title: Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost

text:
               7.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 87/1

         SKLEP št. 283/2010/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 25. marca 2010
   o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 175(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je 7. aprila 2000 sprejela sporočilo z naslovom „Lokalno delovanje za zaposlovanje – lokalna razsežnost za evropsko strategijo zaposlovanja“.

               (2)

               Sporočilo Komisije z dne 13. novembra 2007 z naslovom „Evropska pobuda za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju“ je opredelilo štiri prednostna področja za ukrepanje: izboljšanje pravnega in institucionalnega okolja v državah članicah, ustvarjanje ugodnih razmer za zaposlovanje in podjetništvo, spodbujanje najboljših praks ter zagotavljanje dodatnega finančnega kapitala za mikrofinančne ustanove. Kot prvi korak pri uresničevanju tega načrta sta Komisija in Evropska investicijska banka (EIB) leta 2008 ustanovili Jasmine (Skupni ukrep za podporo mikrofinančnih institucij v Evropi), ki omogoča mentorstvo nebančnim finančnim ustanovam za mikrokredite in katere zmogljivost financiranja skupaj znaša 20 milijonov EUR, ki jih daje EIB.

               (3)

               V sporočilu Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse – Prispevek EU k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ in v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (4) je bil predstavljen pomen dostojnega dela za vse.

               (4)

               Izjava voditeljev držav po vrhunskem srečanju G-20 v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 je vsebovala zavezo za izboljšanje dostopa revnih ljudi do finančnih storitev, na primer s pomočjo mikrofinanc. Voditelji so se tudi zavezali k ustanovitvi mednarodne skupine strokovnjakov za finančno vključevanje, ki bo opredelila izkušnje s področja inovativnih pristopov za zagotavljanje finančnih storitev revnim, spodbujala uspešne regulativne in politične pristope ter pripravila standarde za dostop do financiranja, finančno pismenost in zaščito potrošnikov.

               (5)

               Evropski parlament je v resoluciji z dne 24. marca 2009 o priporočilih Komisiji glede evropske pobude za razvoj mikrokredita v podporo rasti in zaposlovanju zahteval, da Komisija okrepi prizadevanja za razvoj mikrokreditov v podporo rasti in zaposlovanju. Poleg tega je Evropski parlament odobril dodatne štiri milijone EUR podpore za pilotni ukrep, ki bi se izvajal v okviru Jasmine. Evropski parlament je tudi pozval Komisijo, naj sofinancira projekte za mikrokredite, zlasti za ogrožene ciljne skupine.

               (6)

               Sedanja prizadevanja Unije in držav članic je treba okrepiti, da se povečata dostop in ponudba mikrofinanc, ki v razumnem obdobju lahko zadostita veliko povpraševanje tistih, ki jih v tem kriznem obdobju najbolj potrebujejo, to so na primer osebe, ki so izgubile službo ali jim grozi izguba službe ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile, ter osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ogrožene osebe ali osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga in želijo ustanoviti ali nadalje razviti lastno mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev in dejavno spodbujanje enakih možnosti žensk in moških.

               (7)

               Sporočilo Komisije z dne 3. junija 2009 z naslovom „Skupna zaveza za zaposlovanje“ je poudarilo potrebo, da se brezposelnim osebam da nova možnost in se nekaterim najbolj prikrajšanim skupinam v Evropi, ki imajo težave pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga, odpre pot v podjetništvo. Poleg sedanjih instrumentov je treba ustrezno ukrepati za še močnejšo gospodarsko in socialno kohezijo z utrditvijo ukrepov EIB in Evropskega investicijskega sklada (EIS) ter drugih mednarodnih finančnih ustanov brez poseganja v dejavnosti držav članic. Komisija je zato napovedala predlog za nov mikrofinančni instrument za vso EU (v nadaljevanju „instrument“), ki bi razširil doseg mikrofinanciranja, zlasti za posebne ogrožene skupine, in bi dodatno podprl razvoj podjetništva, socialnega gospodarstva in mikropodjetij. Države članice lahko zato, da bo instrument učinkovit, da bo imel dolgotrajen učinek, da bo dosegel potencialne upravičence in da bo proaktiven dejavnik tako za gospodarsko politiko kot tudi za politiko lokalnega razvoja, vzpostavijo nacionalno kontaktno točko, ki lahko spodbuja, usklajuje, ocenjuje in nadzoruje vse ukrepe, ki se na njihovih ozemljih sprejmejo v okviru instrumenta.

               (8)

               Vedno večji delež mikrofinanc za ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega kreditnega trga, zagotavljajo v Evropski uniji nekomercialne mikrofinančne ustanove, kreditne zadruge in banke, ki so zavezane načelu družbene odgovornosti. Instrument bi lahko povečal razpoložljivost mikrofinanc in pomagal akterjem, ki dopolnjujejo komercialni bančni trg, pri zadostitvi sedanjega povpraševanja.

               (9)

               Pogosto so ponudniki mikrofinanc v Evropski uniji komercialne banke, ki bi morale postati pomembni partnerji v okviru tega instrumenta, da se obnovi zaupanje v kreditni trg, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na stranke, ki niso kreditno sposobne.

               (10)

               Javne in zasebne ustanove, ki ponujajo mikrofinance v okviru tega sklepa, bi morale spoštovati načela odgovornega posojanja in s tem preprečevati zlasti preveliko zadolževanje posameznikov in podjetij.

               (11)

               Poleg težkega dostopa do finančnih sredstev sta med glavnimi ovirami za ustanavljanje in razvoj mikropodjetij socialna izključenost ter negotovost glede prehoda od brezposelnosti ali socialnega varstva na samozaposlitev. Evropski instrumenti mikrofinanciranja lahko dodatno podpirajo strukture socialnega gospodarstva, ki izključenim osebam pomagajo in jih spremljajo pri njihovem ponovnem vključevanju v družbo, pomagajo pa jim tudi, da si pridobijo minimalno usposobljenost, potrebno za trajno ukvarjanje s podjetništvom.

               (12)

               Uporaba virov Unije je primerna in ustreza zgoraj navedeni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 24. marca 2009. Poleg tega bo enoten instrument za vso EU združil finančne vzvode iz mednarodnih finančnih ustanov in preprečil razpršen pristop, s tem pa povečal mikrofinančno ponudbo v vseh državah članicah. Instrument bi se moral ustanoviti na podlagi skupnega upravljanja, da bi izkoristil izkušnje mednarodnih finančnih ustanov ter zlasti EIB in EIS.

               (13)

               Ukrepi, ki jih financira ta instrument, bi morali biti usklajeni in združljivi z drugimi politikami Unije ter bi morali izpolnjevati določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njeni podlagi. Ukrepi instrumenta bi morali dopolnjevati druge posege Unije, zlasti finančni instrument Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI), Jasmine, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), program Jeremie (Skupna evropska sredstva za mikro in srednja podjetja) in Evropski socialni sklad (ESS).

               (14)

               Za namene tega sklepa bi moralo „mikrofinanciranje“ vključevati jamstva, mikrokredite, lastniški in navidezni lastniški kapital, razširjen na fizične osebe in mikropodjetja, ki jih ureja ta sklep, ter mikrokredite, ki se opredelijo kot posojila pod 25 000 EUR. Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij (5) opredeljuje „mikropodjetje“ kot podjetje, ki zaposluje manj kot 10 ljudi, kar vključuje tudi samozaposlitev, in katerega letni promet in/ali letna bilančna vsota ne presega dveh milijonov EUR, kar bi morala biti ustrezna opredelitev za namene tega sklepa.

               (15)

               Za namene tega sklepa in v skladu z nacionalnimi predpisi bi moralo „mikropodjetje v socialnem gospodarstvu“ pomeniti mikropodjetje, ki proizvaja blago in storitve z jasnim družbenim poslanstvom ali za člane skupnosti zagotavlja storitve z neprofitnim namenom.

               (16)

               Instrument bi bilo treba izvajati prek ustreznega niza ukrepov, ki bi vključeval delitev tveganja, jamstva, lastniške in dolžniške instrumente, ki jih mednarodne finančne institucije ponujajo ponudnikom mikrofinanciranja. Da bi se povečala učinkovitost instrumenta, bi ga bilo treba usklajevati in izvajati skladno z evropskimi in nacionalnimi finančnimi instrumenti ter nacionalnimi finančnimi institucijami –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ustanovitev
   Ustanovi se Evropski mikrofinančni instrument za zaposlovanje in socialno vključenost, ki se imenuje Evropski mikrofinančni instrument Progress (v nadaljnjem besedilu: instrument).
   Člen 2
   Cilj
   1.   Instrument zagotovi vire Unije za večjo dostopnost in razpoložljivost mikrofinanciranja za:

               (a)

               osebe, ki so ostale brez službe ali jim to grozi ali imajo težave pri vstopanju ali ponovnem vstopanju na trg delovne sile, ter osebe, ki jim grozi socialna izključenost, ogrožene osebe, ki so v zapostavljenem položaju pri dostopu do konvencionalnega trga posojil in želijo ustanoviti ali nadalje razvijati lastno mikropodjetje, kar vključuje tudi samozaposlitev;

               (b)

               mikropodjetja, zlasti v socialnem gospodarstvu, in mikropodjetja, ki zaposlujejo osebe iz točke (a).

         2.   Instrument zagotavlja vire Unije za dostop do mikrofinanciranja in dejavno spodbuja enake možnosti žensk in moških.
   Člen 3
   Proračun
   1.   Finančni prispevek iz proračuna Unije za instrument znaša 100 milijonov EUR za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013.
   2.   O letnih proračunskih sredstvih se bo odločalo v okviru letnega proračunskega postopka, po potrebi tudi z uporabo točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) ali drugih sredstev, ki jih predvideva navedeni sporazum.
   3.   Skupni proračun za podporne ukrepe iz točke (d) člena 4(1) ne presega 1 % proračuna instrumenta iz odstavka 1 tega člena.
   4.   Finančni prispevek krije celotne stroške instrumenta, vključno s stroški upravljanja za mednarodne finančne ustanove iz člena 5(2), ki upravljajo prispevek Unije, in katerimi koli drugimi upravičenimi stroški.
   Člen 4
   Upravičeni ukrepi in upravičenci
   1.   Instrument se izvaja z uporabo naslednjih vrst ukrepov, kot je primerno:

               (a)

               jamstva in instrumenti za delitev tveganja;

               (b)

               lastniški instrumenti;

               (c)

               dolžniški instrumenti;

               (d)

               podporni ukrepi, kot so obveščanje, spremljanje, nadziranje, revizije in ocene, ki so neposredno potrebni za uspešno in učinkovito izvajanje tega sklepa ter dosego njegovih ciljev.

         2.   Instrument je odprt za javna in zasebna telesa, ustanovljena na nacionalni, regionalni in lokalni ravni v državi članici in ponujajo mikrofinanciranje osebam in mikropodjetjem v državah članicah.
   3.   Da bi dosegla končne upravičence in ustvarila konkurenčna in uspešno delujoča mikropodjetja, javna in zasebna telesa iz odstavka 2 tesno sodelujejo z organizacijami, ki zastopajo interese končnih upravičencev do mikrokreditov, ter z organizacijami, ki tem končnim upravičencem nudijo mentorstvo in programe usposabljanja, zlasti tiste, ki jih podpira ESS.
   Člen 5
   Upravljanje
   1.   Komisija upravlja instrument v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7).
   2.   Za izvajanje ukrepov iz člena 4(1), z izjemo podpornih ukrepov iz točke (d) člena 4(1), Komisija sklene sporazume z mednarodnimi finančnimi ustanovami, zlasti z EIB in EIS, v skladu s členom 53d Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 in členom 43 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8). Ti sporazumi vsebujejo podrobne določbe o izvajanju prenesenih nalog na te finančne ustanove, vključno z določbami, ki opredeljujejo potrebo po zagotovitvi dodatnosti in usklajenosti z obstoječimi evropskimi in nacionalnimi finančnimi instrumenti ter po spodbujanju celovitega in uravnoteženega kritja med državami članicami.
   3.   Da bi dosegli cilj iz člena 2 in izvedli ukrepe iz člena 4, se s sporazumi iz odstavka 2 tega člena določi tudi obveznost mednarodnih finančnih ustanov, da sredstva in iztržke, vključno z dividendami in povračili, v ukrepih iz točk (a), (b) ali (c) člena 4(1) v obdobju šestih let po datumu začetka delovanja instrumenta investirajo naprej.
   4.   Po zaprtju instrumenta se preostanek, ki pripada Evropski uniji, vplača v splošni proračun Evropske unije.
   5.   Mednarodne finančne ustanove iz odstavka 2 tega člena sklenejo pisne dogovore z javnimi in zasebnimi ponudniki mikrofinanciranja iz člena 4(2), v katerih določijo njihovo obveznost, da uporabijo vire, ki jih zagotovi instrument, v skladu s cilji iz člena 2 in da sporočijo podatke za pripravo letnih poročil iz člena 8(1).
   6.   Komisija upravlja proračun za podporne ukrepe iz točke (d) člena 4(1).
   Člen 6
   Skladnost
   Ukrepi, ki jih financira instrument, izpolnjujejo določbe Pogodbe in aktov, ki so bili sprejeti na njeni podlagi.
   Člen 7
   Zaščita finančnih interesov Unije
   1.   Komisija zagotovi, da se ob izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi tega sklepa, zaščitijo finančni interesi Unije z uporabo ukrepov zoper goljufijo, korupcijo in vse druge nezakonite dejavnosti, učinkovitimi pregledi in izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, pri odkritju nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (9), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (11).
   2.   Za ukrepe Unije, ki se financirajo na podlagi tega sklepa, je OLAF pooblaščen za izvajanje preiskav na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, ki se uporabljata za vsako kršitev zakonodaje Unije, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, ki so določene na podlagi instrumenta in izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta, ki z neupravičeno postavko odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih ta upravlja.
   3.   Vsi izvedbeni ukrepi, ki izhajajo iz tega sklepa, se sklicujejo na odstavka 1 in 2 tega člena in zlasti določajo, da finančni in siceršnji nadzor izvajata Komisija ali njen pooblaščeni predstavnik ter Evropsko računsko sodišče z revizijami, po potrebi tudi z revizijami na kraju samem.
   Člen 8
   Letno poročilo
   1.   Mednarodne finančne ustanove iz člena 5(2) Komisiji posredujejo letna poročila o izvajanju, v katerih navajajo podprte dejavnosti glede na finančno izvedbo, razdelitev in dostopnost sredstev po sektorju in vrsti upravičencev, sprejete ali zavrnjene vloge, sklenjene pogodbe, financirane ukrepe in dosežke.
   2.   Najpozneje 8. aprila 2011 in nato vsako leto Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti po tem sklepu v letu prej. Letno poročilo sloni na poročilih o izvajanju iz odstavka 1. Vsebuje zlasti podatke o sprejetih ali zavrnjenih vlogah, sklenjenih pogodbah, financiranih ukrepih, skupnem številu in vrsti upravičencev ter geografski porazdelitvi zneskov in njihovi porazdelitvi po sektorjih.
   Letno poročilo vsebuje tudi podatke o vplivu in trajnosti instrumenta, izražene glede na skupno število oseb, ki so še zaposlene, ter mikropodjetij, ki še poslujejo ob koncu obdobja pomoči, ki jo prejmejo iz instrumenta. Letno poročilo bo vsebovalo tudi podatke o dopolnjevanju drugih posegov Unije, predvsem ESS.
   3.   Po predstaviti tretjega letnega poročila in na podlagi predloga Komisije Evropski parlament in Svet lahko revidirata ta sklep.
   4.   Letno poročilo iz odstavka 2 bo poslano Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v vednost.
   5.   Na podlagi letnega poročila iz odstavka 2 tega člena si Komisija prizadeva zagotoviti, da bi instrument izpolnil cilje iz člena 2 in bil v vsej Evropski uniji dostopen osebam, ki jim grozi socialna izključenost ali imajo težave pri vstopu na običajni kreditni trg.
   Člen 9
   Vrednotenje
   1.   Komisija izvaja vmesna in končna vrednotenja na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z mednarodnimi finančnimi ustanovami iz člena 5(2). Vmesno vrednotenje se opravi štiri leta po začetku instrumenta, končno vrednotenje pa najpozneje eno leto po koncu mandatov mednarodnih finančnih ustanov iz člena 5(2). V končnem vrednotenju se zlasti preuči, kako je instrument kot celota dosegel cilje.
   2.   Izsledki vrednotenja se predložijo Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v vednost.
   Člen 10
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. marca 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  UL C 318, 23.12.2009, str. 80.

      (2)  Mnenje z dne 7. oktobra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 8. marca 2010.

      (4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

      (5)  UL L 124, 20.5.2003, str. 36.

      (6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (8)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (9)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (10)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (11)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.


title: Sklep Evropske centralne banke z dne 6. decembra 2001 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002 (ECB/2001/16)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0914

Uradni list L 337 , 20/12/2001 str. 0055 - 0061

		Sklep Evropske centralne bankez dne 6. decembra 2001o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic za poslovno leto 2002(ECB/2001/16)(2001/914/ES)SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju "Statut") in zlasti člena 32 Statuta,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s členom 32.1 Statuta je denarni prihodek prihodek, ki se nateka v nacionalne centralne banke (NCB) pri opravljanju nalog monetarne politike. V skladu z določbami člena 32.2 Statuta, je znesek denarnega prihodka vsake NCB enak letnemu prihodku, pridobljenem iz sredstev, ki jih ima nasproti bankovcem v obtoku in obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij. Ta sredstva določijo nacionalne centralne banke v skladu s smernicami Sveta ECB. S finančnim letom 2003 nacionalne centralne banke določijo sredstva, ki izhajajo iz opravljanja nalog monetarne politike kot sredstva, ki jih imajo nasproti bankovcem v obtoku in obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij. V skladu s členom 32.4 Statuta se znesek denarnega prihodka vsake NCB zniža za znesek, enak vsem obrestim, ki jih NCB plača na obveznosti iz naslova depozitov do kreditnih institucij v skladu s členom 19 Statuta.(2) Na podlagi člena 32.5 Statuta se vsota denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank razporedi bankam sorazmerno z vplačanimi deleži v kapitalu Evropske centralne banke (ECB).(3) V skladu s členom 32.6 in členom 32.7 Statuta je Svet ECB pooblaščen za določitev smernic za obračun in poravnavo saldov s strani ECB, nastajajočih iz razporeditve denarnih prihodkov, in za sprejemanje vseh drugih ukrepov, ki so potrebni za uporabo člena 32 Statuta.(4) Na podlagi člena 10 Uredbe Sveta (ES) 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura [1] s 1. januarjem 2002, ECB in nacionalne centralne banke (v nadaljevanju "Eurosistem") dajo v obtok bankovce, denominirane v eurih. Člen 15 te uredbe določa, da so bankovci, denominirani v nacionalni valuti, zakonito plačilno sredstvo še v obdobju največ šestih mesecev po koncu prehodnega obdobja. Tako se leto 2002 šteje kot posebno leto, ker bankovci v obtoku, denominirani v nacionalni valuti, še vedno lahko predstavljajo znaten delež celotne vrednosti bankovcev v obtoku Eurosistema, pri čemer so tudi vzorci obnašanja v državah članicah različni. To stanje je primerljivo s stanjem od leta 1999 do 2001, zato je treba denarni prihodek za poslovno leto 2002 izračunavati po metodi, ki je analogna metodi, predpisani v Sklepu ECB/2000/19 z dne 3. novembra 1998, kakor je bil spremenjen s Sklepom z dne 14. decembra 2000 o razporeditvi denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic in izgube ECB za poslovno leta od 1999 do 2001 [2], da se zagotovi, da spremembe vzorcev obnašanja v obtoku bankovcev ne vplivajo bistveno na relativni dohodkovni položaj nacionalnih centralnih bank. Za leto 2002 člen 32.3 Statuta dovoljuje Svetu ECB, da odloči, z odstopanjem od člena 32.2, da se denarni prihodek računa z nadomestno metodo.(5) Člen 9(1) Smernice ECB/2001/1 z dne 10. januarja 2001 o sprejetju nekaterih določb o zamenjavi gotovine [3] predvideva, da se eurobankovci, dobavljeni kreditnim institucijam ali njihovim imenovanim zastopnikom, knjižijo v breme njihovih računov pri nacionalnih centralnih bankah, odvisno od primera, v višini nominalne vrednosti, v skladu z naslednjim "linearnim debetnim modelom": ena tretjina dobavljenega zneska 2. januarja 2002, ena tretjina 23. januarja 2002 in zadnja tretjina 30. januarja 2002. Pri izračunu denarnega prihodka za leto 2002 je treba upoštevati ta "linearni debetni model".(6) Ta sklep je povezan s Sklepom ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev [4], ki določa, da eurobankovce izdajajo ECB in nacionalne centralne banke. Sklep ECB/2001/15 določa razporeditev eurobankovcev v obtoku nacionalnim centralnim bankam sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Isti sklep dodeljuje ECB 8 % celotne vrednosti eurobankovcev v obtoku. Razporeditev eurobankovcev članicam ima za posledico nastanek saldov znotraj Eurosistema. Obrestovanje teh saldov znotraj Eurosistema z naslova eurobankovcev v obtoku ima neposredni učinek na prihodek vsake članice Eurosistema in zato je treba obrestovanje urediti s tem sklepom. Prihodek, ki nastaja v ECB od obrestovanja terjatev znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank, ki se nanaša na njen delež eurobankovcev v obtoku, bi se načeloma moral razdeliti nacionalnim centralnim bankam v skladu s sklepi Sveta ECB, sorazmerno z deleži v ključu vpisanega kapitala v poslovnem letu, ko se nateče.(7) Neto saldo terjatev in obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku mora biti obrestovan z uporabo objektivnega merila, ki opredeljuje strošek denarja. V tem smislu se obrestna mera glavnega refinanciranja, ki jo v svojih ponudbah uporablja Eurosistem za operacije glavnega refinanciranja, šteje kot ustrezna.(8) Neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku morajo biti v celoti vključene v obveznostno osnovo za namene izračunavanja denarnega prihodka nacionalnih centralnih bank v skladu s členom 32.2 Statuta, ker so ekvivalentne bankovcem v obtoku. Poravnava obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku zato povzroči porazdelitev znatnega zneska denarnega prihodka Eurosistema med nacionalne centralne banke, sorazmerno z njihovimi vplačanimi deleži v kapitalu ECB. Te salde znotraj Eurosistema je treba prilagoditi, da se omogoči postopna prilagoditev bilanc stanja in bilanc uspeha nacionalnih centralnih bank. Prilagoditve morajo temeljiti na vrednosti bankovcev v obtoku vsake NCB v obdobju pred uvedbo eurobankovcev. Te prilagoditve morajo upoštevati posebne okoliščine leta 2002, v katerem imajo države članice različne scenarije prehoda, in v katerem bodo kreditne institucije svoja običajna imetja denarja povečale do različnih ravni, in se uporabljajo vsako leto v skladu z določeno formulo največ pet let od tedaj.(9) Prilagoditve k saldom znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku so bile izračunane zato, da se nadomestijo znatne spremembe v dohodkovnem položaju nacionalnih centralnih bank kot posledica uvedbe eurobankovcev in naknadne razporeditve denarnega prihodka. Svet ECB je zato sklenil, da ne bo uporabil odstopanja od člena 32 Statuta, ki ga dovoljuje člen 51 Statuta.(10) Prilagoditve k saldom znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku morajo upoštevati poseben položaj Velikega vojvodstva Luksemburg, ki je posledica njegove nedavne monetarne zgodovine.(11) Svet ECB je sprejel ta sklep v pričakovanju, da gospodarski rezultati in finančno ravnovesje, ki ga taki gospodarski rezultati imajo za posledico, ostanejo nespremenjeni v obdobju uporabe člena 4 tega sklepa in zato je to čvrsta zaveza Sveta ECB, da bo zagotavljal vzdrževanje režima, predpisanega v tem sklepu do 31. decembra 2007 -SKLENIL:Člen 1Opredelitve pojmovV tem sklepu:(a) "sodelujoče države članice" pomeni države članice, ki so sprejele enotno valuto v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti;(b) "nacionalne centralne banke (NCB)" pomenijo nacionalne centralne banke sodelujočih držav članic;(c) "obveznostna osnova" pomeni znesek ustreznih obveznosti v bilanci stanja vsake NCB, določene v skladu s Prilogo I tega sklepa;(d) "določena sredstva" pomenijo znesek sredstev, držanih nasproti obveznostne osnove znotraj bilance stanja vsake NCB, določene v skladu s Prilogo II tega sklepa;(e) "saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku" pomenijo terjatve in obveznosti, do katerih prihaja med NCB in ECB in med NCB in drugimi nacionalnimi centralnimi bankami kot posledica uporabe člena 4 Sklepa ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev;(f) "ključ vpisanega kapitala" pomeni odstotke, ki nastanejo pri uporabi tehtanja v ključu za nacionalne centralne banke iz člena 29.1 Statuta in kot je predpisano v Sklepu ECB/1998/13 z dne 1. decembra 1998 o odstotkovnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za kapital Evropske centralne banke [5];(g) "kreditne institucije" pomenijo kreditne institucije, za katere velja sistem obveznih rezerv v skladu z Uredbo ECB/1998/15 [6] o uporabi instrumenta obveznih rezerv, kakor je bila spremenjena z Uredbo ECB/2000/8 [7];(h) "HBS" pomeni harmonizirano bilanca stanja, kot je strukturirana v Prilogi IX k Smernici ECB/2000/18 o pravnem okviru računovodstva in poročanja v Evropskem sistemu centralnih bank, kakor je bila spremenjena 15. decembra 1999 in 14. decembra 2000 [8];(i) "referenčna obrestna mera" pomeni zadnjo razpoložljivo mejno obrestno mero, ki jo uporablja Eurosistem v svojih ponudbah za operacije glavnega refinanciranja v skladu z odstavkom 3.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema [9]. Kjer se na isti dan vodi za poravnavo več kot ena operacija glavnega refinanciranja, se uporabi navadno povprečje mejnih obrestnih mer operacij, ki se izvedejo.Člen 2Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku1. Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku se izračunavajo mesečno in se knjižijo v poslovne knjige ECB in nacionalnih centralnih bank prvi delovni dan v mesecu z valuto zadnjega delovnega dne predhodnega meseca.Prvi izračun saldov znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku v skladu s prejšnjim odstavkom se izdela za izdobavljene bankovce 2. januarja 2002 z valuto 1. januarja 2002.2. Saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z saldi, ki nastanejo pri uporabi člena 4 tega sklepa, se obrestujejo po referenčni obrestni meri.3. Obresti iz prejšnjega odstavka se poravnajo četrtletno s plačili preko TARGET.4. Z izjemo od prejšnjega odstavka se obresti iz odstavka 2 za poslovno leto 2002 poravnajo ob koncu leta.Člen 3Metoda merjenja denarnega prihodka1. V letu 2002 se znesek denarnega prihodka vsake nacionalne centralne banke določi z naslednjo formulo:,pri čemer:MI  je znesek denarnega prihodka vsake NCB, ki se združuje,LB  je obveznostna osnova vsake NCB,RR  je referenčna obrestna mera.2. Od leta 2003 se znesek denarnega prihodka vsake NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izhaja iz določenih sredstev, knjiženih v njenih poslovnih knjigah. Kot izjema od tega je zlato, za katerega se šteje, da ne ustvarja dohodka.3. Kjer vrednost določenih sredstev NCB presega ali ne dosega vrednosti njene obveznostne osnove, se razlika nadomesti tako, da se na samo vrednost razlike uporabi povprečno stopnjo donosa na določena sredstva vseh nacionalnih centralnih bank skupaj.Ta povprečna stopnja donosa se izračuna na naslednji način. Celotni prihodek, ki ga dosežejo vse nacionalne centralne banke na določena sredstva, pri čemer se ne upoštevajo prihodki, ki izvirajo iz neto terjatev znotraj Eurosistema, nastalih pri transakcijah preko TARGET (Priloga II, A.3) in iz neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s tistimi, ki se nanašajo na uporabo člena 4 (Priloga II, A.4), se deli s povprečnim zneskom celotnih določenih sredstev Eurosistema. Povprečna stopnja donosa naj bi se računala z upoštevanjem osnove 360 dni.Člen 4Prilagoditve k saldom znotraj Eurosistema1. Za namene izračunavanja denarnega prihodka se saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku za vse nacionalne centralne banke prilagodijo s kompenzacijskim zneskom, ki se določi v skladu z naslednjo formulo:,pri čemer:CA  je kompenzacijski znesek,K  je znesek za vsako NCB, ki izhaja iz uporabe ključa vpisanega kapitala na povprečno vrednost bankovcev v obtoku v obdobju od 1. julija 1999 do 30. junija 2001,A  je povprečna vrednost bankovcev v obtoku za vsako NCB v obdobju od 1. julija 1999 do 30. junija 2001,C  je naslednji koeficient za vsako poslovno leto:Poslovno leto | Koeficient |2002 | 1 |2003 | 0,8606735 |2004 | 0,7013472 |2005 | 0,5334835 |2006 | 0,3598237 |2007 | 0,1817225 |2. Vsota kompenzacijskih zneskov nacionalnih centralnih bank je 0.3. Kompenzacijski zneski in računovodske vknjižbe za izenačitev teh kompenzacijskih zneskov se knjižijo na posebne račune znotraj Eurosistema v poslovnih knjigah vsake nacionalne centralne banke z valuto 1. januarja prvi delovni dan vsako leto. Računovodske vknjižbe za vodenje kompenzacijskih zneskov se ne obrestujejo.4. V primeru, ko vrednost eurobankovcev, ki jih Banque centrale du Luksemburg da v obtok v letu 2002, presega povprečno vrednost njenih bankovcev v obtoku v obdobju od 1. julija 1999 do 30. junija 2001 za 25 % ali več, je črka "A" v formuli odstavka 1 za Banque centrale du Luksemburg vrednost bankovcev, ki jih je Banque centrale du Luksemburg dala v obtok v letu 2002 do največje zgornje meje 2,2 milijarde eurov. Ob uporabi te izjeme bodo vsi kompenzacijski zneski, izračunani na podlagi člena 4(1), predmet prilagoditve za nazaj ob koncu leta 2002, da se zagotovi skladnost z odstavkom 2. Take prilagoditve za nazaj naj bi bile v sorazmerju s ključem vpisanega kapitala.5. Z izjemo od odstavka 1, se v primeru pojava posebnih nepredvidljivih okoliščin, povezanih s spremembo vzorcev obnašanja v obtoku bankovcev, kot je opisano v Prilogi III k temu sklepu, saldi znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku vsake NCB prilagodijo v skladu z določbami v navedeni prilogi.6. Prilagoditve k saldom znotraj Eurosistema, predpisane v tem členu, se prenehajo uporabljati 1. januarja 2008.Člen 5Izračun in razporeditev denarnega prihodka1. Izračun denarnega prihodka vsake nacionalne centralne banke se izvaja s strani ECB na dnevni osnovi. Izračunavanje temelji na računovodskih podatkih, ki jih nacionalne centralne banke sporočajo ECB. ECB obvešča nacionalne centralne banke o kumulativnih zneskih na četrtletni ravni.2. Znesek denarnega prihodka vsake NCB se zniža za znesek, enak natečenim ter plačanim obrestim na obveznosti, ki so vključene v obveznostno osnovo in v skladu s vsakim sklepom Sveta ECB na podlagi drugega odstavka člena 32.4 Statuta.3. Razporeditev vsote denarnega prihodka vsake nacionalne centralne banke sorazmerno s ključem vpisanega kapitala se izvede na koncu vsakega poslovnega leta.Člen 6Končne določbe1. Ta sklep začne veljati 1. januarja 2002.2. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Frankfurtu na Majni, 6. decembra 2001V imenu Sveta ECBWillem F. Duisenberg[1] UL L 139, 11.5.1998, str. 1.[2] UL L 336, 30.12.2000, str. 119.[3] UL L 55, 24.2.2001, str. 80.[4] UL L 337, 20.12.2001, str. 52.[5] UL L 125, 19.5.1999, str. 33.[6] UL L 356, 30.12.1998, str. 1.[7] UL L 229, 9.9.2000, str. 34.[8] UL L 33, 2.2.2001, str. 21.[9] UL L 310, 11.12.2000, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA ISESTAVA OBVEZNOSTNE OSNOVEA. Obveznostna osnova vključuje, z izključitvijo katerekoli druge postavke:1. bankovce v obtokuV poslovnem letu 2002, za namene te priloge in za vsako NCB, "bankovci v obtoku":(i) vključujejo tudi s strani NCB izdane bankovce denominirane v njeni nacionalni enoti; in(ii) se znižajo za vrednost neobrestovanih posojil, ki se nanašajo na dobavljene eurobankovce, ki še niso bili knjiženi v breme (del postavke 6 aktive harmonizirane bilance stanja (HBS)).Od poslovnega leta 2003 za namene te priloge in za vsako NCB "bankovci v obtoku" vključujejo bankovce, denominirane v eurih, z izključitvijo vseh drugih bankovcev;2. obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, ki se nanašajo na operacije monetarne politike, nominirane v eurih, vključujoč:(a) tekoče račune, vključno z obveznimi rezervami v skladu s členom 19.1 Statuta (postavka 2.1 pasive HBS);(b) zneske v depozitu iz naslova mejnega deponiranja likvidnosti Eurosistema (postavka 2.2 pasive HBS);(c) vezane depozite (postavka 2.3 pasive HBS);(d) obveznosti iz naslova povratnih operacij finega uravnavanja (postavka 2.4 pasive HBS);(e) pologe, povezane s pozivi k doplačilu (postavka 2.5 pasive HBS);3. obveznosti znotraj Eurosistema nacionalnih centralnih bank, ki izhajajo iz izdaje zadolžnic ECB-ju, ki podpirajo dolžniška potrdila, ki jih izdaja ECB, v skladu s poglavjem 3.3 Priloge I Smernici ECB/2000/7 (postavka 10.2 pasive HBS);4. neto obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij preko TARGET (del postavke 10.3 pasive HBS);5. neto obveznosti znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno z obveznostmi, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa.B. Znesek obveznostne osnove vsake NCB se izračuna v skladu z harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2000/18 o pravnem okviru računovodstva in poročanja v Evropskem sistemu centralnih bank, kot je bila spremenjena 15. decembra 1999 in 14. decembra 2000 [1].[1] UL L 33, 2.2.2001, str. 21.--------------------------------------------------PRILOGA IIDOLOČENA SREDSTVAA. Določena sredstva vključujejo, z izključitvijo vseh drugih postavk:1. posojila kreditnim institucijam euroobmočja, ki se nanašajo na operacije monetarne politike, nominirana v eurih (postavka 5 aktive harmonizirane bilance stanja (HBS));2. terjatve znotraj Eurosistema, enake prenosu deviznih rezerv, razen zlata na ECB v skladu s členom 30 Statuta (del postavke 9.2 aktive HBS);3. neto terjatve znotraj Eurosistema, ki izhajajo iz transakcij preko TARGET (del postavke 9.4 aktive HBS);4. neto terjatve znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, vključno s terjatvami, ki izhajajo iz uporabe člena 4 tega sklepa;5. zlato, vključno s terjatvami v zvezi z zlatom, prenesenim na ECB, v znesku, ki dovoljuje vsaki NCB, da določi delež svojega zlata, ki ustreza uporabi njenega deleža v ključu vpisanega kapitala v celotni količini zlata, ki ga namensko razporedijo vse nacionalne centralne banke (postavka 1 in del postavke 9.2 aktive HBS).Za namene tega sklepa, in najmanj do izračuna denarnih prihodkov za poslovno leto 2007, se zlato vrednoti na podlagi cene zlata v eurih za unčo z dne 31. decembra 2002.B. Vrednost določenih sredstev vsake NCB se izračuna v skladu z harmoniziranimi računovodskimi načeli in pravili, določenimi v Smernici ECB/2000/18 o pravnem okvirju računovodstva in poročanja v Evropskem sistemu centralnih bank, kot je bila spremenjena 15. decembra 1999 in 14. decembra 2000 [1].[1] UL L 33, 2.2.2001, str. 21.--------------------------------------------------PRILOGA IIIPRILAGODITVE V POSEBNIH PRIMERIHA. Prva posebna prilagoditevV primeru, ko je povprečje bankovcev v obtoku v letu 2002 nižje od povprečja bankovcev, denominiranih v nacionalni valuti držav članic, ki so sprejele euro, v obdobju od 1. julija 1999 do 30. junija 2001, se koeficient "C", ki se uporablja za poslovno leto 2002 v skladu s členom 4(1), zniža z veljavnostjo za nazaj v enakem razmerju, kot je zmanjšanje povprečja bankovcev v obtoku.Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Z upoštevanjem te omejitve se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov nacionalnih centralnih bank "CA", ki se uporabljajo v letu 2002, prišteje h kompenzacijskim zneskom vsake nacionalne centralne banke po letih 2004, 2005, 2006 in 2007 v skladu s členom 4(1).B. Druga posebna prilagoditevV primeru, da nacionalne centralne banke, za katere je kompenzacijski znesek iz člena 4(1) pozitiven, plačajo neto obresti na salde znotraj Eurosistema iz naslova eurobankovcev v obtoku, ki, ko se prištejejo postavki "neto rezultat združevanja denarnega prihodka" v njihovih izkazih uspeha ob koncu leta, izražajo neto odhodek, se koeficient "C", ki se uporablja za poslovno leto 2002 v skladu s členom 4(1), zmanjša na obseg, ki je potreben, da se to stanje odpravi.Koeficient po zmanjšanju ne sme biti nižji od 0,8606735. Z upoštevanjem te omejitve se četrtina dobljenega zmanjšanja kompenzacijskih zneskov nacionalnih centralnih bank "CA", ki se uporabljajo v letu 2002, prišteje h kompenzacijskim zneskom vsake nacionalne centralne banke po letih 2004, 2005, 2006 in 2007 v skladu s členom 4(1).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 20. junija 1991 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31991D0370

Uradni list L 205 , 27/07/1991 str. 0002 - 0002

		Sklep Svetaz dne 20. junija 1991o sklenitvi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju(91/370/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti zadnjega stavka člena 57(2) ter člena 235 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],v sodelovanju z Evropskim parlamentom [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker je zaželeno, da se odobri Sporazum s Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju, ki je bil podpisan 10. oktobra 1989 v Luksemburgu,SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o neposrednem zavarovanju razen življenjskem zavarovanju se s tem odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta sprejme vse potrebne ukrepe za izmenjavo listin, ki so predvidene v členu 44 Sporazuma [4].V Luxembourgu, 20. junija 1991Za SvetPredsednikR. Goebbels[1] UL C 53, 5.3.1990, str. 1.[2] UL C 72, 18.3.1991, str. 175, in Sklep z dne 12. junija 1991 (še ni bil objavljen v Uradnem listu).[3] UL C 56, 7.3.1990, str. 27.[4] Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: 2007/370/ES: Sklep Sveta z dne 14. maja 2007 o imenovanju sedmih članov in petih nadomestnih članov Grčije v Odbor regij

text:
               1.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 140/47

      SKLEP SVETA

   z dne 14. maja 2007
   o imenovanju sedmih članov in petih nadomestnih članov Grčije v Odbor regij
   (2007/370/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga grške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Po izteku mandatov g. CHATZOPOULOUSA, g. STAMATISA, ge. BAKOYANNI, g. KARAVOLASA, g. KAMARASA in g. TZANIKOSA. se je sprostilo šest mest članov Odbora regij. Po odstopu g. TZATZANISA se je sprostilo mesto člana. Po izteku mandatov g. GEORGAKISA, g. KOUTSOULISA, g. MACHIMARISA, g. SPARTSISA in g. SPYRIDONA se je sprostilo pet mest nadomestnih članov Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se imenujejo naslednji člani in nadomestni člani Odbora regij:

               (a)

               za člane:

                           —

                           g. Panayotis PSOMIADIS, prefekt Soluna, kot zamenjava za g. Christosa CHATZOPOULOSA,

                           —

                           g. Georgios PAPASTERGIOU, prefekt Pierie, kot zamenjava za g. Dimitriosa STAMATISA,

                           —

                           g. Nikitas KAKLAMANIS, župan Aten, kot zamenjava za ga. Theodoro BAKOYANNI,

                           —

                           g. Andreas FOURAS, župan Patrasa, kot zamenjava za g. Andreasa KARAVOLASA,

                           —

                           g. Grigorios ZAFIROPOULOS, župan Halandrija (Atene), kot zamenjava za g. Pavlosa KAMARASA,

                           —

                           g. Dimitrios TSINGOUNIS, župan Leonidia (Arkadija), kot zamenjava za g. Panayotisa TZANIKOSA,

                           —

                           g. Konstantinos TZATZANIS, svetovalec v prefektoratu Pirej, kot zamenjava za g. Konstantinosa TZATZANISA, svetovalca na občini Pirej;

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           g. Konstantinos KONTOYORGOS, prefekt Evritanije, kot zamenjava za g. Theodorosa GEORGAKISA,

                           —

                           g. Dimitrios DRAKOS, prefekt Mesinije, kot zamenjava za g. Georgiosa KOUTSOULISA,

                           —

                           g. Dimitrios KALOGEROPOULOS, župan Egalea (Atene), kot zamenjava za g. Georgiosa MACHIMARISA,

                           —

                           g. Dimitrios PREVEZANOS, svetovalec na občini Skiathos (Magnisija), kot zamenjava za g. Ioannisa SPARTSISA,

                           —

                           g. Spyros SPYRIDON, svetovalec v prefektoratu Atene – Pirej kot zamenjava za g. Spyrosa SPYRIDONA, župana Porosa.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. maja 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2012/231/EU: Sklep Sveta z dne 23. aprila 2012 o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, v imenu Evropske unije

text:
               1.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 117/1

         SKLEP SVETA
   z dne 23. aprila 2012
   o podpisu Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, v imenu Evropske unije
   (2012/231/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 207(4), v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Dne 25. maja 2009 je Svet pooblastil Komisijo, da začne pogajanja na podlagi člena XXVIII GATT 1994 z namenom ponovnega pogajanja o koncesijah za tarifne postavke za perutninsko meso iz poglavja 16 kombinirane nomenklature, kakor je določena v členu 1 Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) (v nadaljnjem besedilu: KN).

               (2)

               Ta pogajanja so se zaključila s sporazumi v obliki izmenjave pisem, ki sta bila s Tajsko oziroma z Brazilijo parafirana 22. novembra 2011 oziroma 7. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: Sporazuma).

               (3)

               Sporazuma bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Brazilijo v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, in Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Tajsko v skladu s členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 o spremembi koncesij za predelano perutninsko meso, določenih v seznamu EU, ki je priložen GATT 1994, v imenu Evropske unije (2).
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Luxembourgu, 23. aprila 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1

      (2)  Besedilo Sporazumov se objavi skupaj s sklepoma o sklenitvi Sporazumov.


title: Sklep Sveta z dne 18. decembra 1995 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Venezuelo o predhodnih sestavinah in kemijskih snoveh, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31995D0571

Uradni list L 324 , 30/12/1995 str. 0034 - 0034

		Sklep Svetaz dne 18. decembra 1995o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Venezuelo o predhodnih sestavinah in kemijskih snoveh, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi(95/571/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 113 te pogodbe v zvezi s prvim stavkom člena 228(2) in člena 228(4) te pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker je 25. septembra 1995 Svet pooblastil Komisijo, da v imenu Skupnosti s pogajanji uskladi sporazume o nadzoru nad predhodnimi sestavinami in kemijskimi snovmi z državami članicami Organizacije ameriških držav in prednostno z državami članicami Kartagenskega sporazuma; ker je Komisija na podlagi tega pooblastila 13. novembra 1995 zaključila pogajanja z Republiko Venezuelo;ker je primerno, da se odobri Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Venezuelo o predhodnih sestavinah in kemijskih snoveh, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi;ker je primerno, da Svet pooblasti Komisijo, ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, da v imenu Skupnosti odobri spremembe, v kolikor Sporazum predvideva, da jih sprejme Mešana skupina za spremljanje; ker mora biti takšno pooblastilo omejeno na spremembe prilog k Sporazumu, kolikor se nanašajo na snovi, ki so že urejene s predpisi Skupnosti o predhodnih sestavinah in kemijskih snoveh,SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Venezuelo o predhodnih sestavinah in kemijskih snoveh, ki se pogosto uporabljajo v nedovoljeni proizvodnji prepovedanih drog ali psihotropnih snovi, se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma.Člen 3Predsednik Sveta v imenu Skupnosti deponira listino, kot je predvideno v členu 12 Sporazuma [1].Člen 41. Skupnost v Mešani skupini za spremljanje, predvideni s členom 9 Sporazuma, zastopa Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic.2. Komisija je pooblaščena, da v imenu Skupnosti odobri spremembe prilog k Sporazumu, ki jih sprejme Mešana skupina za spremljanje v skladu s postopkom, določenim v členu 10 Sporazuma.Komisiji pri opravljanju te naloge pomaga posebni odbor, ki ga imenuje Svet in je odgovoren za določitev skupnega stališča.3. Pooblastilo iz odstavka 2 je omejeno na snovi, ki so že urejene z ustreznimi predpisi Skupnosti o predhodnih sestavinah za prepovedane droge in kemijskih snoveh.Člen 5Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 18. decembra 1995Za SvetPredsednikJ. Borrell Fontelles[1] Dan začetka veljavnosti Sporazuma objavi Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 2. junija 1997 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, ki k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo dodaja Protokol o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997D0403

Uradni list L 169 , 27/06/1997 str. 0076 - 0076

		Sklep Svetaz dne 2. junija 1997o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, ki k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo dodaja Protokol o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah(97/403/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113, v povezavi s prvim stavkom člena 228(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker je zaradi omogočanja medsebojne upravne pomoči pri carinskih zadevah med obema strankama treba dodati Protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo [1];ker so v ta namen potekala pogajanja s Švicarsko konfederacijo in pripeljala do Sporazuma v obliki izmenjave pisem, katerega odobritev je v interesu Skupnosti,SKLENIL:Člen 1V imenu Skupnosti se odobri Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, ki k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo dodaja Protokol o medsebojni upravni pomoči pri carinskih zadevah.Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo k temu sklepu.Če Sporazum v obliki izmenjave pisem 1. julija 1997 ne začne veljati, se bo od navedenega datuma uporabljal začasno.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem iz člena 1.Člen 3Predsednik Sveta opravi v imenu Skupnosti notifikacijo, določeno v Sporazumu v obliki izmenjave pisem [2].Člen 4Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Luksemburgu, 2. junija 1997Za SvetPredsednikH. Van Mierlo[1] UL L 300, 31.12.1972, str. 189.[2] Datum začetka veljavnosti Protokola bo objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: 2004/912/ES: Sklep Sveta z dne 25. oktobra 2004 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

text:
               29.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 385/50

         SKLEP SVETA
   z dne 25. oktobra 2004
   o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   (2004/912/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 94 v povezavi s členom 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 17(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, določa, da Švica in, kjer je to ustrezno, Skupnost učinkovito izvajata in uporabljata ta sporazum od 1. januarja 2005.

               (2)

               V skladu s členom 18(1) je uporaba Sporazuma pogojena s tem, da nekatera odvisna ali pridružena ozemlja držav članic ter Združene države Amerike, Andora, Lihtenštajn, Monako in San Marino sprejmejo in izvajajo ukrepe, ki so v skladu ali so enakovredni tistim iz Direktive ali Sporazuma. Če se pogodbenici vsaj šest mesecev pred datumom iz člena 17(2) (1. januar 2005) ne odločita, da bo pogoj izpolnjen, v skladu s členom 18(2) soglasno sprejmeta nov datum za namene člena 17(2). Nobena izmed teh odločitev ni bila sprejeta.

               (3)

               Vse zadevne tretje države do 1. januarja 2005 ne bodo mogle izvajati ukrepov iz člena 18(1). Poleg tega bo Švica lahko izvajala in uporabljala ta sporazum od 1. julija 2005 le pod pogojem, da bodo do navedenega datuma izpolnjene švicarske ustavne zahteve. Kaže, da bodo vse tretje države in vsa odvisna ali pridružena ozemlja iz odstavka 1 člena 18 Sporazuma lahko izpolnila pogoje, določene v navedenem odstavku, do 1. julija 2005.

               (4)

               V skladu s členom 18(2) Sporazuma je treba zato 1. julij 2005 sprejeti kot novi datum za namene člena 17(2) Sporazuma.

               (5)

               Sporazum v obliki izmenjave pisem, ki določa nov datum začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES z dne 3. junija 2003 o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se odobri v imenu Evropske skupnosti.
   Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e), pooblaščene(-ih) za podpis sporazuma, ki zavezuje Skupnost.

      V Luxembourgu, 25. oktobra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         R. VERDONK

   SPORAZUM
   v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o datumu začetka uporabe Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   Spoštovani,
   v čast mi je sklicevati se na Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti. Sporazum, ki ga bosta pogodbenici ratificirali ali odobrili v skladu z lastnimi postopki, se bo uporabljal od datuma, določenega v skladu s postopkom iz člena 18(2) Sporazuma.
   Člen 18(2) določa, da se pogodbenici v medsebojnem soglasju najmanj šest mesecev pred datumom iz člena 17(2) Sporazuma (1. januar 2005) odločita, ali bodo pogoji, določeni v členu 18(1) Sporazuma, izpolnjeni, in če se ne odločita, da bodo pogoji izpolnjeni, soglasno sprejmeta nov datum začetka uporabe Sporazuma.
   Člen 18(1) določa, da se Sporazum uporablja pod pogojem, da odvisna ali pridružena ozemlja držav članic iz poročila Ekonomsko-finančnega Sveta Evropskemu svetu v Santa Marii da Feira dne 19. in 20. junija 2000, kot tudi Združene države Amerike, Andora, Lihtenštajn, Monako in San Marino sprejmejo in izvajajo ukrepe, ki so v skladu ali so enakovredni tistim iz Direktive ali Sporazuma, z izjemo člena 15 Sporazuma, in predvidijo iste datume začetka izvajanja.
   Iz pogajanj, ki so potekala med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, je bilo razumeti, da bo v skladu s členom 17(2) Sporazuma Švicarska konfederacija Sporazum lahko začela uporabljati šele s 1. julijem 2005, in sicer pod pogojem, da bodo do tega datuma izpolnjene švicarske ustavne zahteve.
   Prosim vas za potrditev, da je 1. julij 2005 za vas sprejemljiv kot novi datum začetka uporabe Sporazuma v skladu s členom 18(2) Sporazuma in da bo švicarska vlada storila vse, kar je v njenih močeh, za zagotovitev upoštevanja tega datuma. Prosim vas tudi za potrditev, da Švicarska konfederacija soglaša, da so na podlagi informacij, danih med pogajanji, ki so potekala 21. junija 2004, in brez poseganja v naslednji odstavek, pogoji iz člena 18(1) izpolnjeni.
   Sprejemam, da je Švica obvezana od 1. julija 2005 uporabljati določbe Sporazuma samo v primeru, da vse države članice EU in vse države in ozemlja iz člena 18(1) Sporazuma uporabljajo tam omenjene ukrepe za obdavčevanje prihrankov od istega datuma. Isti pogoj se uporablja tudi za vsako od držav članic EU.
   Sprejmite izraze našega globokega spoštovanja,
   Hecho en Luxemburgo, el
   V Lucemburku dne
   Udfærdiget i Luxembourg, den
   Geschehen zu Luxemburg am
   Luxembourg,
   Έγινε στις Λουξεμβούργο, στις
   Done at Luxembourg,
   Fait à Luxembourg, le
   Fatto a Lussembourgo, addì
   Luksemburgā,
   Priimta Liuksemburge,
   Kelt Luxembourgban,
   Magħmul fil-Lussemburgu,
   Gedaan te Luxemburg,
   Sporzÿdzono w Luksemburgu, dnia
   Feito em Luxemburgo,
   V Luxemburgu
   V Luxembourgu,
   Tehty Luxemburgissa
   Utfärdat i Luxemburg den

      Por la Comunidad Europea
      Za Evropské společenství
      For Det Europæiske Fællesskab
      Für die Europäische Gemeinschaft
      Euroopa Ühenduse nimel
      Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
      For the European Community
      Pour la Communauté européenne
      Per la Comunità europea
      Eiropas Kopienas vārdā
      Europos bendrijos vardu
      az Európai Közösség részéről
      Għall-Komunità Ewropea
      Voor de Europese Gemeenschap
      W imieniu Wspólnoty Europejskiej
      Pela Comunidade Europeia
      Za Európske spoločenstvo
      za Evropsko skupnost
      Euroopan yhteisön puolesta
      På Europeiska gemenskapens vägnar

   Spoštovani,
   v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, v katerem je zapisano:

      „Spoštovani,
      v čast mi je sklicevati se na Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti. Sporazum, ki ga bosta pogodbenici ratificirali ali odobrili v skladu z lastnimi postopki, se bo uporabljal od datuma, določenega v skladu s postopkom iz člena 18(2) Sporazuma.
      Člen 18(2) določa, da se pogodbenici v medsebojnem soglasju najmanj šest mesecev pred datumom iz člena 17(2) Sporazuma (1. januar 2005) odločita, ali bodo pogoji, določeni v členu 18(1) Sporazuma, izpolnjeni, in če se ne odločita, da bodo pogoji izpolnjeni, soglasno sprejmeta nov datum začetka uporabe Sporazuma.
      Člen 18(1) določa, da se Sporazum uporablja pod pogojem, da odvisna ali pridružena ozemlja držav članic iz poročila Ekonomsko-finančnega Sveta Evropskemu svetu v Santa Marii da Feira dne 19. in 20. junija 2000, kot tudi Združene države Amerike, Andora, Lihtenštajn, Monako in San Marino sprejmejo in izvajajo ukrepe, ki so v skladu ali so enakovredni tistim iz Direktive ali Sporazuma, z izjemo člena 15 Sporazuma, in predvidijo iste datume začetka izvajanja.
      Iz pogajanj, ki so potekala med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, je bilo razumeti, da bo v skladu s členom 17(2) Sporazuma Švicarska konfederacija Sporazum lahko začela uporabljati šele s 1. julijem 2005, in sicer pod pogojem, da bodo do tega datuma izpolnjene švicarske ustavne zahteve.
      Prosim vas za potrditev, da je 1. julij 2005 za vas sprejemljiv kot novi datum začetka uporabe Sporazuma v skladu s členom 18(2) Sporazuma in da bo švicarska vlada storila vse, kar je v njenih močeh, za zagotovitev upoštevanja tega datuma. Prosim vas tudi za potrditev, da Švicarska konfederacija soglaša, da so na podlagi informacij, danih med pogajanji, ki so potekala 21. junija 2004, in brez poseganja v naslednji odstavek, izpolnjeni pogoji iz člena 18(1).
      Sprejemam, da je Švica obvezana od 1. julija 2005 uporabljati določbe Sporazuma samo v primeru, da vse države članice EU in vse države in ozemlja iz člena 18(1) Sporazuma uporabljajo tam omenjene ukrepe za obdavčevanje prihrankov od istega datuma. Isti pogoj se uporablja tudi za vsako od držav članic EU.
      Sprejmite izraze našega globokega spoštovanja,“.

   Na podlagi pogajanj, ki so potekala med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, lahko potrdim, da Švicarska konfederacija soglaša s 1. julijem 2005 kot novim datumom uporabe prej omenjenega sporazuma, pod pogojem, da bodo do tega datuma izpolnjene švicarske ustavne zahteve. Potrjujem, da bo švicarska vlada storila vse, kar je v njenih močeh, za zagotovitev upoštevanja tega datuma.
   S pridržkom tehničnega preverjanja informacij, danih med pogajanji, ki so potekala 21. junija 2004, s strani mojih služb, kar bom na podlagi končnih različic ustreznih sporazumov potrdil pred podpisom Sporazuma, potrjujem, da Švicarska konfederacija soglaša s tem, da bodo, brez poseganja v naslednji odstavek, izpolnjeni pogoji iz člena 18(1).
   Soglašam s tem, da je Švica obvezana od 1. julija 2005 uporabljati določbe Sporazuma samo v primeru, da vse države članice EU in vse države in ozemlja iz člena 18(1) Sporazuma uporabljajo tam omenjene ukrepe za obdavčevanje prihrankov od istega datuma. Sprejemam, da se isti pogoj uporablja tudi za vsako od držav članic EU.
   Sprejmite izraze našega globokega spoštovanja,
   Geschehen zu Luxemburg am
   Fait à Luxembourg, le
   Fatto a Lussembourgo, addì
   Hecho en Luxemburgo, el
   V Lucemburku dne
   Udfærdiget i Luxembourg, den
   Luxembourg,
   Έγινε στις Λουξεμβούργο, στις
   Done at Luxembourg,
   Luksemburgā,
   Priimta Liuksemburge,
   Kelt Luxembourgban,
   Magħmul fil-Lussemburgu,
   Gedaan te Luxemburg,
   Sporzÿdzono w Luksemburgu, dnia
   Feito em Luxemburgo,
   V Luxemburgu
   V Luxembourgu,
   Tehty Luxemburgissa
   Utfärdat i Luxemburg den

      Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
      Pour la Confédération suisse
      Per la Confederazione svizzera


title: Sklep št. S3 z dne 12. junija 2009 o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica

text:
               24.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 106/40

         SKLEP št. S3
   z dne 12. junija 2009
   o določitvi storitev, ki jih zajemata člena 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
   (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)
   2010/C 106/10
   UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –
   ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),
   ob upoštevanju členov 19 in 27 Uredbe (ES) št. 883/2004 o storitvah med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni pristojna država,
   ob upoštevanju člena 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členoma 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zavarovana oseba med začasnim bivanjem v državi članici, ki ni država stalnega prebivališča, upravičena do storitev, potrebnih iz zdravstvenih razlogov, ob upoštevanju narave storitev in trajanja začasnega bivanja.

               (2)

               V skladu s členom 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 storitve iz člena 19(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 obsegajo storitve, ki se zagotavljajo v državi članici začasnega prebivališča v skladu z njeno zakonodajo in so potrebne iz zdravstvenih razlogov, tako da se zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega prebivanja ne bi bila prisiljena vrniti v pristojno državo članico, da bi bila deležna potrebnega zdravljenja.

               (3)

               Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi. Sodišče je razsodilo (3), da pojma „potrebnega zdravljenja“ ni mogoče razlagati tako, da naj bi bila navedena pravica omejena le, če ko je zdravljenje postalo potrebno zaradi nenadne bolezni. Zlasti okoliščina, da je zdravljenje, ki je nujno zaradi razvoja zdravstvenega stanja socialnega zavarovanca med njegovim začasnim bivanjem v drugi državi članici, morda povezano s prej obstoječo patologijo, ki jo je zavarovanec poznal kot kronično bolezen, ne pomeni, da pogoji za uporabo teh določb niso izpolnjeni.

               (4)

               Člen 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009 je treba razlagati tako, da zajema ta določba vse storitve, ki se zagotavljajo v zvezi z nosečnostjo in rojstvom. Vendar ta določba ne zajema primerov, v katerih je začasno bivanje v tujini namenjeno rojstvu.

               (5)

               V skladu s členom 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je bilo Upravni komisiji naročeno, da določi seznam storitev, za katere je, da bi jih lahko zagotovili med začasnim bivanjem v drugi državi članici, iz praktičnih razlogov potreben predhoden dogovor med osebo in nosilcem, ki zagotavlja zdravljenje.

               (6)

               Cilj predhodnega dogovora iz člena 19(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 je zagotavljanje kontinuitete zdravljenja, ki ga zavarovana oseba potrebuje med bivanjem v drugi državi članici.

               (7)

               Glede na ta cilj sta bistveni merili za določanje storitev, za katere je potreben predhodni dogovor med pacientom in ustanovo, ki zagotavlja zdravljenje v drugi državi članici, dejstvo, da je zdravljenje življenjsko pomembno, in dejstvo, da je to zdravljenje na voljo le v specializiranih zdravstvenih ustanovah in/ali s strani specializiranega osebja ali/in z uporabo specializirane opreme. Neizčrpen seznam, ki temelji na teh merilih, je v Prilogi k temu sklepu.
               V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

         SKLENILA:

               1.

               Storitve, določene v členih 19(1) in 27(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 ter členu 25(A)(3) Uredbe (ES) št. 987/2009, vključujejo storitve, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ter tudi v zvezi z nosečnostjo in rojstvom.

               2.

               Storitev, vključno s storitvami, ki se zagotavljajo v zvezi s kroničnimi ali obstoječimi boleznimi ali v zvezi z rojstvom, te določbe ne zajemajo, če je začasno bivanje v drugi državi članici namenjeno takšnim vrstam zdravstvene oskrbe.

               3.

               Za vsakršno zdravljenje življenjskega pomena, ki je na voljo le v specializirani zdravstveni ustanovi in/ali s strani specializiranega osebja in/ali z uporabo specializirane opreme, je načeloma potreben predhoden dogovor med zavarovano osebo in ustanovo, ki zagotavlja to zdravljenje, da bi se zagotovilo, da je zdravljenje na razpolago med bivanjem zavarovane osebe v državi članici, ki ni pristojna država članica ali država članica stalnega prebivališča.
               Neizčrpen seznam vrst zdravljenja, ki izpolnjujejo ta merila, je v Prilogi k temu sklepu.

               4.

               Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

            Predsednica Upravne komisije

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

      (3)  Zadeva C-326/00, Ioannidis, sodba z dne 25. februarja 2003.

      PRILOGA

                  —

                  dializa,

                  —

                  kisikova terapija,

                  —

                  posebno zdravljenje astme,

                  —

                  ehokardiografija v primeru kroničnih avtoimunih bolezni,

                  —

                  kemoterapija.


title: Sklep Komisije z dne 10. junija 2014 o imenovanju članov Odbora za zdravila sirote  Besedilo velja za EGP

text:
               11.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 176/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 10. junija 2014
   o imenovanju članov Odbora za zdravila sirote
   (Besedilo velja za EGP)
   2014/C 176/04
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske agencije za zdravila z dne 14. marca 2014,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Član Odbora za zdravila sirote (v nadaljnjem besedilu: odbor), ki ga je Komisija imenovala na podlagi priporočila Evropske agencije za zdravila, je bil 4. septembra 2012 izvoljen za predsednika odbora. Drugi član, ki ga je Komisija prav tako imenovala na podlagi priporočila Evropske agencije za zdravila, je 16. maja 2013 odstopil. Zato je treba v odbor imenovati dva člana.

               (2)

               Evropska agencija za zdravila je za imenovanje priporočila dve osebi.

               (3)

               Člana odbora bi morala biti imenovana za obdobje treh let, ki se začne 1. junija 2014 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Na podlagi priporočila Evropske agencije za zdravila se za člana odbora za obdobje treh let, ki se začne 1. junija 2014, imenujeta:
   dr. Ingeborg BARIŠIĆ,
   dr. Giuseppe CAPOVILLA.

      V Bruslju, 10. junija 2014

            Za Komisijo

            V imenu predsednika

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 11. novembra 2002 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0981

Uradni list L 341 , 17/12/2002 str. 0063 - 0063

		Sklep Svetaz dne 11. novembra 2002o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško(2002/981/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi o nekaterih predelanih kmetijskih proizvodih, ki jih zajema Protokol 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško [1], je bil s pogajanji vzajemno usklajen, da bi se izboljšal trgovinski režim in rešili nekateri s tem povezani problemi.(2) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [2].(3) Sporazum je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo na eni strani in Kraljevino Norveško na drugi o Protokolu 2 k dvostranskemu Sporazumu o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Sporazuma se priloži temu sklepu.Člen 2Pravila za uporabo tega sklepa sprejme Komisija, ki ji pomaga odbor za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi iz člena 16 Uredbe (ES) št. 3448/93 [3]. Uporablja se člen 4 Sklepa 1999/468/ES. Obdobje, določeno v členu 4(3) tega sklepa, je en mesec.Člen 3Predsednik Sveta je s tem sklepom pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma iz člena 1, ki zavezuje Skupnost.V Bruslju, 11. novembra 2002Za SvetPredsednikB. Mikkelsen[1] UL L 171, 27.6.1973, str. 1.[2] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[3] UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).--------------------------------------------------


title: 2012/800/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010

text:
               20.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/76

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. oktobra 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010
   (2012/800/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2012 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, svoje resolucije, ki spremlja sklep, in odgovorov izvršne direktorice Evropske agencije za varnost hrane,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane, in zlasti člena 44 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju skupne izjave o decentraliziranih agencijah in k njej priloženega skupnega pristopa, ki je bila dogovorjena junija 2012 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo na podlagi dela medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije, oblikovane marca 2009, in zlasti razdelkov o upravljanju, dejavnostih, načrtovanju, odgovornosti in preglednosti skupnega pristopa,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0299/2012),

               1.

               podeli razrešnico izvršni direktorici Evropske agencije za varnost hrane glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršni direktorici Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 106.

      (2)  UL L 286, 17.10.2012, str. 367.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               20.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/77

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. oktobra 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2012 (2) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2010, svoje resolucije, ki spremlja sklep, in odgovorov izvršne direktorice Evropske agencije za varnost hrane,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane, in zlasti člena 44 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju skupne izjave o decentraliziranih agencijah in k njej priloženega skupnega pristopa, ki je bila dogovorjena junija 2012 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo na podlagi dela medinstitucionalne delovne skupine za decentralizirane agencije, oblikovane marca 2009, in zlasti razdelkov o upravljanju, dejavnostih, načrtovanju, odgovornosti in preglednosti skupnega pristopa,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0299/2012),

               A.

               ker je Evropski parlament 10. maja 2012 sklenil odložiti podelitev razrešnice in odobritev zaključka poslovnih knjig Evropske agencije za varnost hrane (agencija) za proračunsko leto 2010;

               B.

               ker je agencija v pismih z dne 29. junija 2012 in 20. avgusta 2012 posredovala izčrpen odgovor organu za podelitev razrešnice;

               C.

               ker je razrešnica tehten instrument Evropskega parlamenta v zvezi s tem, ki zahteva sklep na podlagi dejanskih in vsebinskih argumentov; glede tega opozarja na veljavna pravila, tj. kadrovske predpise za uradnike in pogoje za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske skupnosti, finančno uredbo, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ustanovitveno uredbo agencije ter posebne politike in postopke, vzpostavljene v agenciji;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               1.

               je seznanjen z izjavo agencije, da so bili sedaj sprejeti ustrezni ukrepi za izboljšanje proračunskega upravljanja in da je bila stopnja izvrševanja v prevzetih obveznostih v letu 2011 skoraj 100-odstotna;

               2.

               pozdravlja prejete podatke o korenitem zmanjšanju stroškov za seje upravnega odbora, ki so leta 2010 znašali 6 175 EUR na člana; zlasti pozdravlja 66-odstotno zmanjšanje odhodkov v primerjavi z letom 2010, ki je bilo uresničeno s prehodom na zvočni prenos na zahtevo, uporabo angleščine kot edinega jezika za seje upravnega odbora in organizacijo vseh sej agencije v prostorih v Parmi;

      Postopek upravljanja pogodb

               3.

               je seznanjen s tem, da je agencija razvila orodje za donacije in javna naročila, s katerim želi izboljšati spremljanje postopkov javnih naročil, upravljanje pogodb in sposobnost napovedovanja plačil; ugotavlja, da je nova podatkovna zbirka za javna naročila in donacije začela delovati 28. junija 2012;

      Navzkrižje interesov in preglednost

               4.

               ugotavlja, da je glavna naloga agencije zagotavljati neodvisne in pregledne znanstvene nasvete o zadevah, ki posredno ali neposredno vplivajo na varnost hrane in krme;

               5.

               opozarja, da je treba sprejeti ukrepe, ki varujejo verodostojnost agencije;

               6.

               pozdravlja organizacijo obvezne seje o etiki in integriteti za vse člane upravnega odbora, ki je načrtovana v oktobru 2012, in poziva upravni odbor, naj učinkovito uveljavlja kodeks ravnanja ter sprejme določbe, s katerimi bi preprečila in sankcionirala primere vrtljivih vrat v prihodnje, da bi se izognila podobnim primerom, kot je bil tisti, ki je vplival na nekdanjo predsednico leta 2010;

               7.

               je že obravnaval nekatere pomanjkljivosti v povezavi z navzkrižjem interesov, izjavami o interesih in preglednostjo; poudarja, da nekdanja predsednica upravnega odbora agencije leta 2010 ni razkrila, da je članica odbora Mednarodnega inštituta za vede o življenju (ILSI), pri čemer ta inštitut financirajo podjetja iz prehrambenega, kemijskega in farmacevtskega sektorja; ugotavlja, da članov upravnega odbora agencije ne imenuje izvršna direktorica in jih zato tudi ne more razrešiti;

               8.

               pozdravlja namero agencije, da bo upravnemu odboru predlagala, naj predsednika izvoli z javnim glasovanjem; meni, da bo pregleden postopek povečal odgovornost upravnega odbora;

               9.

               je podrobno seznanjen z vsemi novimi politikami, pravili, izvedbenimi ukrepi in ukrepi, sprejetimi od leta 2007, s katerimi naj bi preprečili navzkrižje interesov strokovnjakov in uslužbencev; v zvezi s tem pozdravlja kodeks ravnanja upravnega odbora agencije, njegov aktivni pristop pri pregledu izjav o interesih ter nova pravila za preverjanje navzkrižij interesov, ki veljajo od julija 2012 in ki so se proaktivno uporabljala pri prenovi znanstvenih svetov; je odločen spremljati učinke teh ukrepov; namerava izvršno direktorico tudi v prihodnje vabiti na redne izmenjave mnenj, da se spodbudi izmenjava informacij tudi prek kontaktne osebe, ki jo je izbral izmed svojih članov, in z obiski agencije vsaki dve leti; spominja, da je bil zadnji obisk maja 2012;

               10.

               je seznanjen s tem, da je julija 2012 skupaj z izvedbenimi pravili začela veljati nova politika agencije o neodvisnosti in postopkih znanstvenega odločanja in da je nova opredelitev navzkrižja interesov agencije v skladu s smernicami OECD; na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je ubrala praktični pristop, po katerem strokovnjaka, ki krši pravila politike neodvisnosti, kaznuje s petletno izključitvijo; predlaga, da se vstavi dokončen niz sorazmernih sankcij, ki bi bil del izvedbenih pravil za politiko neodvisnosti;

               11.

               ugotavlja, da agencija do konca leta 2013 načrtuje oceno politike neodvisnosti in da med drugim preučuje možnost objave izidov postopkov kršitve zaupanja, vključno z izidi postopkov za preverjanje integritete znanstvenega pregleda, prav tako pa namerava razširiti in okrepiti pooblastila odbora za navzkrižje interesov, na primer tako, da bi mu podelila podobna pooblastila, kot jih ima odbor za etične standarde in preprečevanje navzkrižja interesov v francoski agenciji za prehrano, zdravstveno ekologijo, zdravje pri delu in varnost (ANSES); pričakuje, da bo agencija do začetka naslednjega postopka podelitve razrešnice o tej zadevi obvestila organ za podelitev razrešnice;

               12.

               spodbuja agencijo, naj še okrepi svojo politiko neodvisnosti ter razmisli o tem, da bi med drugim sprejela pravila in sankcije ter objavila življenjepise in izjave o interesih notranjih strokovnjakov in znanstvenikov;

               13.

               je trdno prepričan, da je treba v primeru nespoštovanja veljavnih pravil sprejeti potrebne ukrepe; meni, da bi morala agencija v teh primerih pripraviti akcijski načrt skupaj z jasnim časovnim razporedom za odpravo pomanjkljivosti, izvajanje tega načrta bi moral spremljati Evropski parlament, te težave pa bi bilo treba obravnavati s spremembo veljavnih pravil in predpisov, da bi se odpravilo morebitne vrzeli;

               14.

               je seznanjen z izjavo agencije o tem, da je 4. julija 2012 sprejela politiko o darilih in gostoljubnosti; pozdravlja to pobudo in poziva agencijo, naj politiko objavi na svojem spletnem mestu;

               15.

               ugotavlja, da je agencija 1. oktobra 2012 začela s prvo oceno naključnega vzorca izjav o interesih, da bi preverila njihovo skladnost s pravkar sprejeto politiko neodvisnosti in izvedbenimi pravili; pričakuje, da bo agencija do 1. marca 2013 seznanila organ za podelitev razrešnice z izidom navedenega ocenjevanja, da bi jih bilo mogoče upoštevati pri naslednjem postopku o razrešnici;

               16.

               priznava predanost agencije sodelovanju s Komisijo, da bi opredelili okoliščine za popoln dostop javnosti do neobjavljenih neobdelanih podatkov;

               17.

               opaža, da je bilo osem svetov agencije in njen strokovni odbor junija 2012 znova potrjenih; pozdravlja objavo izjav o interesih novoimenovanih strokovnjakov na spletnem mestu agencije, a opaža, da nekaj življenjepisov še ni na voljo; poziva agencijo, naj do 1. januarja 2013 objavi vse;

               18.

               ugotavlja, da je bilo v letu 2011, preden je agencija sprejela novo politiko o neodvisnosti in postopkih sprejemanja znanstvenih odločitev, imenovanih 37 strokovnjakov iz dveh komisij; zato se strinja s pobudo agencije, da bo do 31. oktobra 2012 preverila, ali so njihove izjave o interesih v skladu s pravkar sprejeto politiko in izvedbenimi pravili; poziva agencijo, naj organ za razrešnico do začetka naslednjega postopka podelitve razrešnice seznani z izidi postopka preverjanja;

               19.

               poziva agencijo, naj v poročilih o letnih dejavnostih začne objavljati poseben razdelek, v katerem bi opisala ukrepe, sprejete za preprečevanje in upravljanje navzkrižja interesov, in vanj med drugim vključi:

                           —

                           število preverjenih domnevnih primerov navzkrižja interesov,

                           —

                           število primerov vrtljivih vrat,

                           —

                           ukrepe, sprejete v posamezni kategoriji primerov,

                           —

                           število sproženih postopkov zaradi kršitve zaupanja in njihove izide,

                           —

                           uporabljene kazni;

               20.

               poziva agencijo, naj izboljša odprtost in preglednost postopka ocenjevanja tveganja, da bi v večji meri upoštevala neodvisno strokovno ocenjeno znanstveno literaturo, ter zagotovi podrobno obrazložitev, kadar zavrne nasprotna mnenja; spodbuja agencijo, naj okrepi dialog in sodelovanje z zunanjimi strokovnjaki in nacionalnimi agencijami, zlasti kadar se njihova mnenja pri določenem postopku ocenjevanja tveganja razhajajo;

               21.

               v splošnem pozdravlja zgoraj navedeno skupno izjavo in skupni pristop o decentraliziranih agencijah, ki obravnavata in sprejemata nekatere elemente, ki so pomembni za postopek razrešnice, in verjame, da bo časovni načrt za nadaljnje ukrepe glede skupnega pristopa, ki ga naj bi predstavila Komisija do konca leta 2012, primerno upošteval ta vprašanja;

               22.

               sporoča, da so druge ugotovitve horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, zbrane v resoluciji z dne 10. maja 2012 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 366, 15.12.2011, str. 106.

      (2)  UL L 286, 17.10.2012, str. 367.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 286, 17.10.2012, str. 388.