede na podlagi ugotovitve, do katere mere program dela teles ustreza podrobno določenim ciljem iz člena 3.
      Celoten znesek subvencije za poslovanje v okviru tega sklopa ne sme presegati 80 % dopustnih stroškov ustanove za leto, v katerem mu je dodeljena subvencija.
      3.   Tretji sklop: podpora za analize in za zbiranje in širjenje informacij ter za največje možno širjenje vpliva projektov na področju kulturnega sodelovanja
      Za ponazoritev: približno 5 % celotnega proračuna, dodeljenega programu, se nameni temu sklopu.
      3.1.   Podpora za točke za stike na področju kulture
      Nadalje je predvidena podpora točkam za stike na področju kulture za zagotovitev ciljno naravnanega, učinkovitega širjenja praktičnih informacij o Programu. Te ustanove, ki delujejo na nacionalni ravni, se ustanovijo na prostovoljni podlagi skladno s členom 39 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
      Naloga točk za stike na področju kulture je:

                  —

                  spodbujanje Programa,

                  —

                  lajšanje dostopa do Programa in spodbujanje sodelovanja čim večjega števila strokovnjakov in kulturnih delavcev pri dejavnostih na področju kulture s pomočjo učinkovitega širjenja informacij in z razvijanjem ustreznih pobud za povezovanja v mrežo med samimi točkami za stike,

                  —

                  zagotavljanje učinkovite povezave z različnimi institucijami, ki nudijo pomoč kulturnemu sektorju v državah članicah in tako prispevajo k dopolnjevanju med ukrepi Programa in nacionalnimi ukrepi pomoči,

                  —

                  zagotavljanje informacij o drugih programih Skupnosti, ki so odprti za kulturne projekte, če je to potrebno.

            3.2.   Podpora za analize na področju kulturnega sodelovanja
      Program podpira izvajanje študij in analiz na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike. Cilj te podpore je povečanje obsega ter kakovosti informacij in podatkov za pridobitev primerjalnih podatkov in analize o kulturnem sodelovanju na evropski ravni, zlasti kar zadeva mobilnost ustvarjalcev in kulturnih akterjev, kroženje umetniških del, umetniških in kulturnih izdelkov ter medkulturni dialog.
      V okviru tega sklopa se lahko podpora dodeli tudi za študije in analize, ki prispevajo k boljšemu poznavanja pojava transevropskega kulturnega sodelovanja in k ustvarjanju ugodnih pogojev za njegovo uspešnost. Še posebej bodo dobrodošli projekti, namenjeni zbiranju in analizi statističnih podatkov.
      3.3.   Podpora za zbiranje in širjenje informacij ter za največje možno širjenje vpliva projektov na področju kulturnega sodelovanja
      Program podpira zbiranje in širjenje informacij in dejavnosti, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov, s pomočjo razvoja internetnega orodja, namenjenega potrebam kulturnih delavcev na področju vseevropskega kulturnega sodelovanja.
      To orodje bi moralo omogočiti izmenjavo izkušenj in dobre prakse, širjenje informacij o zadevnem programu, pa tudi vseevropsko kulturno sodelovanje v širšem smislu.
      II.   UPRAVLJANJE PROGRAMA
      Finančni okvir Programa lahko pokriva tudi stroške, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in vrednotenja, torej dejavnosti, ki so neposredno potrebne za upravljanje Programa in realizacijo njegovih ciljev, zlasti stroške za študije, sestanke, dejavnosti informiranja in objave, stroške, povezane z informacijskimi omrežji, posvečenimi izmenjavi informacij, in vse ostale stroške administrativne in tehnične pomoči, ki so na voljo Komisiji pri upravljanju Programa.
      III.   NADZOR IN REVIZIJA
      Za projekte izbrane v skladu s postopki, opisanimi v členu 11(2), bo vzpostavljen vzorčni sistem revizije.
      Upravičenci do subvencije Komisiji omogočijo dostop do vse dodatne dokumentacije o izdatkih v obdobju petih let od datuma zadnjega plačila. Upravičenci do subvencije poskrbijo, da omogočijo Komisiji, če je to primerno, dostop do dodatne dokumentacije, ki je shranjena pri partnerjih ali članih.
      Komisija lahko izvede revizijo uporabe subvencije neposredno prek lastnih uslužbencev ali prek katerega koli kvalificiranega zunanjega organa po svoji izbiri. Revizija se lahko opravi med celotnim trajanjem pogodbe in za obdobje petih let od datuma plačila salda subvencije. Če je potrebno, lahko rezultati teh revizij pripeljejo do odločb za izterjavo s strani Komisije.
      Uslužbenci Komisije in zunanji sodelavci, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezen dostop do pisarn upravičenca in do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje teh revizij.
      Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) imata enake pravice kakor Komisija, predvsem kar zadeva pravico do dostopa.
      Za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi je Komisija pooblaščena, da v okviru Programa izvaja nadzor in pregled na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (1). Če je to potrebno, OLAF izvede preiskave v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
      IV.   INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI TER DEJAVNOSTI, KI IMAJO ZA CILJ KAR NAJBOLJ RAZŠIRITI VPLIV PROJEKTOV
      1.   Komisija
      Komisija lahko organizira seminarje, konference ali srečanja za olajšanje izvajanja Programa in prevzame dejavnosti, povezane z obveščanjem, objavo, širjenjem, in druge dejavnosti, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov, če je to primerno, pa tudi spremljanje in vrednotenje Programa. Takšne dejavnosti se lahko financirajo s pomočjo subvencij ali s postopkom javnih naročil ali pa jih organizira in financira neposredno Komisija.
      2.   Točke za stike
      Komisija in države članice na prostovoljni podlagi organizirajo in krepijo izmenjavo informacij, ki so uporabne pri izvajanju Programa, s pomočjo točk za stike na področju kulture, ki delujejo kakor izvajalska telesa na nacionalni ravni v skladu s členom 54(2)(c) in (3) finančne uredbe.
      3.   Države članice
      Brez poseganja v člen 87 Pogodbe lahko države članice po potrebi pripravijo podporne sheme za individualno mobilnost kulturnih akterjev in se tako odzovejo na njihovo slabo zastopanost v Programu. Podpora ima lahko obliko subvencij za potne stroške kulturnih izvajalcev, s čimer se olajša pripravljalna faza transnacionalnih kulturnih projektov.
      V.   RAZDELITEV CELOTNEGA PRORAČUNA
      Okvirna razdelitev letnega proračuna Programa

                  Delež proračuna

                  Sklop 1 (podpora kulturnim dejavnostim)

                  približno 77 %

                              —

                              projekti večletnega sodelovanja

                  približno 32 %

                              —

                              ukrepi za sodelovanje

                  približno 29 %

                              —

                              posebni ukrepi

                  približno 16 %

                  Sklop 2 (podpora ustanovam dejavnim na evropski ravni na področju kulture)

                  približno 10 %

                  Sklop 3 (podpora za analizo, zbiranje in širjenje informacij)

                  približno 5 %

                  Skupni operativni stroški

                  približno 92 %

                  Upravljanje Programa

                  približno 8 %

            Ti odstotki so okvirni in jih Odbor iz člena 9, v skladu s postopkom iz člena 9(2) lahko spremeni.

         (1)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

         (2)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.


title: 2006/215/ES: Sklep Komisije z dne  15. marca 2006  o ustanovitvi skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki bo svetovala Evropski komisiji pri izvajanju in razvijanju strategije i2010

text:
               17.3.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 80/74

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 15. marca 2006
   o ustanovitvi skupine strokovnjakov na visoki ravni, ki bo svetovala Evropski komisiji pri izvajanju in razvijanju strategije i2010
   (2006/215/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kot je navedeno v sklepih Sporočila Komisije, imenovanega „i2010 – Evropska informacijska družba za rast in zaposlovanje“ (1) (v nadaljnjem besedilu „i2010“), bo Komisija okrepila dialog z zainteresiranimi stranmi in zlasti s pomočjo odprte metode usklajevanja sodelovala z državami članicami glede obravnave vprašanj v zvezi z IKT. Zato bo Komisija morda potrebovala nasvete ter strokovno znanje in izkušnje svetovalnega organa, v katerem bodo uradniki držav članic, specializirani za politiko na področju IKT.

               (2)

               Skupina mora prispevati k učinkovitemu izvajanju i2010.

               (3)

               Skupino morajo sestavljati predstavniki na visoki ravni iz držav članic in biti mora odprta za opazovalce iz držav pristopnic in držav EGP.

               (4)

               Zato je treba ustanoviti „skupino na visoki ravni i2010“ ter podrobno določiti njene pristojnosti in sestavo –

         SKLENILA:
   Člen 1
   S tem sklepom Komisija ustanovi skupino strokovnjakov „skupina na visoki ravni i2010“, v nadaljnjem besedilu „skupina“.
   Člen 2
   Naloge
   Komisija se lahko posvetuje s skupino glede vseh zadev v zvezi z izvajanjem strategije i2010.
   Naloge skupine so:

               —

               razpravljati o strateških političnih vprašanjih na področju IKT v okviru i2010 in v širšem okviru lizbonske agende, ocenjevati učinkovitost i2010 in zagotavljati informacije in nasvete o možnih izboljšavah in prilagoditvah ukrepov i2010 na podlagi spremljanja izvajanja i2010 ter razvoja politike;

               —

               zagotavljati forum za strateške razprave in izmenjavo izkušenj z vključitvijo vseh služb Komisije ter

               —

               izmenjati mnenja o vprašanjih, ki se pojavljajo v nacionalnih načrtih reform na področjih, ki jih obsega i2010 v zvezi z doseganjem ciljev lizbonske strategije.

         Člen 3
   Sestava – imenovanje
   1.   Skupino sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in Komisije. Predstavnike držav članic lahko spremljajo sodelavci, glede na obravnavano temo, ne da bi to vplivalo na veljavna pravila o povrnitvi stroškov udeležbe sestanka. Predstavniki so visoki javni uslužbenci, ki se ukvarjajo z vprašanji informacijske družbe na nacionalni ravni in lahko zagotovijo ustrezno sodelovanje med nacionalnimi javnimi organi, ki so vključeni v različna področja strategije i2010.
   2.   Komisija lahko dovoli sodelovanje opazovalcev iz držav EGP in držav pristopnic. Ti opazovalci so imenovani v skladu z enakimi merili iz odstavka 1.
   3.   Države članice, države EGP in države pristopnice uradno obvestijo Komisijo o imenih in kontaktnih podatkih svojih kandidatov ter kakršnih koli nadaljnjih spremembah.
   4.   Imena imenovanih članov se objavijo na spletni strani i2010 (www.europa.eu.int/i2010). Generalni direktorat za informacijsko družbo in medije bo posodobil seznam članov vsakič, ko bodo države članice uradno obvestile o spremembah.
   Člen 4
   Delovanje
   1.   Skupini predseduje Komisija.
   2.   Komisija lahko po posvetovanju s skupino ustanovi podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina; podskupine se razpustijo takoj, ko so te naloge opravljene.
   3.   Komisija lahko prosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem o temi dnevnega reda, da sodelujejo v razpravah skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   4.   Informacije, dobljene v okviru sodelovanja pri delu skupine ali podskupine, se ne razkrijejo, če Komisija določi, da se nanašajo na zaupna vprašanja.
   5.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika (2).
   6.   Komisija lahko objavi kakršen koli povzetek, sklepno ugotovitev, delno sklepno ugotovitev ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Povrnitev stroškov udeležencem sestanka
   Komisija povrne stroške prevoza in stroške bivanja članom, strokovnjakom in opazovalcem v zvezi z dejavnostmi skupine v skladu z veljavnimi določbami Komisije. Delo v strokovni skupini ni plačano.
   Stroški sestankov se povrnejo v mejah odobrenih proračunskih sredstev, dodeljenih zadevnemu oddelku v okviru letnega postopka dodelitve sredstev.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se do 31. decembra 2010. Komisija se o morebitnem podaljšanju odloči pred navedenim datumom.

      V Bruslju, 15. marca 2006

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  COM(2005) 229 konč.

      (2)  Priloga III k SEC(2005) 1004 z dne 27. julija 2005.


title: 2010/589/EU: Sklep Sveta z dne 27. septembra 2010 o spremembi in podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2007/641/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Fidži na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in člena 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje

text:
               2.10.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 260/10

         SKLEP SVETA
   z dne 27. septembra 2010
   o spremembi in podaljšanju obdobja uporabe ukrepov iz Sklepa 2007/641/ES o zaključku posvetovanj z Republiko Fidži na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in člena 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje
   (2010/589/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1) in revidiranega v Luxembourgu 25. junija 2005 (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), ter zlasti člena 96 Sporazuma,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki naj se sprejmejo, in postopkih, katerim naj se sledi, za izvajanje Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), ter zlasti člena 3 Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (4) (v nadaljnjem besedilu: Instrument za razvojno sodelovanje) in zlasti člena 37 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep 2007/641/EC (5) o zaključku posvetovanj z Republiko Fidži na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in člena 37 Instrumenta za razvojno sodelovanje je bil sprejet, da bi se izvedli ustrezni ukrepi po kršitvi bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in vrednote iz člena 3 Instrumenta za razvojno sodelovanje.

               (2)

               Navedeni ukrepi so bili podaljšani s Sklepom 2009/735/ES (6) in nato še s Sklepom 2010/208/EU (7), saj mora Republika Fidži še vedno izpolniti pomembne zaveze glede bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Instrumenta za razvojno sodelovanje, poleg tega pa je bilo v zadnjem času zabeleženo pomembno nazadovanje pri uresničevanju več teh zavez.

               (3)

               Obdobje uporabe ukrepov, določenih s Sklepom 2007/641/ES, se izteče 1. oktobra 2010. Zato je primerno podaljšati njegovo veljavnost, vsebino ustreznih ukrepov pa bi bilo treba ustrezno tehnično posodobiti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep Sveta 2007/641/ES se spremeni:

               1.

               v členu 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 31. marca 2011. Redno se pregleda vsaj vsakih šest mesecev.“;

               2.

               Priloga se nadomesti z besedilom v Prilogi k temu sklepu.

         Člen 2
   Pismo v Prilogi k temu sklepu je naslovljeno na Republiko Fidži.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. septembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         K. PEETERS

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (2)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

      (3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      (4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

      (5)  UL L 260, 5.10.2007, str. 15.

      (6)  UL L 262, 6.10.2009, str. 43.

      (7)  UL L 89, 9.4.2010, str. 7.

      PRILOGA

         OSNUTEK PISMA

      Njegova Ekscelenca Ratu Epeli NAILATIKAU
      Predsednik Republike Fidži
      Suva
      Republika Fidži
      Vaša Ekscelenca,
      Evropska unija (EU) pripisuje velik pomen določbam člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in členu 3 Instrumenta za razvojno sodelovanje. Partnerstvo AKP-EU temelji na spoštovanju človekovih pravic, demokratičnih načel in načela pravne države, ki so bistveni elementi Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in so temelj naših medsebojnih odnosov.
      Svet EU je 11. decembra 2006 obsodil vojaški prevzem oblasti na Fidžiju.
      Na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in ob upoštevanju dejstva, da je vojaški prevzem oblasti 5. decembra 2006 pomenil kršitev bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma, je EU povabila Republiko Fidži (Fidži) k posvetovanjem, da bi, kot določa Sporazum o partnerstvu AKP-EU, temeljito proučila položaj, in če bi se to izkazalo za potrebno, sprejela ukrepe za njegovo izboljšanje.
      Uradni del teh posvetovanj se je začel v Bruslju 18. aprila 2007. EU je bila zadovoljna, da je začasna vlada takrat potrdila vrsto ključnih zavez glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja demokratičnih načel in načela pravne države, kot je navedeno spodaj, ter predlagala pozitivne ukrepe glede njihovega izvajanja.
      Žal so se odtlej razmere poslabšale, zlasti aprila 2009, tako da Fidži zdaj krši več svojih zavez. To se nanaša zlasti na razveljavitev ustave, zelo velike zamude pri izvedbi parlamentarnih volitev in kršitve človekovih pravic. Čeprav so pri uresničitvi zavez nastale velike zamude, jih je večina glede na trenutni položaj Fidžija še vedno zelo pomembnih in so zato priložene temu pismu. Zaradi enostranske odločitve, s katero je Fidži prelomil več ključnih zavez, je ta država izgubila razvojna sredstva.
      Vendar je EU v duhu partnerstva, ki je temeljni kamen Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, izrazila pripravljenost za začetek novih uradnih posvetovanj, čim bo mogoče razumno predvideti uspešen zaključek tovrstnih posvetovanj. Začasni predsednik vlade je 1. julija 2009 predstavil časovni načrt za reforme in vrnitev k demokratični ureditvi. EU je pripravljena razpravljati o tem časovnem načrtu in presoditi, ali bi ga bilo mogoče uporabiti kot podlago za nova posvetovanja. EU se je v skladu s tem odločila, da bo podaljšala obstoječe ustrezne ukrepe za Fidži in s tem ustvarila priložnost za nova posvetovanja. Ker so nekateri ustrezni ukrepi zdaj zastareli, je bilo odločeno, da bi bilo primerneje, če EU nadalje prouči možnosti za nova posvetovanja s Fidžijem, kot pa da enostransko posodobi obstoječe ukrepe. Zato je še posebej pomembno, da se začasna vlada zaveže domačemu političnemu dialogu, ki bo vključeval vse strani, in da s prožnostjo prouči možni razpored predlaganega časovnega načrta. Čeprav EU v svojem stališču vedno upošteva bistvene elemente Sporazuma o partnerstvu AKP-EUin njegova temeljna načela, zlasti osrednjo vlogo dialoga in izpolnjevanje medsebojnih obveznosti, pa želi poudariti, da izid prihodnjih posvetovanj, kar zadeva EU, ni že vnaprej odločen.
      Če bo Fidži po novih posvetovanjih sprejel pomembne zaveze, se bo EU zavzela za hiter, pozitiven pregled ustreznih ukrepov. Nasprotno pa, če se razmere na Fidžiju ne izboljšajo, se ne bo mogoče izogniti nadaljnjim izgubam razvojnih sredstev. Ocena napredka pri ponovni vzpostavitvi ustavne ureditve usmerja EU po sprejetju njenih prihodnjih odločitev o spremljevalnih ukrepih za države podpisnice protokola o sladkorju in v nacionalnem okvirnem programu 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) za Fidži.
      EU poziva Fidži, naj do začetka novih posvetovanj nadaljuje in še stopnjuje okrepljeni politični dialog.
      Ustrezni ukrepi so naslednji:

                  —

                  humanitarna pomoč in neposredna pomoč civilni družbi se lahko nadaljujeta,

                  —

                  dejavnosti sodelovanja, ki že potekajo, zlasti v okviru 8. in 9. ERS, se lahko nadaljujejo,

                  —

                  dejavnosti sodelovanja, ki bi pripomogle k obnovitvi demokracije in izboljšale javno upravljanje, se lahko izvajajo, razen v izrednih okoliščinah,

                  —

                  izvajanje spremljevalnih ukrepov za reformo sladkornega sektorja za leto 2006 se lahko nadaljuje. Fidži je Sporazum o financiranju na tehnični ravni podpisal 19. junija 2007. Upoštevati je treba, da Sporazum o financiranju vključuje klavzulo o odložitvi,

                  —

                  lahko se nadaljuje priprava in morebitni podpis večletnega okvirnega programa spremljevalnih ukrepov za reformo sladkornega sektorja za obdobje 2011–2013,

                  —

                  dokončno oblikovanje, podpis na tehnični ravni ter izvajanje državnega strateškega dokumenta in nacionalnega okvirnega programa za 10. ERS z dodeljenim finančnim okvirom ter morebitna dodelitev motivacijskega deleža v višini do 25 % tega zneska bodo odvisni od spoštovanja zavez, danih v zvezi s človekovimi pravicami in pravno državo, in sicer: da začasna vlada potrdi ustavo, da se v celoti spoštuje neodvisnost sodstva in da se čim prej odpravijo ukrepi za izredne razmere, ki so bili ponovno uvedeni 6. septembra 2007, da se v skladu z različnimi postopki in forumi po zakonih Fidžija opravi preiskava ali obravnava vseh domnev o kršitvi človekovih pravic ter da si bo začasna vlada po najboljših močeh prizadevala, da prepreči izjave varnostnih agencij, ki so namenjene zastraševanju,

                  —

                  dodeljena kvota za sladkor za leto 2007 je bila nič,

                  —

                  za leto 2008 dodeljena kvota za sladkor je bila na voljo pod pogojem, da bodo zagotovljeni dokazi o verodostojni in pravočasni pripravi volitev v skladu z dogovorjenimi zavezami, zlasti glede popisa prebivalstva, ponovne določitve meja in volilne reforme v skladu z ustavo, da bodo sprejeti ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo delovanje volilnega urada, vključno z imenovanjem volilnega nadzornika v skladu z ustavo do 30. septembra 2007. Kvota za sladkor za leto 2008 je bila izgubljena 31. decembra 2009,

                  —

                  kvota za sladkor za leto 2009 je bila ukinjena maja 2009 zaradi odločitve začasne vlade, da odloži splošne volitve do septembra 2014,

                  —

                  kvota za sladkor za leto 2010 je bila ukinjena že pred 1. majem 2010, saj pri nadaljevanju demokratičnega procesa ni bilo doseženega nobenega napredka; vendar je Komisija glede na kritični položaj sektorja sladkorja del kvote dodelila za neposredno pomoč, ki jo centralno upravlja delegacija EU v Suvi in se ne dodeljuje prek vlade, namenjena pa je prebivalstvu, ki je neposredno odvisno od proizvodnje sladkorja, da bi se ublažile negativne družbene posledice. Zagotavljanje vsakršne tovrstne pomoči bi morali potrditi zakonodajni in proračunski organi EU,

                  —

                  za pripravo in izvajanje ključnih zavez, zlasti v podporo priprave in/ali izvajanja volitev, je mogoče proučiti možnosti za dodatno podporo, ki bo presegala, kar je opisano v tem pismu,

                  —

                  regionalno sodelovanje in udeležba Fidžija v njem ostaneta nespremenjena,

                  —

                  sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in Centrom za razvoj podjetništva se lahko nadaljuje, če bodo dane zaveze pravočasno izpolnjene.

            Spremljanje zavez bo potekalo v skladu z zavezami glede rednega dialoga, sodelovanja z misijami in poročanja, ki so navedene v Prilogi k temu pismu.
      Poleg tega EU pričakuje, da bo Fidži v celoti sodeloval s Forumom pacifiških otokov pri izvajanju priporočil skupine uglednih oseb, ki so jih sprejeli zunanji ministri Foruma na srečanju v Vanuatuju 16. marca 2007.
      EU bo še naprej pozorno spremljala razmere na Fidžiju. Na podlagi člena 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU bo s Fidžijem potekal okrepljen politični dialog, da se zagotovijo spoštovanje človekovih pravic, obnova demokracije in spoštovanje pravne države, zaključil pa se bo, ko bosta obe strani ugotovili, da je okrepljeni dialog dosegel svoj namen.
      Če bo začasna vlada upočasnila ali prekinila izvajanje danih zavez ali pri tem nazadovala, si EU pridržuje pravico, da prilagodi ustrezne ukrepe.
      EU poudarja, da so privilegiji Fidžija pri njegovem sodelovanju z EU odvisni od spoštovanja bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in vrednot iz Instrumenta za razvojno sodelovanje. Če želite prepričati EU, da je začasna vlada v celoti pripravljena uresničiti dane zaveze, je bistvenega pomena, da izvajanje dogovorjenih zavez v kratkem zelo napreduje.
      S spoštovanjem,

         V Bruslju,

               Za Komisijo

            …

               Za Svet

            …

         PRILOGA K PRILOGI

            ZAVEZE, DOGOVORJENE Z REPUBLIKO FIDŽI

         A.   Spoštovanje demokratičnih načel

         Zaveza št. 1
         Svobodne in poštene parlamentarne volitve se izvedejo v 24 mesecih od 1. marca 2007 ob upoštevanju ugotovitev ocene, ki jo bodo opravili neodvisni presojevalci, ki jih bo imenoval sekretariat Foruma pacifiških otokov. Postopki priprave in izvajanja volitev se bodo skupaj spremljali, prilagajali in popravljali, kot bo potrebno, na podlagi vzajemno dogovorjenih meril. To pomeni zlasti:

                     —

                     da bo začasna vlada do 30. junija 2007 sprejela časovni načrt z datumi za izvedbo različnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti v času priprav na nove parlamentarne volitve,

                     —

                     da ta načrt določa časovne okvire za popis prebivalstva, ponovno določitev meja in volilno reformo,

                     —

                     da se ponovna določitev meja in volilna reforma izvedeta v skladu z ustavo,

                     —

                     da bodo sprejeti ukrepi, s katerimi se bo zagotovilo delovanje volilnega urada, vključno z imenovanjem volilnega nadzornika v skladu z ustavo do 30. septembra 2007,

                     —

                     da bo podpredsednik imenovan v skladu z ustavo.

               Zaveza št. 2
         Začasna vlada bo pri sprejemanju pomembnih zakonodajnih, proračunskih in drugih političnih pobud in sprememb upoštevala posvetovanja s civilno družbo ter vsemi drugimi zainteresiranimi stranmi.
         B.   Pravna država

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada si bo po najboljših močeh prizadevala, da prepreči izjave varnostnih agencij, ki so namenjene zastraševanju.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada potrdi ustavo iz leta 1997 ter jamči nemoteno in neodvisno delovanje ustavnih institucij, kot so fidžijska komisija za človekove pravice, komisija za javne službe in komisija za ustavne naloge. Ohranjena bo bistvena neodvisnost in delovanje Velikega sveta poglavarjev.
         Zaveza št. 3
         Neodvisnost sodstva se v celoti spoštuje in omogoče se njegovo nemoteno delovanje, njegove odločitve pa upoštevajo vse zainteresirane strani, zlasti:

                     —

                     začasna vlada se zaveže, da bo sodišče v skladu z oddelkom 138(3) ustave imenovano do 15. julija 2007,

                     —

                     vsakršna imenovanja in/ali razrešitve sodnikov bodo odslej potekala ob strogem upoštevanju ustavnih določil in postopkovnih pravil,

                     —

                     vojska, policija ali začasna vlada se v nobenem primeru in v nikakršni obliki ne bodo vmešavale v sodni postopek, vključno s polnim spoštovanjem pravnega poklica.

               Zaveza št. 4
         Vsi kazenski postopki, povezani s korupcijo, se obravnavajo po ustreznih pravosodnih poteh in vsak drug organ, ki bo morda vzpostavljen za preiskavo domnevnih primerov korupcije, bo deloval v okviru ustavnih določil.
         C.   Človekove pravice in temeljne svoboščine

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada bo sprejela vse potrebne ukrepe, da bodo preiskave ali obravnave vseh obtožb o kršitvi človekovih pravic v skladu z različnimi postopki in forumi po zakonih Fidžija.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada bo maja 2007 odpravila ukrepe za izredne razmere, če ne bo groženj nacionalni varnosti, javnemu redu in varnosti.
         Zaveza št. 3
         Začasna vlada si bo prizadevala zagotoviti, da bo fidžijska komisija za človekove pravice delovala povsem neodvisno ter v skladu z ustavo.
         Zaveza št. 4
         Svoboda izražanja in svoboda medijev v vseh oblikah se polno spoštujeta, kot to zagotavlja ustava.
         D.   Spremljanje izvajanja zavez

         Zaveza št. 1
         Začasna vlada se zavezuje, da bo ohranila reden dialog, ki bo omogočal potrjevanje doseženega napredka, organom/predstavnikom EU in ES pa zagotovila popoln dostop do vseh informacij, povezanih s človekovimi pravicami, mirno obnovitvijo demokracije in pravne države na Fidžiju.
         Zaveza št. 2
         Začasna vlada v celoti sodeluje z morebitnimi misijami EU in ES za oceno in spremljanje napredka.
         Zaveza št. 3
         Začasna vlada vsake tri mesece od 30. junija 2007 naprej pošilja poročila o napredku glede bistvenih elementov Sporazuma iz Cotonouja in glede zavez.
         Ugotavlja se, da je nekatera vprašanja mogoče učinkovito obravnavati zgolj s pragmatičnim pristopom, ki priznava dejansko stanje razmer in je usmerjen v prihodnost.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/860 z dne 26. maja 2015 o podpisu, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

text:
               3.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 136/5

         SKLEP SVETA (EU) 2015/860
   z dne 26. maja 2015
   o podpisu, v imenu Evropske unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 115 v povezavi s členom 218(5) in drugim odstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 14. maja 2013 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (1), da se ta sporazum uskladi z nedavnim razvojem dogodkov na svetovni ravni, na kateri je bilo dogovorjeno, da se avtomatična izmenjava podatkov spodbuja kot mednarodni standard.

               (2)

               Besedilo Protokola o spremembi, ki je rezultat teh pogajanj, ustrezno odraža pogajalske smernice, ki jih je izdal Svet, saj usklajuje sporazum z najnovejšim razvojem dogodkov na mednarodni ravni v zvezi z avtomatično izmenjavo podatkov, in sicer svetovnim standardom za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja, ki ga je oblikovala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Unija, njene države članice ter Švicarska konfederacija so aktivno sodelovale pri delu OECD. Besedilo sporazuma, kakor je bilo spremenjeno s Protokolom o spremembi, je pravna podlaga za izvajanje svetovnega standarda v odnosih med Unijo in Švicarsko konfederacijo.

               (3)

               Zato bi bilo treba v imenu Unije podpisati Protokol o spremembi, s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se s tem odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega protokola o spremembi (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola o spremembi, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 26. maja 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  UL L 385, 29.12.2004, str. 30.

      (2)  Besedilo Protokola o spremembi bo objavljeno skupaj s sklepom o sklenitvi.


title: 2012/605/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o zaključku poslovnih knjig Skupnega podjetja ARTEMIS za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/312

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o zaključku poslovnih knjig Skupnega podjetja ARTEMIS za proračunsko leto 2010
   (2012/605/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja ARTEMIS za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja ARTEMIS za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (3), zlasti člena 11(4) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0109/2012),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Skupnega podjetja ARTEMIS za proračunsko leto 2010;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ARTEMIS, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 368, 16.12.2011, str. 1.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 30, 4.2.2008, str. 52.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2014/835/EU: Sklep Sveta z dne 27. novembra 2014 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško

text:
               28.11.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 343/1

         SKLEP SVETA
   z dne 27. novembra 2014
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško

      (2014/835/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 82(1)(d) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet z dne 10. julija 2001 je pooblastil predsedstvo, ki mu pomaga Komisija, da se pogaja o sporazumih z Norveško in Islandijo o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah na podlagi členov 24 in 38 Pogodbe o Evropski uniji. Pooblastilo je bilo spremenjeno s Sklepom Sveta z dne 19. decembra 2002. Predsedstvo, ki mu je pomagala Komisija, se je s pogajanji dogovorilo o Sporazumu o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško.

               (2)

               V skladu s Sklepom Sveta 2006/697/ES (2) je bil Sporazum med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (v nadaljevanju „Sporazum“) s pridržkom njegove sklenitve podpisan 28. junija 2006.

               (3)

               Sporazum še ni bil sklenjen. Lizbonska pogodba je začela veljati 1. decembra 2009, zato postopke, ki jih mora opraviti Unija za sklenitev Sporazuma, ureja člen 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (5)

               V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, sta ti državi članici uradno izrazili željo, da sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (6)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, zato zanjo ni zavezujoč niti ga ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško (3) o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško se odobri.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb, ki v imenu Unije posredujejo uradno obvestilo iz člena 38(1) Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč (4).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. novembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. GIACOMELLI

      (1)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 170.

      (2)  Sklep Sveta 2006/697/ES z dne 27. junija 2006 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o postopku predaje med državami članicami Evropske unije ter Islandijo in Norveško (UL L 292, 21.10.2006, str. 1).

      (3)  UL L 292, 21.10.2006, str. 2.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum začetka veljavnosti Sporazuma v Uradnem listu Evropske unije.


title: 2014/315/Euratom: Sklep Sveta z dne 22. oktobra 2013 o odobritvi sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

text:
               4.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 165/1

         SKLEP SVETA
   z dne 22. oktobra 2013
   o odobritvi sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

      (2014/315/Euratom)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Črno goro z namenom sklenitve Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

               (2)

               Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Protokola dne 16. maja 2013.

               (3)

               V zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo treba odobriti sklenitev Protokola s strani Komisije.

               (4)

               Podpis in sklenitev Protokola sta v primeru zadev, ki so v pristojnosti Unije in njenih držav članic, predmet ločenega postopka –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Sklenitev Protokola, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri.
   Besedilo Protokola je priloženo Sklepu o podpisu.

      V Luxembourgu, 22. oktobra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. LINKEVIČIUS