title: Sklep Sveta z dne 4. septembra 1981 o sklenitvi Konvencije o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31981D0691

Uradni list L 252 , 05/09/1981 str. 0026 - 0035 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 10 str. 0027  španska posebna izdaja: poglavje 04 zvezek 1 str. 0175  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 10 str. 0027  portugalska posebna izdaja poglavje 04 zvezek 1 str. 0175

		Sklep Svetaz dne 4. septembra 1981o sklenitvi Konvencije o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov(81/691/EEC)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, in zlasti člena 43 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ker krhko ekološko ravnotežje Antarktičnega oceana zahteva mednarodno ureditev za upravljanje in ohranjanje njegovih živih morskih virov;ker se je v ta namen sestavila Mednarodna konvencija o antarktičnih živih morskih virih, v nadaljnjem besedilu "Konvencija", na diplomatski konferenci, ki je potekala v Canberri maja 1980, in na kateri je sodelovala Skupnost;ker bo Konvencija začela veljati 30 dni po datumu deponiranja osme listine o ratifikaciji; ker lahko po začetku veljavnosti Konvencije Skupnost pristopi k Konvenciji;ker mora Skupnost pristopiti k Konvenciji, da bi lahko prispevala k ohranjanju virov na območju, ki ga ureja Konvencija in na katerem ribiči Skupnosti opravljajo svoje dejavnosti,SKLENIL:Člen 1Konvencija o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov se s tem odobri v imenu Evropske gospodarske skupnosti.Besedilo Konvencije se priloži temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta deponira listino o odobritvi pri avstralski vladi, v skladu s členom XXVIII Konvencije [3].Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 4. septembra 1981Za SvetPredsednikP. Walker[1] UL C 317, 4.12.1980, str. 4.[2] UL C 101, 4.5.1981, str. 116.[3] Datum začetka veljavnosti Konvencije za Skupnost bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta.--------------------------------------------------Konvencija O Ohranjanju Antarktičnih Živih Morskih VirovPOGODBENICE, KI,PRIZNAVAJO pomen varstva okolja in zaščite celovitosti ekosistema morij, ki obkrožajo Antarktiko;UGOTAVLJAJO koncentracijo živih morskih virov, najdenih v antarktičnih vodah in povečano zanimanje za možnosti, ki jih daje izkoriščanje teh virov kot izvora beljakovin;SE ZAVEDAJO, da je nujno zagotoviti ohranjanje antarktičnih živih morskih virov;MENIJO, da je izredno pomembno poglobiti poznavanje antarktičnega morskega ekosistema in njegovih sestavnih delov, ker bodo tako svoje odločitve o ribolovu lahko oprle na tehtne znanstvene informacije;DOMNEVAJO, da ohranjanje antarktičnih živih morskih virov zahteva mednarodno sodelovanje z ustreznim upoštevanjem določb Antarktičnega sporazuma in z aktivno udeleženostjo vseh držav, ki sodelujejo pri raziskavah o ribolovnih dejavnostih v antarktičnih vodah;PRIZNAVAJO primarne odgovornosti posvetovalnih članic Antarktičnega sporazuma o varstvu in ohranjanju antarktičnega okolja in zlasti njihove odgovornosti po odstavku 1(f) člena IX Antarktičnega sporazuma v zvezi z varovanjem in ohranjanjem živih virov na Antarktiki;UPOŠTEVAJO ukrepe, ki so jih že uvedle posvetovalne članice Antarktičnega sporazuma, zlasti dogovorjene ukrepe o ohranjanju antarktičnega živalstva in rastlinstva, ter določbe Konvencije o ohranjanju antarktičnih tjulenjev;UPOŠTEVAJO skrb v zvezi z ohranjanjem antarktičnih živih morskih virov, ki so jo izrazile posvetovalne članice na devetem posvetovalnem sestanku Antarktičnega sporazuma in pomen določb priporočila IX-2, zaradi katerega se je ustanovila ta konvencija;DOMNEVAJO, da je v interesu človeštva obvarovati vode, ki obkrožajo kontinent Antarktike, zgolj v miroljubne namene in da se prepreči, da postanejo mesto ali predmet mednarodnega razdora;PRIZNAVAJO, glede na zgoraj navedeno, da je zaželeno vzpostaviti ustrezne mehanizme za priporočanje, spodbujanje, odločanje o ukrepih in znanstvenih študijah, ki so potrebni, da se zagotovi ohranjanje antarktičnih živih morskih organizmov, in njihovo usklajevanje,SO SE DOGOVORILE O NASLEDNJEM:Člen 11. Ta konvencija se uporablja za antarktične žive morske vire na območju južno od 60o južne zemljepisne širine in za antarktične žive morske vire na območju med to zemljepisno širino in antarktično konvergenco, ki so del antarktičnega morskega ekosistema.2. Antarktični živi morski viri pomenijo populacije rib kostnic, mehkužcev, rakov in drugih vrst živih organizmov, vključno s pticami na jugu Antarktike.3. Antarktični morski ekosistem pomeni sklop razmerij med antarktičnimi živimi morskimi viri in njihovega razmerja z njihovim fizičnim okoljem.4. Kot antarktična konvergenca se šteje črta, ki združuje naslednje točke vzdolž vzporednikov zemljepisne širine in poldnevnikov zemljepisne dolžine:50oJ, 0o; 50oJ, 30oV; 45oJ, 30oV; 45oJ, 80oV; 55oJ, 80oV; 55oJ, 150oV; 60oJ, 150oV; 60oJ, 50oZ; 50oJ, 50oZ, 50oJ, 0o.Člen II1. Cilj te konvencije je ohranjanje antarktičnih živih morskih virov.2. Za namene te konvencije izraz "ohranjanje" vključuje racionalno izkoriščanje.3. Vse ribolovne in sorodne dejavnosti na območju, za katerega se uporablja ta konvencija, se izvajajo v skladu z določbami te konvencije in z naslednjimi načeli ohranjanja:(a) preprečevanje, da se obseg katerekoli lovljenje populacije zmanjša in pade pod nivo, na katerem je še zagotovljeno njeno stalno obnavljanje. V ta namen njen obseg ne bi smel pasti pod nivo, ki je blizu tistega, ki zagotavlja največji neto letni prirast;(b) vzdrževanje ekološkega razmerja med lovljenimi, odvisnimi in sorodnimi populacijami antarktičnih živih morskih virov in obnovitev izlovljenih populacij do nivojev, določenih v odstavku (a) zgoraj; in(c) preprečevanje sprememb ali minimiziranje nevarnosti sprememb v morskem ekosistemu, katerih potek se potencialno ne more zaustaviti v dveh ali treh desetletjih, ob upoštevanju razpoložljivega znanja o neposrednem in posrednem vplivu lovljenja, učinka vnosa tujih vrst, učinkov sorodnih dejavnosti na morski ekosistem in učinkov sprememb v okolju, da bi omogočili trajno ohranjanje antarktičnih živih morskih organizmov.Člen IIIVse pogodbenice, ne glede na to ali so pogodbenice Antarktičnega sporazuma ali ne, se strinjajo, da ne bodo sodelovale pri dejavnostih na območju Antarktičnega sporazuma, ki so v nasprotju z načeli in nameni te pogodbe in da jih v njihovih medsebojnih odnosih zavezujejo dolžnosti, navedene v členih I in V Antarktičnega sporazuma.Člen IV1. V zvezi z Antarktičnim sporazumom vse pogodbenice, ne glede na to ali so pogodbenice Antarktičnega sporazuma ali ne, v njihovih medsebojnih odnosih zavezujeta člena IV in VI Antarktičnega sporazuma.2. Nič v tej konvenciji in nobena dejanja ali dejavnosti, ki potekajo v obdobju veljavnosti te konvencije, ne sme:(a) biti podlaga za uveljavljanje, podpiranje ali odklanjanje zahteve po ozemeljski suverenosti na območju Antarktičnega sporazuma ali ustvarjati kakršnekoli pravice do suverenosti na območju Antarktičnega sporazuma;(b) nobena pogodbenica razlagati kot spodbijanje ali zmanjšanje ali kot poseg v pravice, zahteve ali osnove za zahteve po uveljavljanju obalne državne pristojnosti po mednarodnem pravu na območju, za katerega se uporablja ta konvencija;(c) se razlagati, kot da posega v položaj katerekoli pogodbenice v zvezi z njenim priznavanjem ali nepriznavanjem katerih koli takšnih pravic, zahtev ali osnov za zahteve;(d) vplivati na določbo odstavka 2 člena IV Antarktičnega sporazuma, da se ne sme uveljavljati nobenih novih zahtev ali razširiti obstoječih zahtev za ozemeljsko suverenost na Antarktiki, dokler velja Antarktični sporazum.Člen V1. Pogodbenice, ki niso pogodbenice Antarktičnega sporazuma, priznavajo posebne obveznosti in odgovornosti posvetovalnih članic Antarktičnega sporazuma o varstvu in ohranjanju okolja na območju Antarktičnega sporazuma.2. Pogodbenice, ki niso pogodbenice Antarktičnega sporazuma, se strinjajo, da bodo pri svojih dejavnostih na območju Antarktičnega sporazuma upoštevale, kot in kadar je to primerno, dogovorjene ukrepe za ohranjanje živalstva in rastlinstva na Antarktiki in tudi druge ukrepe, ki so jih priporočile posvetovalne članice Antarktičnega sporazuma za izpolnjevanje svoje odgovornosti do varovanja antarktičnega okolja pred vsemi oblikami škodljivega človeškega poseganja.3. Za namene te konvencije "posvetovalne članice Antarktičnega sporazuma" pomeni pogodbenice Antarktičnega sporazuma, katerih zastopniki sodelujejo na sestankih v skladu s členom IX Antarktičnega sporazuma.Člen VINič v tej konvenciji ne odstopa od pravic in obveznosti pogodbenic po Mednarodni konvenciji o ureditvi lova na kite in Konvenciji o ohranjanju antarktičnih tjulenjev.Člen VII1. Pogodbenice s tem ustanavljajo in se dogovorijo za vodenje Komisije za ohranjanje antarktičnih živih morskih virov (v nadaljnjem besedilu "Komisija").2. Članstvo v Komisiji pomeni naslednje:(a) vsaka pogodbenica, ki je sodelovala na sestanku, na katerem je bila sprejeta ta konvencija, je članica Komisije;(b) vsaka država pogodbenica, ki je pristopila k tej konvenciji v skladu s členom XXIX, je upravičena do članstva v Komisiji za obdobje, v katerem ta pristopna pogodbenica sodeluje v raziskavah ali ribolovnih dejavnostih v zvezi z živimi morskimi viri, za katere se uporablja ta konvencija;(c) vsaka organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki je pristopila k tej konvenciji v skladu s členom XXIX, je upravičena do članstva v Komisiji za obdobje, v katerem so do članstva upravičene njene države članice;(d) pogodbenica, ki si prizadeva sodelovati pri delu Komisije v skladu s pododstavkoma (b) in (c) zgoraj, obvesti depozitarja, na kakšni podlagi si prizadeva postati članica Komisije in o svoji pripravljenosti za sprejetje veljavnih ohranitvenih ukrepov. Depozitar vsaki članici Komisije sporoči to uradno obvestilo in spremne informacije. V dveh mesecih po prejemu tega sporočila od depozitarja lahko vsaka članica Komisije zahteva, da se skliče poseben sestanek Komisije za obravnavanje te zadeve. Po prejemu te zahteve depozitar skliče ta sestanek. Če ni zahteve po sestanku, se šteje, da je pogodbenica, ki je predložila uradno obvestilo, izpolnila zahteve za članstvo v Komisiji.3. Vsako članico Komisije zastopa en zastopnik, ki ga lahko spremljajo nadomestni zastopniki in svetovalci.Člen VIIIKomisija ima status pravne osebe in ima na ozemlju vsake države pogodbenice pravno sposobnost, ki je potrebna za izvrševanje njenih nalog in doseganje namenov te konvencije. Privilegiji in imunitete, ki jih imata Komisija in njeno osebje na ozemlju države pogodbenice, se določijo s sporazumom med Komisijo in zadevno državo pogodbenico.Člen IX1. Naloga Komisije je uveljaviti cilje in načela, predstavljene v členu II te konvencije. V ta namen Komisija:(a) spodbuja raziskave in obsežne študije antarktičnih živih morskih virov in morskega ekosistema na Antarktiki;(b) zbira podatke o stanju in spremembah v populaciji antarktičnih živih morskih virov in o dejavnikih, ki vplivajo na razširjenje, obilje in produktivnost lovljenih vrst in odvisnih ali sorodnih vrst ali populacij;(c) zagotavlja pridobivanje statističnih podatkov o ulovu lovljenih populacij in o naporih, ki so bili vloženi v to;(d) analizira, razglasi in objavi informacije, navedene v odstavkih (b) in (c) zgoraj in poročila Znanstvenega odbora;(e) opredeli potrebe v zvezi z ohranjanjem in analizira učinkovitost ohranitvenih ukrepov;(f) oblikuje, sprejme in ponovno pregleda ohranitvene ukrepe na podlagi najnovejših razpoložljivih znanstvenih dokazov, ob upoštevanju določb odstavka 5 tega člena;(g) izvaja sistem za opazovanje in inšpekcijske preglede, ustanovljen po členu XXIV te konvencije;(h) izvaja tudi druge dejavnosti, ki so potrebne za izpolnjevanje ciljev te konvencije.2. Ohranitveni ukrepi, navedeni v odstavku 1(f) zgoraj, vključujejo naslednje:(a) določitev količine vseh vrst, ki se lahko lovijo na območju, za katerega se uporablja ta konvencija;(b) določitev regij in podregij na podlagi razporeditve populacij antarktičnih živih morskih virov;(c) določitev količine, ki se jo lahko ulovi med populacijami regij in podregij;(d) določitev zaščitenih vrst;(e) določitev obsega, starosti in spola, če je smiselno, vrst, ki se jih lahko lovi;(f) določitev ribolovne sezone in obdobja prepovedi ribolova;(g) določitev odpiranja in zapiranja območij, regij ali podregij v namene znanstvenih preučevanj ali ohranjanja, vključno s posebnimi območji za varstvo in znanstvene študije;(h) zakonska ureditev vloženih naporov in ribolovnih metod, vključno z ribiško opremo, da bi se med drugim izognili pretirani koncentraciji ribolova v katerikoli regiji ali podregiji;(i) sprejemanje drugih takšnih ukrepov za ohranjanje, ki se Komisiji zdijo potrebni za izpolnjevanje ciljev te konvencije, vključno z ukrepi v zvezi z učinki ribolova in sorodnih dejavnosti na sestavne dele morskega ekosistema razen lovljenih populacij.3. Komisija objavi in vodi evidenco vseh veljavnih ohranitvenih ukrepov.4. Pri izvrševanju nalog po odstavku 1 zgoraj Komisija v popolnosti upošteva priporočila in nasvete Znanstvenega odbora.5. Komisija v popolnosti upošteva ukrepe ali predpise, ki se sprejmejo ali priporočijo na posvetovalnih sestankih v skladu s členom IX Antarktičnega sporazuma ali v obstoječih ribolovnih komisijah, odgovornih za vrste, ki lahko vstopijo na območje, za katerega se uporablja ta konvencija, da ne bi prišlo do neskladnosti med pravicami in obveznostmi pogodbenice po takih predpisih ali ukrepih in ohranitvenimi ukrepi, ki jih lahko sprejme Komisija.6. Ohranitvene ukrepe, ki jih sprejme Komisija v skladu s to konvencijo, članice Komisije izvajajo na naslednji način:(a) Komisija uradno obvesti vse članice Komisije o ohranitvenih ukrepih;(b) ohranitveni ukrepi postanejo zavezujoči za vse članice Komisije 180 dni po tem uradnem obvestilu, razen kot je predvideno v pododstavkih (c) in (d) spodaj;(c) če članica Komisije v 90-ih dneh po obvestilu, določenem v odstavku (a), uradno obvesti Komisijo, da ne more v celoti ali deloma sprejeti ohranitvenega ukrepa, ukrep za to članico Komisije ni zavezujoč do zgoraj določene mere;(d) če se katerakoli članica Komisije sklicuje na postopek, razložen v pododstavku (c) zgoraj, se skliče sestanek Komisije na zahtevo katerekoli članice Komisije in se pregleda ohranitveni ukrep. Na tem sestanku in v 30-ih dneh po sestanku ima vsaka članica Komisije pravico razglasiti, da ne more več sprejeti ohranitvenega ukrepa in s tem ta ukrep preneha biti zavezujoč za to članico.Člen X1. Komisija opozori vsako državo, ki ni pogodbenica te konvencije, na vse dejavnosti njenih državljanov ali plovil, ki po mnenju Komisije prizadenejo izvrševanje ciljev te konvencije.2. Komisija opozori vse pogodbenice na vsako dejavnost, s katero pogodbenica po mnenju Komisije prizadene izvrševanje ciljev te konvencije ali upoštevanje njenih obveznosti po tej konvenciji.Člen XIKomisija si prizadeva sodelovati s pogodbenicami, ki lahko uveljavljajo pristojnost na morskem območju, ki je poleg območja, za katerega se uporablja ta konvencija, v zvezi z ohranjanjem vsakega staleža ali staležev sorodnih vrst, ki poteka na tistih območjih in na območju, za katerega se uporablja ta konvencija, da bi uskladile ohranitvene ukrepe, sprejete za te staleže.Člen XII1. Odločitve Komisije o vsebinskih zadevah se sprejemajo s soglasjem. Ugotavljanje ali gre za vsebinsko zadevo se obravnava kot vsebinska zadeva.2. Odločitve o zadevah razen tistih, navedenih v odstavku 1 zgoraj, se sprejmejo z navadno večino prisotnih in glasujočih članic Komisije.3. Ko Komisija obravnava katero koli točko, o kateri je treba sprejeti odločitev, je treba nedvoumno navesti ali bo pri sprejemanju odločitve sodelovala organizacija za regionalno gospodarsko sodelovanje in ali bo v tem primeru sodelovala tudi katera od njenih držav članic. Število pogodbenic, ki sodelujejo na ta način, ne presega števila držav članic organizacije za regionalno gospodarsko sodelovanje, ki so članice Komisije.4. Pri sprejemanju odločitev v skladu s tem členom ima organizacija za regionalno gospodarsko sodelovanje samo en glas.Člen XIII1. Sedež Komisije je v Hobartu na Tasmaniji v Avstraliji.2. Komisija vsako leto skliče redni sestanek. Drugi sestanki se sklicujejo tudi na zahtevo ene tretjine njenih članic in kot je sicer predvideno v tej konvenciji. Prvi sestanek Komisije se skliče tri mesece po začetku veljavnosti te konvencije, če sta med pogodbenicami najmanj dve državi, ki izvajata ribolovne dejavnosti na območju, za katerega se uporablja ta konvencija. V vsakem primeru pa se prvi sestanek skliče eno leto po začetku veljavnosti te konvencije. Depozitar se posvetuje z državami podpisnicami glede prvega sestanka Komisije, ob upoštevanju, da je potrebna široka zastopanost teh držav za učinkovito delovanje Komisije.3. Depozitar skliče prvi sestanek Komisije na sedežu Komisije. Nato sestanki Komisije potekajo na njenem sedežu, razen če Komisija odloči drugače.4. Komisija med svojimi članicami izvoli predsednika in podpredsednika, ki imata dvoletni mandat in sta upravičena do ponovne izvolitve za en dodaten mandat. Prvi predsednik pa se izvoli za začetno obdobje treh let. Predsednik in podpredsednik nista zastopnika iste pogodbenice.5. Komisija sprejme in po potrebi spremeni poslovnik o vodenju svojih sestankov, razen v zvezi z zadevami, ki so obravnavane v členu XII te konvencije.6. Komisija lahko ustanovi tudi pomožna telesa, ki so potrebna za izvrševanje njenih nalog.Člen XIV1. Pogodbenice s tem ustanavljajo Znanstveni odbor za ohranjanje antarktičnih živih morskih virov (v nadaljnjem besedilu "Znanstveni odbor"), ki je posvetovalni organ Komisije. Znanstveni odbor se ponavadi srečuje na sedežu Komisije, razen če sam odloči drugače.2. Vsaka članica Komisije je članica Znanstvenega odbora in imenuje zastopnika z ustreznimi znanstvenimi kvalifikacijami, ki ga lahko spremljajo drugi strokovnjaki in svetovalci.3. Znanstveni odbor lahko za nasvet zaprosi druge znanstvenike in strokovnjake, kot se lahko zahteva na ad hoc podlagi.Člen XV1. Znanstveni odbor predvidi forum za posvetovanja in sodelovanje v zvezi z zbiranjem, preučevanjem in izmenjavo informacij o živih morskih virih, za katere se uporablja ta konvencija. Slednji spodbuja in pospešuje sodelovanje na področju znanstvenih raziskav, da bi poglobili znanje o živih morskih virih v antarktičnem morskem ekosistemu.2. Znanstveni odbor opravlja tiste dejavnosti, ki mu jih Komisija lahko naloži v skladu s cilji te konvencije in:(a) uvede merila in metode, ki jih je treba uporabljati za določitve v zvezi z ohranitvenimi ukrepi, navedenimi v členu IX te konvencije;(b) redno ocenjuje stanje in trende populacij antarktičnih živih morskih virov;(c) analizira podatke v zvezi z neposrednimi in posrednimi učinki ribolova na populacije antarktičnih živih morskih virov;(d) ocenjuje učinke predlaganih sprememb v metodah ali obsegu ribolova in učinke predlaganih ohranitvenih ukrepov;(e) na zahtevo ali na svojo lastno pobudo predloži Komisiji ocene, analize, poročila in priporočila v zvezi z ukrepi in raziskavami za izvrševanje ciljev te konvencije;(f) oblikuje predloge za vodenje mednarodnih in nacionalnih programov za raziskave antarktičnih živih morskih virov.3. Pri izvrševanju svojih nalog Znanstveni odbor upošteva delo drugih ustreznih tehničnih in znanstvenih organizacij in znanstvene dejavnosti, ki potekajo v okviru Antarktičnega sporazuma.Člen XVI1. Prvi sestanek Znanstvenega odbora se skliče v treh mesecih po prvem sestanku Komisije. Po tem se Znanstveni odbor srečuje tako pogosto, kot je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog.2. Znanstveni odbor sprejme in po potrebi spremeni svoj poslovnik. Poslovnik in vsako njegovo spremembo odobri Komisija. Poslovnik vključuje postopke za predstavitev manjšinskih poročil.3. Znanstveni odbor lahko z odobritvijo Komisije ustanovi tudi druga pomožna telesa, ki so potrebna za izvrševanje njegovih nalog.Člen XVII1. Komisija imenuje izvršnega sekretarja, ki dela za Komisijo in Znanstveni odbor v skladu s temi postopki ter pod pogojih, ki jih določi Komisija. Izvršni sekretar ima mandat za štiri leta in je upravičen do ponovne izvolitve.2. Komisija odobri tako postavitev upravnega osebja za sekretariat, kot je potrebna in izvršni sekretar imenuje, usmerja in nadzoruje to osebje v skladu s pravili in postopki ter pod pogoji, ki jih lahko določi Komisija.3. Izvršni sekretar in sekretariat opravljata naloge, katere jima zaupa Komisija.Člen XVIIIUradni jeziki Komisije in Znanstvenega odbora so angleščina, francoščina, ruščina in španščina.Člen XIX1. Na vsakem letnem sestanku Komisija na podlagi soglasja sprejme svoj proračun in proračun Znanstvenega odbora.2. Osnutek proračuna za Komisijo, Znanstveni odbor in vsa pomožna telesa pripravi izvršni sekretar, ki ga nato predloži članicam Komisije najmanj 60 dni pred letnim sestankom Komisije.3. Vsaka članica Komisije prispeva k proračunu. Do izteka petih let po začetku veljavnosti te konvencije je prispevek vsake članice Komisije enak. Po tem se prispevek določi v skladu z dvema meriloma: po količini ulova in enaki udeležbi vseh članic Komisije. Komisija na podlagi soglasja določi razmerje, v katerem se uporabljata ti dve merili.4. Finančne dejavnosti Komisije in Znanstvenega odbora potekajo v skladu s finančnimi predpisi, ki jih sprejme Komisija in zunanji revizorji, ki jih izbere Komisija, morajo vsako leto opraviti pregled teh dejavnosti.5. Vsaka članica Komisije krije svoje izdatke, ki izhajajo iz njene udeležbe na sestankih Komisije in Znanstvenega odbora.6. Članica Komisije, ki dve zaporedni leti ne plača svojih prispevkov, v obdobju svojega neizpolnjevanja te obveznosti nima pravice sodelovati pri sprejemanju odločitev v Komisiji.Člen XX1. Članice Komisije vsako leto pošljejo Komisiji in Znanstvenemu odboru takšne statistične, biološke in druge podatke in informacije, ki jih Komisija in Znanstveni odbor lahko zahtevata pri opravljanju svojih nalog.2. Članice Komisije pošiljajo na določen način in v predpisanih presledkih informacije o svojih ribolovnih dejavnostih, vključno o ribolovnih območjih in ribiških plovilih, da bi tako omogočile zbiranje zanesljivih statističnih podatkov o ribolovu in naporih.3. Članice Komisije v predpisanih presledkih pošiljajo Komisiji informacije o korakih, ki so jih storile za izvajanje ohranitvenih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija.4. Članice Komisije se dogovorijo, da bodo pri vseh ribolovnih dejavnostih izkoristile priložnosti za zbiranje podatkov, ki so potrebni za ocenitev učinka ribolova.Člen XXI1. Vsaka pogodbenica sprejme v okviru svojih pristojnosti primerne ukrepe, da bi zagotovila upoštevanje določb te konvencije in ohranitvenih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija in so zavezujoči za pogodbenice v skladu s členom IX te konvencije.2. Vsaka pogodbenica pošlje Komisiji informacije o ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 1 zgoraj, vključno z izrekanjem sankcij za katerokoli kršitev.Člen XXII1. Vsaka pogodbenica se zaveže, da si bo ustrezno in skladno z Ustanovno listino Združenih narodov prizadevala doseči, da nihče ne sodeluje pri nobeni dejavnosti, ki bi bila v nasprotju s cilji te konvencije.2. Vsaka pogodbenica obvesti Komisijo o vseh teh dejavnostih, če jih opazi.Člen XXIII1. Komisija in Znanstveni odbor sodelujeta s posvetovalnimi članicami Antarktičnega sporazuma pri zadevah, ki so v njihovi pristojnosti.2. Komisija in Znanstveni odbor sodelujeta, kot je primerno, z Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in z drugimi specializiranimi agencijami.3. Komisija in Znanstveni odbor si prizadevata razviti odnose medsebojnega sodelovanja z medvladnimi in nevladnimi organizacijami, ki bi lahko prispevale k njunemu delu, vključno z Znanstvenim odborom za raziskave na Antarktiki, Znanstvenim odborom za oceanske raziskave in Mednarodno komisijo za lov na kite.4. Komisija lahko sklene sporazume z organizacijami, navedenimi v tem členu in z drugimi organizacijami, če je to primerno. Komisija in Znanstveni odbor lahko pozoveta te organizacije, da pošljejo opazovalce na njune sestanke in sestanke njunih pomožnih teles.Člen XXIV1. Za podporo cilja in za zagotovitev upoštevanja določb te konvencije se pogodbenice dogovorijo, da se ustanovi sistem za opazovanje in inšpekcijske preglede.2. Sistem za opazovanje in inšpekcijske preglede Komisija izdela na osnovi naslednjih načel:(a) pogodbenice medsebojno sodelujejo, da bi zagotovile učinkovito izvajanje sistema za opazovanje in inšpekcijske preglede, ob upoštevanju obstoječe mednarodne prakse. Ta sistem med drugim vključuje postopke za vkrcanje in inšpekcijske preglede opazovalcev in inšpektorjev, ki jih imenujejo članice Komisije, postopke za sodni pregon države zastave in sankcije na podlagi dokazov, pridobljenih po vkrcanju in inšpekcijskih pregledih. Poročilo tega sodnega pregona in naloženih sankcij se vključi med informacije, navedene v členu XXI te konvencije;(b) za preverjanje upoštevanja ukrepov, sprejetih po tej konvenciji, opazovanje in inšpekcijske preglede izvajajo na plovilih, kjer potekajo znanstvene raziskave ali ribolov živih morskih virov na območju, za katerega se uporablja ta konvencija, opazovalci in inšpektorji, ki jih imenujejo članice Komisije in ki delujejo pod pogoji, ki jih mora postaviti Komisija;(c) imenovani opazovalci in inšpektorji ostanejo pod pristojnostjo države pogodbenice, katere državljani so. Poročajo članu Komisije, ki jih je imenoval in ki nato poroča Komisiji.3. Do uvedbe sistema za opazovanje in inšpekcijske preglede si članice Komisije prizadevajo vzpostaviti začasen sistem za imenovanje opazovalcev in inšpektorjev in ti opazovalci in inšpektorji so upravičeni do izvajanja inšpekcijskih pregledov v skladu z načeli, določenimi v odstavku 2 zgoraj.Člen XXV1. Če pride do spora med dvema ali več pogodbenicami v zvezi z razlago ali uporabo te konvencije, se te pogodbenice posvetujejo med seboj, da bi spor rešile s pogajanji, preiskavo, posredovanjem, spravo, arbitražo, sodno poravnavo ali na drug miren način po svoji izbiri.2. Vsak spor te vrste, ki se ne reši na ta način, se s soglasjem vseh udeleženk posameznih sporov predloži v reševanje Meddržavnemu sodišču ali arbitraži; če pa se udeleženke spora ne morejo sporazumeti o predložitvi na Meddržavno sodišče ali arbitraži jih to ne odvezuje od odgovornosti za nadaljnje iskanje rešitve spora na katerikoli izmed različnih mirnih načinov, navedenih v odstavku 1 zgoraj.3. Kadar se spor predloži arbitraži, se ustanovi arbitražno sodišče, kot je predvideno v Prilogi k tej konvenciji.Člen XXVI1. Ta konvencija je na voljo za podpis v Canberri od 1. avgusta do 31. decembra 1980 za vse države, ki sodelujejo na Konferenci o ohranjanju antarktičnih živih morskih virov v Canberri od 7. do 20. maja 1980.2. Države, ki podpišejo, so prvotne države podpisnice konvencije.Člen XXVII1. To konvencijo morajo ratificirati, sprejeti ali odobriti države podpisnice.2. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi je treba deponirati pri vladi Avstralije, ki je s tem imenovana za depozitarja.Člen XXVIII1. Ta konvencija začne veljati 30 dni po datumu deponiranja osme listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi od držav, navedenih v odstavku 1 člena XXVI te konvencije.2. Za vsako državo ali organizacijo za regionalno gospodarsko povezovanje, ki po datumu začetka veljavnosti te konvencije deponira listino o ratifikaciji, odobritvi ali sprejetju, ta konvencija začne veljati 30 dni po tem deponiranju.Člen XXIX1. Ta konvencija je odprta za pristop za vse države, ki so zainteresirane za raziskave ali ribolovne dejavnosti v zvezi z živimi morskimi viri, za katere se uporablja ta konvencija.2. Ta konvencija je odprta za pristop za organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile suverene države in ki vključujejo med svoje članice eno ali več držav članic Komisije in katerim države članice organizacije v celoti ali deloma prenesejo pristojnosti glede zadev, ki jih ureja ta konvencija. Pristop teh organizacij za regionalno gospodarsko povezovanje je predmet posvetovanj med članicami Komisije.Člen XXX1. Ta konvencija se lahko kadarkoli spremeni.2. Če ena tretjina članic Komisije zahteva sestanek za razpravo o predlagani spremembi, depozitar skliče ta sestanek.3. Sprememba začne veljati, ko depozitar prejme listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi spremembe od vseh članic Komisije.4. Ta sprememba nato začne veljati za katero koli drugo pogodbenico, ko depozitar prejme obvestilo o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi od te pogodbenice. Za vsako tako pogodbenico, katere obvestilo ni bilo prejeto v enem letu od datuma začetka veljavnosti spremembe v skladu z odstavkom 3 zgoraj, se šteje, da je izstopila iz te konvencije.Člen XXXI1. Vsaka pogodbenica lahko izstopi iz konvencije 30. junija vsako leto, če najkasneje do 1. januarja tega leta pisno o tem obvesti depozitarja, ki po prejemu tega obvestila to takoj sporoči drugim pogodbenicam.2. Katera koli druga pogodbenica lahko v 60 dneh po prejemu izvoda tega obvestila od depozitarja pisno obvesti depozitarja o svojem izstopu in s tem konvencija 30. junija istega leta preneha veljati za pogodbenico, ki je poslala takšno obvestilo.3. Izstop katere koli članice Komisije iz te konvencije ne vpliva na njene finančne obveznosti po tej konvenciji.Člen XXXIIDepozitar obvesti vse pogodbenice o naslednjem:(a) podpisih te konvencije in deponiranju listin o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu;(b) datumu začetka veljavnosti te konvencije in vsake njene spremembe.Člen XXXIII1. Ta konvencija, v kateri so angleško, francosko, rusko in špansko besedilo enako verodostojna, se deponira pri vladi Avstralije, ki pošlje njene pravilno potrjene izvode vsem podpisnicam in pristopnim pogodbenicam.2. To konvencijo registrira depozitar v skladu s členom 102 Ustanovne listine Združenih narodov.V potrditev tega so podpisani, ki so bili pravilno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.Sestavljeno v Canberri, 20. maja 1980--------------------------------------------------PRILOGAARBITRAŽNO SODIŠČEArbitražno sodišče, navedeno v odstavku 3 člena XXV, se sestavi iz treh razsodnikov, ki se imenujejo na naslednji način:Pogodbenica, ki začne postopek, sporoči ime razsodnika drugi pogodbenici, ki nato v 40-ih dneh po tem uradnem obvestilu sporoči ime drugega razsodnika. Pogodbenice v 60-ih dneh po imenovanju drugega razsodnika imenujejo tretjega razsodnika, ki ne sme biti državljan prve ali druge pogodbenice in ne sme biti istega državljanstva kot prva dva razsodnika. Tretji razsodnik predseduje sodišču.Če drugi razsodnik ni bil imenovan v predpisanem roku ali se pogodbenice niso v predpisanem roku dogovorile o imenovanju tretjega razsodnika, tega razsodnika na zahtevo prve ali druge pogodbenice izbere in imenuje generalni sekretar Stalnega arbitražnega sodišča med osebami z mednarodnim ugledom, ki po državljanstvu ne spadajo v državo, ki je pogodbenica te konvencije.Arbitražno sodišče določi lokacijo svojega sedeža in sprejme svoj poslovnik.Razsodba arbitražnega sodišča se tvori z večino njegovih članic, ki se ne smejo vzdržati od glasovanja.Vsaka pogodbenica, ki ni udeleženka spora, lahko s soglasjem arbitražnega sodišča poseže v zasedanje.Razsodba arbitražnega sodišča je končna in zavezujoča za vse udeleženke spora in za vse pogodbenice, ki posežejo v postopek in se mora takoj izpolniti. Arbitražno sodišče razloži razsodbo na zahtevo ene od udeleženk spora ali katere koli pogodbenice, ki je posegla v postopek.Če arbitražno sodišče zaradi posebnih okoliščin primera ne odloči drugače, udeleženke spora prispevajo enak delež za poravnavo stroškov sodišča, vključno z osebnimi prejemki članov sodišča.--------------------------------------------------


title: 2006/819/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o zaključnem računu glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/53

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 27. aprila 2006
   o zaključnem računu glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004
   (2006/819/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2003 (KOM(2005)0449),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije o bilancah stanj in računov 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za finančno leto 2004 (KOM(2005)0485 – C6-0430/2005),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije o poročilu o finančnem poslovanju 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za leto 2004 (KOM(2005)0307),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, ki so financirane iz šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004 skupaj z odgovori revidiranih institucij (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (2),

               —

               ob upoštevanju posebnega poročila št. 2/2005 Računskega sodišča o proračunski pomoči Evropskega razvojnega sklada (ERS) državam AKP: upravljanje vidika reforme javnih financ s strani Komisije, z odgovori Komisije (3),

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 22. februarja 2006 (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 – C6-0095/2006, 5680/2006 – C6-0096/2006, 5681/2006 – C6-0097/2006),

               —

               ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega Finančnega protokola k četrti Konvenciji AKP-ES (4),

               —

               ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, podpisanem v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES (5),

               —

               ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES,

               —

               ob upoštevanju člena 74 Finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru četrte Konvencije AKP-ES (6),

               —

               ob upoštevanju člena 119 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z devetim Evropskim razvojnim skladom (7),

               —

               ob upoštevanju člena 70 in tretje alinee člena 71 ter Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A6-0110/2006),

               1.

               ugotavlja, da je bilo finančno stanje šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada na dan 31. decembra 2004 naslednje:
               Skupna poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2004

                           (mio. EUR)

                              Stanje ob koncu leta 2003
                               (10)

                              Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2004
                               (10)

                              Stanje ob koncu leta 2004
                               (10)

                           Skupni znesek

                           Stopnja izvrševanja % (9)

                           6.
                           ERS

                           7.
                           ERS

                           8.
                           ERS

                           9.
                           ERS

                           Skupni znesek

                           6.
                           ERS

                           7.
                           ERS

                           8.
                           ERS

                           9.
                           ERS

                           Skupni znesek  (10)

                           Stopnja izvrševanja % (9)

                                       A –

                                       VIRI SREDSTEV
                                        (8)

                              43 408,7

                           -32,2

                           -58,4

                           - 172,3

                           656,0

                              393,1

                              7 439,4

                              10 867,7

                              11 590,6

                              13 904,1

                              43 801,8

                           B –   PORABA

                                       1.

                                       Finančne obveznosti

                              33 317,0

                              76,8

                              -32,2

                              -58,4

                              - 172,3

                              2 638,1

                              2 375,2

                              7 439,4

                              10 867,7

                              11 590,6

                              5 794,5

                              35 692,2

                              81,5

                                       2.

                                       Posamezne pravne obveznosti

                              27 566,9

                              63,5

                              28,7

                              121,4

                              848,7

                              1 747,5

                              2 746,3

                              7 378,3

                              10 418,5

                              9 775,2

                              2 741,2

                              30 313,2

                              69,2

                                       3.

                                       Plačila
                                        (9)

                              23 504,1

                              54,1

                              30,0

                              244,5

                              1 191,9

                              947,6

                              2 413,9

                              7 312,1

                              9 849,6

                              7 531,1

                              1 225,2

                              25 918,0

                              59,2

                                       C –

                                       Dolgovani znesek (B1–B3)

                              9 812,9

                              22,6

                              127,3

                              1 018,1

                              4 059,5

                              4 569,3

                              9 774,1

                              22,3

                                       D –

                                       Razpoložljiv saldo (A–B1)

                              10 091,7

                              23,2

                              0,0

                              0,0

                              0,0

                              8 109,6

                              8 109,6

                              18,5

                           Vir: Računsko sodišče, na podlagi izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2004.

               2.

               potrdi zaključni račun glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in Evropski investicijski banki ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 301, 30.11.2005, str. 249.

      (2)  UL C 301, 30.11.2005, str. 261.

      (3)  UL C 249, 7.10.2005, str. 1.

      (4)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (5)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (6)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (7)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (8)  Začetna dodelitev sredstev 6., 7., 8. in 9. ERS, obresti, različni viri sredstev in prenosi iz prejšnjih ERS.

      (9)  V odstotkih virov sredstev.

      (10)  Zaradi doslednosti z izkazi stanja in poročilom o finančnem izvajanju, ki ga pripravi Komisija, v te podatke niso vključeni posli, ki jih sedaj neodvisno upravlja EIB (ob koncu leta 2003: 2 245 milijonov EUR sredstev, 366 milijonov EUR finančnih obveznosti, 140 milijonov EUR posameznih pravnih obveznosti in 4 milijone EUR plačil).
   Vir: Računsko sodišče, na podlagi izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2004.
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/56

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2003 (KOM(2005)0449),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije o bilancah stanj in računov 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za finančno leto 2004 (KOM(2005)0485 – C6-0430/2005),

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije o poročilu o finančnem poslovanju 6., 7., 8. in 9. Evropskega razvojnega sklada za leto 2004 (KOM(2005)0307),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o dejavnostih, ki so financirane iz šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada, za proračunsko leto 2004 skupaj z odgovori revidiranih institucij (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (2),

               —

               ob upoštevanju posebnega poročila št. 2/2005 Računskega sodišča o proračunski pomoči Evropskega razvojnega sklada (ERS) državam AKP: upravljanje vidika reforme javnih financ s strani Komisije, z odgovori Komisije (3),

               —

               ob upoštevanju poročila Združenih narodov iz leta 2005 o razvojnih ciljih tisočletja (4),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2001 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o razvojni politiki Evropske skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2005 o delu Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v letu 2004 (6),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 (7),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (8),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila o delu Urada za sodelovanje EuropeAid za leto 2004,

               —

               ob upoštevanju sporočila Komisije o letnem poročilu 2005 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2004 (KOM(2005)0292),

               —

               ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 22. februarja 2006 (5677/2006 – C6-0094/2006, 5679/2006 – C6-0095/2006, 5680/2006 – C6-0096/2006, 5681/2006 – C6-0097/2006),

               —

               ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med skupino afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju (Benin) dne 23. junija 2000 (9) (Sporazum iz Cotonouja),

               —

               ob upoštevanju člena 33 notranjega sporazuma z dne 20. decembra 1995 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi drugega Finančnega protokola k četrti Konvenciji AKP-ES (10),

               —

               ob upoštevanju člena 32 notranjega sporazuma z dne 18. septembra 2000 med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta (11), o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti na podlagi Finančnega protokola k Sporazumu iz Cotonouja in o dodelitvi finančne pomoči za čezmorske države in ozemlja, za katere velja četrti del Pogodbe ES,

               —

               ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES,

               —

               ob upoštevanju člena 74 Finančne uredbe z dne 16. junija 1998 o sodelovanju v razvojnem financiranju v okviru četrte Konvencije AKP-ES (12),

               —

               ob upoštevanju členov 119 in 120 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z devetim Evropskim razvojnim skladom (13),

               —

               ob upoštevanju člena 70 in tretje alinee člena 71 ter Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za razvoj (A6-0110/2006),

               A.

               ker člen 119 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti Evropski razvojni sklad, od Komisije zahteva, da ustrezno ukrepa glede na pripombe, ki so priložene sklepu o podelitvi razrešnice, in da na zahtevo Parlamenta poroča o sprejetih ukrepih na podlagi navedenih pripomb in opomb,

               B.

               ker se je reforma upravljanja zunanje pomoči Skupnosti začela maja 2000 (14) in reforma razvojne politike Skupnosti novembra 2000 (15),

               C.

               ker je Sporazum iz Cotonouja začel veljati 1. aprila 2003,

         ERS in razvojni cilji tisočletja (RCT)

               1.

               meni, da razvojna politika predstavlja ključni element zunanjepolitičnega delovanja Unije: njen cilj je odprava revščine z gospodarskimi in socialnimi reformami ter s krepitvijo socialne in zdravstvene infrastrukture ter infrastrukture s področja vzgoje in izobraževanja, večanje proizvodnih zmogljivosti revnega prebivalstva, zagotavljanje okoljske trajnosti in zagotavljanje podpore zadevnim državam pri pospeševanju rasti in razvoju lokalnih potencialov; pozdravlja vztrajnost Komisije pri prizadevanju za uresničenje RCT;

               2.

               ocenjuje, da je Evropski razvojni sklad (ERS) pomembno orodje za uresničevanje te politike v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) in da bi se morala njegova učinkovitost okrepiti z osredotočenostjo na dejavnosti, katerih cilj je odpraviti revščino, in hitrim izvajanjem, ki naj ga spremljajo preglednost, odgovornost ter skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

               3.

               zaveda se težav pri merjenju vpliva pomoči Skupnosti pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja v okolju, kjer je prisotnih več donatorjev; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za vzpostavitev ustreznega mehanizma za merjenje takega vpliva in se ne omeji le na merjenje napredka, ki ga države v razvoju dosegajo pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

               4.

               soglaša z Računskim sodiščem (16), da obstaja potreba po objektivnih, koristnih in splošnih kazalnikih za merjenje rezultatov pomoči; pričakuje, da bo to doseženo v obdobju 2007–2013;

               5.

               poudarja, da je bilo v letu 2004 od celotnih finančnih sredstev EuropeAid za države AKP (ERS in splošni proračun EU) v višini 2 723 milijonov EUR 41 % (1 129 milijonov EUR) odobrenih za infrastrukturo in socialne službe; obžaluje dejstvo, da je bilo le 12 milijonov EUR (0,4 %) namenjenih osnovnemu izobraževanju in 74 milijonov EUR (2,7 %) osnovnemu zdravstvu kljub priporočilu iz odstavka 6 svoje predhodne resolucije o razrešnici (17); poziva Komisijo, da poveča sredstva, namenjena tem sektorjem, in zahteva znatno povečanje odstotka porabe Evropske unije za razvojno sodelovanje, namenjeno za osnovno izobraževanje in zdravstvo v državah v razvoju;

               6.

               vztraja, da je treba v naslednjem svežnju strateških dokumentov držav večjo prednost dati pomembnima razvojnima ciljema tisočletja, zdravstvu in izobraževanju;

               7.

               pozdravlja dejstvo, da je bila sektorska proračunska podpora (18) opredeljena kot sredstvo za povečanje ravni financiranja v izobraževanju in zdravstvu; meni, da je ta možnost bolj učinkovita kot splošna proračunska podpora, tudi če je povezana z napredkom v tem sektorju;

               8.

               podpira Komisijo v njenih prizadevanjih za izvajanje določb Sporazuma iz Cotonouja; vendar ugotavlja, da Komisija ni primerno spodbujala pravične trgovine, čeprav to določa člen 23(g) Sporazuma; poziva Komisijo, da podpre vse določbe Sporazuma iz Cotonouja, zlasti člen 23(g);

               9.

               ocenjuje, da vrednote demokratizacije, dobrega upravljanja, človekovih pravic, enakih možnosti, zlasti spoštovanja pravic žensk, krepitve pravne države ter razvoja zmogljivosti sodne in civilne uprave niso pomembne le same po sebi kot cilji zunanje pomoči, ampak lahko tudi pozitivno vplivajo na dobro upravljanje projektov, namenjenih zunanji pomoči;

         Poslovne knjige

               10.

               je zaskrbljen, ker posodobitev računovodskih izkazov ERS ni bila izvedena v določenem roku in ker se za vodenje računov trenutno uporablja obstoječi sistem OLAS („On-line Accounting System“); zahteva, da se ga dvakrat na leto obvešča o napredku posodobitve novega integriranega informacijskega sistema (ABAC-FED) ter njegovega izvajanja na sedežu in v okviru delegacij;

               11.

               ugotavlja, da so sredstva ERS, ki jih upravlja Evropska investicijska banka (EIB), kljub dejstvu, da niso predmet nadzora Računskega sodišča oziroma Parlamenta v okviru postopka razrešnice, vključena v računovodske izkaze ERS; meni, da bi se preglednost povečala, če bi informacije o teh sredstvih (zneski glede na vrsto uporabe, pregled rezultatov) predložili organu, pristojnemu za podelitev razrešnice in odgovornemu za potrditev računovodskih izkazov ERS; poziva EIB in Komisijo, da zagotovita te informacije in jih objavita v svojih poročilih v zvezi z ERS;

         Izjava o zanesljivosti

               12.

               ugotavlja, da Računsko sodišče (19) meni, da računovodski izkazi zanesljivo kažejo prihodke in odhodke šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada, z izjemo naslednjih težav:

                           (a)

                           nepopolnost virov sredstev, ker Komisija ni v zadostni meri preučila, kateri del neporavnanih predujmov morajo dolžniki povrniti ERS;

                           (b)

                           nepopolnost določb o dvomljivih terjatvah, ki ne odražajo resnične vsote neizterljivih dolgov;

                           (c)

                           nezanesljivost bilance sredstev Stabex, navedene v poročilu, priloženemu izkazom stanja (832 milijonov EUR);

               13.

               glede na letno poročilo Računskega sodišča ugotavlja, da poročilo o delu generalnega direktorja EuropeAid ne omenja pomembnih pomanjkljivosti notranjega nadzora; ugotavlja, da te pomanjkljivosti zadevajo zlasti nezadostne revizije in nadaljnje ukrepanje ter da so pomanjkljive vodstvene sposobnosti nacionalnih odredbodajalcev povzročile vedno večjo delovno obremenitev delegacij; od Komisije zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe in o tem poroča;

               14.

               ugotavlja, da Računsko sodišče za s tem povezane poslovne dogodke meni, da so prihodki, navedeni v računovodskih izkazih, dodeljena sredstva za Evropski razvojni sklad ter obveznosti in plačila v celoti zakoniti in pravilni;

               15.

               opozarja, da Računsko sodišče v letnem poročilu poudarja, da primerov namerne nepravilnosti in korupcije, storjenih zunaj kontrolnega okolja Komisije, zaradi njihove narave ni mogoče sistematično odkrivati z uporabo revizijske politike in standardov sodišča; ocenjuje, da mora zato Komisija pri vseh ukrepih v zvezi z zunanjo pomočjo zagotoviti:

                           —

                           zaščito, razširitev, okrepitev ali večjo učinkovitost svojega kontrolnega okolja,

                           —

                           zaščito oseb, ki razkrivajo goljufije in nepravilnosti, tako v okviru služb Komisije in njenih posrednikov kot pri nacionalnih odredbodajalcih in upravičencih ob upoštevanju zgoraj navedenega priporočila iz odstavka 9;

         Poročilo o finančnem poslovodenju

               16.

               pozdravlja povečanje količine in kakovosti informacij v poročilu o finančnem poslovodenju, vendar tako kot Računsko sodišče poziva Komisijo, naj bo poročilo v prihodnosti še bolj podrobno, predvsem zato, da bi omogočilo primerjavo zneskov, namenjenih za projekte, proračunske podpore in nenačrtovane pomoči v okviru 9. ERS s tistimi v okviru predhodnih ERS ter da bi dovoljevalo pregled pripadajočih upravnih izdatkov;

               17.

               pozdravlja dejstvo, da se je povprečno število zaposlenih na 10 milijonov EUR upravljanih sredstev povečalo s 4,1 v letu 1999 na 4,8 v letu 2004; obžaluje, da te številke za evropske donatorje ostajajo veliko pod povprečjem in da trenutno padajo;

         Odgovornost

               18.

               ugotavlja, da medtem ko je komisar za razvoj in človekoljubno pomoč odgovoren za politiko ERS ter posebna vprašanja pripadajočih projektov in programov, ki jih upravlja EuropeAid, je komisar za zunanje odnose in evropsko sosedsko politiko odgovoren za splošno politiko in upravljanje v zvezi z delovanjem EuropeAida, ki je izvajalec ERS; ostaja zaskrbljen, ker lahko pomanjkanje jasnosti pri delitvi odgovornosti povzroči dvoumnosti in nepravilnosti; poziva Komisijo, da jasneje določi odgovornosti v zvezi z ERS in zunanjo pomočjo;

         Izvrševanje in neporavnane obveznosti (RAL)

               19.

               ugotavlja, da EuropeAid za ERS ob koncu leta 2004 navaja neporavnane obveznosti v višini 9 776 milijonov EUR in 11 607 milijonov EUR za proračunske vrstice, ki jih upravlja; meni, da je ta raven nesprejemljivo visoka, in zahteva, da Komisija pospeši izvajanje zunanje pomoči;

               20.

               poudarja, da je hitrejše izvajanje sicer zaželeno, vendar to ne zadostuje za ugotovitev, da se je delovanje Evropskega razvojnega sklada izboljšalo, in je potrebno tudi boljše doseganje ciljev; upošteva primerjavo med cilji in dosežki, vključenimi v poročilo o finančnem poslovodenju, vendar od Komisije zahteva, da si prizadeva za določitev merljivih ciljev, kakor so opredeljeni v Finančni uredbi;

               21.

               poziva Komisijo, da preuči izvedljivost upravnih, zakonodajnih, tehničnih in drugih ukrepov, da bi pred načrtovanjem nadaljnjih povišanj prispevala k boljšemu obvladovanju in zmanjšanju neporavnanih obveznosti na področjih zunanje pomoči, ter da o tem poroča;

         Proračunska podpora za države AKP

               22.

               upošteva povečan pomen proračunske podpore v višini 624 milijonov EUR, ki je bila v letu 2004 izplačana v 23 državah AKP; priznava, da lahko ta podpora učinkovito prispeva k uresničitvi ciljev zmanjšanja revščine in izboljšanja upravljanja javnih financ v državah upravičenkah, zlasti s krepitvijo njihovega „občutka za lastništvo“; poziva Komisijo, da izboljša instrumente za oceno gospodarskih reform in kakovosti upravljanja javnih financ kot pogojev za upravičenost do proračunske podpore v smislu člena 61(2) Sporazuma iz Cotonouja (20);

               23.

               podpira prizadevanje Komisije za vzpostavitev in izboljšanje instrumentov, potrebnih za spremljanje in vrednotenje napredka pri izvajanju reforme javnih financ v državah upravičenkah; pričakuje, da bodo odločitve in finančni sporazumi ter uporaba primernih orodij za nadaljevanje uveljavljanja reform odslej predstavljeni na bolj strukturiran način, da bi jasno pokazali ustreznost smeri reform javnih financ držav upravičenk;

               24.

               od Komisije pričakuje, da bo posebno pozornost namenila izterjavi domačih prihodkov in boju proti goljufijam in korupciji v državah upravičenkah ter da si bo znova prizadevala za primerno upoštevanje težav v okviru izvajanja reform javnih financ;

               25.

               poziva Komisijo, da po možnostih izboljša odnose z drugimi donatorji na lokalni ravni, zlasti glede informacij o dodeljevanju in porazdelitvi proračunske pomoči, da bi izboljšali zasnovo in načrtovanje reform javne pomoči ter s tem vrednotenje kakovosti in učinkovitosti takšnih reform;

               26.

               spodbuja Komisijo, da okrepi in sistematizira sodelovanje z vrhovnimi revizijskimi ustanovami ter čim bolj spodbudi vlade držav upravičenk, da zagotovijo dejavnejše parlamentarno sodelovanje v postopku revizije in reforme javnih financ;

         Vrhovne revizijske ustanove

               27.

               opozarja na pomen, ki ga Parlament, Svet in Računsko sodišče pripisujejo vključitvi vrhovnih revizijskih ustanov držav AKP v nadzor ERS (21);

               28.

               ugotavlja, da Komisija preučuje različne načine za podpiranje in spodbujanje vloge vrhovnih revizijskih ustanov v državah AKP; zahteva, da se mu za naslednjo podelitev razrešnice pravočasno posreduje poročilo o oceni različnih možnosti in stanju njihovega izvajanja;

         Vključitev v proračun

               29.

               meni, da bi vključitev ERS v proračun odpravila številne zaplete in težave glede izvajanja naslednjih ERS, pomagala pospešiti izplačila in zmanjšati sedanji demokratični primanjkljaj;

               30.

               opozarja na svojo zgoraj omenjeno resolucijo z dne 8. junija 2005, v kateri je zapisal:
               „Evropski razvojni sklad (ERS):
               ponovno opozarja, da je Evropski parlament močno podpiral vključitev ERS v splošni proračun na podlagi načela enotnosti proračuna in zaradi preglednosti, vendar pa ugotavlja, da vključitev v proračun v finančnem smislu ne bi smela ogrožati drugih politik; zato poudarja, da je vključitev v proračun sprejemljiva le, če splošna zgornja meja finančnega okvira ustvari dodatna sredstva v splošnem proračunu; poudarja, da je treba v proračunu predvidena odobrena sredstva namensko dodeliti, da bi preprečili negativen učinek na države AKP; poudarja, da je treba spoštovati načelo partnerstva z državami AKP, ko bo ERS vključen v splošni proračun“;

               31.

               obžaluje, da Evropski svet na zasedanju v Bruslju dne 15. in 16. decembra 2005 ni sprejel vključitve ERS v proračun, vendar pozdravlja dejstvo, da so se države članice strinjale z odobritvijo 22 682 milijonov EUR po tekočih cenah za sodelovanje z državami AKP v obdobju 2008–2013; kljub temu poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta vključevanje tega ERS v splošni proračun; pričakuje končno odločitev o Finančni perspektivi 2007–2013 po sporazumu med Parlamentom in Svetom o novem medinstitucionalnem sporazumu;

         Prenos upravljanja pomoči in podpore

               32.

               podpira prenos sredstev in pristojnosti odločanja s Komisije na delegacije Komisije; pričakuje, da bo ta nova organizacijska struktura prispevala k še hitrejšemu izvajanju obveznosti in plačil ter zagotavljanju boljšega spremljanja projektov;

               33.

               upošteva tveganje, ki ga prinaša postopek prenosa pristojnosti na delegacije Komisije v državah AKP, kot so težave pri iskanju primernega osebja in možnost neskladne razlage pravil med delegacijami Komisije; poudarja, da je treba izboljšati pravila in najti ravnotežje med okrepljenimi kontrolnimi mehanizmi in potrebo po poročanju na eni strani ter učinkovitim in hitrim odločanjem v delegacijah pri sprejemanju glavnih odločitev o projektih na drugi strani;

               34.

               pozdravlja, da se je prenos sredstev in pristojnosti odločanja izvedel skoraj za vse delegacije; zahteva zagotovilo, da prenos sredstev in pristojnosti odločanja na delegacije spremljajo usposabljanje osebja in ustrezne kontrole; zahteva poročilo, ki prikazuje stanje postopka prenosa, opisuje pričakovane prednosti z merljivimi kazalci in določa prednosti, ki so bile do zdaj dosežene, ter pojasnjuje strukture kontrole, vzpostavljene v delegacijah, vključno s stanjem izvajanja standardov notranjega nadzora;

         Sredstva Stabex

               35.

               ugotavlja, da je Komisija v letu 2004 naredila popis sredstev Stabex, iz katerega izhaja, da nekatere države AKP ne zagotavljajo zahtevanih finančnih poročil, in zato Komisiji ni uspelo potrditi na podlagi zanesljivih dokazil nedoločenega deleža bančnega salda, prijavljenega v višini 832 milijonov EUR; ponavlja zahtevo iz prejšnjega leta, da mora Komisija sodelovati z državami upravičenkami, da se izboljša nadzor in zagotovi, da se neizplačana sredstva čim prej dodelijo;

         Standardi notranjega nadzora

               36.

               pozdravlja prizadevanje Komisije na področju notranjega nadzora; kljub temu je zaskrbljen, ker Komisija spoštuje le osnovne smernice nekaterih standardov nadzora; poziva Komisijo, da poroča o spoštovanju standardov notranjega nadzora;

         Prepoznavnost in preglednost

               37.

               poziva Komisijo, da v interesu večje preglednosti in boljše informiranosti glede zanesljivosti in dobrega upravljanja v povezavi z izvajanjem šestega, sedmega, osmega in devetega ERS podrobneje pojasni svoj odgovor na zahtevo Računskega sodišča, naj posreduje dodatno razlago ključnih vprašanj, ki jih je postavilo v odstavku 8(a) poglavja I letnega poročila; ta vprašanja se nanašajo na povišanje sredstev devetega ERS, še posebej na postavke, ki zadevajo odobreno pomoč Demokratični republiki Kongo;

               38.

               priznava, da je Komisija dosegla napredek pri zagotavljanju boljše prepoznavnosti ukrepov Skupnosti na področju zunanje pomoči, in jo spodbuja k nadaljnjemu prizadevanju; kljub temu obžaluje, da pri številnih projektih in programih, izvedenih skupaj z organi Združenih narodov in drugimi organizacijami, pomembno sodelovanje Evropske unije ni bilo javno prepoznano; poziva Komisijo, da od teh organizacij zahteva:

                           —

                           zagotavljanje dobre javne prepoznavnosti prispevkov in sodelovanja Evropske unije,

                           —

                           zagotavljanje določb, ki omogočajo izvajanje ukrepov vrednotenja, revizije in nadzora na primerni ravni, tudi za projekte in programe, izvedene skupaj s temi mednarodnimi organizacijami ali nevladnimi organizacijami ali z njihovim posredovanjem.

      (1)  UL C 301, 30.11.2005, str. 249.

      (2)  UL C 301, 30.11.2005, str. 261.

      (3)  UL C 249, 7.10.2005, str. 1.

      (4)  Poročilo objavil Oddelek za informiranje javnosti OZN, DPI/2005,
   http://millenniumindicators.un.org.

      (5)  UL C 277, 1.10.2001, str. 130.

      (6)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 142.

      (7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0224.

      (8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0445.

      (9)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (10)  UL L 156, 29.5.1998, str. 108.

      (11)  UL L 317, 15.12.2000, str. 355.

      (12)  UL L 191, 7.7.1998, str. 53.

      (13)  UL L 83, 1.4.2003, str. 1.

      (14)  Sporočilo Komisije o reformi upravljanja zunanje pomoči, ki ga je Komisija sprejela 16. maja 2000.

      (15)  Izjava Sveta in Komisije o razvojni politiki Evropske skupnosti, ki jo je sprejel Svet za splošne zadeve (razvoj) dne 10. novembra 2000.

      (16)  Posebno poročilo št. 4/2005 odstavek 63.

      (17)  UL L 196, 27.7.2005, str. 155.

      (18)  Odgovor na vprašanje 1.4 vprašalnika Odbora za razvoj (DEVE).

      (19)  Računsko sodišče, Letno poročilo za proračunsko leto 2004, str. 261.

      (20)
   „Neposredna proračunska pomoč v podporo makroekonomskim ali področnim reformam se odobri:

               (a)

               če je upravljanje z javnimi izdatki dovolj pregledno, odgovorno in smotrno;

               (b)

               če obstajajo jasno določene makroekonomske ali področne politike, ki jih vzpostavi država sama in s katerimi soglašajo najpomembnejši vlagatelji; in

               (c)

               če so javna naročila odprta in pregledna.“

      (21)  Glej točke 21 do 24 resolucije, ki vključuje pripombe, priložene sklepu o razrešnici Komisiji glede izvrševanja proračuna šestega, sedmega in osmega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2002 (UL L 330, 4.11.2004, str. 128).


title: Sklep Sveta z dne 18. marca 1975 o sklenitvi Mednarodne konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov in o sprejetju Priloge o carinskih skladiščih

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31975D0199

Uradni list L 100 , 21/04/1975 str. 0001 - 0001 finska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 2 str. 0036  grška posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 12 str. 0005  švedska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 2 str. 0036  španska posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 2 str. 0233  portugalska posebna izdaja poglavje 02 zvezek 2 str. 0233

		Sklep Svetaz dne 18. marca 1975o sklenitvi Mednarodne konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov in o sprejetju Priloge o carinskih skladiščih(75/199/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker lahko Mednarodna konvencija o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov, ki jo je pripravil Svet za carinsko sodelovanje, učinkovito pripomore k razvoju mednarodne trgovine;ker mora v skladu s členom 11 Konvencije vsaka podpisnica ob pristopu h Konvenciji sprejeti tudi eno od prilog; ker naj bi Skupnost sprejela Prilogo o carinskih skladiščih;ker naj bi sklenili Konvencijo in sprejeli Prilogo,SKLENIL:Člen 1Mednarodna konvencija o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov s Prilogo o carinskih skladiščih je sklenjena in sprejeta s strani Skupnosti.Besedili Konvencije in Priloge sta priloženi k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb, pooblaščenih za podpisovanje konvencije v skladu s členom 1, in za sprejetje Priloge, v skladu s členom 1, in je pooblaščen za prenos pooblastil, potrebnih, za zavezo Skupnosti.Te osebe uradno obvestijo Generalnega sekretarja Sveta za carinsko sodelovanje, da je za uporabo prej navedene priloge treba carinska območja držav članic Evropske gospodarske skupnosti obravnavati kot enotno območje.V Bruslju, 18. marca 1975Za SvetPredsednikR. Ryan--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2015/1510 z dne 4. septembra 2015 o imenovanju estonskega člana in estonskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               10.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 236/8

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1510
   z dne 4. septembra 2015
   o imenovanju estonskega člana in estonskega nadomestnega člana Odbora regij
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga estonske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi smrti Urve ERIKSON se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi imenovanja Marta VÕRKLAEVA za člana Odbora regij se bo sprostilo mesto nadomestnega člana –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

               —

               Mart VÕRKLAEV, Member of Rae Municipal Council.

         Člen 2
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

               —

               Juri GOTMANS, Mayor of Haanja Municipality.

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 4. septembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  UL L 20, 27.1.2015, str. 42.

      (2)  UL L 31, 7.2.2015, str. 25.

      (3)  UL L 159, 25.6.2015, str. 70.


title: 2012/734/: Sklep Sveta z dne 25. junija 2012 o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani in o začasni uporabi dela IV Sporazuma glede trgovinskih zadev

text:
               15.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/1

         SKLEP SVETA
   z dne 25. junija 2012
   o podpisu Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani in o začasni uporabi dela IV Sporazuma glede trgovinskih zadev
   (2012/734/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. aprila 2007 pooblastil Komisijo, da se v imenu Evropske unije in njenih držav članic pogaja o sporazumu o pridružitvi s Srednjo Ameriko. Pogajalske smernice so bile spremenjene 10. marca 2010, da se je v pogajalski proces lahko vključila Panama.

               (2)

               Ta pogajanja so se zaključila maja 2010 na vrhu EU-Latinska Amerika in Karibi v Madridu, Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) pa je bil parafiran 22. marca 2011.

               (3)

               Člen 353(4) Sporazuma določa začasno uporabo dela IV Sporazuma glede trgovinskih zadev.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Evropske unije, del IV Sporazuma pa začasno uporabljati, do zaključka postopkov za sklenitev Sporazuma.

               (5)

               Sporazum ne vpliva na pravice vlagateljev držav članic do koristi na podlagi katere koli ugodnejše obravnave, določene v katerem koli sporazumu v zvezi z vlaganji, katerega pogodbenici sta država članica in srednjeameriška republika, ki je podpisnica.

               (6)

               Začasna uporaba dela IV Sporazuma ne prejudicira delitve pristojnosti med Evropsko unijo in njenimi državami članicami v skladu s Pogodbama.

               (7)

               V skladu s členom 218(7) Pogodbe je primerno, da Svet pooblasti Komisijo za odobritev sprememb seznama geografskih označb, ki jih Pododbor za intelektualno lastnino priporoči Pridružitvenemu odboru, ta pa jih predloži v odobritev Pridružitvenemu svetu v skladu s členoma 247 in 274.2(a) Sporazuma.

               (8)

               Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb v skladu s Sporazumom.

               (9)

               V skladu s členom 356 Sporazuma je primerno pojasniti, da se Sporazum ne sme razlagati tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.

               (10)

               Določbe Sporazuma, ki sodijo v področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, Združeno kraljestvo in Irsko zavezujejo kot ločeni pogodbenici in ne kot del Evropske unije, razen če Evropska unija in Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo pogodbenico Srednje Amerike, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del Evropske unije v skladu s Protokolom (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.

               (11)

               Če Združeno kraljestvo in/ali Irska preneha(-ta) biti zavezana kot del Evropske unije v skladu s členom 4a navedenega protokola (št. 21), Evropska unija skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko nemudoma obvesti pogodbenico Srednje Amerike o vsaki spremembi njunega stališča. V tem primeru ju določbe Sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen tema pogodbama –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Evropska unija začasno uporablja del IV Sporazuma v skladu s členom 353(4) Sporazuma do zaključka postopkov za njegovo sklenitev. Člen 271 se ne uporablja začasno.
   Da določi datum za začasno uporabo, Svet določi datum, do katerega je treba republikam Srednje Amerike poslati uradno obvestilo iz člena 353(4) Sporazuma. Navedeno uradno obvestilo vsebuje sklic na določbo, ki se začasno ne uporablja.
   Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije objavi datum, od katerega se začasno uporablja del IV Sporazuma.
   Člen 4
   Za namene člena 247 Sporazuma Komisija v imenu Evropske unije s sklepi Pridružitvenega sveta na predlog Pododbora za intelektualno lastnino odobri spremembe Sporazuma, ki zadevajo geografske označbe. Če zainteresirane strani po nasprotovanju v zvezi z geografskimi označbami ne morejo doseči dogovora, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1).
   Člen 5
   1.   Ime, zaščiteno v skladu s Prilogo XVIII Sporazuma (Zaščitene geografske označbe), lahko uporablja vsak subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so v skladu z ustrezno specifikacijo.
   2.   Države članice in institucije Evropske unije uveljavljajo zaščito iz člena 246 Sporazuma, vključno na zahtevo zainteresirane strani.
   Člen 6
   Za sprejetje potrebnih izvedbenih pravil za uporabo pravil iz Dodatka 2A Priloge II (O opredelitvi pojma "izdelki s poreklom" in načinih upravnega sodelovanja) in Dodatka 2 Priloge I (Odprava carin) k Sporazumu se uporablja člen 247a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2).
   Člen 7
   Sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.
   Člen 8
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 25. junija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

      (2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.


title: 2012/71/EU: Sklep Sveta z dne 23. januarja 2012 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v okviru Posebnega odbora EU-Čile za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu v zvezi s Prilogo III k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja

text:
               8.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 35/2

         SKLEP SVETA
   z dne 23. januarja 2012
   o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v okviru Posebnega odbora EU-Čile za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu v zvezi s Prilogo III k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja
   (2012/71/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega odstavka člena 207 (4) Pogodbe v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Preferencialna pravila o poreklu so ključna za pravilno delovanje sporazumov o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi trgovinskimi partnerji, vključno s Čilom. Sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi) je bil podpisan 18. novembra 2002.

               (2)

               Priloga III k Sporazumu o pridružitvi določa opredelitev pojma izdelkov s poreklom in načine upravnega sodelovanja. Veljati je začela 1. februarja 2003.

               (3)

               Pojasnjevalne opombe k Prilogi III, ki carinskim organom zagotavljajo jasne smernice v zvezi s praktično uporabo navedene priloge, so veljavne od 1. januarja 2004.

               (4)

               Cilj Sporazuma o pridružitvi, med drugim njegovega člena 58, je odpraviti carine za izdelke, ki imajo poreklo v eni pogodbenici in se izvažajo v drugo pogodbenico, s sklicevanjem na pravila o poreklu iz Priloge III k navedenemu sporazumu. Člen 36(2) navedene priloge se nanaša na „carinsko območje Skupnosti“.

               (5)

               Stališče, ki ga sprejme Unija v okviru Posebnega odbora EU-Čile za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu, bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki ga sprejme Evropska unija v okviru Posebnega odbora EU-Čile za carinsko sodelovanje in pravila o poreklu v zvezi s Prilogo III k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani o opredelitvi pojma izdelkov s poreklom in načinih upravnega sodelovanja, temelji na osnutku sklepa navedenega posebnega odbora EU-Čile, priloženega temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. januarja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. GJERSKOV

      (1)  UL L 352, 30.12.2002, str. 3.

      SKLEP št. …/201_ POSEBNEGA ODBORA EU – ČILE ZA CARINSKO SODELOVANJE IN PRAVILA O POREKLU
      z dne
      v zvezi s Prilogo III k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani o opredelitvi pojma izdelki s poreklom in načinih upravnega sodelovanja
      POSEBNI ODBOR JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi), podpisanega 18. novembra 2002, in zlasti pojmov „carinsko območje Skupnosti“ iz člena 36(2) Priloge III k navedenemu sporazumu o opredelitvi pojma izdelkov s poreklom in načinov upravnega sodelovanja,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Priloga III k Sporazumu o pridružitvi določa pravila o poreklu za izdelke s poreklom z ozemelj pogodbenic navedenega sporazuma.

                  (2)

                  Priloga III k Sporazumu o pridružitvi se v svojem besedilu sklicuje na izraz „Skupnost“.

                  (3)

                  Za namene Priloge III k Sporazumu o pridružitvi je primerno opredeliti izraza „Skupnost“ in „carinsko območje Skupnosti“, in sicer v obliki pojasnjevalne opombe k navedeni prilogi, da se zagotovi pravilna ozemeljska uporaba navedene priloge –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Za namene člena 36(2) Priloge III k Sporazumu o pridružitvi izraz „carinsko območje Skupnosti“ zajema carinsko območje Evropske skupnosti (sedaj Evropska unija), kot je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2), ne glede na kakršne koli spremembe ali razveljavitve obstoječe zakonodaje v prihodnosti.
      Ta pojasnjevalna opomba k Prilogi III ne posega v Naslov VII o Ceuti in Melilli iz navedene priloge.
      Člen 2
      Za namene Priloge III k Sporazumu o pridružitvi pomeni izraz „Skupnost“ carinsko območje Evropske skupnosti (sedaj Evropska unija), kot je določeno v členu 1 tega sklepa.
      Člen 3
      Ta sklep začne veljati šestdeset dni po dnevu, ko zadnja pogodbenica uradno sporoči, da so njeni notranji pogoji glede izvajanja tega sklepa izpolnjeni.

         V …,

               Za Posebni odbor

               Predsednik

         (1)  UL L 352, 30.12.2002, str. 3.

         (2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.


title: Sklep Komisije (EU) 2015/1352 z dne 30. julija 2015 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124)

text:
               5.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 208/33

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1352
   z dne 30. julija 2015
   o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 5124)

   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 108 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013 zahteva od držav članic, katerih valuta ni euro in se odločijo, da bodo odhodke, ki izhajajo iz področne kmetijske zakonodaje, izplačale v eurih namesto v svoji nacionalni valuti, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da uporaba eura ne pomeni sistematične prednosti v primerjavi z uporabo nacionalne valute.

               (2)

               Z Odločbo Komisije 2005/443/ES (2) so bili pred tem odobreni ukrepi, ki jih je sporočilo Združeno kraljestvo.

               (3)

               Združeno kraljestvo je 13. aprila 2015 Komisiji priglasilo svojo namero, da bo plačalo odhodke pri posebnih shemah v eurih namesto v funtih šterlingih, in določilo ukrepe, ki se bodo izvajali v skladu s členom 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013, da se zagotovi, da se ne bi pojavila sistematična prednost zaradi uporabe eura namesto funta šterlinga.

               (4)

               Načrtovani ukrepi Združenega kraljestva se lahko povzamejo, kot sledi:

                           —

                           izvajalcem se lahko v eurih izplačajo zneski, določeni v pravnih aktih Unije,

                           —

                           izvajalci prevzemajo celotno tveganje v zvezi z menjalnim tečajem, ki nastane pri naknadni pretvorbi v funt šterling,

                           —

                           izvajalci se obvežejo za najmanj eno leto,

                           —

                           glede osnovnega plačila in drugih neposrednih plačil iz Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) se izvajalci odločijo za plačilo v eurih, ko predložijo vlogo iz člena 13(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 809/2014 (4),

                           —

                           glede tržnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredbo Sveta (EU) št. 1370/2013 (6) je treba izvajalcem vsaj tri mesece vnaprej odobriti, da bodo izplačani v eurih; ravno tako jim je treba dati tri mesece odpovednega roka za odstop od ureditve; nova plačila v eurih so potem mogoča šele po enem letu čakalne dobe.

               (5)

               Navedeni ukrepi so v skladu s ciljem iz Uredbe (EU) št. 1306/2013, tj. preprečitvijo sistematične prednosti, ki izhaja iz uporabe eura namesto nacionalne valute. Zato bi jih bilo treba odobriti.

               (6)

               Odločbo 2005/443/ES je zato treba razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ukrepi, ki jih je 13. aprila 2015 sporočilo Združeno kraljestvo v zvezi s plačilom v eurih nekaterih odhodkov, nastalih zaradi področne kmetijske zakonodaje in navedenih v Prilogi, ter po potrebi vsi delegirani ali izvedbeni akti, sprejeti na podlagi navedenih instrumentov, se odobrijo.
   Člen 2
   Odločba 2005/443/ES se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

      V Bruslju, 30. julija 2015

            Za Komisijo

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

      (2)  Odločba Komisije 2005/443/ES z dne 14. junija 2005 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere izdatke, nastale zaradi pravnih instrumentov v zvezi s skupno kmetijsko politiko (UL L 153, 16.6.2005, str. 33).

      (3)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

      (4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 809/2014 z dne 17. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom, ukrepi za razvoj podeželja in navzkrižno skladnostjo (UL L 227, 31.7.2014, str. 69).

      (5)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

      (6)  Uredba Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (UL L 346, 20.12.2013, str. 12).

      PRILOGA

         UKREPI, IZRAŽENI IN PLAČLJIVI V EURIH

                  Sheme

                  Uredba

                  Sheme neposrednih plačil

                  Uredba (EU) št. 1307/2013

                  Odkup govejega mesa

                  Uredba (EU) št. 1308/2013
                  Uredba (EU) št. 1370/2013

                  Odkup žita

                  Odkup masla

                  Odkup posnetega mleka v prahu

                  Pomoč za zasebno skladiščenje govejega mesa

                  Pomoč za zasebno skladiščenje masla

                  Pomoč za zasebno skladiščenje sira

                  Pomoč za zasebno skladiščenje lanenih vlaken

                  Pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja

                  Pomoč za zasebno skladiščenje prašičjega mesa

                  Pomoč za zasebno skladiščenje ovčjega in kozjega mesa

                  Pomoč za zasebno skladiščenje posnetega mleka v prahu

                  Pomoč za zasebno skladiščenje belega sladkorja

                  Pomoč za razdeljevanje mleka in mlečnih proizvodov otrokom

                  Izvozna nadomestila

                  Izvozna nadomestila za predelane kmetijske proizvode in blago, ki ni navedeno v Prilogi I k PDEU

                  Uredba (EU) št. 510/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1)

                  Uredba (EU) št. 1370/2013

         (1)  UL L 150, 20.5.2014, str. 1.


title: 2008/836/: Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 29. oktobra 2008 o ravnanju z dokumenti civilnih misij za krizno upravljanje in vojaških operacij Evropske unije

text:
               8.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 299/34

      SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

   z dne 29. oktobra 2008
   o ravnanju z dokumenti civilnih misij za krizno upravljanje in vojaških operacij Evropske unije
   (2008/836)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V kolikor dokumenti civilnih misij za krizno upravljanje in vojaških operacij Evropske unije niso dokumenti institucij, potem ne sodijo na področje uporabe prava Skupnosti o zgodovinskih arhivih in dostopu javnosti do dokumentov.

               (2)

               Ker tovrstni dokumenti zadevajo področja dejavnosti Evropske unije, je primerno, da jih arhivira generalni sekretariat Sveta Evropske unije („GSS“). Te dokumente bi bilo odslej treba šteti za dokumente Sveta in jih uvrstiti na področje uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 (1) o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 354/83 z dne 1. februarja 1983 o odpiranju za javnost arhivskega gradiva Evropske gospodarske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2) –

         SKLENILI:
   Člen 1
   1.   Za namene uporabe Uredbe (ES) št. 1049/2001 in Uredbe (EGS, Euratom) št. 354/83 GSS dokumente o zaključenih, potekajočih in prihodnjih civilnih misijah za krizno upravljanje in vojaških operacijah, ki se vodijo pod vodstvom Sveta, po zaključku misij in operacij arhivira; od tega trenutka dalje se ti dokumenti štejejo za dokumente Sveta.
   2.   Dokumenti iz odstavka 1 ne vključujejo dokumentacije v zvezi z osebjem, pogodb s tretjimi stranmi in z njimi povezane dokumentacije ali delovnih dokumentov.
   3.   GSS zagotovi, da so dokumenti, ki so jih države članice ali drugi organi označili za tajne, zaščiteni v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti, sprejetimi s Sklepom Sveta 2001/264/ES (3).
   4.   Države članice GSS pomagajo pri pridobitvi kopij dokumentov iz odstavka 1.
   5.   Dokumenti iz odstavka 1 se v arhivu hranijo na posebnem mestu. Osebje, zadolženo za delo s temi dokumenti, je usposobljeno za ravnanje z dokumenti evropske varnostne in obrambne politike in z njimi povezanimi tajnimi podatki.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 29. oktobra 2008

            Predsednik

         P. SELLAL

      (1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

      (2)  UL L 43, 15.2.1983, str. 1.

      (3)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/146 z dne 26. januarja 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije

text:
               31.1.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 26/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/146
   z dne 26. januarja 2015
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kjotski protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Kjotski protokol) je začel veljati 16. februarja 2005 in vsebuje pravno zavezujoče obveznosti za zmanjšanje emisij v svojem prvem ciljnem obdobju od leta 2008 do leta 2012 za pogodbenice, navedene v Prilogi B h Kjotskemu protokolu. Unija je s Sklepom Sveta 2002/358/ES (1) odobrila Kjotski protokol. Unija in njene države članice so Kjotski protokol ratificirale in se strinjale, da bodo svoje obveznosti iz prvega ciljnega obdobja izpolnjevale skupaj. Islandija je Kjotski protokol ratificirala 23. maja 2002.

               (2)

               Svet je na svojem zasedanju 15. decembra 2009 pozdravil zahtevo Islandije, da izpolni svoje obveznosti iz drugega ciljnega obdobja skupaj z Unijo in njenimi državami članicami, ter pozval Komisijo, da predstavi priporočilo za začetek potrebnih pogajanj o sporazumu z Islandijo, ki je v skladu z načeli in merili, določenimi v svežnju ukrepov Unije za podnebne spremembe in energijo.

               (3)

               Na podnebni konferenci v Dohi decembra 2012 so se vse pogodbenice Kjotskega protokola strinjale o spremembi iz Dohe, ki določa drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, ki se je začelo 1. januarja 2013 in se konča 31. decembra 2020. Sprememba iz Dohe spreminja Prilogo B h Kjotskemu protokolu in določa dodatne pravno zavezujoče obveznosti za blažitev za pogodbenice, navedene v navedeni prilogi, za drugo ciljno obdobje ter spreminja in nadalje razvija določbe glede izvajanja obveznosti pogodbenic v drugem ciljnem obdobju.

               (4)

               Cilji za Unijo, njene države članice in Islandijo so navedeni v spremembi iz Dohe z opombo, v kateri je navedeno, da ti cilji temeljijo na dogovoru, da bodo izpolnjeni skupaj v skladu s členom 4 Kjotskega protokola. Unija, njene države članice in Islandija so prav tako izdale skupno izjavo ob sprejetju spremembe iz Dohe 8. decembra 2012, v kateri so izrazile svoj namen, da svoje obveznosti za drugo ciljno obdobje izpolnijo skupaj. Navedena izjava je bila dogovorjena na ad hoc srečanju ministrov EU v Dohi, Svet pa jo je potrdil 17. decembra 2012.

               (5)

               V navedeni izjavi so Unija, njene države članice in Islandija v skladu s členom 4(1) Kjotskega protokola, ki pogodbenicam omogoča, da skupaj izpolnijo svoje obveznosti iz člena 3 Kjotskega protokola, izjavile, da se bo člen 3(7b) Kjotskega protokola uporabljal za skupno dodeljeno količino v skladu s sporazumom o skupnem izpolnjevanju Unije, njenih držav članic, Hrvaške in Islandije ter se ne bo posamezno uporabljal za države članice, Hrvaško ali Islandijo.

               (6)

               Člen 4(1) Kjotskega protokola od pogodbenic zahteva, da se dogovorijo za skupno izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 3 Kjotskega protokola, da se v sporazumu določi raven emisij, dodeljena vsaki pogodbenici navedenega sporazuma. Člen 4(2) Kjotskega protokola zahteva od pogodbenic k sporazumu o skupnem izpolnjevanju, da sekretariatu Kjotskega protokola priglasijo pogoje navedenega sporazuma na dan deponiranja svojih listin o ratifikaciji ali odobritvi.

               (7)

               Svet je 17. decembra 2013 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj o sporazumu o skupnem izpolnjevanju med Unijo, njenimi državami članicami in Islandijo.

               (8)

               Komisija je v imenu Unije s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (9)

               Za zagotovitev, da so obveznosti Islandije v skupnem izpolnjevanju določene in se uporabljajo na nediskriminatoren način, torej da se Islandija obravnava enako kot države članice, je bila vrednost emisij za Islandijo določena na način, ki je v skladu tako z obveznostjo za zmanjšanje količin emisij, navedeno v tretjem stolpcu Priloge B h Kjotskemu protokolu, kot je bil spremenjen s spremembo iz Dohe, kot tudi z zakonodajo Unije, vključno s svežnjem ukrepov za podnebne spremembe in energijo iz leta 2009 ter načeli in merili, na katerih temeljijo cilji iz navedene zakonodaje.

               (10)

               Sporazum bi bilo treba v imenu Unije podpisati s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Unije, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 26. januarja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. DŪKLAVS

      (1)  Odločba Sveta 2002/358/ES z dne 25. aprila 2002 o odobritvi Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske skupnosti in skupnega izpolnjevanja iz njega izhajajočih obveznosti (UL L 130, 15.5.2002, str. 1).

      (2)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o sklenitvi Sporazuma.