title: Sklep Komisije (EU) 2016/153 z dne 2. julija 2015 o državni pomoči SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ki jo je Avstrija izvajala in jo namerava izvajati še naprej za ÖVAG in Volksbanken Verbund, in spremembi Sklepa 2013/298/EU (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635) (Besedilo velja za EGP)

text:
               10.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 34/132

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/153
   z dne 2. julija 2015
   o državni pomoči SA.31883 – 2015/N, 2011/C, ki jo je Avstrija izvajala in jo namerava izvajati še naprej za ÖVAG in Volksbanken Verbund, in spremembi Sklepa 2013/298/EU

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 4635)

   (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je 9. decembra 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: odločba iz leta 2008) odobrila avstrijski program pomoči bančnemu sektorju, ki je bil nato podaljšan štirikrat (3) in se je zaključil 30. junija 2011.

               (2)

               Družba Österreichische Volksbanken AG (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG) je aprila 2009 na podlagi avstrijskega programa pomoči prejela 1 milijardo EUR svežega kapitala. Poleg tega je družba ÖVAG na podlagi navedenega programa izdala tri tržne dolžniške instrumente z državnim jamstvom, pri čemer je vsak znašal 1 milijardo EUR, izdani pa so bili 9. februarja, 18. marca oziroma 14. septembra 2009. Avstrija je navedene ukrepe pomoči odobrila ob predpostavki, da je družba ÖVAG trdna finančna institucija, in 29. septembra 2009 predložila načrt za uspešno poslovanje družbe.

               (3)

               Komisija je na podlagi nadaljnje analize sklenila, da uporaba meril iz Priloge k Sporočilu Komisije o dokapitalizaciji finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (4) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o dokapitalizaciji) kaže, da banke v času dokapitalizacije ni bilo mogoče šteti za zdravo v smislu navedenega sporočila. Avstrija je vztrajala, da je bila banka zdrava, vendar je 2. novembra 2010 predložila načrt prestrukturiranja za družbo ÖVAG.

               (4)

               Komisija je z dopisom z dne 9. decembra 2011 (5) Avstriji sporočila, da bo začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) glede dokapitalizacije v višini 1 milijarde EUR in jamstva v višini 3 milijard EUR, ki ga je Avstrija dodelila družbi ÖVAG, ter zahtevala, da Avstrija predloži spremenjen načrt prestrukturiranja; Avstrija je končno različico načrta prestrukturiranja predložila 4. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja iz leta 2012).

               (5)

               Komisija je 19. septembra 2012 zaključila formalni postopek preiskave s sprejetjem sklepa o združljivi pomoči za prestrukturiranje v zvezi z družbo ÖVAG (v nadaljnjem besedilu: sklep iz leta 2012) (6), vključno z ukrepi iz uvodne izjave 2 zgoraj in kapitalskim vložkom države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic in jamstva za sredstva z učinkom povečanja kapitala za 100 milijonov EUR. Navedeni sklep je temeljil na načrtu prestrukturiranja iz leta 2012 in zavezah iz Priloge k sklepu iz leta 2012 (v nadaljnjem besedilu: zaveze iz leta 2012).

               (6)

               Sklep iz leta 2012 je temeljil na načrtu preoblikovanja skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji v združenje s skupno odgovornostjo (Haftungsgemeinschaft). Skupina je obsegala 51 neodvisnih bank Volksbank (v nadaljnjem besedilu: primarne banke) in družbo ÖVAG. Primarne banke so imele do družbe ÖVAG le omejeno odgovornost, družba ÖVAG pa je imela do skupine Volksbanken-Verbund polno odgovornost (7).

               (7)

               Rezultati celovite ocene, ki sta jo izvedla Evropska centralna banka in Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: celovita ocena ECB/EBA), so 26. oktobra 2014 pokazali kapitalski primanjkljaj navadnega lastniškega temeljnega kapitala v osnovnem in negativnem scenariju na ravni skupine Volksbanken-Verbund, vključno z družbo ÖVAG.

               (8)

               Avstrijski organi so javno objavili, da skupini Volksbanken-Verbund ne bodo zagotovili nobene dodatne pomoči. Ukrepi, ki jih je skupina Volksbanken-Verbund takrat opredelila za pokritje kapitalskega primanjkljaja (zlasti prodaja hčerinskih družb stranskega segmenta in nadaljnje zmanjšanje tveganju prilagojene aktive), sami po sebi ne bi zadoščali za pokritje kapitalskega primanjkljaja v časovnem okviru, ki ga zahteva enotni mehanizem nadzora.

               (9)

               Družba ÖVAG je 23. decembra 2014 sklicala izredno skupščino delničarjev, na kateri se je odločilo, da se bodo sprejeli koraki, potrebni za likvidacijo družbe ÖVAG (Abbaugesellschaft), ob soglasju nacionalnih regulatorjev, enotnega mehanizma nadzora in Komisije. Temeljne funkcije družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund bi se prenesle na eno od primarnih bank v okviru novega načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: novi načrt prestrukturiranja) za skupino Volksbanken-Verbund, ki je vključeval sistem polne solidarne odgovornosti.

               (10)

               Novi načrt prestrukturiranja predstavlja temeljito spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zaradi česar je potrebna sprememba sklepa Komisije.

               (11)

               Komisija, avstrijski organi, enotni mehanizem nadzora, družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund so v obdobju od oktobra 2014 do junija 2015 razpravljali o novem načrtu prestrukturiranja v vrsti telefonskih pogovorov in pisni korespondenci. Komisija se je s predstavniki družbe ÖVAG in Avstrije srečala 18. decembra 2014, s predstavniki skupine Volksbanken-Verbund pa 7. maja 2015.

               (12)

               Skupščina delničarjev družbe ÖVAG je 28. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe na banko Volksbank Wien-Baden (v nadaljnjem besedilu: banka VBWB) in ustanovitev enote za likvidacijo za preostale funkcije v skladu z oddelkom 162 avstrijskega zakona o sanaciji in reševanju bank (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, v nadaljnjem besedilu: zakon BaSAG).

               (13)

               Skupščina delničarjev banke VBWB je 29. maja 2015 odobrila prenos temeljnih funkcij družbe ÖVAG in povečanje kapitala za 113 milijonov EUR.

               (14)

               Na isti datum so primarne banke, ki so predstavljale 97,83 % tveganju prilagojene aktive skupine Volksbanken-Verbund, podpisale sporazum o združenju bank (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag).

               (15)

               Skupina Volksbanken-Verbund je končno različico novega načrta prestrukturiranja predložila 23. junija 2015.

               (16)

               Avstrija je 25. junija 2015 predložila zaveze, ki so navedene v Prilogi k temu sklepu.

               (17)

               Komisija je ta sklep sprejela na podlagi svojih pristojnosti na področju državnih pomoči, zato ne posega v nobene obveznosti nadzora koncentracij, ki bi morda veljale za različne stranke v poslih.

         2.   PODROBEN OPIS PRETEKLIH IN PRIHODNJIH UKREPOV

   2.1   PREJEMNICA POMOČI IN NJENE TEŽAVE

               (18)

               Skupina Volksbanken-Verbund trenutno obsega (i) 51 pravno neodvisnih primarnih bank – 41 regionalnih zadružnih bank, 5 posebnih bank, 4 kreditne zadruge in 1 stanovanjsko zadrugo (Bausparkasse), (ii) osrednjo organizacijo ÖVAG in (iii) shemo zavarovanja zajamčenih vlog, Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Družba ÖVAG je osrednja organizacija skupine Volksbanken-Verbund in kot takšna zagotavlja storitve za primarne banke v obliki dejavnosti centraliziranega upravljanja in upravljanja likvidnosti. Primarne banke so manjše banke (z bilančno vsoto med 65 milijonov EUR in 3 600 milijonov EUR), ki v glavnem zagotavljajo storitve lokalnim in regionalnim zasebnim in podjetniškim strankam.

               (19)

               Tržni delež skupine Volksbanken-Verbund v Avstriji je približno 6-odstoten, s skupno 900 000 zasebnimi strankami in 80 000 poslovnimi strankami. Primarne banke imajo več kot 500 podružnic in zaposlujejo 4 900 oseb. Skupni obseg predujmov strankam znaša približno 30 milijard EUR in skupni obseg obveznosti do strank znaša približno 27 milijard EUR.

               (20)

               Člane skupine Volksbanken-Verbund zavezuje sporazum o združenju, ki določa skupno odgovornost in prenos likvidnosti. Osrednja organizacija, ÖVAG, ima na podlagi sedanjega sistema neomejeno odgovornost do primarnih bank, odgovornost primarnih bank do osrednje organizacije pa je omejena v tolikšni meri, da delež lastniškega kapitala primarne banke ne sme biti nižji od minimalnih zakonskih zahtev.

               (21)

               Primarne banke imajo prek svojega finančnega holdinga Volksbanken Holding trenutno v lasti 51,6 % družbe ÖVAG. Avstrija ima v lasti 43,3 % družbe ÖVAG. Večji delničarki sta še banka DZ Bank AG (3,8 %) in banka Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), preostalega 0,4 % pa je v lasti drugih strani.

               (22)

               Največji geografski trg skupine Volksbanken-Verbund je Avstrija. Družba ÖVAG je bila prej aktivna v več državah srednje in vzhodne Evrope, čeprav so bili v teh državah njeni tržni deleži majhni, razen v Romuniji.

               (23)

               Viri težav družbe ÖVAG so bili različni: njena izpostavljenost državam srednje in vzhodne Evrope prek njenih hčerinskih družb za bančno poslovanje s prebivalstvom, ki so bile združene v družbi VB International AG (v nadaljnjem besedilu: družba VBI), njeno sodelovanje na področju javnih financ in financiranja infrastruktur; poslovanje z nepremičninami; naložbeni portfelj, ki je med drugim vključeval instrumente, ki so jih izdali družba Lehman Brothers in islandske banke, ter odvisnost od medbančnih kreditov (8). Navedeni dejavniki so leta 2008 družbi ÖVAG prinesli znatne izgube, zato je Avstrija leta 2009 banki dodelila pomoč (9). Izgube so bile leta 2011 velike, zato so bili sprejeti dodatni ukrepi državne pomoči (10). Kljub prizadevanjem v zvezi s prestrukturiranjem je leta 2014 celovita ocena ECB/EBA razkrila dodatni kapitalski primanjkljaj na ravni skupine Volksbanken-Verbund (vključno z družbo ÖVAG), ki je bil v glavnem posledica tveganj in pomanjkljivosti v družbi ÖVAG (11).

         2.2   UKREPI POMOČI IZ LETA 2009 IN NAKNADNO PRESTRUKTURIRANJE

      Ukrepi pomoči

               (24)

               Avstrija je aprila 2009 za družbo ÖVAG vpisala potrdila o udeležbi (Partizipationsscheine) v višini 1 milijarde EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2009). Država s tem instrumentom ni dobila glasovalnih pravic, temveč prednostni kupon in možnost zamenjave. Instrument je trajen in se šteje za navaden lastniški temeljni kapital. Potrdila o udeležbi absorbirajo izgube v sorazmerju s skupnim kapitalom, ki je na voljo za absorpcijo izgub. Družba ÖVAG je imela pravico, da kadar koli v celoti izplača potrdila o udeležbi ali tranše potrdil. Država je imela pravico, da potrdila o udeležbi zamenja za navadne delnice družbe ÖVAG, vendar tega ni storila.

               (25)

               Družba ÖVAG je prejela tudi državna jamstva na podlagi avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju in leta 2009 izdala za 3 milijarde EUR obveznic z državnim jamstvom, ki so zapadle v letih 2012 in 2013.

      Prestrukturiranje

               (26)

               Družba ÖVAG je leta 2009 že začela prestrukturiranje, s katerim naj bi med drugim opustila dejavnosti, ki so bile glavni vir njenih težav. Kljub temu pa so leta 2011 na banko znova negativno vplivala nekatera tveganja, ki so izvirala iz preostanka portfelja. Ta tveganja so vključevala:

                           (a)

                           izgube, ki so jih ustvarile hčerinske družbe VBI in oslabitve njihovih knjigovodskih vrednosti v računovodskih izkazih družbe ÖVAG v višini 380 milijonov EUR;

                           (b)

                           oslabitve naložb družbe ÖVAG v višini 300 milijonov EUR, povezanih z državami, ki jih je dolžniška kriza najbolj prizadela;

                           (c)

                           odpis preostale kapitalske udeležbe družbe ÖVAG v družbi Kommunalkredit v višini 142 milijonov EUR;

                           (d)

                           prevrednotenje knjigovodske vrednosti družbe Investkredit (v nadaljnjem besedilu: družba IK) navzdol, ki se je v okviru združitve prek pripojitve k družbi ÖVAG zmanjšala za 323 milijonov EUR.

         2.3   UKREPI POMOČI IZ LETA 2012 IN NAKNADNO PRESTRUKTURIRANJE

      Ukrepi pomoči

               (27)

               Izgube, ki jih je družba ÖVAG izkazala leta 2011, so privedle do nadaljnjih ukrepov državne pomoči, ki so obsegali kapitalski vložek države v višini 250 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz leta 2012) in jamstvo za sredstva.

               (28)

               Dokapitalizacija iz leta 2012 se je izvedla v dveh korakih. Najprej se je kapital banke zmanjšal za 70 %, da so se pokrile nakopičene izgube. S tem zmanjšanjem kapitala so se sorazmerno zmanjšala tudi potrdila o udeležbi, ki jih je Avstrija vpisala leta 2009, pri čemer je država v družbi ÖVAG ostala udeležena s kapitalom v višini 300 milijonov EUR. Družba ÖVAG je nato dobila svež kapital v višini 484 milijonov EUR; od tega je 250 milijonov EUR vpisala Avstrija, preostalo pa finančni holding Volksbanken Holding. Cena na delnico je bila 2,181 EUR.

               (29)

               Država je tako pridobila 43,4-odstotni delež v družbi ÖVAG in postala drugi največji delničar za finančnim holdingom Volksbanken Holding (ki je imel takrat 50,2-odstotni delež), deleži drugih delničarjev, ki niso sodelovali pri kapitalskem vložku, pa so se zmanjšali: banka DZ-Bank 3,8 %, zavarovalnica ERGO 1,5 %, banka RZB 0,9 %, v prostem obtoku 0,1 %.

               (30)

               Z jamstvom za sredstva se je kapital družbe ÖVAG zaradi kritja izgub na zavarovanem portfelju nedonosnih posojil povečal za 100 milijonov EUR. Družba ÖVAG lahko jamstvo za sredstva črpa le pod določenimi pogoji, ki se bodo preverili 31. decembra 2015 (12). Jamstvo za sredstva se povrne po 10 % letno (tj. kot pri kapitalskem vložku), poteklo pa bo 1. januarja 2016.

      Prestrukturiranje

               (31)

               Družba ÖVAG je v zvezi z ukrepi pomoči iz leta 2012 pregledala svoj prvotni načrt prestrukturiranja in se odločila za temeljito prestrukturiranje. Ukrepi so bili odobreni v sklepu iz leta 2012. Načrt prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je vključeval naslednje točke:

                           (a)

                           družba ÖVAG je ustanovila notranji oddelek za reševanje, v okviru katerega naj bi se likvidirala nekatera sredstva, t. i. stranski segment;

                           (b)

                           bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva družbe ÖVAG so se morala zmanjšati na 18,4 milijarde EUR oziroma 10,1 milijarde EUR do 31. decembra 2017. Večji del tega zmanjšanja naj bi se dosegel v stranskem segmentu, bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva v osrednjem segmentu pa sta se morala zmanjšati le malo (ciljne vrednosti 5,4 milijarde EUR oziroma 4,5 milijarde EUR do 31. decembra 2017);

                           (c)

                           družba ÖVAG naj bi v osrednjem segmentu ohranila le svojo vlogo osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund ter nudila produkte in storitve primarnim bankam in njihovim strankam. Družba ÖVAG ni bila več pooblaščena za izvajanje kreditnih poslov s tretjimi stranmi za lastni račun;

                           (d)

                           družba ÖVAG naj bi se umaknila z določenih poslovnih področij, zlasti področja energije iz obnovljivih virov in posebnih vrst financiranja nepremičnin (Modellfinanzierung);

                           (e)

                           družba ÖVAG naj bi svoje deleže v hčerinski družbi VBLI, bankah Malta/IK Malta Volksbank, banki Volksbank Romania in banki RZB prodala strankam, neodvisnim od skupine Volksbanken-Verbund, in avstrijski državi;

                           (f)

                           delničarji banke DZ Bank, skupine Ergo Gruppe in banke RZB naj bi sprejeli nekatere ukrepe za povečanje kapitala družbe ÖVAG;

                           (g)

                           družba ÖVAG naj bi se do konca obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2017 vzdržala vsakršnih prevzemov, izplačil dividend, določanja cen v svoji spletni bančni enoti Live Bank in navajanja državne pomoči zaradi oglaševanja ter upoštevala določena pravila o plačilih svojemu vodstvenemu osebju;

                           (h)

                           družba ÖVAG se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 vrnila celotni preostali delež države v višini 300 milijonov EUR, od tega vsaj 150 milijonov EUR v prvi polovici leta 2017. Primarne banke naj bi sodelovale pri uresničevanju tega povračila, če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve.

               (32)

               Družba ÖVAG je med letoma 2012 in 2014 uspešno zmanjšala svojo bilančno vsoto in tveganju prilagojeno aktivo v stranskem in sprednjem segmentu hitreje, kot je bilo zahtevano v sklepu iz leta 2012. Dne 31. decembra 2014 je njena bilančna vsota obsegala skupno 15,1 milijarde EUR, tveganju prilagojena aktiva je znašala 8,7 milijarde EUR, delež navadnega lastniškega kapitala pa je znašal 6,21 %.

         2.4   CELOVITA OCENA ECB/EBA

               (33)

               Leta 2014 sta Evropska centralna banka (ECB) in Evropski bančni organ izvedla celovito oceno, v kateri sta proučila kakovost bilančnih vsot in finančno prožnost 130 največjih bank v euroobmočju. Rezultati celovite ocene so bili objavljeni 26. oktobra 2014. Skupina Volksbanken-Verbund je bila ocenjena na konsolidirani podlagi, vključno z družbo ÖVAG, v skladu s členom 10 uredbe o kapitalskih zahtevah (13) in členom 30 avstrijskega zakona o bančništvu (14). Skupina je bila ena od 25 bank, ki v predvidenih scenarijih niso izpolnile minimalnih kapitalskih zahtev. Njen delež navadnega lastniškega kapitala za leto 2016 je bil 7,2-odstotni (prag: 8 %) v osnovnem scenariju in 2,1-odstotni (prag: 5,5 %) v scenariju izjemnih situacij. Največja razlika med rezultatom preskusa in pragom je enaka kapitalski zahtevi po dodatnem navadnem lastniškem kapitalu v višini 865 milijonov EUR.

               (34)

               Evropska centralna banka je skupini Volksbanken-Verbund dala čas do 26. julija 2015, da pokrije navedeno kapitalsko zahtevo in doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala.

         2.5   PRIGLAŠENI NOVI NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IZ LETA 2015

               (35)

               Skupina Volksbanken-Verbund je zaradi navedenih težav začela temeljito preoblikovanje v dogovoru z avstrijsko državo. Ta načrt preoblikovanja temelji na naslednjih načelih:

                           (a)

                           osrednja organizacijska funkcija se bo z družbe ÖVAG prenesla na banko VBWB;

                           (b)

                           po prenosu osrednje organizacije bo družba ÖVAG dekonsolidirana od skupine Volksbanken-Verbund;

                           (c)

                           dekonsolidirana družba ÖVAG bo šla v likvidacijo in se odpovedala svojemu bančnemu dovoljenju, tako da ji ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev za banke;

                           (d)

                           vseh 51 primarnih bank se bo združilo v 10 večjih institucij in bodo sodelovale v večji meri kot v preteklosti;

                           (e)

                           primarne banke bodo od takrat neomejeno odgovorne za obveznosti skupine Volksbanken-Verbund in osrednjo organizacijo. Do zdaj so bile odgovorne le, če jim to ni preprečilo izpolnjevanja zakonskih zahtev o minimalnem kapitalu.

               (36)

               Skupina Volksbanken-Verbund bo s pomočjo ukrepov iz načrta preoblikovanja, zlasti likvidacijo družbe ÖVAG, opustitvijo njenega bančnega dovoljenja in dekonsolidacijo od skupine Volksbanken-Verbund takoj dosegla [9–11] (15)-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Poleg tega je skupina Volksbanken-Verbund sprejela več dodatnih ukrepov za sprostitev kapitala. Mednje spadajo zmanjšanje njene izpostavljenosti v poslovnem sektorju in sektorju nepremičnin (s kumulativnim učinkom na navadni lastniški kapital v višini [100–200] milijonov EUR od januarja 2014 do decembra 2017), prodaja družb s produkti ([100–200] milijonov EUR) in prodaja vrednostnih papirjev ([50–100] milijonov EUR). Vendar se bo v obdobju do konca leta 2017 z navedenimi ukrepi sprostil kapital v višini le [450–550] milijonov EUR, kar ne bo dovolj za pokritje kapitalskega primanjkljaja v višini 865 milijonov EUR.

      Prenos osrednje organizacijske funkcije

               (37)

               Banka VBWB bo prevzela osrednjo organizacijsko funkcijo skupine Volksbanken-Verbund, ki jo je do sedaj izvajala družba ÖVAG. Sredstva, potrebna za izvajanje navedene funkcije, se bodo 30. junija 2015 prenesla na banko VBWB, vključno z zadevnimi odgovornostmi družbe ÖVAG, z učinkom za nazaj od 1. januarja 2015. Skupna sredstva in obveznosti, ki se bodo prenesla, vsaka posebej znašajo nekoliko manj kot 8,6 milijarde EUR. Ta znesek zajema vse dejavnosti, ki so bile osrednjemu segmentu dodeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb – VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments, ki bodo ostale v družbi ÖVAG in predstavljajo manj kot 10 % skupnega zneska.

      Dekonsolidacija in likvidacija družbe ÖVAG

               (38)

               Za družbo ÖVAG se bo prenosu osrednje organizacije ter zadevnih sredstev in odgovornosti 4. julija 2015 uvedel postopek likvidacije, nato pa se bo na podlagi oddelka 162 zakona BaSAG preoblikovala v likvidiran subjekt (Abbaugesellschaft). Institucija se bo preimenovala v immigon portfolioabbau ag (v nadaljnjem besedilu: družba Immigon). Preostala sredstva v višini 7,4 milijarde EUR se bodo likvidirala do 31. decembra 2017. Vključujejo vse dejavnosti, dodeljene stranskemu segmentu v sklepu iz leta 2012, in deleže v hčerinskih družbah VB Factoring, VB Mobilienleasing in VB Investments iz uvodne izjave 37.

               (39)

               Na podlagi sedanjega načrta bo prihodek od likvidacije sredstev zadoščal za popolno pokritje preostalih obveznosti. V zadevnem postopku se bosta lastniški kapital in kapitalska udeležba družbe ÖVAG zmanjšala za 96,65 %. To zmanjšanje velja tudi za preostalo kapitalsko udeležbo države v višini 300 milijonov EUR.

               (40)

               Obstoječe jamstvo za sredstva bo ostalo družbi ÖVAG/Immigon, vendar se bo prilagodilo. Vsa sredstva, ki so vzrok za terjatev na podlagi jamstva, je treba registrirati do 31. decembra 2015, vsota teh terjatev pa se bo poravnala do 31. julija 2016. Na podlagi dogovora o spremenjenem jamstvu datum za registriranje terjatev na podlagi jamstva ostaja 31. december 2015. Vendar se lahko poravnava vsote teh terjatev zahteva kadar koli med 31. decembrom 2015 in koncem obdobja likvidacije leta 2017. Hkrati se bo prag kapitala, pod katerim se lahko poravnava zahteva, zmanjšal z manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala na kapital, manjši od nič, tj. terjatve na podlagi jamstva se lahko poravnajo le, če bi družba ÖVAG/Immigon drugače med postopkom likvidacije postala plačilno nesposobna. Letna premija za podaljšano obdobje poravnave ostaja 10 %.

               (41)

               Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenega preoblikovanja realizirala kapitalsko ugodnost, mora izvesti pomembna koraka:

                           (a)

                           družba ÖVAG/Immigon mora vrniti bančno dovoljenje, da podjetju ne bi bilo več treba samostojno izpolniti veljavnih kapitalskih zahtev;

                           (b)

                           družba ÖVAG/Immigon se mora dekonsolidirati od skupine Volksbanken-Verbund in s tem zagotoviti, da skupini Volksbanken-Verbund ne bo treba izpolniti kapitalskih zahtev za družbo ÖVAG/Immigon na konsolidirani podlagi.

               (42)

               Družba ÖVAG je 10. decembra 2014 podpisala pogodbo z romunsko banko Banca Transilvania za prodajo svojega 51-odstotnega deleža v banki Volksbank Romania SA, ki je predstavljal veliko oviro za vračilo njenega bančnega dovoljenja. Posel je bil sklenjen 7. aprila 2015. Družba ÖVAG je z navedenim poslom izpolnila tudi enega od pogojev iz načrta prestrukturiranja iz leta 2012. Poleg tega je družba ÖVAG septembra 2014 zaključila prodajo banke VB Malta in se odločila za likvidacijo banke IK Malta, s čimer je izpolnila ustrezne zahteve sklepa iz leta 2012.

               (43)

               Da bi lahko skupina Volksbanken-Verbund dekonsolidirala družbo Immigon, mora svoj delež v družbi Immigon zmanjšati na manjšinski delež. To bo storila tako, da bo 8,5 % osnovnega kapitala od 51,6 % v lasti finančnega holdinga Volksbanken Holding prenesla na neodvisno tretjo stranko, GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH, ki je subjekt s posebnim namenom.

               (44)

               S prenosom osrednje organizacije se bo velik del obveznosti družbe ÖVAG do skupine Volksbanken-Verbund prenesel na banko VBWB. Skupina Volksbanken-Verbund bo kljub temu po razdružitvi ohranila izpostavljenost do družbe Immigon v višini [700–800] milijonov EUR v obliki različnih finančnih instrumentov, ki jih je uporabila za zagotavljanje financiranja družbi ÖVAG.

               (45)

               Da bi skupina Volksbanken-Verbund nevtralizirala tveganja, ki izhajajo iz te preostale izpostavljenosti do družbe Immigon, je sprejela naslednje korake:

                           (a)

                           izpostavljenost do družbe Immigon v višini [200–300] milijonov EUR se bo nemudoma prodala na trgu, s čemer se bo preostala izpostavljenost zmanjšala na [400–600] milijonov EUR. S tem poslom bo skupina Volksbanken-Verbund utrpela izgubo v višini [0–100] milijonov EUR;

                           (b)

                           preostalih [400–600] milijonov EUR se bo krilo s komercialnim jamstvom po letni premiji [0–5] %. To jamstvo bo začelo veljati šele po absorpciji prvega izgubljenega deleža v višini [0–200] milijonov EUR;

                           (c)

                           za prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR se bodo v celoti oblikovale rezervacije, kar bo dodatno negativno vplivalo na rezultat za leto 2015 v višini [0–200] milijonov EUR.

      Preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund

               (46)

               Skupino Volksbanken-Verbund trenutno sestavlja 51 primarnih bank. Na podlagi načrta preoblikovanja se bo navedenih 51 institucij združilo v 10 večjih bank: osem regionalnih bank z bilančno vsoto v višini od 1,9 milijarde EUR do 5,3 milijarde EUR, ki poslujejo v različnih delih Avstrije, in dve posebni banki – Sparda Bank Austria (0,8 milijarde EUR) in Ärzte-/Apothekerbank (1,1 milijarde EUR). Zadevne združitve se bodo izvedle do konca leta 2017. Družba start:bausparkasse, ki združuje stanovanjske zadruge (Bausparkassen) skupine Volksbanken-Verbund, se bo verjetno prodala.

               (47)

               Odnose med primarnimi bankami znotraj skupine Volksbanken-Verbund urejata dva sporazuma: sporazum o združenju na podlagi oddelka 30a zakona BWG (Verbundvertrag) in sporazum o sodelovanju.

               (48)

               Sporazum o združenju je sklenjen med osrednjo organizacijo v obliki banke VBWB, primarnimi bankami skupine Volksbanken-Verbund in shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Njegove glavne določbe so:

                           (a)

                           osrednja organizacija zagotavlja likvidnost primarnim bankam v skladu z zakonskimi zahtevami o lastnem kapitalu. Člani se zavezujejo k sklenitvi sporazumov o cenah za prenos sredstev za razporeditev kapitala;

                           (b)

                           osrednja organizacija ima tako kot prej neomejeno odgovornost v zvezi s plačilom prispevkov članom. V novem sporazumu o združenju imajo tudi primarne banke neomejeno odgovornost;

                           (c)

                           osrednja organizacija prejme večja pooblastila in lahko tudi daje navodila, ki vplivajo na interese posameznih bank v skupini Volksbanken-Verbund. V primeru kršitev lahko uvede sankcije. Večja pooblastila zajemajo zlasti upravni, finančni in tehnični nadzor, načrtovanje in nadzor skupine Volksbanken-Verbund, skladnost z nadzornimi pravili, interne nadzorne mehanizme za člane, postopke v zvezi z analizo tveganja, oceno tveganja in obvladovanjem tveganja ter merila za nadaljnje poslovanje članov;

                           (d)

                           odtegovanje in zmanjšanje kapitala sta kot prej dovoljena le s soglasjem osrednje organizacije.

               (49)

               Sporazum o sodelovanju (Zusammenarbeitsvertrag) ureja tista področja, ki niso zajeta v sporazumu o združenju. Pogodbenice so primarne banke skupine Volksbanken-Verbund in sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. S sporazumom o sodelovanju naj bi se realizirale sinergije v skupini Volksbanken-Verbund z izvajanjem načrtovanih združitev in izboljšanim sodelovanjem med člani. Pooblastila za odločanje na področjih, zajetih v sporazumu o sodelovanju, so prenesena na shemo Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Odločitve, ki jih sprejme upravni odbor sheme Volksbank Haftungsgenossenschaft eG, so za pogodbene partnerje zavezujoče. Sporazum o sodelovanju ureja zlasti področja trženja, enotne prodajne strategije, politike o proizvodih, vključno z okvirnimi pogodbami z dobavitelji, ki so tretje osebe, nadzora prodaje, optimizacije in standardizacije poslovnih procesov, postopka oddaje javnega naročila za informacijsko tehnologijo in pravnega zastopanja.

               (50)

               V primeru spora osrednja organizacija odloča, ali ukrep na podlagi sporazuma o sodelovanju pomeni nedopusten poseg v njene odgovornosti na podlagi sporazuma o združenju. Sporazum o sodelovanju za primere, če bi regulator zahteval njegove spremembe, vključuje klavzulo, ki omogoča primerno prilagoditev.

               (51)

               Namen načrta preoblikovanja je vzpostavitev strukture, ki jo sestavlja osem močnih regionalnih bank, skupaj z osrednjo organizacijo, in dve posebni banki. Lokalna predstavništva se bodo osredotočila na prodajo in lokalne storitve za potrošnike, uprava pa je skoncentrirana v regionalnih bankah in osrednji organizaciji.

               (52)

               Skupina Volksbanken-Verbund se bo osredotočila na stranke v Avstriji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, samozaposlenih, zasebnih strankah, stanovanjskem financiranju in premožnih strankah.

      Finančno načrtovanje

               (53)

               Skupina Volksbanken-Verbund je na podlagi novega načrta prestrukturiranja Komisiji poslala napovedi o pričakovanem gibanju ključnih finančnih kazalnikov v naslednjih petih letih. Navedene napovedi so se pripravile za dva scenarija – za osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij.

               (54)

               Finančno načrtovanje, kakor je bilo predloženo, upošteva učinek nevtralizacije izpostavljenosti družbe Immigon (16) in predvidene tokove plačil skupine Volksbanken-Verbund v okviru pravice do udeležbe pri dobičku (Genussrecht), ki je Avstriji zagotovljena na podlagi kataloga zavez.

               (55)

               V osnovnem scenariju je predvidena zmerna gospodarska rast na osnovnem trgu, Avstriji, ki nominalno znaša 0,8 % leta 2015, 1,5 % leta 2016 in 1,7 % v naslednjih letih do leta 2019, letno stopnjo inflacije med 1,1 % in 2,2 % ter trimesečno obrestno mero Euribor, ki bo z 0,1 % leta 2015 zrasla na 1,9 % leta 2019. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi teh predpostavk napoveduje izgube za leto 2015 in [8–9]-odstotni kapitalski donos leta 2019. Delež navadnega lastniškega kapitala naj bi se z [9–11] % leta 2015 povečal na [11–13] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

                  Preglednica 1

                  Ključni finančni podatki v osnovnem scenariju

               […]

               (56)

               Scenarij izjemnih situacij temelji na predpostavki kreditnega krča, ki je posledica pomanjkljivosti v evropskem bančnem sektorju, ki jih tuji financerji (donatorji) in ECB ne morejo odpraviti. Realna gospodarska rast je rahlo negativna in se od leta 2017 le počasi popravlja. V letih 2015 in 2016 je stopnja inflacije negativna, v nadaljnjih letih pa le delno pozitivna. Obrestne mere ostajajo izredno nizke in vrednost švicarskega franka glede na euro še dalje raste. Skupina Volksbanken-Verbund na podlagi navedenih predpostavk napoveduje, da bo kapitalski donos v letih 2015 in 2016 ostal negativen in se nato do leta 2019 dvignil na [5–8] %, delež navadnega lastniškega kapitala pa se bo z [8–10] % leta 2015 dvignil na [10–12] % leta 2019. Gibanja nadaljnjih ključnih številk so razvidna iz naslednjih preglednic izračunov izgub in dobička ter bilanc.

                  Preglednica 2

                  Ključni finančni podatki v scenariju izjemnih situacij

               […]

      Nove zaveze in izravnalni ukrepi Avstrije

               (57)

               Avstrijski organi so sprejeli več zavez v zvezi z izvajanjem novega načrta prestrukturiranja. Navedene zaveze avstrijskih organov so določene v ločenem dokumentu, priloženem temu sklepu.

               (58)

               V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju je treba redno poročati Komisiji, da lahko ta preveri, ali se novi načrt prestrukturiranja izvaja pravilno. Avstrija bo imenovala skrbnika spremljanja, ki bo Komisiji pomagal pri opravljanju njene naloge, tj. zagotavljanju, ali se sklep izvaja pravilno. Skrbnik spremljanja bo poročilo o spremljanju predložil vsakih šest mesecev. Prvo poročilo bi moralo biti predloženo najpozneje šest mesecev po odobritvi načrta prestrukturiranja. Po mnenju Komisije navedena zaveza zagotavlja ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.

      Nadzornikova odobritev načrta

               (59)

               Novi načrt prestrukturiranja, priglašen Komisiji, ustreza načrtu za zbiranje kapitala, ki je bil predložen ECB/enotnemu mehanizmu nadzora, njegov glavni cilj pa je preoblikovanje skupine Volksbanken-Verbund na način, da se bo odpravil kapitalski primanjkljaj, opredeljen v celoviti oceni ECB/EBA.

               (60)

               Enotni mehanizem nadzora je določil, da mora biti od 26. julija 2015 dosežena previdnostna kapitalska zahteva v višini 14,63 %. Enotni mehanizem nadzora bo na navedeni datum preveril previdnostno kapitalsko zahtevo ob upoštevanju izvajanja načrta zbiranja kapitala. Izvajanje načrta se je začelo s vključitvijo ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35 v avstrijskem poslovnem registru. Da bi lahko nacionalna avstrijska sodišča odobrila vključitev v poslovni register, je enotni mehanizem nadzora odobril te ukrepe.

         3.   FORMALNI POSTOPEK PREISKAVE

               (61)

               Komisija opozarja, da je uvedla formalni postopek preiskave, na podlagi katerega je bil sprejet sklep iz leta 2012. Navedeni sklep je treba spremeniti v skladu s členom 7(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (17).

         4.   STALIŠČE AVSTRIJE

               (62)

               Avstrija je v javnih izjavah izključila morebitno novo pomoč za skupino Volksbanken-Verbund. Meni, da predloženi načrt prestrukturiranja ne pomeni nove pomoči.

               (63)

               Vendar Avstrija priznava, da pomeni novi načrt prestrukturiranja znatno spremembo načrta prestrukturiranja iz leta 2012, zato mora Komisija pred njegovim izvajanjem spremeniti sklep. V skladu s tem je novi načrt priglasila Komisiji.

               (64)

               Avstrija priznava tudi, da je treba skupino Volksbanken-Verbund v smislu pravil o državni pomoči šteti za naslednico družbe ÖVAG, zato je ta tudi predmet tega spremenjenega sklepa.

               (65)

               Hkrati Avstrija trdi, da novi načrt prestrukturiranja s svojim seznamom zavez ohranja ravnovesje sklepa iz leta 2012 in s tem tudi prvotno združljivost pomoči.

         5.   OCENA UKREPOV

   5.1   DRŽAVNA POMOČ

      Prisotnost obstoječe državne pomoči in gospodarsko nasledstvo

               (66)

               Komisija je v zvezi z ukrepi, ki jih je odobrila v korist družbe ÖVAG v letih 2009 in 2012, že ugotovila, da navedeni ukrepi pomenijo državno pomoč. Zato v tem sklepu ni treba ponovno oceniti narave državne pomoči teh ukrepov.

               (67)

               Osrednji element načrta prestrukturiranja iz leta 2012, na katerem je temeljil sklep iz leta 2012, je bila preusmeritev družbe ÖVAG v njeno funkcijo osrednje organizacije, ki je bila vključena v shemo skupne odgovornosti s primarnimi bankami. V navedeni ureditvi je družba ÖVAG kot osrednja organizacija prevzela odgovornost za vse obveznosti skupine Volksbanken-Verbund, posamezne primarne banke pa so bile odgovorne le, če to ne bi posegalo v njihov posamezni delež kapitala.

               (68)

               Nekatere zaveze iz leta 2012, ki jih je predložila Avstrija, so se nanašale tudi na primarne banke, pri čemer so se zaščitili nekateri pritoki prihodkov družbe ÖVAG kot osrednje institucije (zaveza 9), primarne banke pa zavezale k sodelovanju pri vračilu kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG, „če to dovoljujejo minimalne zakonske zahteve“ (zaveza 11.2). Navedene zaveze so bile potrebne zaradi določene ureditve odgovornosti v skupini Volksbanken-Verbund, da bi se pomoč štela za združljivo. Poleg tega je Komisija lahko na podlagi navedenih zavez skupaj z določeno ureditvijo odgovornosti družbo ÖVAG obravnavala ločeno od skupine Volksbanken-Verbund.

               (69)

               V skladu z novim načrtom prestrukturiranja bo osrednjo gospodarsko dejavnost družbe ÖVAG izvajala ena od primarnih bank, tj. VBWB. Natančneje, banka VBWB bo prevzela vlogo družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund, pri čemer se bodo vse zadevne funkcije in sredstva z družbe ÖVAG prenesle na banko VBWB. Skupno se bodo prenesla sredstva in odgovornosti v višini 8,6 milijarde EUR, vključno z vsemi temeljnimi funkcijami družbe ÖVAG, kakor so opredeljene v sklepu iz leta 2012, razen treh manjših hčerinskih družb, in sicer VB Factoring (z bilanco stanja v višini 86 milijonov EUR), VB Mobilienleasing (700 milijonov EUR) in VB Investments (30 milijonov EUR), ki bodo ostale v likvidiranem subjektu, družbi Immigon.

               (70)

               V nasprotju z asimetrično strukturo obveznosti med primarnimi bankami in osrednjo organizacijo, se bo skupino Volksbanken-Verbund vključilo v ureditev popolne solidarne odgovornosti na podlagi novega načrta prestrukturiranja. Zaradi teh in nadaljnjih strukturnih sprememb v skupini Volksbanken-Verbund (uvodna izjava 49) nove osrednje organizacije, banke VBWB, ni mogoče več obravnavati ločeno od primarnih bank. Navedeno stališče potrjujeta konsolidiran pristop enotnega mehanizma nadzora v celoviti oceni in dejstvo, da je bila kapitalska zahteva oblikovana na združeni ravni (skupine Volksbanken-Verbund).

               (71)

               Komisija zato meni, da je skupina Volksbanken-Verbund gospodarska naslednica subjekta, ki je prejel pomoč na podlagi sklepa iz leta 2012, družbe ÖVAG. Skupina Volksbanken-Verbund je torej upravičenka do obstoječe državne pomoči.

      Brez nove državne pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund

               (72)

               Komisija mora poleg vprašanja prenosa obstoječe državne pomoči na gospodarskega naslednika oceniti tudi, ali je v novi načrt prestrukturiranja vključena morebitna nova pomoč.

               (73)

               Komisija ugotavlja, da po mnenju Avstrije v okviru novega načrta prestrukturiranja ne bo dodeljena nobena dodatna državna pomoč.

               (74)

               V skladu s členom 107(1) Pogodbe je državna pomoč „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem […], kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. Ukrep v smislu navedene določbe pomeni državno pomoč, če so izpolnjeni naslednji pogoji: (a) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira z državnimi sredstvi; (b) prejemniku mora dodeliti prednost; (c) navedena prednost mora biti selektivna in (d) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter bi lahko vplival na trgovino med državami članicami.

               (75)

               Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG ali družbi Immigon ne dodeljuje nobene nove prednosti. Družba ÖVAG bo prenehala obstajati, vsa njena strateška sredstva in odgovornosti se bodo prenesla na družbo Immigon, preostanek pa se bo likvidiral v družbi Immigon. V skladu s trenutnim načrtom naj bi se pri likvidaciji družbe Immigon porabil skoraj ves njen kapital, vendar se pri tem jamstvo za sredstva ne bo črpalo. To pomeni, da naj bi se tveganja v okviru instrumentov navadnega lastniškega kapitala uresničila, vključno z izgubo lastniškega deleža Avstrije v višini 250 milijonov EUR in neporavnano kapitalsko udeležbo v nominalnem znesku v višini 300 milijonov EUR.

               (76)

               Jamstvo za sredstva bo še naprej krilo družbo ÖVAG/Immigon. Na podlagi veljavnega pogodbenega dogovora se lahko jamstvo uveljavlja le do 31. decembra 2015 za terjatve, evidentirane do navedenega datuma, in za zneske, potrebne za ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala. V skladu z informacijami, ki jih je predložila Avstrija, so se že evidentirali vrednostni papirji, upravičeni do nadomestila na podlagi jamstva, ki skupaj presegajo najvišji znesek jamstva v višini 100 milijonov EUR. O upravičenosti evidentiranih terjatev se bo odločalo 31. decembra 2015, uprava družbe Immigon pa je zakonsko obvezana k zaščiti interesov lastnikov, zato nima druge izbire, kot da evidentira vse mogoče terjatve za poravnavo konec leta 2015.

               (77)

               Družbi Immigon od 31. decembra 2015 kot likvidiranemu subjektu ne bo več treba izpolnjevati kapitalskih zahtev. Zato je težko oceniti pogoj za poravnavo jamstva, povezan z deležem navadnega lastniškega kapitala. Navedena ocena je v celoti vprašanje nacionalne zakonodaje, zato Komisija sprejema stališče Avstrije, v skladu s katerim nadaljnji obstoj družbe ÖVAG v obliki likvidiranega subjekta v skladu s členom 162 zakona BaSAG ne vpliva na nadaljnjo veljavnost jamstva. Na podlagi tega stališča in ob upoštevanju, da se bo kapital družbe Immigon na navedeni datum zmanjšal za 96,65 %, bo pogoj za poravnavo glede manj kot 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega kapitala izpolnjen in vse terjatve, upravičene na datum 31. decembra 2015, bo treba poravnati.

               (78)

               Na podlagi navedenih pogojev spremembi dogovora o jamstvu – (a) podaljšanje obdobja za poravnavo plačil jamstva brez omogočanja, da se po 31. decembru 2015 evidentirajo nadaljnje terjatve in (b) izvršljivost plačila poravnave le, če bi kapital v nasprotnem primeru padel pod nič – dejansko zmanjšujeta tveganje za ponudnika jamstva, da se bo jamstvo uveljavljalo. Poleg tega bodo veljavna plačila letnih premij v višini 10 % še naprej veljala za nadaljnji dve leti. Novi pogoji jamstva za sredstva torej le krepijo položaj ponudnika jamstva in družbi ÖVAG/Immigon ne zagotavljajo dodatne prednosti.

               (79)

               Novi načrt prestrukturiranja prav tako ne dodeljuje nove prednosti skupini Volksbanken-Verbund, vključno z njeno novo osrednjo organizacijo, banko VBWB. Kot je bilo pojasnjeno (18), je skupina Volksbanken-Verbund upravičenka do obstoječe pomoči. Natančneje, na podlagi sklepa iz leta 2012 so morale primarne banke sodelovati pri realizaciji vračila neporavnane kapitalske udeležbe v višini 300 milijonov EUR do konca leta 2017, kolikor so dopuščale njihove minimalne zakonske zahteve. Poudariti je treba, da je v celoviti oceni kapitalski primanjkljaj ni bil na ocenjen na ravni družbe ÖVAG, ampak na ravni skupine Volksbanken-Verbund kot celote.

               (80)

               Tvegana kapitalska udeležba se bo absorbirala v okviru likvidacije družbe ÖVAG/Immigon, nove zaveze, ki jih je predložila Avstrija, pa vključujejo plačilo skupine Volksbanken-Verbund Avstriji v višini 300 milijonov EUR, saj so Avstriji dodeljene pravice do udeležbe pri dobičku. Skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje k časovnemu razporedu plačil v skupnem znesku 300 milijonov EUR do konca leta [2020–2025], na podlagi pragov za višino vmesnih plačil v letih […], […] in […].

               (81)

               Skupina Volksbanken-Verbund z zagotavljanjem nove zaveze k plačilu 300 milijonov EUR državi obnavlja terjatev, ki je po višini enaka prvotnemu zahtevanemu povračilu. Navedena prvotna terjatev bi bila pri postopku likvidacije družbe ÖVAG izgubljena, saj bi se povezana tveganja uresničila. Novi časovni razpored plačil bo v primerjavi s prvotno zavezo prinesel precejšnji odlog plačil, vendar je treba upoštevati, da bi v primeru preproste likvidacije družbe ÖVAG (in v primeru reševanja celotne skupine Volksbanken-Verbund v scenariju izjemnih situacij) vse terjatve, lastniški kapital in kapitalska udeležba države prenehali obstajati.

               (82)

               Poleg tega je navedena nova zaveza zavezujoča za skupino Volksbanken-Verbund, čeprav plačila v zvezi s pravico do udeležbe pri dobičku ostajajo odvisna od dobička. Hkrati zaveza zagotavlja, da ima terjatev Avstrije do navedenih plačil prednost pred morebitnimi izplačili dividend. Avstrija bo za vsako razdelitev dividend strankam zunaj konsolidirane skupine Volksbanken-Verbund prejela nadomestilo v enakem znesku, poleg tega pa še plačilo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku.

               (83)

               Avstrija bo prejela 25-odstotni delež plus eno delnico v družbi VBWB kot zavarovanje za plačila na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku. Če skupina Volksbanken-Verbund izplačil ne bo izvedla v skladu s pragovi iz časovnega razporeda plačil, bodo delničarji družbe VBWB na Avstrijo brezplačno prenesli dodatne delnice, s čimer se bo njen delež v družbi VBWB povečal na [26–40] %. Poleg tega bo lahko Avstrija takrat uveljavljala zavarovanje.

               (84)

               Nova zaveza kot takšna se sicer nekoliko razlikuje od prvotne zaveze, vendar je slednji enakovredna, zato se zanjo ne more šteti, da družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljuje prednost.

               (85)

               Novi načrt prestrukturiranja razen nove zaveze glede plačila zneska, ki je enakovreden prvotni vrednosti kapitalske udeležbe v družbi ÖVAG na podlagi na novo uvedene pravice do udeležbe pri dobičku v družbi VBWB, v zvezi z avstrijsko državo ne uvaja nobenih večjih sprememb, za katere bi se lahko razumelo, da družbi VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund dodeljujejo prednost.

               (86)

               Novi načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund ne dodeljuje nobene prednosti, zato nadaljnje ocenjevanje kumulativnih meril o državni pomoči ni potrebno. Komisija na podlagi navedenega meni, da ukrepi iz novega načrta prestrukturiranja ne izpolnjujejo pogojev iz člena 107(1) PDEU, zato ne pomenijo nove pomoči družbi ÖVAG, družbi Immigon, banki VBWB ali skupini Volksbanken-Verbund v smislu navedene določbe.

         5.2   OCENA PRAVNE ZDRUŽLJIVOSTI UKREPOV

               (87)

               Kot je bilo pojasnjeno v oddelku 5.1, novi načrt prestrukturiranja ne vsebuje nove pomoči, pomoč za družbo ÖVAG, ki je bila odobrena v sklepu iz leta 2012, pa se bo prenesla na skupino Volksbanken-Verbund kot gospodarsko naslednico družbe ÖVAG.

               (88)

               Komisija mora zato na podlagi sklepa iz leta 2012 ugotoviti, ali so ukrepi pomoči iz leta 2012 še vedno združljivi z notranjim trgom na podlagi novega načrta prestrukturiranja in kataloga zavez. Navedeno oceno je treba izvesti na enaki pravni podlagi, kot je veljala za sklep iz leta 2012, tj. na podlagi sporočila o dokapitalizaciji, sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (19) in tudi sporočila o prestrukturiranju (20).

               (89)

               Uvodne izjave 83 do 92 sklepa iz leta 2012 v zvezi z združljivostjo pomoči iz leta 2012, ki se je ocenila na podlagi sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 brez spremembe veljajo še naprej. Dokapitalizacija, dodeljena družbi ÖVAG v višini 250 milijonov EUR, in preostala kapitalska udeležba v višini 300 milijonov EUR bosta ostali družbi Immigon, v skladu z načrtom pa se bosta v celoti absorbirala v postopku likvidacije do leta 2017.

               (90)

               Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93 sklepa iz leta 2012, sporočilo o prestrukturiranju določa, da je prestrukturiranje finančne institucije v trenutni krizi združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU le, če bo ponovno vzpostavilo donosnost banke, če vključuje ustrezen lasten prispevek in ustrezno porazdelitev bremena ter zajema ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. Kar zadeva navedene tri elemente, mora Komisija proučiti, v kolikšni meri spremembe, predložene v načrtu prestrukturiranja in katalogu zavez, ohranjajo združljivost ukrepov, določenih v sklepu iz leta 2012.

      Uspešno poslovanje na podlagi osnovnega scenarija

               (91)

               Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 71, se bo pomoč iz leta 2012 prenesla na skupino Volksbanken-Verbund, kar je v celoti zajeto v novem načrtu prestrukturiranja. Pri tem je treba proučiti, ali bo dolgoročna donosnost skupine Volksbanken-Verbund v svoji novi obliki na podlagi načrta prestrukturiranja ponovno vzpostavljena do leta 2019.

               (92)

               Avstrija je v ta namen predložila finančni načrt do leta 2019, ki vključuje osnovni scenarij in scenarij izjemnih situacij za celotno skupino Volksbanken-Verbund in na podlagi katerega je Komisija opravila analizo.

               (93)

               Preoblikovanje strukture same skupine Volksbanken-Verbund prek združitve lokalnih primarnih bank v regionalno organizirane institucije se lahko oceni za koristno, če se bodo obstoječe razlike v skupini Volksbanken-Verbund v zvezi s kapitalskim prispevkom in donosnostjo nekoliko izravnale in se lahko izkoristijo morebitne sinergije. Iz naslednjega grafa je jasno razvidno, da je pri primerjavi med staro in novo skupino Volksbanken-Verbund razmik med deležem navadnega lastniškega kapitala in kapitalskim donosom manjši.

               (94)

               Komisija pozdravlja dejstvo, da so morebitne sinergije vplivale na finančno načrtovanje le na področju stroškov, ki jih je lažje količinsko opredeliti kot prihodke, in da so vključene pri le [70–80] % že opredeljenega potenciala. Komisija glede manj kot [10–20] % stroškov za osebje letno in manj kot [5–10] % drugih stroškov meni, da je bil sprejet precej previden pristop in da so morda na voljo druge sinergije poleg tistih, ki so že vključene v načrt.

               (95)

               Poslovna strategija skupine Volksbanken-Verbund v novi obliki v bistvu ostaja enaka. Jasen poudarek je na lokalnih in regionalnih strankah v segmentih zasebnih in poslovnih strank ter na poslih z malimi in srednjimi podjetji. Navedene poslovne dejavnosti že obsegajo večji del portfelja, so donosne in se v sklepu iz leta 2012 niso štele za problematične. V osnovnem scenariju se obrestovana sredstva na navedenih področjih povečujejo za približno [5–7] % do leta 2019, torej za manj kot polovico predvidene realne gospodarske rasti v višini približno 15 % v tem istem obdobju (21). Višje stopnje rasti so predvidene le na posebnih poslovnih področjih, kot so na primer storitve vlaganj v vrednostne papirje. Zaradi zelo omejenega prvotnega obsega navedenih poslov so predpostavke o višji rasti upravičene.

               (96)

               Kar zadeva obveznosti, je treba poudariti poseben pomen poslovanja z vlogami zasebnih strank (približno 80 % vseh obveznosti). Navedena vrsta financiranja je na podlagi Basel III ocenjena za zelo zanesljivo in je temu primerno upoštevana v kazalnikih financiranja, kot sta količnik likvidnostnega kritja in količnik neto stabilnih virov financiranja. Skupina Volksbanken-Verbund je predložila tudi dokaz o veliki stabilnosti depozitnih poslov celo med krizo, zato Komisija meni, da je stanje skupine Volksbanken-Verbund glede financiranja še posebej trdno. Tudi pri depozitnih poslih je rast do leta 2019 približno [5–7]-odstotna in za več kot 50 % nižja od predvidene realne gospodarske rasti.

               (97)

               Predpostavke tveganja v zvezi z različnimi kreditnimi portfelji se zdijo verjetne. V osnovnem scenariju načrtovane vrednosti za rezervacije za tveganja in oslabitve ustrezajo stopnji stroškov običajnega tveganja v višini približno [7–15] bazičnih točk za posle z zasebnimi strankami in [30–45] bazičnih točk za posle s poslovnimi strankami. Navedene predpostavke se zdijo ustrezne za gospodarske razmere v avstrijskem kreditnem poslovanju, čeprav ne zadržane.

               (98)

               Z načrtom v skladu z osnovnim scenarijem bosta negativni kapitalski donos skupine Volksbanken-Verbund po obdavčitvi in navadni lastniški kapital v višini [9–11] % leta 2015 zrasla na kapitalski donos po obdavčitvi v višini [8–9] % z deležem navadnega lastniškega kapitala [11–13] % leta 2019. Ob upoštevanju zmernega profila tveganja poslovnega modela skupine Volksbanken-Verbund se lahko načrtovani kapitalski donos po obdavčitvi oceni za ustrezno nadomestilo za kapital.

               (99)

               Komisija lahko na podlagi premislekov iz uvodnih izjav 94 do 98 o finančnem načrtovanju v zvezi z rastjo, likvidnostjo, stroški, obvladovanjem tveganja in donosnosti ugotovi, da je načrtovanje ustrezno, da se je izračunalo na podlagi precej previdnih predpostavk in da bo verjetno zagotovilo dolgoročno donosnost skupine Volksbanken-Verbund in s tem njeno zmožnost, da dostopa do kapitalskega trga.

      Uspešno poslovanje na podlagi scenarija izjemnih situacij

               (100)

               Navedeno oceno dolgoročne donosnosti in uspešnega poslovanja je potrdil tudi scenarij izjemnih situacij, ki je bil predložen istočasno. V tem scenariju je predvideno, da bosta sočasno prisotni dve izjemni situaciji, in sicer (a) okolje z dolgotrajno nizko obrestno mero, kot je trenutno predvideno, in (b) kreditna kriza. Zaradi dolgotrajnih nizkih obrestnih mer se izvaja pritisk na obrestno maržo, kreditno krizo pa je treba prav tako sočasno financirati prek višjih rezervacij za tveganje in oslabitev ter na splošno višjih tveganj izpostavljenosti obveznic, kar prinaša višje kapitalske zahteve.

               (101)

               Skupina Volksbanken-Verbund bi imela zaradi zmanjšanega donosa ter višjih rezervacij za tveganje in oslabitev precejšnje izgube leta 2015 in dodatne manjše izgube leta 2016. Vendar je jasno, da lahko tudi brez protiukrepov, kot je program prihrankov pri stroških ali primerna prilagoditev stopnje oblikovanja cen, nastale izgube bremenijo delež temeljnega kapitala v zadevnem času in da bodo na dolgotrajni donos skupine Volksbanken-Verbund vplivale le omejeno. V navedenem scenariju delež temeljnega kapitala ne pade pod [8–10] %, skupina Volksbanken-Verbund pa še vedno doseže [5–8]-odstotni donos po obdavčitvi leta 2019.

      Nadzorne zahteve

               (102)

               Zaradi kapitalskega primanjkljaja, opredeljenega v celoviti oceni nadzornega organa leta 2014, se je za skupino Volksbanken-Verbund določil cilj, da do 26. julija 2015 doseže 14,63-odstotni delež navadnega lastniškega kapitala. Tak kapitalski delež se s trenutnim finančnim načrtovanjem ne bo dosegel.

               (103)

               Komisija poleg tega ugotavlja, da ukrepi, sprejeti za izravnavo tveganja skupine Volksbanken-Verbund, ki izhaja iz izpostavljenosti do družbe Immigon (22), negativno vplivajo na delež navadnega lastniškega kapitala, ki je približno enak [0–2] %. Poleg tega predloženo načrtovanje temelji na predpostavki, da se lahko izpostavljenost družbe Immigon zmanjša v letu […] in […] z nadaljnjimi prodajami. Te prodaje bi prinesle skupno pričakovano izgubo zaradi izpostavljenosti v višini [0–200] milijonov EUR z dodatnim tveganjem izgube v višini [0–100] milijonov EUR, če prodaj ne bi bilo mogoče izvesti in se prvi izgubljeni delež v višini [0–200] milijonov EUR v celoti absorbira. Z dodatnimi izgubami v višini [0–100] milijonov EUR bi se delež navadnega lastniškega kapitala dodatno zmanjšal za [0–2] odstotnih točk.

               (104)

               Po drugi strani je skupina Volksbanken-Verbund poleg ukrepov, ki so že vključeni v finančno načrtovanje, prav tako opredelila ukrepe za dodatno zmanjšanje svoje tveganju prilagojene aktive. Dodatni morebitni ukrepi vključujejo strukturo listinjenja za kreditni portfelj malih in srednjih podjetij in prodajo družb start:bausparkasse in IMMO-Bank, s čimer bi se delež temeljnega kapitala ob upoštevanju potrebnega praga za višini plačil na podlagi avstrijske pravice do udeležbe pri dobičku povečal za največ [10–15] %. Komisija ugotavlja, da bi lahko sočasno izvajanje vseh teh ukrepov, če bi to bilo potrebno, negativno vplivalo na prihodnjo donosnost banke.

               (105)

               Vendar Komisija na podlagi omejenega obsega tveganja izgube in obsega že opredeljenih ukrepov za tveganju prilagojeno aktivo meni, da načrt vsebuje zadosten blažilnik za omejitev učinka na uspešno poslovanje. To mnenje dodatno potrjuje pozitivna odločitev, ki jo je nadzornik sprejel glede odobritve ukrepov od (a) do (c) iz uvodne izjave 35, da se lahko vključijo v avstrijski poslovni register. Navedena pozitivna odločitev enotnega mehanizma nadzora temelji na istem načrtu prestrukturiranja kot ta sklep, na podlagi česar Komisija sklepa, da bo enotni mehanizem nadzora prav tako menil, da bo skupina Volksbanken-Verbund tudi ob upoštevanju tveganj, ki jih vsebuje načrt, zmožna izpolniti potrebne previdnostne kapitalske zahteve, veljavne od nadzornega pregleda, ki se je izvedel 26. julija 2015.

      Lastni prispevek in porazdelitev bremena

               (106)

               Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund, gospodarsko naslednico družbe ÖVAG. V skladu s tem je treba proučiti, ali sta lastni prispevek in porazdelitev bremena skupine Volksbanken-Verbund ustrezna.

               (107)

               Kar zadeva lastni prispevek in porazdelitev bremena, je seznam zavez, priložen sklepu iz leta 2012, vključeval določbe o nadomestilu in povračilu za (a) jamstva za sredstva in (b) kapitalsko udeležbo ter prepoved izplačila dividend.

               (108)

               Kar zadeva spremembe v zvezi z jamstvom za sredstva, trenutni načrt likvidacije ne temelji na morebitnih denarnih izplačilih iz jamstva za ohranjanje plačilne sposobnosti po likvidaciji. Če se vse predpostavke uresničijo in družba po likvidaciji ostane plačilno spodobna brez jamstva, se bo z nepričakovanim plačilom iz jamstva, ki ustreza poravnavi vseh upravičenih terjatev julija 2016, le povečala končna likvidacijska masa družbe Immigon, ki bo na voljo imetnikom kapitalske udeležbe in lastniškega kapitala. Sedanji načrt omejevanja plačil jamstva na primer,ko je treba preprečiti plačilno nesposobnost družbe Immigon, na najmanjše možno omejuje tveganje, da se državna pomoč uporabi za nadomestilo imetnikom kapitalskih instrumentov.

               (109)

               Kar zadeva kapitalsko udeležbo, mora družba ÖVAG v skladu s seznamom zavez, priloženih sklepu iz leta 2012 (23), povrniti 300 milijonov EUR do konca leta 2017, od tega pa mora skupina Volksbanken-Verbund prispevati, kolikor dovoljujejo minimalne zakonske zahteve. Iz besedila je razvidno, da je navedena zaveza v primeru skupine Volksbanken-Verbund izjava o nameri, ne pa pravno zavezujoča zahteva.

               (110)

               Novi sklop zavez za skupino Volksbanken-Verbund uvaja pravno zavezujočo zahtevo. Natančneje, skupina Volksbanken-Verbund se zavezuje, da bo Avstriji dala na voljo nov finančni instrument, pravico do udeležbe pri dobičku (Genussrecht). Avstrija bo na podlagi navedenega instrumenta, ki ima majhno nominalno vrednost, prejela izplačila donosa, odvisna od dobička, ki bodo imela prednost pred vsemi drugimi izplačili donosa na hibridne instrumente ali dividende. Izplačila donosa na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku bodo do leta [2020–2025] znašala 300 milijonov EUR minus kakršna koli plačila, prejeta v okviru likvidacije družbe ÖVAG.

               (111)

               Denarni tok, ki ustreza pravici do udeležbe pri dobičku, bo dodatno zagotovljen tako, da bo Avstrija prejela (a) delež v družbi VBWB, ki obsega 25 % in eno delnico (manjšina, ki lahko prepreči sprejetje) kot zavarovanje, in (b) pravico do imenovanja polovico članov nadzornega odbora banke VBWB.

               (112)

               Kumulativni pragovi za višino plačil pri pravici do udeležbe pri dobičku so naslednji: [0–50] milijonov EUR leta […]; [0–100] milijonov EUR leta […]; [0–200] milijonov EUR leta […] in 300 milijonov EUR v obdobju [2020–2025]. Če se prag ne bi spoštoval, Avstrija prejme pravico do deleža, ki ga drži kot zavarovanje, to pa po prejemu celotnega zneska v višini 300 milijonov EUR preide nazaj v lastništvo skupine Volksbanken-Verbund. Prav tako bi Avstrija v primeru nespoštovanja pragov za višino plačil prejela dodatnih [1–15] % vseh delnic in pravico, da to zavarovanje izkoristi. Poleg tega mora v tem primeru skupina Volksbanken-Verbund predložiti nov načrt prestrukturiranja, ki bi ga Avstrija nato morala priglasiti Komisiji.

               (113)

               Komisija je ocenila vpliv novega dogovora glede povračila na načrt prestrukturiranja in sklenila, da je zadevni načrt dovolj stabilen za izvedbo načrtovanega povračila, ne da bi se pri tem nepotrebno obremenil delež temeljnega kapitala. Prag v višini [0–50] milijonov EUR leta […] ostaja izvedljiv tudi v scenariju izjemnih situacij. Vendar je Komisija ugotovila, da bi sočasno izvajanje vseh opredeljenih ukrepov za zmanjšanje tveganju prilagojene aktive (24) negativno vplivalo na donosnost banke, kar bi lahko ogrozilo tudi načrt povračil.

               (114)

               Komisija meni, da nova zaveza o povračilu pomoči zagotavlja stalno združljivost obstoječe pomoči iz naslednjih razlogov:

                           (a)

                           z navedeno zavezo Avstrija prejme novo terjatev, ki je ustrezna zamenjava neplačani terjatvi do družbe ÖVAG. Za družbo ÖVAG kot likvidirani subjekt se ne pričakuje, da bo kapitalsko udeležbo povrnila v večji meri kot to omogočajo presežki, ostali po njeni likvidaciji;

                           (b)

                           kombinacija kumulativnih vrednosti pragov in prostovoljnih izplačil donosa na dividende, opisana v nadaljevanju (25), je ustrezen kompromis med zagotavljanjem povračila pomoči in ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja skupine Volksbanken-Verbund;

                           (c)

                           na podlagi tega se podaljšanje časovnega razporeda plačil lahko sprejme;

                           (d)

                           Avstrija ima možnost, da po potrebi uporabi svojo pravico, da prepreči sprejetje in po potrebi spremeni načrt prestrukturiranja.

               (115)

               Kar zadeva prepoved izplačila dividend, zadevna spremenjena zaveza (26), priložena sklepu iz leta 2012, velja še naprej. Na podlagi nove zaveze se lahko dividende razdelijo zunanjim vlagateljem, če:

                           (a)

                           vsa izplačila donosa skupaj znašajo manj kot [5–8] milijonov EUR;

                           (b)

                           se je pravica do udeležbe pri dobičku prednostno uveljavljala v vsaj enakem znesku v skladu z dogovorjenimi pragovi in v istem letu;

                           (c)

                           Avstrija prejme dodatno nadomestilo v enakem znesku, kot znašajo predlagane dividende, in

                           (d)

                           se je zbral nov, zunanji temeljni kapital vsaj v višini morebitnega plačila dividend in dodatnega nadomestila.

               (116)

               Komisija meni, da kombinacija prednostne narave obveznosti povračila, nadomestila in zbranega svežega zunanjega temeljnega kapitala zadošča za zagotovitev, da se pomoč ne uporabi kot donos kapitala in da se morebitne dividende plačajo izključno iz presežnih prihodkov.

               (117)

               Na splošno Komisija meni, da novi sklop zavez zagotavlja združljivost obstoječe pomoči v zvezi z lastnim prispevkom in porazdelitvijo bremena.

      Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

               (118)

               Komisija mora oceniti, ali lahko novi sklop zavez ustrezno zamenja zaveze iz leta 2012, da se zagotovi stalna združljivost obstoječe pomoči za skupino Volksbanken-Verbund. V skladu s tem je treba proučiti, ali so izkrivljanja konkurence zaradi pomoči skupini Volksbanken-Verbund omejena v največji možni meri.

               (119)

               Zaveze iz leta 2012 so v zvezi z družbo ÖVAG vključevale naslednje ukrepe za omejitev izkrivljanj konkurence: (i) zmanjšanje bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, (ii) omejitev dejavnosti družbe ÖVAG kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund na „posle s povezanimi družbami“, (iii) prepoved prevzemov, (iv) prepoved določanja cen, kar velja za spletno bančno hčerinsko družbo družbe ÖVAG, Live Bank, (v) prepoved navajanja državne pomoči za namene oglaševanja in (vi) ukrepe v zvezi z ravnanjem, ki so se nanašali na sistem povračil in sistem obvladovanja tveganja.

               (120)

               Kar zadeva izkrivljanje konkurence, novi sklop zavez, priložen temu sklepu, ohranja prvotno ravnovesje. Z likvidacijo družbe ÖVAG sta se obravnavali zlasti vprašanji zmanjšanja bilančne vsote in tveganju prilagojene aktive, vprašanje osrediščenja na funkcije osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund pa se je obravnavalo s prenosom navedenih funkcij na banko VBWB. V novem sklopu zavez so ohranjene prepovedi določanja cen, prevzemov in oglaševanja s pomočjo državne pomoči, pa tudi obstoječi ukrepi v zvezi z ravnanjem.

               (121)

               Kar zadeva določanje cen, banka Live Bank strankam ne bo smela nuditi obrestnih mer, kar velja za vse roke dospelosti, ki so višje od obrestnih mer v ponudbi tretjega najboljšega konkurenta na neposrednem spletnem bančnem trgu.

               (122)

               Kar zadeva prevzeme, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela pridobiti kontrolnih ali manjšinskih deležev in paketov sredstev. Edini izjemi od te prepovedi sta (a) prevzemi, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti ali stabilnosti na ravni skupine Volksbanken-Verbund, oziroma prevzemi, ki se izvedejo zaradi zagotavljanja učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija, in (b) prevzemi, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti skupine Volksbanken-Verbund v smislu upravljanja obstoječih obveznosti strank v finančnih težavah.

               (123)

               Kar zadeva oglaševanje, skupina Volksbanken-Verbund ne bo smela oglaševati dodeljenih ukrepov državne pomoči ali kakršnih koli prednosti, ki iz njih izhajajo.

               (124)

               Kar zadeva ukrepe v zvezi z ravnanjem, bo skupina Volksbanken-Verbund ohranila ustrezne sisteme povračil in obvladovanja tveganja. Natančneje, sistemi povračil skupine Volksbanken-Verbund bodo pregledni, temeljili bodo na spodbudah, ki preprečujejo neprimerno tveganje, in bodo v skladu s trajnostnimi dolgoročnimi poslovnimi cilji. Sistem skupine Volksbanken-Verbund za obvladovanje tveganja se bo razvil še naprej, z namenom, da se izvaja preudarna, trdna in trajnostna poslovna politika.

               (125)

               Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da novi sklop zavez ustrezno omejuje izkrivljanje konkurence zaradi obstoječe državne pomoči, dodeljene skupini Volksbanken-Verbund –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Ukrepi iz načrta prestrukturiranja z dne 23. junija 2015 in pripadajoči sklop zavez ne pomenijo nove državne pomoči.
   2.   Ukrepi iz načrta prestrukturiranja z dne 23. junija 2015 in pripadajoči sklop zavez so takšni, da ukrepi iz člena 1(1) Sklepa 2013/298/EU ostajajo združljivi z notranjim trgom.
   Člen 2
   1.   Člen 2 Sklepa 2013/298/EU se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 2
      Avstrija zagotovi, da se bo načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen 23. junija 2015, izvedel v celoti, vključno z zavezami iz Priloge k temu sklepu.“

   2.   Priloga k Sklepu 2013/298/EU se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.

      V Bruslju, 2. julija 2015

            Za Komisijo

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  UL C 46, 17.2.2012, str. 3.

      (2)  Sklep Komisije z dne 9. decembra 2008 v zadevi o državni pomoči N 557/2008 – Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich, UL C 3, 8.1.2009, str. 2.

      (3)  Prvo podaljšanje programa, vključno z nekaterimi spremembami, je bilo odobreno 30. junija 2009 (UL C 172, 24.7.2009, str. 4), drugo podaljšanje 17. decembra 2009 (UL C 28, 4.2.2010, str. 6), tretje podaljšanje 25. junija 2010 (UL C 250, 17.9.2010, str. 4) in četrto podaljšanje 16. decembra 2010 (UL C 20, 21.1.2011, str. 3).

      (4)  Glej točko 13 in Prilogo k Sporočilu Komisije, UL C 10, 15.1.2009, str. 2.

      (5)  Sklep Komisije z dne 9. decembra 2011 v zadevi SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), Prestrukturiranje Österreichische Volksbanken AG (UL C 46, 17.2.2012, str. 3).

      (6)  Sklep Komisije2013/298/EU o državni pomoči SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), ki jo je izvajala Avstrija in jo namerava izvajati za Österreichische Volksbanken AG (UL L 168, 20.6.2013, str. 30).

      (7)  Skupina Volksbanken-Verbund je nadalje opisana v uvodni izjavi 18 in naslednjih uvodnih izjavah.

      (8)  Glej uvodni izjavi 13 in 14 sklepa iz leta 2012.

      (9)  Glej uvodni izjavi 24 in 25.

      (10)  Za podrobnosti glej uvodne izjave 27 do 30 in sklep iz leta 2012.

      (11)  Kapitalski primanjkljaj je podrobneje opisan v uvodni izjavi 33.

      (12)  Za podrobnosti glej uvodne izjave 24 do 29 sklepa iz leta 2012.

      (13)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

      (14)  Zakon Bankwesengesetz (BWG).

      (15)  Zaupna informacija

      (16)  Glej uvodno izjavo 45.

      (17)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

      (18)  Glej uvodne izjave 66 do 71.

      (19)  Glej uvodno izjavo 82 sklepa iz leta 2012.

      (20)  Glej uvodno izjavo 93 sklepa iz leta 2012.

      (21)  Vse predpostavke v zvezi z gospodarsko rastjo in inflacijo so iz pomladanskega poročila Komisije za leto 2015.

      (22)  Glej uvodno izjavo 45.

      (23)  Točka 11.2 seznama zavez, priloženih sklepu iz leta 2012.

      (24)  Navedeni ukrepi so podrobneje opisani v uvodni izjavi 100.

      (25)  Glej uvodno izjavo 115.

      (26)  Točka 9.3 seznama zavez, priloženih sklepu iz leta 2012.

      PRILOGA

            „PRILOGA

               SEZNAM ZAVEZ V POSTOPKU DRŽAVNE POMOČI SA.31883, ÖSTERREICHISCHE VOLKSBANKEN AG

            PREAMBULA
            Državna pomoč SA.31883 (2011/C), ki jo je Avstrija dodelila Österreichische Volksbanken AG (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG), je bila na podlagi sklepa Komisije z dne 19. septembra 2012 razglašena za združljivo z notranjim trgom.
            Zaradi nove potrebe po prestrukturiranju sektorja Volksbanken se je sestavil ta seznam zavez, ki upošteva predhodni sklop zavez ter načrt prestrukturiranja in likvidacije družbe ÖVAG (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Določbe predhodnega sklopa zavez, priloženega sklepu Komisije z dne 19. septembra 2012, s tem prenehajo veljati.
            Spremenjeni načrt prestrukturiranja družbi ÖVAG ne zagotavlja dodatnih ukrepov državne podpore. Zmanjšanje osnovnega kapitala družbe ÖVAG, vključno z deležem Republike Avstrije v višini 43,3 % (kar ustreza približno 250 milijonom EUR) in hkratno zmanjšanje kapitalske udeležbe Republike Avstrije v višini 300 milijonov EUR za 96,65 % ne pomenita nove pomoči v smislu člena 1(c) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (1).
            Republika Avstrija podaja naslednje zaveze v zvezi z Österreichische Volksbanken-Aktiengesellschaft (v nadaljnjem besedilu: družba ÖVAG) in skupino Volksbanken-Verbund, ki jo zastopa banka Volksbank Wien-Baden AG (v nadaljnjem besedilu: banka VBWB) kot nova osrednja organizacija skupine Volksbanken-Verbund, da bo lahko Evropska komisija s sklepom na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) pomoč, dodeljeno družbi ÖVAG, razglasila za združljivo z notranjim trgom.
            To besedilo je treba razlagati v splošnem okviru prava EU in na podlagi Uredbe (ES) št. 659/1999 ter ob upoštevanju sklepa, h kateremu so zaveze priložene kot zaveze in/ali pogoji in obveznosti.
            1.   Splošno

            1.1   Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da bo načrt prestrukturiranja družba ÖVAG, ki je bil predložen konec junija 2015, izveden pravilno in v celoti.
            1.2   Republika Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila, da se bodo spodaj navedene zaveze (v nadaljnjem besedilu: zaveze) med izvajanjem načrta prestrukturiranja v celoti upoštevale.
            1.3   Faza prestrukturiranja se bo končala na datum skupščine delničarjev banke VBWB, ki bo odločala o letnih računovodskih izkazih za poslovno leto 2019, vendar najpozneje do 30. junija 2020. Med fazo prestrukturiranja veljajo naslednje zaveze, razen če ni določeno drugače.
            2.   Načrt prestrukturiranja in likvidacije

            2.1   Osnovni kapital družbe ÖVAG v višini 577 328 623,46 EUR (vključno s 43,3-odstotnim deležem republike Avstrije) se bo zmanjšal na 19 335 951,23 EUR. Kapitalska udeležba države v višini 300 milijonov EUR se bo v enakem deležu zmanjšala za 96,65 %.
            2.2   Družba ÖVAG bo svojo funkcijo osrednje organizacije in osrednje institucije kot družba prenosnica v zameno za izdajo delnic na banko VBWB kot prevzemno družbo prenesla za nazaj z učinkom od 31. decembra 2014 na podlagi nadaljnjega obstoja družbe prenosnice.
            2.3   Družba ÖVAG se bo z učinkom od 4. julija 2015 s soglasjem pristojnega nadzornega organa (ECB) umaknila iz skupine Volksbanken-Verbund, po nadzorni odobritvi od takrat naprej delovala kot likvidirani subjekt v skladu z oddelkom 162 zveznega zakona o sanaciji in reševanju bank (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, v nadaljnjem besedilu: zakon BaSAG) in kot takšna ne bo več imela bančnega dovoljenja v skladu z oddelkom 1 zakona o bančništvu (Bankwesengesetz, v nadaljnjem besedilu: zakon BWG). Likvidirani subjekt se bo preimenoval v immigon portfolioabbau ag.
            2.4   Črpanje zvezne republike kot ponudnika jamstva za sredstva v znesku 100 milijonov EUR v skladu s sporazumom o jamstvu za sredstva z dne 15. marca 2013, kakor je bil spremenjen z osnutkom sporazuma z dne 25. junija 2015 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o spremembi jamstva) je dovoljeno kadar koli od 31. decembra 2015 do vključno z dnem odobritve letnih računovodskih izkazov družbe ÖVAG za finančno leto 2017.
            2.5   Pogoji za morebitno črpanje jamstva za sredstva sta delna ali popolna neizterljivost zadevnih sredstev ali uradna plačilna nesposobnost dolžnika poleg potrebe po izplačilu na podlagi jamstva, da se prepreči prevelika zadolženost družbe ÖVAG v skladu z zakonom o plačilni nesposobnosti, in na podlagi vseh drugih veljavnih pogojev v sporazumu o spremembi jamstva. Referenčni datum za vrednotenje zajamčenih terjatev v skupini v skladu s Prilogo 1 k sporazumu o jamstvu s 15. marca 2013, kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi jamstva, je 31. december 2015. Po navedenem datumu ne bodo sprejete nobene dodatne terjatve iz jamstva.
            2.6   Namen načrta likvidacije za družbo ÖVAG je popolna likvidacija vseh sredstev do 31. decembra 2017. Iz načrta likvidacije za družbo ÖVAG je tudi še naprej razvidna pozitivna preostala vrednost. Kot delno nadomestilo za zmanjšanje osnovnega kapitala, ki ga ima Republika Avstrija v družbi ÖVAG, bosta skupina Volksbanken-Verbund in finančni holding Volksbanken Holding eGen svoje terjatve do likvidacijskega iztržka družbe ÖVAG prepisala na Republiko. Poleg tega se je skupina Volksbanken-Verbund zavezala k prizadevanju, da drugi delničarji družbe ÖVAG svoje terjatve prav tako prepišejo na Republiko Avstrijo.
            3.   Prodaja deležev družbe ÖVAG

            Družba ÖVAG bo pri izvajanju zagotovljenega osnutka sporazuma o prestrukturiranju z Republiko Avstrijo z dne 23. junija 2015 (v nadaljnjem besedilu: sporazum o prestrukturiranju) v celoti prodala vse svoje delnice v banki RZB (v nadaljnjem besedilu: podpis) do 31. decembra 2017.
            4.   Ukrepi banke RZB

            Avstrija se zavezuje, da se bodo ukrepi, ki jih banka Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (banka RZB) načrtuje za zmanjšanje lastniškega kapitala družbe ÖVAG v skladu s sporazumom o prestrukturiranju z dne 26. aprila 2012 s trenutnim preostalim zneskom v višini [0–20] milijonov EUR, izvedli do […].
            5.   Prihodnja porazdelitev dobička skupine Volksbanken-Verbund

            5.1   Porazdelitev dobička subjektov, združenih v združenju kreditnih institucij (Kreditinstituteverbund) banke Volksbanken, ob upoštevanju oddelka 30a(1) zakona BWG, kakor je bil spremenjen, tretjim (fizičnim ali pravnim) osebam bo načeloma dopustna le, če so izpolnjeni pogoji iz točk 5.2–5.6.
            5.2   Republika Avstrija bo svojo pravico do udeležbe pri dobičku izvajala ob upoštevanju sporazuma o prestrukturiranju, natančneje, zaradi neupoštevanja pragov iz tega sporazuma bo imela Republika Avstrija pravico, da odsvoji deleže v banki VBWB, ki so bile nanjo prenesene v skladu s sporazumom o prestrukturiranju.
            5.3   Republika Avstrija bo pravico do udeležbe pri dobičku v skladu s sporazumom o prestrukturiranju izvajala najmanj v znesku izplačila donosa.
            5.4   Skupni znesek vseh izplačil donosa bo omejen na [5–8] milijonov EUR letno.
            5.5   Republika Avstrija bo prejela nadomestilo neodvisno od točke 5.3 v znesku izplačila donosa. Zaradi razdelitve dobička pri postavkah osnovnih lastnih sredstvih, določene po 29. juniju 2015 za krepitev in pomoč pri sanaciji skupine Volksbanken-Verbund, se Republiki Avstriji nadomestila ne bodo izplačala.
            5.6   Skupina Volksbanken-Verbund bo zbrala svež zunanji navadni lastniški kapital (neto, po odštetju poplačil) najmanj v znesku, ki ustreza letni vsoti izplačil donosa in nadomestil (nadomestila za zadržani čisti dobiček).
            6.   Prepoved izplačila dividend za družbo ÖVAG

            Družba ÖVAG ne bo izplačevala dividend do konca likvidacije. To ne vpliva na plačila nadomestil za ukrepe državne pomoči, če jih je mogoče ločiti v pravnem smislu.
            7.   Prepoved določanja cen

            Na področju depozitnih storitev banka Live Bank v obdobju pred koncem likvidacije brez predhodne odobritve Komisije ne sme ponujati bolj ugodnih pogojev glede obrestnih mer (velja za vse roke dospelosti), kot jih ponuja njen konkurent s tretjimi najboljšimi obrestnimi merami za neposredno spletno bančništvo na avstrijskem trgu.
            8.   Zastopanost Republike Avstrije v banki Volksbank Wien-Baden AG kot novi osrednji organizaciji skupine Volksbanken-Verbund

            8.1   Z učinkom od ločitve družbe ÖVAG in prenosa funkcije kot osrednje organizacije skupine Volksbanken-Verbund na banko VBWB bo skupina Volksbanken-Verbund na Republiko Avstrijo prenesla 25-odstotni delež plus eno delnico.
            8.2   Če skupina Volksbanken-Verbund svojih obveznosti glede povračila ne izpolni v skladu s točko 9.3, bo na Republiko Avstrijo brezplačno prenesla dodatne delnice v družbi VBWB do skupno [26–40]-odstotnega deleža Avstrije. Poleg tega bo Republika Avstrija prejela pravico do razpolaganja s svojim celotnim deležem v skladu z določbami sporazuma o prestrukturiranju.
            8.3   Skupina Volksbanken-Verbund bo Republiki Avstriji dodelila pravico do zastopanosti s polovico članov nadzornega odbora družbe VBWB, ki jih bodo imenovali lastniki.
            9.   Nadomestilo za ukrepe pomoči

            9.1   Jamstvo za sredstva v višini 100 milijonov EUR, ki ga je Republika Avstrija zagotovila družbi ÖVAG, se bo povrnilo z nedobičkonosno letno premijo v višini 10 %.
            9.2   Družba VBWB Republiki Avstriji dodeljuje pravico do udeležbe pri dobičku kot nadomestilo za zmanjšanje kapitalske udeležbe države v višini 300 milijonov EUR v družbi ÖVAG med ločitvijo na podlagi sporazuma o prestrukturiranju. Od celotnega plačila, ki se bo izvedlo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku, se odšteje vsaka kapitalska udeležba države, ki se zadrži med ločitvijo in je ustrezno povrnjena.
            9.3   Plačilo na podlagi pravice do udeležbe pri dobičku mora znašati vsaj [0–50] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto […] in najmanj [0–100] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto […]. Če eden od teh pragov ni izpolnjen, je treba priglasiti nov načrt prestrukturiranja. Opozoriti je treba, da sporazum o prestrukturiranju določa prag za višino plačil najmanj [0-200] milijonov EUR do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za leto […] in popolno plačilo do odobritve letnih računovodskih izkazov družbe VBWB za obdobje [2020–2025].
            10.   Druge obveznosti v zvezi z ravnanjem

            10.1   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund se zavezujeta, da ne bosta izvajali prevzemov. To velja za nakupe družb z lastno pravno strukturo, delnic v družbah in paketov sredstev, ki se štejejo za tržno poslovanje ali vejo dejavnosti. To ne velja za prevzeme, ki so potrebni za ohranjanje finančne stabilnosti in/ali stabilnosti v zvezi s povezanimi družbami ali za zagotovitev učinkovite konkurence, če te prevzeme predhodno odobri Komisija. To ne velja niti za prevzeme, ki spadajo med običajne tekoče dejavnosti banke v smislu upravljanja obstoječih obveznosti strank v finančnih težavah.
            10.2   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund dodelitve ukrepov pomoči ali drugih prednosti, ki izhajajo iz tega, ne smeta izkoristiti za oglaševanje.
            10.3   Družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund morata preveriti spodbujevalni učinek in primernost svojih plačilnih sistemov ter z možnostmi, ki jih ponuja civilno pravo, zagotoviti, da ti sistemi ne povzročijo izpostavljenosti neprimernim tveganjem, da so usmerjeni k trajnim, dolgoročnim ciljem družbe in da so pregledni.
            10.4   Skupina Volksbanken-Verbund mora še naprej širiti svoje dejavnosti spremljanja tveganja in izvajati trgovinsko politiko, ki je premišljena, zanesljiva in trajnostno usmerjena.
            11.   Skrbnik spremljanja

            11.1   Republika Avstrija mora zagotoviti, da bo neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja, ki je zavezan k ohranjanju zaupnosti, stalno spremljal popolno in pravilno izvedbo načrta prestrukturiranja družbe ÖVAG in skupine Volksbanken-Verbund ter popolno in pravilno izvedbo vseh zavez, ki so navedene v tem dokumentu.
            11.2   Imenovanje, dolžnosti, obveznosti in razrešitev skrbnika spremljanja morajo biti v skladu s postopki iz priloge z naslovom ‚Skrbnik‘.
            11.3   Republika Avstrija mora zagotoviti, da ima Komisija ali skrbnik med izvajanjem Sklepa neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja tega sklepa. Komisija ali skrbnik lahko od družbe ÖVAG in skupine Volksbanken-Verbund zahteva razlago in pojasnila. Republika Avstrija, družba ÖVAG in skupina Volksbanken-Verbund morajo v celoti sodelovati s Komisijo in skrbnikom spremljanja v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi s spremljanjem izvajanja tega sklepa.“

         (1)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).


title: 2004/742/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 28. junija 2004 o imenovanju francoskega člana Ekonomsko-socialnega odbora

text:
               30.10.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/97

      SKLEP SVETA

   z dne 28. junija 2004
   o imenovanju francoskega člana Ekonomsko-socialnega odbora
   (2004/742/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

         ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala francoska vlada,
   po pridobitvi mnenja Komisije Evropske unije –
   SKLENIL:
   Edini člen
   Ga. Laura BATUT je imenovana za članico Ekonomsko-socialnega odbora, ki nadomesti g. Jean-Marca BILQUEZA za preostanek njegovega mandata, tj. do 20. septembra 2006.

      V Luxembourgu, 28. junija 2004

            Za Svet

            Predsednik

         M. CULLEN

      (1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.


title: 2014/611/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/286

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2012
   (2014/611/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Eurojusta za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2012 z odgovori Eurojusta (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (4), zlasti člena 36 Sklepa,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0186/2014),

               1.

               podeli razrešnico upravnemu direktorju Eurojusta glede izvrševanja proračuna Eurojusta za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje upravnemu direktorju Eurojusta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 228.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.