title: Sklep Sveta z dne 8. junija 2015 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               9.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 191/4

         SKLEP SVETA
   z dne 8. junija 2015
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   (2015/C 191/03)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (1) in zlasti člena 4 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je predložila grška vlada,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 16. julija 2012 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2012 do 17. septembra 2015.

               (2)

               Zaradi odstopa Dimitriosa SKIADASA se je sprostilo mesto grškega člana v skupini vladnih predstavnikov upravnega odbora navedenega centra.

               (3)

               Člane upravnega odbora navedenega centra bi bilo treba imenovati za preostanek sedanjega mandata, ki se izteče 17. septembra 2015 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Za člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, tj. do 17. septembra 2015, imenuje:
   PREDSTAVNIKI VLAD:

               GRČIJA

               Dimitrios CHASAPIS

      V Luxembourgu, 8. junija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1.

      (2)  UL C 228, 31.7.2012, str. 3.


title: Imenovanje podpredsednika Evropske centralne banke Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o priporočilu Sveta o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

text:
               7.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 4/64

         Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje podpredsednika Evropske centralne banke
   P7_TA(2010)0073
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o priporočilu Sveta o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))
   2011/C 4 E/12
   (Posvetovanje)

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (1),
   ob upoštevanju člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0044/2010),
   ob upoštevanju člena 109 svojega poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0059/2010),

               A.

               ker se je Svet 24. februarja 2010 pismeno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let,

               B.

               ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130, in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan,

               C.

               ker je imel kandidat 23. marca 2010 dveurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora,

               1.

               odobri priporočilo Sveta za imenovanje Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu in Svetu.

      (1)  Še ni objavljeno v UL.


title: 2004/911/ES: Sklep Sveta z dne 2. junija 2004 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in àvicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednim tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti in spremni memorandum o soglasju

text:
               29.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 385/28

         SKLEP SVETA
   z dne 2. junija 2004
   o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednim tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti in spremni memorandum o soglasju
   (2004/911/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 94, v povezavi s členom 300(2), prvi pododstavek, (3), prvi pododstavek in (4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dne 16. oktobra 2001 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Švicarsko konfederacijo o ustreznem sporazumu za zagotovitev, da bo Švicarska konfederacija sprejela ukrepe, enakovredne tistim, ki se uporabljajo v Skupnosti, da se zagotovi učinkovito obdavčevanje dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti.

               (2)

               Uporaba določb Direktive 2003/48/ES (2) je odvisna od tega, ali Švicarska konfederacija, v skladu s Sporazumom, ki ga je Švicarska konfederacija sklenila s Skupnostjo, uporablja ukrepe, enakovredne tistim iz te direktive.

               (3)

               Skupnost je odločila, da ugodi pobudi Švicarske konfederacije, da se v Sporazum vključi ukrepe, enakovredne ureditvam iz prvotnih različic Direktive Sveta 90/435/EGS z dne 23. julija 1990 o skupnem sistemu obdavčitve matičnih družb in odvisnih družb iz različnih držav članic (3) in Direktive Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčitve plačil obresti in licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (4).

               (4)

               Sporazum in memorandum o soglasju je treba podpisati in potrditi v imenu Skupnosti.

               (5)

               Treba je zagotoviti preprost in hiter postopek za morebitne prilagoditve Prilog I in II k Sporazumu –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti in spremni memorandum o soglasju se potrdita v imenu Evropske skupnosti.
   Besedili Sporazuma in spremnega memoranduma o soglasju sta priloženi temu sklepu.
   Člen 2
   Komisija je s tem pooblaščena, da v imenu Skupnosti potrdi spremembe prilog k Sporazumu, ki zagotavljajo, da ustrezajo podatkom o pristojnih organih iz uradnega obvestila iz člena 5(a) Direktive 2003/48/ES in podatkom iz priloge k Direktivi.
   Člen 3
   Predsednik Sveta je s tem pooblaščen za imenovanje oseb, pooblaščenih za podpis Sporazuma, spremnega memoranduma o soglasju in izmenjavi pisem iz člena 22(2) Sporazuma in iz memoranduma o soglasju, v imenu Skupnosti.
   Člen 4
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti pošlje uradno obvestilo iz člena 17(1) Sporazuma (5).
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 2. junija 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. McCREEVY

      (1)  Mnenje, podano z dne 30. marca 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 157, 26.6.2003, str. 38.

      (3)  UL L 225, 20.8.1990, str. 6.

      (4)  UL L 157, 26.6.2003, str. 49.

      (5)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.
   SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   in
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
   ali „pogodbenici“,
   STA SE DOGOVORILI O SKLENITVI NASLEDNJEGA SPORAZUMA:
   Člen 1
   Retencija s strani švicarskih plačilnih zastopnikov
   1.   Plačila obresti, ki jih plačilni zastopnik, ustanovljen na ozemlju Švice, opravi upravičenim lastnikom v smislu člena 4, ki so rezidenti države članice Evropske unije, (v nadaljnjem besedilu „države članice“) so, ob upoštevanju odstavka 2 in člena 2, predmet retencije dela zneska plačila obresti. Stopnja retencije v prvih treh letih od datuma začetka uporabe tega sporazuma znaša 15 %, v naslednjih treh letih 20 % in nato 35 %.
   2.   Plačila obresti na dolžniške terjatve, ki jih plačajo dolžniki, ki so rezidenti Švice ali ki se nanašajo na stalne poslovne enote nerezidentov v Švici, so izvzeta od retencije. Za namene tega sporazuma ima izraz „stalna poslovna enota“ pomen, kot ga ima v ustrezni konvenciji o dvojni obdavčitvi med Švico in državo, katere rezident je dolžnik. Če takšne konvencije ni, izraz „stalna poslovna enota“ pomeni stalno mesto poslovanja, prek katerega v celoti ali delno potekajo posli dolžnika.
   3.   Vendar v primeru, da Švica stopnjo svojega anticipativnega davka na plačila obresti, katerih vir je v Švici posameznikom, ki so rezidenti držav članic, zniža pod 35 %, za taka plačila obresti izvede retencijo. Stopnja take retencije je razlika med stopnjo retencije iz prvega odstavka in novo stopnjo anticipativnega davka. Vendar pa ta stopnja ne sme presegati stopnje iz odstavka 1.
   Če Švica zmanjša področje uporabe svoje zakonodaje o anticipativnem davku na plačila obresti posameznikom, ki so rezidenti držav članic, vsako plačilo obresti, tako izvzeto iz anticipativnega davka, postane predmet retencije po stopnjah iz odstavka 1.
   4.   Odstavek 2 se ne uporablja za obresti, ki jih švicarski investicijski skladi, ki so v času začetka veljavnosti tega sporazuma ali kasneje izvzeti iz švicarskega anticipativnega davka na svoja plačila, izplačajo posameznikom, ki so rezidenti države članice.
   5.   Švica sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da plačilni zastopniki ustanovljeni na ozemlju Švice, izvajajo naloge, potrebne za izvajanje tega sporazuma, in zlasti zagotovi določbe o postopkih in kaznih.
   Člen 2
   Prostovoljno razkritje
   1.   Švica zagotovi postopek, ki omogoča, da se upravičeni lastnik, kakor ga opredeljuje člen 4, izogne retenciji iz člena 1 tako, da izrecno pooblasti svojega plačilnega zastopnika v Švici, da o plačilih obresti poroča pristojnemu organu te države. Tako pooblastilo zajema vsa plačila obresti, ki jih upravičenemu lastniku plača ta plačilni zastopnik.
   2.   Najmanjši obseg podatkov, ki jih mora posredovati plačilni zastopnik, kadar ga za to izrecno pooblasti upravičeni lastnik, sestoji iz:

               (a)

               identitete in rezidentstva upravičenega lastnika, ugotovljenega v skladu s členom 5;

               (b)

               naziva in naslova plačilnega zastopnika;

               (c)

               številke računa upravičenega lastnika ali, če nima računa, podatkov o dolžniški terjatvi, iz katere izhajajo obresti; in

               (d)

               zneska plačil obresti, izračunanega v skladu s členom 3.

         3.   Švicarski pristojni organ podatke iz odstavka 2 sporoči pristojnemu organu države članice, katere rezident je upravičeni lastnik. Takšno sporočanje podatkov je avtomatično in se opravi vsaj enkrat letno v obdobju šestih mesecev po koncu davčnega leta v Švici, za vsa plačila obresti v tistem letu.
   4.   Kadar se upravičeni lastnik odloči za takšen postopek prostovoljnega razkritja ali davčnemu organu v državi članici, katere rezident je, kako drugače prijavi svoj dohodek od obresti, ki mu jih je izplačal švicarski plačilni zastopnik, se ta dohodek od obresti obdavči v državi članici po istih stopnjah, kot se uporabljajo za podobne dohodke v tej državi.
   Člen 3
   Osnova za odmero retencije
   1.   Plačilni zastopnik zadrži retencijo iz člena 1(1) kot sledi:

               (a)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 7(1)(a): od bruto zneska plačanih ali pripisanih obresti;

               (b)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 7(1)(b) ali (d): od zneska obresti ali dohodka iz teh pododstavkov;

               (c)

               v primeru plačila obresti v smislu člena 7(1)(c): od zneska obresti iz tega pododstavka.

         2.   Za namene odstavka 1 se retencija odtegne sorazmerno dolžini obdobja, v katerem ima upravičeni lastnik dolžniško terjatev. Kadar plačilni zastopnik na podlagi podatkov, ki jih ima na voljo, ne more ugotoviti dolžine obdobja, plačilni zastopnik šteje, da ima upravičeni lastnik dolžniško terjatev ves čas njenega obstoja, razen, če upravičeni lastnik ne predloži dokazila o datumu pridobitve terjatve.
   3.   Davki in retencije na isto plačilo obresti, ki niso retencija iz tega sporazuma, se odbijejo od zneska retencije, izračunane v skladu s tem členom.
   4.   Odstavki 1, 2 in 3 ne posegajo v člen 1(2).
   Člen 4
   Opredelitev upravičenega lastnika
   1.   V tem sporazumu „upravičeni lastnik“ pomeni vsakega posameznika, ki prejme plačilo obresti ali posameznika, za katerega se zagotovi plačilo obresti, razen če predloži dokazilo, da obresti ni prejel v lastno korist ali da niso bile zagotovljene v njegovo korist. Posameznik se ne šteje za upravičenega lastnika, če:

               (a)

               deluje kot plačilni zastopnik v smislu člena 6; ali

               (b)

               deluje v imenu pravne osebe, investicijskega sklada ali primerljivega ali enakovrednega telesa za skupne naložbe v vrednostne papirje; ali

               (c)

               deluje v imenu drugega posameznika, ki je upravičeni lastnik, in ki plačilnemu zastopniku razkrije svojo identiteto in državo, katere rezident je.

         2.   Kadar ima plačilni zastopnik podatke, ki kažejo na to, da posameznik, ki prejme plačilo obresti ali za katerega se zagotovi plačilo obresti, ni upravičeni lastnik, ta zastopnik izvede vse razumne ukrepe za ugotovitev identitete upravičenega lastnika. Če plačilni zastopnik ne more ugotoviti identitete upravičenega lastnika, zastopnik zadevnega posameznika obravnava kot upravičenega lastnika.
   Člen 5
   Identiteta in rezidentstvo upravičenih lastnikov
   Za namen ugotavljanja identitete in rezidentstva upravičenega lastnika iz člena 4 plačilni zastopnik vodi evidenco o priimku, imenu, naslovu in podrobnostih o rezidentstvu v skladu s švicarskimi predpisi o boju proti pranju denarja. Za pogodbene odnose, sklenjene na ali po 1. januarju 2004, ali transakcije, izvedene ob odsotnosti pogodbenih odnosov na ali po tem datumu, se pri posameznikih, ki predložijo potni list ali uradno osebno izkaznico, ki jo je izdala država članica, in ki izjavijo, da so rezidenti države, ki ni država članica ali Švica, rezidentstvo ugotavlja na podlagi potrdila o rezidentstvu za davčne namene, ki ga izda pristojni organ države, za katero posameznik trdi, da je njen rezident. Če posameznik takšnega potrdila ne predloži, se za državo rezidentstva šteje država članica, ki je izdala potni list ali drug uradni osebni dokument.
   Člen 6
   Opredelitev plačilnega zastopnika
   Za namene tega sporazuma „plačilni zastopnik“ v Švici pomeni banke po švicarski bančni zakonodaji, trgovce z vrednostnimi papirji po Zveznem zakonu o borzah in trgovanju z vrednostnimi papirji, fizične in pravne osebe, ki so rezidenti ali so ustanovljeni v Švici, osebne družbe in stalne poslovne enote tujih družb, ki, četudi občasno, v okviru svojega poslovanja sprejemajo, držijo, vlagajo ali prenašajo sredstva tretjih oseb ali zgolj plačujejo obresti ali zagotavljajo plačilo obresti.
   Člen 7
   Opredelitev plačila obresti
   1.   Za namene tega sporazuma „plačilo obresti“ pomeni:

               (a)

               obresti, ki se plačajo ali pripišejo na račun in se nanašajo na dolžniške terjatve vseh vrst, vključno z obrestmi na fiduciarne depozite švicarskih plačilnih zastopnikov v dobro upravičenih lastnikov, kakor so opredeljeni v členu 4, ne glede na to, ali so zavarovane s hipoteko, in ne glede na to, ali imajo pravico do udeležbe v dolžnikovem dobičku, in še posebej dohodek od državnih vrednostnih papirjev ter dohodek iz obveznic ali zadolžnic, vključno s premijami in nagradami od takih vrednostnih papirjev, obveznic ali zadolžnic, pri čemer pa so izključene obresti iz posojil med posamezniki, ki ne opravljajo svoje poslovne dejavnosti. Kazni zaradi zamude pri plačilu se ne štejejo za plačila obresti;

               (b)

               obračunane ali h glavnici pripisane obresti pri prodaji, povračilu ali odkupu dolžniških terjatev iz točke (a);

               (c)

               dohodek, ki bodisi neposredno ali posredno prek subjekta iz člena 4(2) Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, v nadaljnjem besedilu „Direktiva“, izvira iz plačila obresti in ki ga razdelijo:

                           (i)

                           kolektivni naložbeni podjemi z domicilom v državi članici,

                           (ii)

                           subjekti z domicilom v državi članici, ki uporabljajo možnost po členu 4(3) Direktive in ki o tem dejstvu obvestijo plačilnega zastopnika,

                           (iii)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ustanovljeni zunaj ozemlja pogodbenic,

                           (iv)

                           švicarski investicijski skladi, ki so v času začetka veljavnosti tega sporazuma ali kasneje izvzeti iz švicarskega anticipativnega davka na svoja plačila posameznikom, ki so rezidenti države članice;

               (d)

               dohodek, dosežen s prodajo, povračilom ali odkupom delnic ali enot v naslednjih podjemih in subjektih, če ti neposredno ali posredno prek drugih kolektivnih naložbenih podjemov ali subjektov, ki so navedeni spodaj, naložijo več kot 40 % svojih sredstev v dolžniške terjatve iz točke (a):

                           (i)

                           kolektivni naložbeni podjemi z domicilom v državi članici,

                           (ii)

                           subjekti z domicilom v državi članici, ki uporabljajo možnost po členu 4(3) Direktive in ki o tem dejstvu obvestijo plačilnega zastopnika,

                           (iii)

                           kolektivni naložbeni podjemi, ustanovljeni zunaj ozemlja pogodbenic,

                           (iv)

                           švicarski investicijski skladi, ki so v času začetka veljavnosti tega sporazuma ali kasneje izvzeti iz švicarskega anticipativnega davka na svoja plačila posameznikom, ki so rezidenti države članice.

         2.   V zvezi s pododstavkom (1)(c), kadar plačilni zastopnik nima podatkov o deležu dohodka, ki izvira iz plačil obresti, se celoten znesek dohodka šteje za plačilo obresti.
   3.   V zvezi s pododstavkom (1)(d), kadar plačilni zastopnik nima podatkov o odstotku sredstev, ki so bila naložena v dolžniške terjatve ali v delnice ali enote, kot se opredeljuje v tem pododstavku, se šteje, da ta odstotek presega 40 %. Kadar plačilni zastopnik ne more določiti zneska realiziranega dohodka upravičenega lastnika, se šteje, da je dohodek enak iztržku od prodaje, povračila ali odkupa delnic ali enot.
   4.   Dohodek, povezan s podjemi ali subjekti, ki so do 15 % svojih sredstev naložili v dolžniške terjatve v smislu pododstavka 1(a), se v skladu s pododstavkoma 1(c) in (d) ne šteje za plačilo obresti.
   5.   Odstotek iz pododstavka (1)(d) in odstavka 3 od 1. januarja 2011 znaša 25 %.
   6.   Odstotka iz pododstavka (1)(d) in odstavka 4 se določita glede na naložbeno politiko, kot jo opredeljujejo pravila sklada ali instrumenti o ustanovitvi zadevnih podjemov ali subjektov, ali, če teh pravil ni, glede na dejansko sestavo sredstev zadevnih podjemov ali subjektov.
   Člen 8
   Delitev prihodkov
   1.   Švica obdrži 25 % prihodka, ustvarjenega z retencijo iz tega sporazuma, 75 % prihodka pa prenese državi članici, katere rezident je upravičeni lastnik.
   2.   Taki prenosi se izvršijo za vsako leto v enem obroku za vsako državo članico, najpozneje v obdobju šestih mesecev po koncu davčnega leta v Švici.
   Člen 9
   Odprava dvojnega obdavčevanja
   1.   Če so bile obresti, ki jih je prejel upravičeni lastnik, predmet retencije pri plačilnem zastopniku v Švici, mu država članica, katere rezident za davčne namene je upravičeni lastnik, prizna davčni odbitek v višini zneska retencije. Kadar ta znesek presega znesek davčne obveznosti na celoten znesek obresti, ki so predmet retencije v skladu z njeno nacionalno zakonodajo, država članica rezidentstva za davčne namene upravičenemu lastniku povrne presežni del odtegnjenega davka.
   2.   Če so bile obresti upravičenega lastnika predmet kakršnih koli drugih vrst davkov in retencij, razen teh iz tega sporazuma, in država članica rezidentstva za davčne namene, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo ali konvencijami o dvojnem obdavčevanju, prizna odbitek davka za takšne davke in retencije, se takšni drugi davki in retencije odbijejo pred uporabo postopka iz odstavka 1. Država članica rezidentstva za davčne namene priznava potrdila švicarskih plačilnih zastopnikov kot ustrezno dokazilo o davku ali retenciji, ob pogoju, da bodo pristojni organi države članice rezidentstva za davčne namene pri švicarskih pristojnih organih lahko preverili podatke iz potrdil, ki jih izdajo švicarski plačilni zastopniki.
   3.   Država članica, katere rezident je upravičeni lastnik za davčne namene, lahko mehanizem davčnega odbitka iz odstavkov 1 in 2 nadomesti s povračilom retencije iz člena 1.
   Člen 10
   Izmenjava informacij
   1.   Pristojni organi Švice in vseh držav članic o dohodkih iz tega sporazuma izmenjujejo informacije o dejanjih, ki po zakonodaji zaprošene države predstavljajo davčno goljufijo ali podobno. „Podobno“ vključuje samo kršitve z isto stopnjo nezakonitosti, kot jo ima po zakonodaji zaprošene države davčna goljufija. V odgovoru na ustrezno utemeljeno zahtevo zaprošena država zagotovi informacije o zadevah, ki jih država prosilka preiskuje ali bi jih lahko preiskovala na podlagi upravnega, civilnega ali kazenskega postopka. Brez poseganja v področje uporabe izmenjave informacij, kot je opredeljena v tem odstavku, se informacije izmenjujejo v skladu s postopki iz konvencij o dvojnem obdavčevanju med Švico in državami članicami in se jih obravnava kot zaupne na način, kot je določen v teh konvencijah.
   2.   Pri ugotavljanju ali se informacije lahko posredujejo kot odgovor na zahtevo, zaprošena država uporabi predpis o zastaranju v skladu z zakonodajo države prosilke namesto predpisa o zastaranju zaprošene države.
   3.   Zaprošena država zagotovi informacije, kadar država prosilka utemeljeno sumi, da bi dejanje lahko predstavljalo davčno goljufijo ali podobno. Sum države prosilke o davčni goljufiji ali podobnem lahko temelji na:

               (a)

               dokumentih, bodisi overjenih ali ne, vključujoč med drugim poslovne evidence, poslovne knjige ali informacije o bančnih računih;

               (b)

               pričevanju davkoplačevalca;

               (c)

               informacijah, pridobljenih od informatorja ali druge tretje osebe, ki so bile neodvisno potrjene ali so verjetno zanesljive; ali

               (d)

               posrednih dokazih.

         4.   Švica se bo dvostransko pogajala z vsako državo članico, da bi opredelila posamezne kategorije, ki spadajo pod „podobno“, v skladu s postopki obdavčevanja v teh državah.
   Člen 11
   Pristojni organi
   Za namene tega sporazuma pristojni organi pomenijo organe, navedene v Prilogi I.
   Člen 12
   Posvetovanje
   Če pride do nesoglasja med švicarskim pristojnim organom in enim ali več pristojnimi organi iz člena 11 glede razlage ali uporabe tega sporazuma, si organi prizadevajo rešiti to nesoglasje z medsebojnim sporazumom. O rezultatih posvetovanj nemudoma poročajo Komisiji Evropskih skupnosti in pristojnim organom drugih držav članic. Na zahtevo katerega koli od pristojnih organov lahko Komisija sodeluje pri posvetovanjih v zvezi z razlago.
   Člen 13
   Pregled
   1.   Pogodbenici se med seboj posvetujeta vsaj enkrat vsake tri leta ali na zahtevo katere koli pogodbenice z namenom pregledati in – če se pogodbenicama zdi potrebno – izboljšati pravilno delovanje tega sporazuma ter oceniti mednarodna dogajanja. Posvetovanja se začnejo v roku enega meseca od zahteve ali, v nujnih primerih, takoj, ko je to mogoče.
   2.   Na osnovi takšne ocene se lahko pogodbenici posvetujeta, da bi proučili, ali so, ob upoštevanju mednarodnega dogajanja, potrebne spremembe tega sporazuma.
   3.   Takoj ko so na voljo zadostne izkušnje glede popolnega izvajanja člena 1(1), se pogodbenice posvetujejo, da bi proučile, ali so, ob upoštevanju mednarodnega dogajanja, potrebne spremembe tega sporazuma.
   4.   Za namene posvetovanj iz odstavkov 1, 2 in 3, vsaka pogodbenica drugo pogodbenico obvesti o možnih dogajanjih, ki bi lahko vplivala na pravilno delovanje tega sporazuma. To vključuje tudi vse ustrezne sporazume med eno od pogodbenic in tretjo državo.
   Člen 14
   Razmerje do dvostranskih konvencij o dvojnem obdavčevanju
   Določbe konvencij o dvojnem obdavčevanju med Švico in državami članicami ne preprečujejo odmere retencije, kot jo predvideva ta sporazum.
   Člen 15
   Plačila dividend, obresti in licenčnin med družbami
   1.   Brez poseganja v uporabo domačih ali pogodbeno urejenih predpisov, ki so namenjeni preprečevanju goljufij ali zlorab v Švici in v državah članicah, donosi, ki jih odvisne družbe plačujejo matičnim družbam, v državi vira niso obdavčene, kadar:

               —

               ima matična družba vsaj dve leti neposredno v lasti najmanj 25 % kapitala te odvisne družbe, in

               —

               je ena družba rezident za davčne namene v državi članici in druga družba rezident za davčne namene v Švici, in

               —

               v skladu s katero koli konvencijo o dvojnem obdavčevanju s katero koli tretjo državo, nobena družba ni rezident za davčne namene v tej tretji državi, in

               —

               sta obe družbi zavezani za davek od dobička pravnih oseb, ne da bi bili oproščeni, in imata obe obliko kapitalske družbe (1).

         Vendar pa lahko Estonija, dokler zaračunava davek na razdeljene dobičke, ne da bi obdavčevala nerazdeljene dobičke, ter najdlje do 31. decembra 2008, še naprej uporablja omenjeni davek na razdeljene dobičke estonskih odvisnih družb njihovim matičnim družbam ustanovljenim v Švici.
   2.   Brez poseganja v uporabo domačih ali pogodbenih predpisov ki so namenjeni preprečevanju goljufij ali zlorab v Švici in v državah članicah, plačila obresti in licenčnin med povezanimi družbami ali njihovimi stalnimi poslovnimi enotami, v državi vira niso obdavčena, kadar:

               —

               sta ti družbi vsaj dve leti povezani z najmanj 25 % neposredno udeležbo ali sta obe v lasti tretje družbe, ki ima vsaj dve leti neposredno v lasti najmanj 25 % kapitala prve in druge družbe, in

               —

               je ena družba rezident za davčne namene ali je stalna poslovna enota v državi članici in je druga družba rezident za davčne namene ali je druga stalna poslovna enota v Švici, in

               —

               po konvencijah o dvojnem obdavčevanju s tretjimi državami nobena družba ni rezident za davčne namene v tej tretji državi in tam nima stalne poslovne enote, in

               —

               so vse družbe zavezanke za davek od dobička pravnih oseb brez oprostitev, zlasti za plačila obresti in licenčnin in ima vsaka obliko kapitalske družbe (1).

         Če Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti in licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic za določeno državo članico predvideva prehodno obdobje, ta država izvaja določbe zgoraj navedene ureditve glede plačil obresti in licenčnin šele po izteku tega obdobja.
   3.   Obstoječe konvencije o dvojnem obdavčevanju med Švico in državami članicami, ki ob času sprejetja tega sporazuma zagotavljajo ugodnejšo davčno obravnavo plačila dividend, obresti in licenčnin, ostanejo nespremenjene.
   Člen 16
   Prehodne določbe za prenosljive dolžniške vrednostne papirje (2)

   1.   Od dneva začetka uporabe tega sporazuma in dokler vsaj ena izmed držav članic uporablja podobne določbe, vendar najpozneje do 31. decembra 2010, se domače in mednarodne obveznice in drugi prenosljivi dolžniški vrednostni papirji, ki so bili prvič izdani pred 1. marcem 2001 ali za katere so prvotne prospekte za izdajo pred tem datumom odobrili pristojni organi, ne štejejo za dolžniške terjatve v smislu člena 7(1)(a), če od vključno 1. marca 2002 ni bila izdana nobena nadaljnja emisija takšnih prenosljivih dolžniških vrednostnih papirjev.
   Dokler pa vsaj ena država članica uporablja podobne določbe, se določbe tega člena še naprej uporabljajo tudi po 31. decembru 2010 za takšne prenosljive vrednostne papirje:

               —

               ki vsebujejo klavzulo o obrutenju in predčasnem odkupu, ter

               —

               kadar je plačilni zastopnik, kot ga opredeljuje člen 6, ustanovljen v Švici, in

               —

               ta plačilni zastopnik plača ali zagotovi plačilo obresti v neposredno korist upravičenega lastnika, ki je rezident države članice.

         Če in ko vse države članice prenehajo uporabljati podobne določbe, se določbe tega člena še naprej uporabljajo samo za takšne prenosljive vrednostne papirje:

               —

               ki vsebujejo klavzulo o obrutenju in predčasnem odkupu, ter

               —

               kadar je plačilni zastopnik izdajatelja ustanovljen v Švici, in

               —

               ta plačilni zastopnik plača ali zagotovi plačilo obresti v neposredno korist upravičenega lastnika, ki je rezident države članice.

         Če država ali povezan subjekt, ki deluje kot državni organ ali katerega vloga je priznana z mednarodno pogodbo (navedeno v Prilogi II k temu sporazumu), od 1. marca 2002 naprej izda dodatno emisijo prej omenjenega prenosljivega dolžniškega vrednostnega papirja, se celotna emisija takšnega vrednostnega papirja, ki je sestavljena iz prve emisije in vseh naslednjih emisij, šteje za dolžniško terjatev v smislu člena 7(1)(a) tega sporazuma.
   Če kateri koli drug izdajatelj, ki ni zajet v drugem pododstavku, od 1. marca 2002 naprej izda dodatno emisijo prej omenjenega prenosljivega dolžniškega vrednostnega papirja, se takšna dodatna emisija šteje za dolžniško terjatev v smislu člena 7(1)(a) tega sporazuma.
   2.   Ta člen Švici in državam članicam ne preprečuje nadaljnjega obdavčevanja prihodka od prenosljivih dolžniških vrednostnih papirjev iz odstavka (1) v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo.
   Člen 17
   Podpis, začetek in trajanje veljavnosti
   1.   Ta sporazum morata pogodbenici ratificirati ali potrditi v skladu s svojimi lastnimi postopki. Pogodbenici druga drugo obvestita o zaključku teh postopkov. Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po zadnjem uradnem obvestilu.
   2.   Ob upoštevanju izpolnjevanja ustavnih obveznosti Švice in prava Skupnosti glede sklepanja mednarodnih sporazumov in brez poseganja v člen 18 Švica in, kjer je to ustrezno, Skupnost učinkovito izvajata in uporabljata ta sporazum od 1. januarja 2005 in se o tem uradno obvestita.
   3.   Ta sporazum velja, dokler ga ne odpove ena od pogodbenic.
   4.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. V takem primeru ta sporazum preneha veljati 12 mesecev po predložitvi uradnega obvestila.
   Člen 18
   Uporaba in ustavitev uporabe
   1.   Ta sporazum se uporablja pod pogojem, da odvisna ali pridružena ozemlja držav članic iz poročila Sveta (Ekonomsko-finančne zadeve) Evropskemu svetu v Santa Maria da Feira 19. in 20. junija 2000 ter Združene države Amerike, Andora, Lihtenštajn, Monako in San Marino sprejmejo in izvajajo ukrepe, ki so skladni ali enakovredni ukrepom v Direktivi ali v tem sporazumu, z izjemo člena 15 tega sporazuma, in predvidijo iste datume začetka izvajanja.
   2.   Pogodbenici vsaj šest mesecev pred datumom iz člena 17(2) tega sporazuma v medsebojnem soglasju odločita, ali bodo izpolnjeni pogoji iz odstavka (1), pri čemer upoštevata datume začetka veljavnosti ustreznih ukrepov v zadevnih državah članicah, imenovanih tretjih državah in odvisnih ali pridruženih ozemljih. Če se pogodbenici ne odločita, da bodo izpolnjeni pogoji, soglasno sprejmeta nov datum za namene člena 17(2).
   3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 se člen 15 za Španijo uporablja od dneva veljavnosti dvostranskega sporazuma med Španijo in Švico o izmenjavi podatkov na zaprosilo v upravnih, civilnih ali kazenskih primerih davčne goljufije, kakor to določa zakonodaja zaprošenih držav, ali podobnem, ob upoštevanju delov dohodka, za katere se ta sporazum ne uporablja, vendar so zajete v konvenciji ali sporazumu med Španijo in Švico o odpravi dvojnega obdavčevanja dohodka in premoženja.
   4.   The application of this Agreement or parts thereof may be suspended by either Contracting Party with immediate effect through notification to the other should the Directive or part of the Directive cease to be applicable either temporarily or permanently in accordance with Community law or in the event that a Member State should suspend the application of its implementing legislation.
   5.   Either Contracting Party may suspend the application of this Agreement through notification to the other in the event that one of the third States or territories referred to in paragraph 1 should subsequently cease to apply the measures referred to in that paragraph. Suspension of application shall take place no earlier than two months after notification. Application of this Agreement shall resume as soon as the measures are reinstated.
   Člen 19
   Terjatve in končne poravnave
   1.   V primeru odpovedi tega sporazuma ali odloga njegove uporabe v celoti ali delno, ostanejo terjatve posameznikov v skladu s členom 9 nespremenjene.
   2.   V takem primeru Švica pripravi končni obračun najpozneje do konca obdobja uporabe tega sporazuma in opravi končno plačilo državam članicam.
   Člen 20
   Ozemlje uporabe
   Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji, določenimi v tej pogodbi, ter na drugi strani na ozemlju Švice.
   Člen 21
   Priloge
   1.   Priloge so sestavni del tega sporazuma.
   2.   Seznam pristojnih organov iz Priloge I se lahko spremeni le z uradnim obvestilom Švice drugi pogodbenici za organ iz točke (a) te priloge in z uradnim obvestilom Skupnosti za druge organe.
   Seznam povezanih subjektov v Prilogi II se lahko spremeni z medsebojnim dogovorom.
   Člen 22
   Jeziki
   1.   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vse od teh jezikovnih različic enako verodostojne.
   2.   Različico tega sporazuma v malteškem jeziku pogodbenice overita z izmenjavo pisem. Ta različica je enako verodostojna kot različice v jezikih iz odstavka 1.

      EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
      NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.
      TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
      ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.
      SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
      ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.
      IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands.
      EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.
      IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      TAI PALIUDYDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
      FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.
      B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn taħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
      TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben geplaatst.
      W DOWÓD CZEGO, niżej podpisani pełnomocnicy złożyli swoje podpisy.
      EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.
      NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.
      TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
      TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
      Hecho en Luxemburgo, el veintiseis de octubre del dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümme kuuendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussembourgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer negyedik év október huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu w dniu dwudziestym szóstym października roku dwutysięcznego czwartego.
      Feito em Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

      (1)  V zvezi s Švico izraz „kapitalska družba“ zajema:

               —

               société anonyme/Aktiengesellschaft/società anonima;

               —

               société à responsabilité limitée/Gesellschaft mit beschränkter Haftung/società a responsabilità limitata;

               —

               société en commandite par actions/Kommanditaktiengesellschaft/società in accomandita per azioni.

      (2)  Tako kot v Direktivi se te prehodne določbe uporabljajo tudi za prenosljive dolžniške vrednostne papirje investicijskih skladov.
   PRILOGA I
   SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV
   Za namene tega sporazuma so „pristojni organi“:

               (a)

               v Švici: Le Directeur de l'Administration fédérale des contributions / Der Direktor der Eidgenössischen Steuerverwaltung / il direttore dell'Amministrazione federale delle contribuzioni ali njegov namestnik ali zastopnik;

               (b)

               v Kraljevini Belgiji: De Minister van Financiën / Le Ministre des Finances ali pooblaščeni zastopnik;

               (c)

               v Češki republiki: Ministr financí ali pooblaščeni zastopnik;

               (d)

               v Kraljevini Danski: Skatteministeren ali pooblaščeni zastopnik;

               (e)

               v Zvezni republiki Nemčiji: Der Bundesminister der Finanzen ali pooblaščeni zastopnik;

               (f)

               v Republiki Estoniji: Rahandusminister ali pooblaščeni zastopnik;

               (g)

               v Helenski republiki: Ο Υπουργός των Οικονομικών ali pooblaščeni zastopnik;

               (h)

               v Kraljevini Španiji: El Ministro de Hacienda ali pooblaščeni zastopnik;

               (i)

               v Francoski republiki: Le Ministre chargé du budget ali pooblaščeni zastopnik;

               (j)

               na Irskem: The Revenue Commissioners ali pooblaščeni zastopnik;

               (k)

               v Italijanski republiki: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali ali pooblaščeni zastopnik;

               (l)

               v Republiki Ciper: Yπουργός Οικονομικών ali pooblaščeni zastopnik;

               (m)

               v Republiki Latviji: Finanšu ministrs ali pooblaščeni zastopnik;

               (n)

               v Republiki Litvi: Finansų ministras ali pooblaščeni zastopnik;

               (o)

               v Velikem vojvodstvu Luksemburg: Le Ministre des Finances ali pooblaščeni zastopnik, vendar pa je za namene člena 10 pristojni organ „le Procureur Général d'État luxemburgeois“;

               (p)

               v Republiki Madžarski: A pénzügyminiszter ali pooblaščeni zastopnik;

               (q)

               v Republiki Malti: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi ali pooblaščeni zastopnik;

               (r)

               v Kraljevini Nizozemski: De Minister van Financiën ali pooblaščeni zastopnik;

               (s)

               v Republiki Avstriji: Der Bundesminister für Finanzen ali pooblaščeni zastopnik;

               (t)

               v Republiki Poljski: Minister Finansów ali pooblaščeni zastopnik;

               (u)

               v Portugalski republiki: O Ministro das Finanças ali pooblaščeni zastopnik;

               (v)

               v Republiki Sloveniji: Minister za finance ali pooblaščeni zastopnik;

               (w)

               v Slovaški republiki: Minister financií ali pooblaščeni zastopnik;

               (x)

               v Republiki Finski: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet ali pooblaščeni zastopnik;

               (y)

               v Kraljevini Švedski: Finansdepartementet ali pooblaščeni zastopnik;

               (z)

               v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska in na evropskih ozemljih, za katerih zunanje odnose je odgovorno Združeno kraljestvo: Commissioners of Inland Revenue ali njihov pooblaščeni zastopnik in pristojni organ v Gibraltarju, ki ga bo Združeno kraljestvo imenovalo v skladu s sprejetimi dogovori glede gibraltarskih oblasti v kontekstu instrumentov EU in ES in zadevnih pogodb uradno posredovanih državam članicam in institucijam Evropske unije z dne 19. aprila 2000, kopijo katerih Generalni sekretar Sveta Evropske unije uradno pošlje Švici in ki se uporabljajo za ta sporazum.

         PRILOGA II
   SEZNAM POVEZANIH SUBJEKTOV
   Za namene člena 16 tega sporazuma se za „povezane subjekte, ki delujejo kot državni organi ali katerih vloga je priznana z mednarodno pogodbo“, štejejo naslednji subjekti:
   SUBJEKTI V EVROPSKI UNIJI:

                  Belgija

               Vlaams Gewest (Flamska regija)
               Région wallonne (Valonska regija)
               Région bruxelloise/Brussels Gewest (Regija glavnega mesta Bruselj)
               Communauté française (Francoska skupnost)
               Vlaamse Gemeenschap (Flamska skupnost)
               Deutschsprachige Gemeinschaft (Nemško govoreča skupnost)

                  Španija

               Xunta de Galicia (Regionalni zakonodajni svet Galicije)
               Junta de Andalucía (Regionalni zakonodajni svet Andaluzije)
               Junta de Extremadura (Regionalni zakonodajni svet Extremadure)
               Junta de Castilla-La Mancha (Regionalni zakonodajni svet Kastilje-La Manche)
               Junta de Castilla-León (Regionalni zakonodajni svet Kastilje-León)
               Gobierno Foral de Navarra (Regionalna vlada Navarre)
               Govern de les Illes Balears (Vlada Balearskih otokov)
               Generalitat de Catalunya (Avtonomna vlada Katalonije)
               Generalitat de Valencia (Avtonomna vlada Valencije)
               Diputación General de Aragón (Regionalni svet Aragona)
               Govern de les Illes Balears (Vlada Kanarskih otokov)
               Gobierno de Murcia (Vlada Murcie)
               Gobierno de Madrid (Vlada Madrida)
               Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Vlada avtonomne skupnosti Baskije)
               Diputación Foral de Guipúzcoa (Regionalni svet Guipúzcoe)
               Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Regionalni svet Biskaje)
               Diputación Foral de Alava (Regionalni svet Alave)
               Ayuntamiento de Madrid (Svet mesta Madrid)
               Ayuntamiento de Barcelona (Svet mesta Barcelona)
               Cabildo Insular de Gran Canaria (Otoški svet Gran Canarie)
               Cabildo Insular de Tenerife (Otoški svet Tenerifeja)
               Instituto de Crédito Oficial (Javna kreditna institucija)
               Instituto Catalán de Finanzas (Finančna institucija Katalonije)
               Instituto Catalán de Finanzas (Finančna institucija Valencije)

                  Grčija

               Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (Državna telekomunikacijska organizacija)
               Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (Državne železnice)
               Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (Javno elektrogospodarstvo)

                  Francija

               La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Sklad za odkup socialnega dolga)
               L'Agence française de développement (AFD) (Francoska razvojna agencija)
               Réseau Ferré de France (RFF) (Francoske železnice)
               Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Državni sklad za avtoceste)
               Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Državna pomoč pariškim bolnišnicam)
               Charbonnages de France (CDF) (Francoska uprava za premog)
               Entreprise minière et chimique (EMC) (Podjetje za rudarstvo in kemikalije)

                  Italija

               Regije
               Province
               Občine
               Cassa Depositi e Prestiti (Sklad za depozite in posojila)

                  Latvija

               Pašvaldības (lokalne vlade)

                  Poljska

               gminy (občine)
               powiaty (okraji)
               województwa (vojvodstva)
               związki gmin (skupnosti občin)
               powiatów (skupnosti okrajev)
               województw (skupnosti vojvodstev)
               miasto stołeczne Warszawa (glavno mesto Varšava)
               Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agencija za prestrukturiranje in modernizacijo kmetijstva)
               Agencja Nieruchomości Rolnych (Agencija za kmetijsko premoženje)

                  Portugalska

               Região Autónoma da Madeira (Avtonomna regija Madeire)
               Região Autónoma dos Açores (Avtonomna regija Azorskih otokov)
               Občine

                  Slovaška

               mestá a obce (občine)
               Železnice Slovenskej republiky (Slovaške železnice)
               Štátny fond cestného hospodárstva (Državni sklad cestnega gospodarstva)
               Slovenské elektrárne (Slovaške elektrarne)
               Vodohospodárska výstavba (Družba za vodnogospodarske gradnje)

         MEDNARODNI SUBJEKTI:

               Evropska banka za obnovo in razvoj

               Evropska investicijska banka

               Azijska razvojna banka

               Afriška razvojna banka

               Svetovna banka/Mednarodna banka za obnovo in razvoj/Mednarodni denarni sklad

               Mednarodna finančna korporacija

               Medameriška razvojna banka

               Sklad Sveta Evrope za socialni razvoj

               EURATOM

               Evropska skupnost

               Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andska razvojna korporacija)

               Eurofima

               Evropska skupnost za premog in jeklo

               Nordijska investicijska banka

               Karibska razvojna banka

         Določbe člena 16 ne vplivajo na morebitne mednarodne obveznosti, ki jih imajo pogodbenice do zgoraj navedenih mednarodnih subjektov.
   SUBJEKTI V TRETJIH DRŽAVAH:
   Subjekti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

               1.

               Subjekt se po nacionalnih merilih jasno šteje za osebo javnega prava.

               2.

               Takšna oseba javnega prava je netržni proizvajalec, ki upravlja in financira skupino dejavnosti, predvsem dobavo netržnega blaga in storitev, ki so namenjene v korist skupnosti in ki jih dejansko nadzira država.

               3.

               Takšna oseba javnega prava se v velikem obsegu in redno zadolžuje.

               4.

               Zadevna država lahko jamči, da takšna oseba javnega prava v primeru klavzul o obrutenju ne bo izvedla predčasnega odkupa.

         MEMORANDUM O SOGLASJU
   med
   Evropsko skupnostjo, Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Irsko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko litvo, Velikim vojvodstvom Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko, Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska in Švicarsko konfederacijo
   EVROPSKA SKUPNOST,
   KRALJEVINA BELGIJA,
   ČEŠKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA DANSKA,
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
   REPUBLIKA ESTONIJA,
   HELENSKA REPUBLIKA,
   KRALJEVINA ŠPANIJA,
   FRANCOSKA REPUBLIKA,
   IRSKA,
   ITALIJANSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA CIPER,
   REPUBLIKA LATVIJA,
   REPUBLIKA LITVA,
   VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
   REPUBLIKA MADŽARSKA,
   REPUBLIKA MALTA,
   KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
   REPUBLIKA AVSTRIJA,
   REPUBLIKA POLJSKA,
   PORTUGALSKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA SLOVENIJA,
   SLOVAŠKA REPUBLIKA,
   REPUBLIKA FINSKA,
   KRALJEVINA ŠVEDSKA,
   ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA
   in
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA, v nadaljnjem besedilu „Švica“,
   SO SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   1.   UVOD
   Švica in Skupnost skleneta Sporazum o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (v nadaljevanju „Direktiva“). Ta memorandum o soglasju dopolnjuje ta sporazum.
   2.   UPRAVNA POMOČ V PRIMERIH DAVČNE UTAJE ALI PODOBNEM
   Takoj po podpisu Sporazuma bo Švica z vsako državo članico Evropske unije začela dvostranska pogajanja, da bi:

               —

               v svoje konvencije o dvojnem obdavčevanju dohodka in premoženja vključile določbe o upravni pomoči v obliki izmenjave podatkov na zaprosilo za vse upravne, civilne ali kazenske primere davčne goljufije po zakonodaji zaprošene države ali podobnem, ob upoštevanju delov dohodkov, za katere Sporazum ne velja, vendar so zajeti v njihovih konvencijah,

               —

               opredelile posamezne kategorije primerov, ki so v skladu s postopki obdavčevanja v teh državah zajete pod „podobno“.

         3.   POGAJANJA ZA ZAGOTOVITEV ENAKOVREDNIH UKREPOV S TRETJIMI DRŽAVAMI
   V prehodnem obdobju, predvidenem v Direktivi, bo Skupnost začela pogovore z drugimi pomembnimi finančnimi centri, da bi spodbudila sprejetje ukrepov, enakovrednih tistim, ki jih uporablja Skupnost.
   4.   IZJAVA O NAMERI
   Podpisnice tega memoranduma o soglasju izjavljajo, da Sporazum iz točke 1 in ta memorandum zagotavljata sprejemljiv in uravnotežen dogovor, ki varuje interese pogodbenic. Zato bodo izvajale dogovorjene ukrepe v dobri veri in ne bodo delovale enostransko, da ne bi brez upravičenega razloga ogrozile tega sporazuma.
   Če bi bila odkrita bistvena razlika med področjem uporabe Direktive, kot je bila sprejeta 3. junija 2003, in področjem uporabe Sporazuma, predvsem glede člena 1(2) in člena 6 Sporazuma, bosta pogodbenici takoj začeli posvetovanja v skladu s členom 13(1) Sporazuma, da bi zagotovili ohranitev enakovredne narave ukrepov iz Sporazuma.

      Podpisano v Luxembourgu, 26. oktobra 2004 dne v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsaka od teh jezikovnih različic enako verodostojna.
      Različico tega sporazuma v malteškem jeziku bodo podpisnice overile na podlagi izmenjave pisem. Ta različica bo enako verodostojna kot različice v jezikih iz prejšnjega odstavka.

         Pour le Royaume de Belgique
         Voor het Koninkrijk België
         Für das Königreich Belgien

         Za Českou republiku

         På Kongeriget Danmarks vegne

         Für die Bundesrepublik Deutschland

         Eesti Vabariigi nimel

         Για την Ελληνική Δημοκρατία

         Por el Reino de España

         Pour la République française

         Thar cheann Na hÉireann
         For Ireland

         Per la Repubblica italiana

         Για την Κυπριακή Δημοκρατία

         Latvijas Republikas vārdā

         Lietuvos Respublikos vardu

         Pour le Grand-Duché de Luxembourg

         A Magyar Köztársaság részéről

         Għar-Republikka ta' Malta

         Voor het Koninkrijk der Nederlanden

         Für die Republik Österreich

         W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

         Pela República Portuguesa

         Za Republiko Slovenijo

         Za Slovenskú republiku

         Suomen tasavallan puolesta
         För Republiken Finland

         För Konungariket Sverige

         For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera


title: Sklep Sveta 2009/1004/SZVP z dne 22. decembra 2009 o posodobitvi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu

text:
               23.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/58

      SKLEP SVETA 2009/1004/SZVP
   z dne 22. decembra 2009
   o posodobitvi seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. decembra 2001 sprejel Skupno stališče 2001/931/SZVP o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu (1).

               (2)

               Svet je 15. junija 2009 sprejel Skupno stališče 2009/468/SZVP o posodobitvi Skupnega stališča 2001/931/SZVP (2).

               (3)

               V skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP je treba opraviti natančen pregled seznama oseb, skupin in organizacij, za katere se uporablja Skupno stališče 2009/468/SZVP.

               (4)

               V tem sklepu je izid pregleda, ki ga je opravil Svet v zvezi z osebami, skupinami in organizacijami, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (5)

               V skladu s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 30. septembra 2009 v Zadevi T-341/07 ena oseba ni bila vključena na seznam oseb, skupin in organizacij, za katerega se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.

               (6)

               Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba spremeniti vnos v zvezi z eno skupino na seznamu.

               (7)

               Svet je ugotovil, da so bile z izjemo osebe iz uvodne izjave (5) druge osebe, skupine in organizacije, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, vpletene v teroristična dejanja v smislu člena 1(2) in (3) Skupnega stališča 2001/931/SZVP, da je pristojni organ v zvezi z njimi sprejel odločitev v smislu člena 1(4) navedenega skupnega stališča in da bi morali zanje še naprej veljati posebni omejevalni ukrepi iz navedenega skupnega stališča.

               (8)

               Seznam oseb, skupin in organizacij, za katere veljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, bi bilo treba ustrezno posodobiti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Seznam oseb, skupin in organizacij, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP, je v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Skupno stališče 2009/468/SZVP se razveljavi v delu, ki zadeva osebe, skupine in organizacije, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča 2001/931/SZVP.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. CARLGREN

      (1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 93.

      (2)  UL L 151, 16.6.2009, str. 45.

      PRILOGA

         SEZNAM OSEB, SKUPIN IN ORGANIZACIJ IZ ČLENA 1

      1.   OSEBE

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1. 2. 1966 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  2.

                  ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17. 10. 1964 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26. 6. 1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije;

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije;

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16. 10. 1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije;

                  6.

                  ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18. 8. 1969 v Costantinu (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  7.

                  ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13. 5. 1975 v Ain Tayi (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  8.

                  ASLI, Rabah, rojen 13. 5. 1975 v Ain Tayi (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  9.

                  ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona;

                  10.

                  BOUYERI, Mohammed (alias Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), rojen 8. 3. 1978 v Amsterdamu, Nizozemska - član skupine „Hofstadgroep“;

                  11.

                  DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1. 2. 1972 v Alžiriji - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1. 6. 1970 v Alžiriji - član skupin „al-Takfir“ in „al Hijra“;

                  13.

                  EL FATMI, Nouredine (alias Nouriddin EL FATMI; Nouriddine EL FATMI; Noureddine EL FATMI; Abu AL KA'E KA'E; Abu QAE QAE; FOUAD; FZAD; Nabil EL FATMI; Ben MOHAMMED; Ben Mohand BEN LARBI; Ben Driss Muhand IBN LARBI; Abu TAHAR; EGGIE), rojen 15. 8. 1982 v Midarju, Maroko, št. maroškega potnega lista N829139 - član skupine „Hofstadgroep“;

                  14.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10. 7. 1965 ali 11. 7. 1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije;

                  15.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10. 9. 1971 v Alžiru (Alžirija) - članica skupin „al-Takfir“ in „al Hijra“;

                  16.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen leta 1963 v Libanonu, državljan Libanona;

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14. 4. 1965 ali 1. 3. 1964 v Pakistanu, potni list št. 488555;

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26. 12. 1974 v Hussein Deyu (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  19.

                  NOUARA, Farid, rojen 25. 11. 1973 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  20.

                  RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11. 9. 1968 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al Takfir“ in „al-Hijra“;

                  21.

                  SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23. 6. 1963 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al Takfir“ in „al-Hijra“;

                  22.

                  SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14. 6. 1974 v Alžiru (Alžirija) - član skupin „al Takfir“ in „al-Hijra“;

                  23.

                  SENOUCI, Sofiane, rojena 15. 4. 1971 v Hussein Deyu (Alžirija) - članica skupin „al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  24.

                  TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21. 4. 1964 v Blidi (Alžirija) - član skupin „l-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  25.

                  WALTERS, Jason Theodore James (alias Abdullah, David), rojen 6. 3. 1985 v Amersfoortu, Nizozemska, št. nizozemskega potnega lista NE8146378 - član skupine „Hofstadgroep“.

            2.   SKUPINE IN ORGANIZACIJE

                  1.

                  „Abu Nidal Organisation“ (Organizacija Abu Nidal) -„ANO“ (alias „Fatah Revolutionary Council“ (Revolucionarni svet Fataha), alias „Arab Revolutionary Brigades“ (Arabske revolucionarne brigade), alias „Black September“ (Črni september), alias „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims“ (Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov));

                  2.

                  „Al-Aqsa Martyr's Brigade“ (Brigada mučenikov Al Akse);

                  3.

                  „Al Aksa e.V.“;

                  4.

                  „Al-Takfir“ in „al-Hijra“;

                  5.

                  „Aum Shinrikyo“ (alias „AUM“, alias „Aum Supreme Truth“ (Aum vrhovna resnica), alias „Aleph“);

                  6.

                  „Babbar Khalsa“;

                  7.

                  „Communist Party of the Philippines“ (Komunistična partija Filipinov), vključno z „New Peoples Army“ (Novo ljudsko vojsko) - „NPA“, Filipini;

                  8.

                  „Gama'a al Islamiyya“ (alias „Al Gama'a al Islamiyya“), „Islamic Group“ (Islamistična skupina) - „IG“;

                  9.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“„IBDA C“ („Great Islamic Eastern Warriors Front“ (Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda));

                  10.

                  „Hamas“ (vključno z „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“);

                  11.

                  „Hizbul Mudjahideen“ - „HM“;

                  12.

                  „Hofstadgroep“;

                  13.

                  „Holy Land Foundation for Relief and Development“ (Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj);

                  14.

                  „International Sikh Youth Federation“ - „ISYF“ (Mednarodna federacija sikhovske mladine);

                  15.

                  „Kahane Chai“ (alias „Kach“);

                  16.

                  „Khalistan Zindabad Force“ – „KZF“;

                  17.

                  „Kurdistan Workers’ Party“ (Delavska stranka Kurdistana) - „PKK“ (alias „KADEK“, alias „KONGRA-GEL“);

                  18.

                  „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ (Osvobodilni tigri tamilskega Eelama) - LTTE;

                  19.

                  „Ejército de Liberación Nacional“ („National Liberation Army“ (Nacionalna osvobodilna vojska));

                  20.

                  „Palestine Liberation Front“ (Fronta za osvoboditev Palestine) - „PLF“;

                  21.

                  „Palestinian Islamic Jihad“ (Palestinski islamski džihad) - „PIJ“;

                  22.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine“ (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine) - „PFLP“;

                  23.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command“ (Ljudska fronta za osvoboditev Palestine - glavno poveljstvo), alias „PFLP-General Command“ (PFLP-glavno poveljstvo);

                  24.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia“ („Revolutionary Armed Forces of Colombia“ (Oborožene revolucionarne sile Kolumbije)) – „FARC“;

                  25.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ („Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party“ (Revolucionarna ljudska osvobodilna vojska/fronta/stranka) - „DHKP/C“, alias „Devrimci Sol“ („Revolucionary Left“ (Revolucionarna levica)), alias „Dev Sol“;

                  26.

                  „Sendero Luminoso“ („Shining Path“ (Sijoča pot)) - „SL“;

                  27.

                  „Stichting Al Aksa“ (alias „Stichting Al Aqsa Nederland“, alias „Al Aqsa Nederland“);

                  28.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ - „TAK“ (alias „Kurdistan Freedom Falcons“, alias „Kurdistan Freedon Hawks“ (Kurdistanski sokoli svobode));

                  29.

                  „Autodefensas Unidas de Colombia“ („United Self Defense Forces/Group of Colombia“ (Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije)) - „AUC“.


title: 2008/324/ES: Sklep Komisije z dne 25. marca 2008 o ustanovitvi strokovne skupine platforma za hrambo elektronskih podatkov za preiskovanje, odkrivanje in pregon težjih kaznivih dejanj

text:
               23.4.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 111/11

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 25. marca 2008
   o ustanovitvi strokovne skupine „platforma za hrambo elektronskih podatkov za preiskovanje, odkrivanje in pregon težjih kaznivih dejanj“
   (2008/324/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Cilj Direktive št. 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, in spremembi Direktive 2002/58/ES (1) („Direktiva o hrambi podatkov“) je uskladiti določbe držav članic o obveznostih ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij glede hrambe določenih podatkov, ki jih ti ponudniki zbirajo ali obdelujejo, da se zagotovi razpoložljivost takšnih podatkov zaradi preiskovanja, odkrivanja in pregona težjih kaznivih dejanj.

               (2)

               V preambuli Direktive o hrambi podatkov je navedeno, da se tehnologije, povezane z elektronskimi komunikacijami, hitro spreminjajo in lahko se razvijejo pravno utemeljene zahteve pristojnih organov. Da se pridobijo nasveti in spodbudi izmenjava najboljših praks v vseh zadevah, povezanih s hrambo osebnih podatkov, namerava Komisija ustanoviti skupino, sestavljeno iz predstavnikov organov pregona držav članic, združenj panoge elektronskih komunikacij, predstavnikov Evropskega parlamenta in organov varstva podatkov, vključno z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

               (3)

               Člen 14 Direktive o hrambi podatkov določa, da Komisija najpozneje do 15. septembra 2010 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu oceno o uporabi Direktive in njenem vplivu na gospodarske subjekte in potrošnike ob upoštevanju nadaljnjega razvoja v tehnologiji elektronskih komunikacij in statističnih elementov, ki jih Komisija prejme o hrambi podatkov. Ocena naj bi pomagala pri odločitvi, ali je treba spremeniti Direktivo o hrambi podatkov zlasti glede seznama podatkov iz člena 5 in obdobja hrambe iz člena 6 Direktive.

               (4)

               Svet in Komisija sta 10. februarja 2006 izdala skupno izjavo glede ocene Direktive o hrambi podatkov, v kateri je določeno, da bo Komisija na redne pregledovalne sestanke povabila zadevne interesne skupine, da si izmenjajo informacije o tehnološkem razvoju, stroških in učinkovitosti uporabe Direktive. V skupni izjavi je navedeno, da bodo med tem postopkom države članice pozvane, da obvestijo partnerje o svojih izkušnjah pri izvajanju Direktive in si izmenjajo najboljše prakse. Poleg tega je v skupni izjavi navedeno tudi, da bo na podlagi teh razprav Komisija proučila potrebo po predložitvi vseh potrebnih predlogov, vključno glede težav, s katerimi bi se lahko države članice srečevale pri tehničnem in praktičnem izvajanju Direktive, zlasti njeni uporabi za podatke o internetni elektronski pošti in internetni telefoniji.

               (5)

               Zaradi zgoraj navedenih razlogov je treba ustanoviti skupino strokovnjakov na področju hrambe podatkov, izbranih izmed interesnih skupin, navedenih v Uvodni izjavi 14 Direktive o hrambi podatkov.

               (6)

               Strokovna skupina bo delovala kot posvetovalna skupina. Strokovna skupina bo olajšala izmenjavo najboljših praks in prispevala k oceni Komisije glede stroškov in učinkovitosti Direktive ter tudi razvoja zadevnih tehnologij, ki lahko vplivajo na Direktivo.

               (7)

               Člani strokovne skupine bodo izbrani izmed interesnih skupin, navedenih v Uvodni izjavi 14 Direktive 2006/24/ES.

               (8)

               Skupino mora sestavljati največ 25 članov, ki predstavljajo ustrezno ravnovesje zgoraj navedenih interesnih skupin.

               (9)

               Strokovna skupina mora imeti možnost za ustanovitev podskupin, da z osredotočanjem na posebna vprašanja olajša in pospeši svoje delo. Pogoje ustanovitve takšnih podskupin določi strokovna skupina kot celota in morajo biti jasno opredeljeni.

               (10)

               Za člane strokovne skupine je treba določiti pravila o razkrivanju podatkov, brez poseganja v pravila Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (2).

               (11)

               Osebne podatke, ki se nanašajo na člane skupine, je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3).

               (12)

               Mandat članov skupine traja pet let in se lahko obnovi.

               (13)

               Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno proučila možnost podaljšanja –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Strokovna skupina „platforma za hrambo elektronskih podatkov za preiskovanje, odkrivanje in pregon težjih kaznivih dejanj“
   S tem sklepom se vzpostavi „platforma za hrambo elektronskih podatkov za preiskovanje, odkrivanje in pregon težjih kaznivih dejanj“, in sicer skupina strokovnjakov za zadeve, povezane s hrambo osebnih podatkov za namene pregona v sektorju elektronskih komunikacij (v nadaljnjem besedilu „strokovna skupina“).
   Člen 2
   Posvetovanje in naloge
   1.   Komisija se lahko posvetuje s skupino o vseh zadevah v zvezi z elektronsko hrambo podatkov, pomembnih za preiskovanje, odkrivanje in pregon težjih kaznivih dejanj. Vsak član strokovne skupine lahko Komisiji svetuje, da je zaželeno, da se o določenem vprašanju posvetuje s skupino. Komisija bo sklicala redne sestanke strokovne skupine in vnaprej določila podroben dnevni red na podlagi zadev iz področja uporabe tega člena.
   2.   Naloge skupine so:

               (a)

               zagotoviti forum za dialog ter izmenjavo izkušenj in najboljših praks med strokovnjaki, izbranimi izmed subjektov, navedenih v členu 3 tega sklepa, ter zlasti izmed pristojnih organov držav članic in predstavnikov sektorja elektronskih komunikacij, o vprašanjih, povezanih s hrambo osebnih podatkov s strani ponudnikov javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, da se zagotovi razpoložljivost podatkov za preiskovanje, odkrivanje ali pregon težjih kaznivih dejanj;

               (b)

               spodbujati in olajšati skupno usmeritev o uporabi Direktive;

               (c)

               izmenjati informacije o zadevnem tehnološkem razvoju, stroških in učinkovitosti uporabe Direktive;

               (d)

               pomagati Komisiji pri ugotavljanju in opredeljevanju težav, s katerimi se srečujejo države članice pri tehničnem in praktičnem izvajanju Direktive ter zlasti njeni uporabi za podatke o internetni elektronski pošti in internetni telefoniji;

               (e)

               pomagati Komisiji pri oceni uporabe Direktive o hrambi podatkov in njenega učinka na gospodarske subjekte in potrošnike.

         Člen 3
   Sestava – imenovanje
   1.   Strokovno skupino sestavlja največ 25 članov, izbranih iz:

               (a)

               organov pregona držav članic (do 10 članov);

               (b)

               članov Evropskega parlamenta (do 2 člana);

               (c)

               združenj panog elektronskih komunikacij (do 8 članov);

               (d)

               predstavnikov organov varstva podatkov (do 4 člane);

               (e)

               evropskega nadzornika za varstvo podatkov (1 član).

         2.   Člane iz točk (a) odstavka 1 imenuje Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost na predlog zaprošene države članice, člane iz točke (b) pa na predlog Evropskega parlamenta. Ti člani delujejo v svojem imenu in lahko imenujejo strokovnjaka, ki jih bo zastopal na sestankih strokovne skupine. Člane iz točk (c), (d) in (e) odstavka 1 imenuje Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost s povabilom za članstvo v strokovni skupini. Zadevna združenja ali organi iz točk (c), (d) in (e) odstavka 1 bodo imeli pravico imenovati strokovnjake, ki jih bodo zastopali na sestankih strokovne skupine.
   3.   Člani strokovne skupine, ki delujejo v svojem imenu, opravljajo funkcijo, dokler niso zamenjani ali do izteka mandata. Mandat traja pet let z možnostjo ponovnega imenovanja.
   4.   Člane strokovne skupine, ki delujejo v svojem imenu, je mogoče do izteka njihovega mandata zamenjati, če ne morejo več učinkovito prispevati k razpravam strokovne skupine, če dajo odpoved ali ne izpolnjujejo pogojev iz člena 287 Pogodbe.
   5.   Člani strokovne skupine, ki delujejo v svojem imenu, se vsako leto pisno zavežejo, da bodo delovali v javnem interesu ter podpišejo izjavo o neobstoju ali obstoju kakršnega koli interesa, ki bi lahko negativno vplival na njihovo nepristranskost.
   6.   Imena članov strokovne skupine, ki delujejo v svojem imenu, se objavijo na spletni strani GD za pravosodje, svobodo in varnost ter v seriji C Uradnega lista Evropske unije ter registru Komisije o strokovnih skupinah. Imena članov se zberejo, obdelajo in objavijo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 4
   Delovanje
   1.   Strokovni skupini predseduje Komisija.
   2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za proučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi skupina. Take skupine se razpustijo takoj po opravljeni nalogi.
   3.   Predstavnik Komisije lahko prosi strokovnjake ali opazovalce s posebnim strokovnim znanjem v zvezi z zadevo na dnevnem redu, da sodelujejo v posvetovanjih skupine ali podskupine, če je to koristno in/ali potrebno.
   4.   Člani ne smejo razkrivati informacij, ki jih dobijo pri sodelovanju v razpravah skupine ali podskupine, če se te informacije po mnenju Komisije nanašajo na zaupne zadeve.
   5.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu s postopki in časovnim razporedom, ki jih določi Komisija. Komisija zagotovi administrativne storitve. Sestankov skupine in njenih podskupin se lahko udeležujejo drugi zainteresirani uradniki Komisije.
   6.   Skupina sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija.
   7.   Komisija lahko v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi kakršen koli povzetek, sklepno ugotovitev, delno sklepno ugotovitev ali delovni dokument skupine.
   Člen 5
   Dodatni strokovnjaki
   1.   Komisija lahko povabi zunanje strokovnjake ali opazovalce s posebnim znanjem glede zadeve na dnevnem redu, da sodelujejo pri delu skupine.
   2.   Komisija lahko povabi uradne predstavnike držav članic, držav kandidatk ali tretjih držav ter predstavnike mednarodnih, medvladnih in nevladnih organizacij, da sodelujejo na sestankih skupine.
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Komisija povrne potne stroške in, kadar je to primerno, dnevnice članov, strokovnjakov in opazovalcev, povezane z dejavnostmi skupine, v skladu s pravili Komisije o nadomestilih za zunanje strokovnjake.
   2.   Člani, strokovnjaki in opazovalci za svoje storitve niso plačani.
   3.   Stroški sestankov se povrnejo v mejah letnega proračuna, ki ga pristojne službe Komisije dodelijo skupini.
   Člen 7
   Uporaba
   Sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se do 31. decembra 2012. Komisija se o morebitnem podaljšanju odloči pred navedenim datumom.

      V Bruslju, 25. marca 2008

            Za Komisijo

         Franco FRATTINI

            Podpredsednik

      (1)  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

      (2)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/548/ES, Euratom (UL L 215, 5.8.2006, str. 38).

      (3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM/1/2008 z dne 16. septembra 2008 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruzij (EUMM Georgia)

text:
               29.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 319/79

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUMM/1/2008
   z dne 16. septembra 2008
   o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruzij (EUMM Georgia)
   (2008/894/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 25(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/736/SZVP z dne 15. septembra 2008 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia, (1) in zlasti člena 10(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor je na podlagi člena 10(1) Skupnega ukrepa 2008/736/SZVP pooblaščen, da v skladu s členom 25 Pogodbe sprejema ustrezne odločitve v zvezi s političnim nadzorom in strateškim vodenjem misije EUMM Georgia ter da imenuje vodjo misije.

               (2)

               Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se za vodjo misije EUMM Georgia imenuje g. Hansjörg HABER —

         SKLENIL:
   Člen 1
   G. Hansjörg HABER se imenuje za vodjo nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia).
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Uporablja se do 15. septembra 2009.

      V Bruslju, 16. septembra 2008

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednica

         C. ROGER

      (1)  UL L 248, 17.9.2008, str. 26.


title: Sklep Komisije z dne 6. novembra 2002 o ustanovitvi Urada za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0524

Uradni list L 183 , 22/07/2003 str. 0040 - 0044

		Sklep Komisijez dne 6. novembra 2002o ustanovitvi Urada za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu(2003/524/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju člena 20 Poslovnika Komisije [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o Finančni uredbi, ki se uporablja za skupni proračun Evropskih skupnosti [2], v nadaljnjem besedilu "Finančna uredba", daje podlago za ustanovitev nove vrste upravnega urada.(2) Smernice Komisije z dne 13. decembra 1999 za politiko eksternalizacije [3] in Bela knjiga o upravni reformi [4] določajo novo politiko eksternalizacije, ki temelji na viziji uprave, osredotočene na svoje bistvene naloge in dejavnosti.(3) Rezultati analize, ki jo je opravila Skupina za načrtovanje in usklajevanje eksternalizacije potem, ko je preučila razmere v Komisiji in na medinstitucionalni ravni na številnih področjih, poudarjajo glavne prednosti, ki bi jih lahko prinesli uradi Skupnosti in področja, kjer je potrebna posebna pozornost, kot je na primer potreba, da se zagotovi, da so aktivnosti na različnih lokacijah usklajene, in opredeli najmanjša kritična velikost posameznega urada.(4) Nov koncept uradov je analogen upravnim organom, ki zagotavljajo podporo za dejavnosti drugih služb Komisije in/ali morebiti drugih institucij Skupnosti.(5) Podrobnejša analiza, ki je bila opravljena na področju infrastrukture in logistike, navaja prednosti, če se izvajanje odločitev, ki vključujejo upravno podporo, poveri eni sami strukturi. Ta struktura je zlasti primerna za učinkovito in gospodarno uporabo virov, pri čemer se izboljša kakovost opravljenih storitev, učinkovitost uresničevanja pristojnosti in spremljanje potreb in zahtev uporabnikov.(6) Taka vrsta urada predstavlja primeren instrument za nadaljnji razvoj medinstitucionalnega sodelovanja na tem področju, za kar so že druge institucije Skupnosti izrazile zanimanje.(7) Pomembno vlogo pri upravljanju infrastrukture in logistike v Luxembourgu imajo lokalne posebnosti. Zato je treba v Luxembourgu ustanoviti upravni Urad za infrastrukturo in logistiko, ki je ločen od urada, ustanovljenega v Bruslju.(8) Bistveno je, da urad kot upravni urad Komisije deluje v sestavi generalnega direktorata v skladu s smernicami, ki jih je Komisija sprejela 28. maja 2002 [5]. Urad je v sestavi Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve.(9) Treba je opredeliti naloge in delovanje urada.(10) V skladu s smernicami Komisije se ustanovi upravni odbor, ki deluje pod vodstvom Komisije in katerega glavna naloga je, da nadzoruje delo urada, opredeli njegove pristojnosti in naloge in zagotavlja, da se pravilno izvajajo. Zato je treba natanko določiti sestavo upravnega odbora v skladu s smernicami ter njegove naloge in notranjo organizacijo.(11) Treba je sprejeti pravila za imenovanje osebja urada in zagotoviti, da se za urad uporabljajo ista pravila in postopki kot za Komisijo.(12) Komisija za urad določi pristojnosti, ki se po Kadrovskih predpisih dodelijo organu za imenovanja in po Pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev organu, ki je pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi.(13) Treba je določiti načela, ki urejajo odgovornosti direktorja urada tako v odnosu do osebja urada kot glede dejavnosti urada.(14) Direktor urada mora upravnemu odboru predstaviti svoje cilje ter predložiti redna poročila in letno poslovno poročilo.(15) V skladu s finančnimi zahtevami se naslov V drugega dela Finančne uredbe uporablja za urad, v skladu s splošnim načelom, naj bo oseba, pristojna za usklajevanje za pridobitev potrebnih proračunskih sredstev pri generalnem direktoratu za proračun, odredbodajalec na podlagi pooblastila.(16) Generalni direktorat, v katerega sestavi je urad, pomaga upravnemu odboru, skrbi za vzdrževanje rednih stikov z vsemi uradi in zagotavlja usklajeno delovanje različnih uradov. Ta vloga je zlasti pomembna pri zagotavljanju nemotenega poteka dela v prehodnem obdobju.(17) S sklepom Komisije z dne 18. septembra 2002 je usklajen osnutek proračuna za leto 2003, ki ustvarja proračunski okvir za ustanovitev urada –SKLENILA:POGLAVJE IUSTANOVITEV, NAMEN IN NALOGE, SEDEŽČlen 1Ustanovitev uradaUstanovi se Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu, v nadaljnjem besedilu "urad".Urad je v sestavi Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve.Urad deluje od 1. januarja 2003.Člen 2Namen1. Urad zagotavlja, da se izvajajo vse dejavnosti, povezane z nastanitvijo osebja ter upravljanjem infrastrukture in objektov družbenega standarda, kakor je določeno v členu 3.2. Urad uresničuje svoj namen v skladu z upravnimi predpisi Komisije.3. Na pobudo Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve ali na predlog urada v soglasju z navedenim generalnim direktoratom Komisija sprejme bodisi nova pravila ali potrebne spremembe.Upravni odbor urada določi navedeni postopek skupaj z Generalnim direktoratom za kadrovske in administrativne zadeve.4. Urad lahko na zahtevo drugega organa ali agencije, ustanovljene na podlagi Pogodb in s privolitvijo upravnega odbora opravlja naloge za katero od navedenih institucij.Člen 3Naloge1. Urad je zlasti v zvezi s sedeži v Luxembourgu pristojen za:(a) upravno-tehnično izvedbo pridobivanja, najema in vzdrževanja premičnin in nepremičnin Komisije in s tem v zvezi za vzdrževanje opreme ter preučevanje vprašanj v zvezi z DDV;(b) organiziranje selitev in gospodarjenje s prostorom;(c) upravljanje:(i) prevozne službe za osebje in blago za notranje potrebe;(ii) dohodne in odhodne pošte ter notranje razdelitve dokumentov za generalne direktorate Komisije;(iii) službe za razmnoževanje;(iv) pisarniške opreme;(d) zagotavljanje fizične varnosti objektov na podlagi navodil varnostnega direktorata Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve, in zlasti izvajanje "varnostne pogodbe" (contrat gardiennage);(e) upravljanje objektov družbenega standarda, zagotovljenih za osebje institucij Skupnosti, kot so restavracije, samopostrežne menze, trgovine za osebje in športni objekti;(f) opravljanje storitev za objekte družbenega standarda, kot so otroške jasli in varstvo otrok po šoli;(g) sprejetje potrebnih ukrepov, da se zagotovi skladnost z zdravstvenimi in varnostnimi zahtevami v objektih Komisije in njihovo izvajanje.2. Urad lahko opravlja dodatne storitve, za katere prejema plačilo, v skladu s postopkom, predpisanim v členu 7(8).Člen 4SedežSedež urada je v Luxembourgu.POGLAVJE IIUPRAVNI ODBORČlen 5Pristojnosti in nalogeUpravni odbor deluje po pooblastilu Komisije, ki ji je odgovoren v okviru svojih pristojnosti in nalog in pod vodstvom člana, pristojnega za kadrovske in administrativne zadeve.Člen 6Sestava1. Upravni odbor sestavljajo:(a) generalni sekretar Komisije;(b) generalni direktor Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve;(c) generalni direktor Generalnega direktorata za proračun;(d) generalni direktor Statističnega urada;(e) generalni direktor Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti;(f) dva predstavnika zaposlenih;(g) predstavnik drugih institucij Skupnosti.2. Predsednik upravnega odbora je generalni direktor Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve.3. Generalni sekretar in vsak generalni direktor lahko določi namestnika, ki mora biti uradnik iz razreda A1 v isti službi.4. Predstavnika zaposlenih imenuje predstavniško telo uslužbencev. Ne sodelujeta pri odločanju glede upravljanja, organizacije in delovanja urada in imata pravico glasovati o zadevah v zvezi z objekti družbenega standarda. Ta določba ne vpliva na postopke v zvezi s socialnim dialogom, ki so v teku.5. Predstavnika drugih institucij Skupnosti imenuje skupina vodij služb. Ta predstavnik lahko glasuje samo o zadevah, ki se upravljajo medinstitucionalno.6. Upravni odbor lahko povabi strokovnjake, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog.Člen 7Naloge1. Na predlog direktorja urada, v nadaljnjem besedilu "direktor", upravni odbor skladno z veljavnimi postopkovnimi pravili v Komisiji odobri organizacijsko strukturo urada.2. Na predlog direktorja upravni odbor sprejme pravila, ki urejajo delovanje in organizacijo urada in po potrebi lahko predlaga spremembe navedenih pravil, zlasti da zagotovi operativno usklajenost med upravnimi uradi, ki so v sestavi Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve.3. Na predlog direktorja upravni odbor določi politične smernice za dejavnosti urada.4. Do 31. januarja vsako leto upravni odbor sprejme program dela za direktorja. Program dela vključuje zlasti finančni okvir, vsebino rednih poročil in predvidene rezultate (na podlagi operativnih ciljev in kazalcev uspešnosti). Upravni odbor lahko spremeni posamezne točke programa dela.5. Upravni odbor sprejme načrt prihodkov in odhodkov urada in potrebne spremembe kadrovskega načrta.6. V prvem četrtletju vsakega leta upravni odbor na podlagi poročil, ki jih predloži direktor v skladu s členom 13, pripravi in Komisiji posreduje mnenje o vseh dejavnostih in o upravljanju urada.7. Glede postopkov imenovanja višjih vodstvenih uslužbencev in srednjih vodstvenih uslužbencev upravni odbor deluje v skladu s členom 14.8. Upravni odbor odobri vrsto dodatnih storitev, za katere prejema plačilo, ki jih urad lahko opravlja na podlagi člena 2(4) in člena 3(2) ter pogoje, v skladu s katerimi jih lahko opravlja. Na predlog direktorja upravni odbor določi vrsto in cene, ki se zaračunavajo za storitve, ki jih urad lahko opravlja za institucije ter razporeditev tako pridobljenih prihodkov v proračunu urada.9. Upravni odbor odloča o vseh načelnih zadevah, ki vplivajo na delovanje urada, ki niso izrecno predvidene v tem sklepu.Člen 8Notranja organizacijaUpravni odbor sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik zlasti ureja naslednja vprašanja:(a) seje: pogostost in postopek za sklicevanje in organizacijo sej;(b) sekretariat: njegova vloga in organizacija;(c) pravila za pošiljanje dokumentov.Člen 9GlasovanjeKo upravni odbor sprejema odločitve, ima vsak član, ki ima pravico glasovanja, en glas. Pri neodločenem izidu ima predsednik odločilni glas.Vse odločitve se sprejemajo z navadno večino.POGLAVJE IIIDIREKTORČlen 10Imenovanje1. Urad vodi direktor (razred A1 ali A2), ki ga imenuje Komisija potem, ko Svetovalni odbor za imenovanja (ACA) da pozitivno mnenje na podlagi člena 14(1).2. Direktor je imenovan za dobo treh let, ki se lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ dveh let.3. Komisija lahko potem, ko pridobi mnenje upravnega odbora, direktorja razreši in imenuje vršilca dolžnosti.Člen 11PooblastilaDirektor je organ za imenovanja v okviru urada in organ, pooblaščen za sklepanje pogodb o zaposlitvi v skladu s pravili, veljavnimi v Skupnosti, v mejah pooblastil, ki mu jih dodeli Komisija.Člen 12Dolžnosti1. Pred 31. decembrom vsako leto direktor upravnemu odboru predstavi svoj program dela za naslednje leto, ki ga mora odbor potrditi.2. Direktor je odgovoren za nemoteno delovanje urada. V okviru pristojnosti, ki jih določi Komisija, deluje pod vodstvom le-te. Direktor tudi zagotavlja usklajeno delovanje urada. Direktor upravnemu odboru poroča o opravljanju nalog in mu predloži predloge za pravilno delovanje urada.3. Direktor svoje predloge predloži upravnemu odboru v skladu s členom 7(1), (2), (3) in (8).4. Direktor upravni odbor obvesti o imenovanjih v skladu s členom 14(3).Člen 13PoročanjeDirektor upravnemu odboru predloži:1. redno operativno poročilo, katerega strukturo in pogostost določi upravni odbor;2. letno poslovno poročilo v prvem četrtletju vsakega leta, ki sledi letu, ki se pregleduje, katerega sestavo določi upravni odbor.POGLAVJE IVOSEBJE URADAČlen 14Višji in srednji vodstveni uslužbenci1. Na predlog upravnega odbora Komisija razpiše prosto mesto direktorja urada. Upravni odbor predloži Komisiji mnenje o kandidatih, ki jih je izbral Svetovalni odbor za imenovanja (ACA).2. Preden Komisija sprejme končno odločitev, upravni odbor predloži mnenje o kandidatih, ki jih je izbral Svetovalni odbor za imenovanja v skladu s postopki, ki se uporabljajo v Komisiji za višje (razred A2) in srednje vodstvene uslužbence (razred A3).3. Direktor upravni odbor obvesti o imenovanjih drugih srednjih vodstvenih uslužbencev (razreda A4 in A5), ki se opravijo v skladu s pravili in postopki Komisije.Člen 15Postopki1. Vsi postopki in prakse v zvezi z upravljanjem osebja se izvajajo pod enakimi pogoji kot za uradnike in druge uslužbence Komisije.2. V skladu s členom 4 Kadrovskih predpisov je treba osebje institucij uradno obvestiti o prostih delovnih mestih v uradu, ko se organ za imenovanja odloči, da se delovno mesto zasede.3. V skladu s členom 90 Kadrovskih predpisov se zahteve in pritožbe v zvezi z izvajanjem pooblastil, ki so dodeljene direktorju na podlagi člena 11 tega sklepa, vložijo pri Generalnem direktoratu za kadrovske in administrativne zadeve. Pravna sredstva v zvezi s tem se vložijo zoper Komisijo.POGLAVJE VFINANČNE DOLOČBEČlen 16Finančne zadeve1. Uporablja se naslov V drugega dela Finančne uredbe.2. Na predlog upravnega odbora Komisija, glede odobrenih proračunskih sredstev uradu za opravljanje njegovih nalog in poslovanje, prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja in določi omejitve in pogoje, ki se uporabljajo za prenos pooblastil.POGLAVJE VIUSKLAJEVANJE IN OCENA DELAČlen 17Usklajevanje1. Usklajevalna enota, ustanovljena v okviru Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve, ima naslednje naloge:(a) pomaga upravnemu odboru pri pripravi in spremljanju sestankov ter pomaga predsedniku odbora pri rednih delovnih stikih z direktorjem;(b) pomaga direktorju pri izpolnjevanju njegovih dolžnosti ob spoštovanju njegovih pristojnosti in pravic, zlasti v odnosih z Generalnim direktoratom za kadrovske in administrativne zadeve;(c) zagotavlja operativno usklajenost urada v odnosu do drugih upravnih uradov Generalnega direktorata za kadrovske in administrativne zadeve in drugih služb Komisije, zlasti glede organizacije in kadrovske politike;(d) zagotavlja, da se pravila in prakse, ki so v veljavi v Skupnosti na področju kadrovske politike, v uradu dosledno in enotno uporabljajo.2. Med naloge usklajevalne enote spada poročanje upravnemu odboru, kadar le-ta to zahteva.Člen 18PregledPredsednik upravnega odbora najpozneje šest mesecev po koncu tretjega celega leta delovanja urada Komisiji pod vodstvom člana, pristojnega za kadrovske in administrativne zadeve, predloži podrobno analizo delovanja urada v navedenem obdobju. Ta analiza lahko, če je to potrebno, vključuje predloge za spremembe tega sklepa.V Bruslju, 6. novembra 2002Za KomisijoNeil KinnockPodpredsednik[1] UL L 308, 8.12.2000, str. 26.[2] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.[3] SEC(1999) 2051, str. 7.[4] KOM(2000) 200 končno.[5] SEC(2002) 618 končno.--------------------------------------------------