title: 2007/249/ES: Sklep Sveta z dne 19. marca 2007 o spremembi Sklepa 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti

text:
               26.4.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 109/33

      SKLEP SVETA

   z dne 19. marca 2007
   o spremembi Sklepa 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti
   (2007/249/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 187 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (1) določa pravni okvir za spodbujanje gospodarskega in socialnega razvoja čezmorskih držav in ozemelj („ČDO“) in za krepitev gospodarskih odnosov med njimi in Skupnostjo. Sklep o pridružitvi čezmorskih držav se uporablja do 31. decembra 2011. Zaradi sovpadanja s trajanjem 10. Evropskega razvojnega sklada (2008–2013) („10. ERS“) in večletnega finančnega okvira 2007–2013 bi bilo treba trajanje Sklepa podaljšati do 31. decembra 2013.

               (2)

               Priloga II A Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav določa finančne porazdelitve sredstev za obdobje 2000 do 2007. Glede na novo ustanovljen 10. ERS bi bilo treba dodeliti znesek za obdobje 2008 do 2013.

               (3)

               V zvezi s ČDO bi bilo treba predvideti določbe za pravila, ki urejajo prehod od 9. ERS k 10. ERS. Navedena pravila bi bilo treba določiti v skladu s splošnimi pravili o dodelitvi sredstev 9. ERS in prejšnjih ERS po 31. decembru 2007, določenem v členu 1 Sklepa 2005/446/ES predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 30. maja 2005 o določitvi roka za dodelitev sredstev 9. ERS (2) ter členu 1(3) in (4) Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja Četrti del Pogodbe ES („Notranji sporazum o uvedbi 10. ERS“) (3).

               (4)

               Notranji sporazum o ustanovitvi 10. ERS določa, da se ČDO dodeli skupni znesek 286 milijonov EUR. Treba bi bilo določiti porazdelitev navedenega zneska med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS na eni strani ter merila in elemente za določitev začetnih okvirnih dodelitev upravičenk ČDO na drugi strani.

               (5)

               Glede porazdelitve med različnimi instrumenti za sodelovanje pri financiranju razvoja v zvezi z ERS bi bilo treba zagotoviti koordinacijo zlasti med podporo regionalnemu sodelovanju in integraciji ter podporo na ozemeljski ravni, da se okrepi odpornost ČDO glede izzivov, s katerimi se spoprijemajo, ne glede na njihov BNP na prebivalca ali druge elemente, ki se uporabljajo za določitev ozemeljskih dodelitev.

               (6)

               Finančno pomoč ČDO bi bilo treba dodeliti na podlagi standardnih, objektivnih in preglednih meril. Takšna merila bi morala zlasti vključevati stopnjo BNP posamezne ČDO, število njenih prebivalcev in kontinuiteto v primerjavi s prejšnjimi ERS. Posebno obravnavo bi bilo treba predvideti za „najmanj razvite ČDO“ iz Priloge I B Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter za ČDO, ki imajo zaradi geografske izolacije ali drugih omejitev več težav pri vzpostavljanju regionalnega sodelovanja in integracije.

               (7)

               Ko se državam članicam in Odboru za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) predstavi izdatke v okviru ERS, bi morala Komisija razlikovati med dejavnostmi Uradne razvojne pomoči (ODA) in ne – ODA dejavnostmi.

               (8)

               Posebno pozornost bi bilo treba nameniti krepitvi institucionalnih zmogljivosti ČDO in odgovornemu vodenju, vključno s finančnimi, davčnimi in sodnimi področji.

               (9)

               Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi krepitvi sodelovanja med državami ČDO in AKP ter najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe ali drugimi akterji v zadevnih regijah, kjer so ČDO.

               (10)

               Pogoje financiranja v zvezi z dejavnostmi skladov ČDO iz Priloge II C Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav bi bilo treba uskladiti s spremembo ustreznih členov v Prilogi II Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanem v Cotonouju dne 23. junija 2000 (4), („Sporazum o partnerstvu AKP-ES“).

               (11)

               Bistveno je zagotoviti kontinuiteto glede upravičenosti ČDO do financiranja iz splošnih tematskih proračunskih postavk splošnega proračuna Evropske unije izven ERS. Tematske uredbe iz Priloge II E Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav je od 1. januarja 2007 nadomestila Uredba (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5). Prilogo II E bi bilo zato treba spremeniti, da se sklicevanja na navedene uredbe nadomestijo s sklicevanjem na nov finančni instrument. Za zagotovitev kontinuitete bi se morala takšna sprememba uporabljati od 1. januarja 2007.

               (12)

               Ob upoštevanju posebnega odnosa med ČDO in državami članicami, s katerimi so povezane ČDO, bi bilo treba posplošiti morebitno udeležbo ČDO pri horizontalnih programih Skupnosti, tako da je ČDO dovoljeno sodelovati pri programih, ki so na voljo državam članicam, s katerimi so povezane ČDO, na podlagi pravil in ciljev programov in ureditev, ki se uporabljajo za države članice, s katerimi so povezane ČDO. Za zagotovitev sodelovanja ČDO od začetka novega programskega obdobja bi bilo treba to spremembo uvesti s 1. januarjem 2007.

               (13)

               Presoja vseh vidikov finančne porabe in sredstev Evropske unije, vključno s financiranjem ČDO, bi se morala izvesti na podlagi poročila Komisije za leti 2008–2009.

               (14)

               Sedanje tehnične spremembe ne posegajo v poznejšo revizijo Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav, zlasti v skladu s členom 62 Sklepa –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklep Sveta 2001/822/ES se spremeni:

               1.

               V členu 23 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
               „Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 9. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 9. ERS. Finančni in računovodski postopki, ki se uporabljajo za sodelovanje pri financiranju razvoja za ČDO na podlagi 10. ERS, so tisti, ki so določeni v finančni uredbi o 10. ERS.“

               2.

               V členu 24 se doda naslednji odstavek:
               „9.   Za izvajanje 10. ERS se uporabljajo ustrezne določbe Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS.“

               3.

               V členu 25(1) se besedilo „v obdobju med 2000 in 2007“ nadomesti z „v obdobjih med 2000 in 2007 ter med 2008 in 2013“.

               4.

               Člen 31 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 31
               Tehnična pomoč
               1.   Na pobudo ali po pooblastilu Komisije se lahko financirajo študije ali ukrepi tehnične pomoči, da bi zagotovili pripravo, spremljanje, vrednotenje in nadzor, ki so potrebni za izvedbo tega sklepa, in splošno ovrednotenje tega Sklepa iz člena 1(1)(c) Priloge II A.
               Te študije ali ukrepi tehnične pomoči se financirajo v okviru celotne dodelitve nepovratnih sredstev.
               2.   Na pobudo ČDO se študije ali ukrepi tehnične pomoči lahko financirajo v povezavi z izvedbo dejavnosti, ki so zajete v enotnih programskih dokumentih (EPD) in ob upoštevanju mnenja Komisije.
               V okviru 9. ERS se take študije ali ukrepi tehnične pomoči financirajo iz sredstev, ki so dodeljena zadevni ČDO. V okviru 10. ERS se financirajo iz celotne dodelitve nepovratnih sredstev.“

               5.

               Vstavi se naslednji člen:
               „Člen 33a
               1.   Po 31. decembru 2007 ali po datumu začetka veljavnosti Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS, če je ta datum poznejši, neporabljena sredstva iz 9. ERS ali prejšnjih ERS ne bodo več dodeljena, razen v primeru neporabljenih sredstev in sredstev, sproščenih po tem datumu začetka veljavnosti, ki izhajajo iz sistema za zagotavljanje stabilizacije prihodkov od izvoza primarnih kmetijskih proizvodov (STABEX) v okviru Evropskih razvojnih skladov pred 9. ERS, ter ostalih neporabljenih sredstev in povračil sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne mere.
               2.   Sredstva, ki se sprostijo iz projektov v okviru 9. ERS ali iz prejšnjih ERS, po 31. decembru 2007 ne bodo več dodeljena, razen če Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči drugače, z izjemo sredstev STABEX, ki so sproščena po tem datumu začetka veljavnosti in bodo samodejno prenešena v zadevne območne kazalne programe, financirane v skladu s členom 3(1) Priloge II Aa, ter sredstev, dodeljenih v okviru 9. ERS za financiranje sredstev skladov, določenih v Prilogi II C, z izključitvijo s tem povezanih subvencij obrestne meje.“

               6.

               Člen 58 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 58
               Programi, ki so na voljo za ČDO
               Posamezniki iz ČDO in po potrebi ustrezni javni in/ali zasebni organi ter institucije v posamezni ČDO so upravičeni do programov Skupnosti v skladu s pravili in cilji programov ter ureditvami, ki se uporabljajo v državi članici, s katero so ČDO povezani. Programi veljajo za državljane ČDO v okviru kvote za državo članico, s katero je zadevna ČDO povezana, če zadevni program uporablja tako kvoto.
               Glavni programi, ki so na voljo za ČDO, so tisti, navedeni v Prilogi II F, ter tudi kateri koli program, ki jim sledi.“

               7.

               V členu 63 se leto „2011“ nadomesti z „2013“.

               8.

               V členu 1(1)(c) Priloge II A se „dve leti“ nadomesti s „štiri leta“.

               9.

               Po Prilogi II A se vstavi nova Priloga II Aa, katere besedilo je določeno v Prilogi I k temu sklepu.

               10.

               Priloga II B se spremeni:

                           (a)

                           Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
                           „Člen 1
                           1.   Znesek do 20 milijonov EUR iz člena 5 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 9. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.
                           2.   Znesek do 30 milijonov EUR iz člena 3 Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS zagotovi EIB v obliki posojil iz svojih lastnih sredstev v skladu s pogoji, določenimi v njenih statutih in tej prilogi.“

                           (b)

                           V členu 2(2) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

                                       „(c)

                                       med obdobjem, ki ga zajema 9. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 3(3)(d) Priloge II A, in se izplača neposredno EIB;
                                       med obdobjem, ki ga zajema 10. ERS, se znesek subvencije obrestne mere, izračunan glede na njegovo vrednost ob odplačilu posojila, obračuna glede na dodelitev subvencije, določene v členu 1(1)(b) Priloge II Aa, in se izplača neposredno EIB;
                                       subvencije obresti se lahko kapitalizirajo ali uporabijo v obliki subvencij za projekte v zvezi s tehnično pomočjo, zlasti za finančne institucije v ČDO.“

               11.

               Priloga II C se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi II k temu sklepu.

               12.

               Priloga II E se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi III k temu sklepu.

               13.

               Priloga II F se nadomesti z besedilom, določenim v Prilogi IV k temu sklepu.

         Člen 2
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Točke 6, 12 in 13 člena 1 pa se uporabljajo od 1. januarja 2007.

      V Bruslju, 19. marca 2007

            Za Svet

            Predsednik

         H. SEEHOFER

      (1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1. Popravljena različica v UL L 64, 7.3.2002, str. 39.

      (2)  UL L 156, 18.6.2005, str. 19.

      (3)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (4)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 22).

      (5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

      PRILOGA I

            „PRILOGA II Aa
            FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: 10. ERS
            Člen 1
            Dodelitev sredstev za različne instrumente
            1.   Za namene tega sklepa se skupni znesek finančne pomoči Skupnosti v znesku 286 milijonov EUR v okviru 10. ERS, ki je določen z Notranjim sporazumom o uvedbi 10. ERS, za šestletno obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2013 razporedi na naslednji način:

                        (a)

                        250 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev za programljivo podporo za dolgoročni razvoj, humanitarno pomoč, nujno pomoč, pomoč za begunce in dodatno podporo ob nihanju prihodkov od izvoza ter podporo za regionalno sodelovanje in integracijo;

                        (b)

                        30 milijonov EUR bo dodeljenih za financiranje investicijskih skladov ČDO iz Priloge II C, od tega pa je najvišji znesek 1,5 milijona EUR namenjen za subvencije obresti v zvezi z dejavnostmi, ki jih financira EIB iz svojih lastnih virov, v skladu s Prilogo II B ali v okviru investicijskih skladov ČDO;

                        (c)

                        6 milijonov EUR se dodeli za študije ali ukrepe tehnične pomoči v skladu s členom 31 tega sklepa.

                  2.   Sredstev iz 10. ERS ne bo več mogoče dodeliti po 31. decembru 2013, razen če Svet na podlagi predloga Komisije soglasno odloči drugače.
            3.   Če se sredstva, določena v odstavku 1 izčrpajo pred potekom veljavnosti tega sklepa, Svet sprejme ustrezne ukrepe.
            Člen 2
            Upravljanje sredstev
            EIB upravlja posojila iz svojih lastnih virov iz Priloge II B ter tudi dejavnosti, ki se financirajo iz investicijskih skladov ČDO iz Priloge II C. Vsa druga finančna sredstva v okviru tega sklepa upravlja Komisija.
            Člen 3
            Razdelitev sredstev med ČDO
            Znesek 250 milijonov EUR, naveden v členu 1(1)(a), se dodeli na podlagi potreb in uspešnosti ČDO v skladu z naslednjimi merili:

                        1.

                        Znesek A 195 milijonov EUR se dodeli ČDO zlasti za financiranje pobud iz enotnih programskih dokumentov, vključno s prednostnimi ukrepi na področju socialnega razvoja in varstva okolja v okviru boja proti revščini. Vsi enotni programski dokumenti bodo, kjer je to primerno, posebno pozornost namenjali ukrepom, usmerjenim v krepitev upravljanja in institucionalnih zmogljivosti upravičenk ČDO, in, če je potrebno, predvidenemu razporedu predlaganih ukrepov.
                        Pri dodelitvi zneska A se bo upoštevalo število prebivalcev, višina bruto nacionalnega proizvoda (BNP), raven in izraba prejšnjih dodelitev sredstev ERS, omejitev zaradi geografske izolacije in strukturnih ter drugih ovir najmanj razvitih ČDO, navedenih v členu 3 tega sklepa. Vsaka dodelitev sredstev omogoča njihovo učinkovito uporabo. O njej se odloča v skladu z načelom subsidiarnosti.
                        Ta znesek se načeloma dodeli ČDO, katerih BNP na prebivalca ne presega BNP Skupnosti, v skladu z razpoložljivimi statističnimi podatki.

                        2.

                        40 milijonov EUR bo dodeljenih za podporo regionalnega sodelovanja in integracije v skladu s členom 16 tega sklepa, vključno z dejavnostmi dialoga in partnerstva iz člena 7, pripravljenostjo na regionalne elementarne nesreče in pobudami za odpravo posledic ter, v povezavi z drugimi finančnimi instrumenti Skupnosti, sodelovanjem med ČDO in najbolj oddaljenimi regijami iz člena 299(2) Pogodbe.

                        3.

                        Odstavek 1 se ne uporablja za Grenlandijo.

                        4.

                        Ne-dodeljena rezerva B 15 milijonov EUR je namenjena za:

                                    (a)

                                    financiranje humanitarne in nujne pomoči ter pomoči beguncem v ČDO in po potrebi za dodatno podporo ob nihanju pri prihodkih od izvoza v skladu s Prilogo II D;

                                    (b)

                                    nove dodelitve glede na nove potrebe in uspešnost ČDO iz odstavka 1.

                              Uspešnost se ovrednoti objektivno in pregledno ob upoštevanju izrabe dodeljenih sredstev, uspešnosti izvedbe tekočih dejavnosti, odpravljanja ali zmanjševanja revščine ter sprejetih ukrepov za trajnostni razvoj;

                        5.

                        V skladu z odstavki 1, 2, 3 in 4, okvirne zneske, ki se dodelijo v okviru 10. ERS, sprejme Komisija v skladu s členom 24 tega sklepa.

                        6.

                        Komisija lahko na osnovi vmesnega pregleda določi drugačno dodelitev ne-dodeljenih sredstev iz tega člena. Postopki za ta pregled in za odločitev o kateri koli novi dodelitvi se sprejmejo v skladu s členom 24 tega sklepa.“

      PRILOGA II

            „PRILOGA II C
            FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: INVESTICIJSKI SKLADI ČDO
            Člen 1
            Cilj
            Investicijski skladi ČDO (‚skladi‘) se ustanovijo zaradi spodbujanja ekonomsko uspešnih podjetij, predvsem v zasebnem sektorju, vendar tudi tistih v javnem sektorju, ki podpirajo razvoj zasebnega sektorja.
            Pogoji financiranja v zvezi z dejavnostmi skladov in posojili iz lastnih sredstev EIB so določeni v tej prilogi in Prilogi II B. Za izvajanje 9. ERS se uporabljata člena 29 in 30 Notranjega sporazuma o 9. ERS. Za izvajanje 10. ERS se uporabljajo ustrezne določbe Notranjega sporazuma o ustanovitvi 10. ERS.
            Ta sredstva se lahko usmerijo v ustrezna podjetja, bodisi neposredno ali posredno, prek primernih investicijskih skladov in/ali finančnih posrednikov.
            Člen 2
            Sredstva skladov
            1.   Sredstva skladov se lahko uporabijo med drugim za:

                        (a)

                        zagotovitev rizičnega kapitala v obliki:

                                    (i)

                                    kapitalske udeležbe v podjetjih ČDO, vključno s finančnimi institucijami;

                                    (ii)

                                    neprave kapitalske pomoči podjetjem ČDO, vključno s finančnimi institucijami;

                                    (iii)

                                    garancij in drugih instrumentov izboljšave kakovosti posojil, ki se lahko namenijo tujim in lokalnim vlagateljem ali posojilodajalcem za kritje političnih in drugih z naložbami povezanih tveganj;

                        (b)

                        zagotovitev običajnih posojil.

                  2.   Kapitalska udeležba je na splošno namenjena manjšinskim deležem in se izplača na podlagi uspešnosti zadevnega projekta.
            3.   Neprava kapitalska pomoč je lahko sestavljena iz predplačila delničarjev, zamenljivih obveznic, pogojnih, konzorcijskih in podrejenih posojil ali katere koli druge podobne oblike pomoči. Ta pomoč je zlasti lahko sestavljena iz:

                        (a)

                        pogojnih posojil, pri katerih je servisiranje in/ali trajanje vezano na izpolnjevanje nekaterih pogojev v zvezi z uspešnostjo projekta; v posebnem primeru pogojnih posojil za predinvesticijske študije ali drugo s projektom povezano tehnično pomoč se pogojevanje lahko opusti, če se naložba ne uresniči;

                        (b)

                        konzorcijskih posojil, pri katerih sta servisiranje in/ali trajanje povezana s finančno donosnostjo projekta;

                        (c)

                        podrejenih posojil, ki se povrnejo šele po poravnavi drugih terjatev.

                  4.   Plačilo v zvezi z vsako dejavnostjo se navede pri dodelitvi posojila.
            Vendar:

                        (a)

                        pri pogojnih ali podrejenih posojilih plačilo navadno zajema nespremenljivo obrestno mero, ki ne presega 3 %, in spremenljivi del, ki je odvisen od rezultatov projekta;

                        (b)

                        pri podrejenih dolgovih je obrestna mera tržno naravnana.

                  5.   Garancijam se cena določi tako, da izraža zavarovana tveganja in posebne značilnosti dejavnosti.
            6.   Obrestna mera za običajna posojila obsega referenčno obrestno mero, ki jo uporablja EIB za primerljiva posojila ob enakih pogojih glede podaljšanja odplačilnih rokov in zvišanja cene, ki ga določi EIB.
            7.   Običajna posojila se pod ugodnejšimi pogoji lahko dodelijo v naslednjih primerih:

                        (a)

                        za infrastrukturne projekte, ki so prvi pogoj za razvoj zasebnega sektorja, v najmanj razvitih ČDO, v ČDO po spopadih ali v ČDO po naravnih nesrečah. V teh primerih se obrestna mera za posojilo zmanjša za 3 %;

                        (b)

                        v zvezi s projekti, ki vključujejo dejavnosti prestrukturiranja v okviru privatizacije, ali v zvezi s projekti s pomembnimi in jasno vidnimi socialnimi ali okoljskimi koristmi. V teh primerih se lahko dodelijo posojila s subvencionirano obrestno mero, pri čemer se višina in oblika subvencije določita glede na posebne značilnosti projekta. Vendar subvencija obrestne mere ne sme presegati 3 %.

                  Končna obrestna mera za posojila iz točk (a) ali (b) vsekakor ne sme biti nižja od 50 % referenčne obrestne mere.
            8.   Sredstva za namene teh ugodnosti bodo na voljo iz skladov in ne bodo presegala 5 % celotnega zneska, dodeljenega za financiranje naložb iz skladov in lastnih virov EIB.
            9.   Subvencije obresti se lahko kapitalizirajo ali uporabijo v obliki nepovratnih sredstev. Za podporo tehnični pomoči v zvezi s projekti, zlasti za finančne institucije v ČDO, se lahko uporabi do 10 % proračunskih sredstev, namenjenih za subvencije obrestne mere.
            Člen 3
            Dejavnosti skladov
            1.   Skladi delujejo na vseh področjih gospodarstva in podpirajo naložbe subjektov zasebnega sektorja ter komercialno vodenih subjektov javnega sektorja, vključno z naložbami v gospodarsko in tehnološko infrastrukturo, ki ustvarja prihodek in je odločilnega pomena za zasebni sektor. Skladi:

                        (a)

                        se upravljajo kot obnovljivi skladi s ciljem finančne trajnosti. Njihove dejavnosti se izvajajo skladno s tržno naravnanimi pogoji in se izogibajo povzročanju izkrivljanja razmer na lokalnih trgih ter premikov zasebnih virov financiranja;

                        (b)

                        podpirajo finančni sektor ČDO in imajo pospeševalni učinek s spodbujanjem sprostitve dolgoročnih lokalnih virov in pridobivanjem tujih zasebnih vlagateljev in posojilodajalcev za projekte v ČDO;

                        (c)

                        prevzemajo del tveganja projektov, ki jih financirajo, pri čemer svojo finančno trajnost zagotavljajo s celotnim portfeljem in ne s posameznimi dejavnostmi; ter

                        (d)

                        si prizadevajo usmerjati sredstva prek institucij in programov ČDO, ki spodbujajo razvoj malih in srednje velikih podjetij (MSP).

                  2.   EIB za stroške z upravljanjem skladov prejme plačilo. Prvi dve leti po začetku veljavnosti drugega finančnega protokola znaša plačilo letno do 2 % celotnega začetnega ustanovitvenega kapitala skladov. Pozneje nadomestilo EIB obsega letno nespremenljivi znesek 0,5 % začetnega ustanovitvenega kapitala in spremenljivi znesek letno do 1,5 % portfelja investicijskih skladov, ki je vložen v projekte v ČDO. Plačilo se financira iz skladov.
            3.   Po prenehanju veljavnosti tega sklepa in če Svet ne sprejme novega posebnega sklepa, se skupni neto povratni dotok v sklade prenese na naslednji finančni instrument ČDO.
            Člen 4
            Pogoji za prevzem tveganja v zvezi z menjalnim tečajem
            Da bi zmanjšali učinke nihanja menjalnega tečaja, se težave, ki izhajajo iz tveganja v zvezi z menjalnim tečajem, obravnavajo na naslednji način:

                        (a)

                        pri kapitalski udeležbi, katere namen je povečati obseg lastnih sredstev posameznega podjetja, tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma nosijo skladi;

                        (b)

                        pri financiranju rizičnega kapitala v zvezi z MSP se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji praviloma porazdeli med Skupnostjo na eni in drugimi vpletenimi strankami na drugi strani. V povprečju se tveganje v zvezi z menjalnimi tečaji porazdeli enakopravno;

                        (c)

                        če je mogoče in primerno, zlasti v državah, za katere je značilna makroekonomska in finančna stabilnost, si skladi prizadevajo za dodelitev posojil v lokalni valuti ČDO in tako prevzamejo tveganje v zvezi z menjalnim tečajem.“

      PRILOGA III

            „PRILOGA II E
            FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI: PRORAČUNSKA POMOČ DRŽAVAM V RAZVOJU
            Ne glede na prihodnje spremembe proračunskih določb ČDO izkoristijo ugodnosti iz naslednjih ukrepov, sprejetih za države v razvoju v okviru splošnega proračuna Evropske unije:

                        1.

                        Tematskih programov, zajetih v Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (1) (DCI), ki zagotavljajo neposredno podporo razvojni politiki in politiki sodelovanja Evropske skupnosti.

                        2.

                        Ukrepov za sanacijo in obnovo, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (2).

                        3.

                        Humanitarne pomoči, kakor je predvidena v Uredbi Sveta (ES) št. 1275/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (3).

         (1)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

         (2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 1.

         (3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).“

      PRILOGA IV

            „PRILOGA II F
            DRUGA POMOČ SKUPNOSTI: SODELOVANJE V PROGRAMIH SKUPNOSTI
            V skladu s členom 58 tega sklepa se naslednji programi in kateri koli programi, ki jim bodo sledili, med drugimi uporabljajo za državljane ČDO v okviru kvote za državo članico, s katero je povezana zadevna ČDO, če zadevni program uporablja tako kvoto:

                        1.

                        Programi izobraževanja in usposabljanja:

                                    —

                                    akcijski program na področju vseživljenjskega učenja (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (1),

                                    —

                                    program ‚Mladi v akciji‘ (2007–2013), uveden s Sklepom št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa Mladi v akciji za obdobje 2007–2013 (2).

                        2.

                        Programi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI) (2007–2013), vzpostavljenega s Sklepom št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (3).

                        3.

                        Programi sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti, ustanovljeni s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (4).

                        4.

                        Kulturni in avdiovizualni programi:

                                    —

                                    Podporni program za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007), ustanovljen s Sklepom št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o ustanovitvi podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (5),

                                    —

                                    Kultura (2007–2013), ustanovljen s Sklepom št. 1903/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013) (6).

                        5.

                        Program ‚HRTP Japan‘ (human resources training programme in Japan – program za usposabljanje človeških virov na Japonskem) in tematske misije, kar je bilo predvideno s Sklepom Sveta 92/278/EGS z dne 18. maja 1992 o potrditvi konsolidacije Centra za industrijsko sodelovanje ES-Japonska (7).

         (1)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

         (2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 30.

         (3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

         (4)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

         (5)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

         (6)  UL L 378, 27.12.2006, str. 22.

         (7)  UL L 144, 26.5.1992, str. 19.“


title: 2008/157/ES: Sklep Sveta z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo ter razveljavitvi Sklepa 2006/35/ES

text:
               26.2.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 51/4

      SKLEP SVETA

   z dne 18. februarja 2008
   o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz Partnerstva za pristop z Republiko Turčijo ter razveljavitvi Sklepa 2006/35/ES
   (2008/157/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 390/2001 z dne 26. februarja 2001 o pomoči Turčiji v okviru predpristopne strategije ter zlasti pri vzpostavitvi Partnerstva za pristop (1) in zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES) št. 390/2001 predvideva, da Svet s kvalificirano večino in na predlog Komisije odloči o načelih, prednostnih nalogah, vmesnih ciljih in pogojih iz Partnerstva za pristop, ki bo predloženo Turčiji, ter o kasnejših bistvenih prilagoditvah, ki se zanj uporabljajo.

               (2)

               Svet je na tej podlagi leta 2001 in 2003 sprejel partnerstvo za pristop s Turčijo (2).

               (3)

               V Priporočilu Komisije o Turčiji iz leta 2004 je bilo poudarjeno, da bi morala Evropska unija še naprej podrobno spremljati napredek političnih reform in da bi bilo treba leta 2005 predlagati revidirano partnerstvo za pristop. Svet je nato januarja 2006 sprejel revidirano partnerstvo (3).

               (4)

               Evropski svet je decembra 2004 sklenil, da bo Evropska unija na podlagi partnerstva za pristop, ki določa prednostne naloge za proces reform, še naprej budno spremljala proces političnih reform.

               (5)

               Države članice so 3. oktobra 2005 začele pogajanja s Turčijo za njen pristop k Evropski uniji. Napredek pogajanj bo odvisen od napredka Turčije pri pripravah na pristop, ki se bo med drugim meril glede na izvajanje redno revidiranega partnerstva za pristop.

               (6)

               V Sporočilu Komisije o strategiji širitve in o glavnih izzivih za obdobje 2006–2007 je navedeno, da bodo partnerstva posodobljena konec leta 2007.

               (7)

               Svet se je 11. decembra 2006 dogovoril, da se države članice v okviru medvladne konference ne bodo odločile za odprtje osmih poglavij, ki zadevajo področja politik, povezana s turškimi omejitvami glede Republike Ciper, in da se glede začasnega zaprtja poglavij ne bodo odločile, dokler Komisija ne bo preverila, ali je Turčija izpolnila svoje obveznosti v okviru Dodatnega protokola.

               (8)

               Svet je 17. julija 2006 sprejel Uredbo (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (4), ki določa nov okvir za finančno pomoč državam v predpristopnem procesu.

               (9)

               Zato je primerno, da se sprejme revidirano partnerstvo za pristop, ki na podlagi ugotovitev Poročila o napredku Turčije pri pripravah na nadaljnje vključevanje v Evropsko unijo iz leta 2007 posodablja sedanje partnerstvo, da bi se opredelile nove prednostne naloge za nadaljnje delo.

               (10)

               Turčija bi morala pripraviti načrt s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, da bi uresničila prednostne naloge tega partnerstva za pristop in se tako pripravila na članstvo.

               (11)

               Sklep 2006/35/ES bi bilo treba razveljaviti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 390/2001 so načela, prednostne naloge, vmesni cilji in pogoji iz Partnerstva za pristop za Turčijo določeni v Prilogi.
   Člen 2
   Izvajanje Partnerstva za pristop preučujejo in spremljajo organi, vzpostavljeni v okviru Pridružitvenega sporazuma, in Svet na podlagi letnih poročil, ki jih predloži Komisija.
   Člen 3
   Sklep 2006/35/ES se razveljavi.
   Člen 4
   Ta sklep začne učinkovati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. februarja 2008.

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL L 58, 28.2.2001, str. 1.

      (2)  Sklep 2001/235/ES (UL L 85, 24.3.2001, str. 13) in Sklep 2003/398/ES (UL L 145, 12.6.2003, str. 40).

      (3)  Sklep 2006/35/ES (UL L 22, 26.1.2006, str. 34).

      (4)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

      PRILOGA
      PARTNERSTVO ZA PRISTOP S TURČIJO ZA LETO 2007
      1.   UVOD
      Evropski svet je decembra 1997 na zasedanju v Luxembourgu sklenil, da bo partnerstvo za pristop glavna podlaga za razširjeno predpristopno strategijo, ki v enotnem okviru mobilizira vse oblike pomoči državam kandidatkam. Na ta način Skupnost svojo pomoč usmeri glede na posebne potrebe vsake kandidatke kot podporo pri reševanju posameznih težav pri pripravah na pristop.
      Svet je prvo partnerstvo za pristop za Turčijo sprejel marca 2001. V strateškem dokumentu Komisije o širitvi iz oktobra 2002 je bilo navedeno, da bo Komisija predlagala revidirano partnerstvo za pristop za Turčijo. Komisija je nato marca 2003 predložila predlog za revidirano partnerstvo za pristop, ki ga je Svet maja istega leta tudi sprejel. Da bi zagotovili trajnost in nespremenljivost procesa političnih reform, je Komisija v svojem priporočilu iz oktobra 2004 predlagala, naj EU še naprej podrobno spremlja napredek političnih reform. Zlasti je Komisija leta 2005 predlagala sprejetje revidiranega partnerstva za pristop, ki ga je Svet sprejel januarja 2006. Na podlagi pričakovanega napredka pri izvajanju kratkoročnih prednostnih nalog partnerstev, se ta ponavadi posodabljajo vsako drugo leto. Zato Komisija predlaga, da se Partnerstvo za pristop obnovi.
      Turčija mora pripraviti načrt, vključno s časovnim razporedom in posebnimi ukrepi, za uresničitev prednostnih nalog partnerstva za pristop.
      Revidirano partnerstvo za pristop zagotavlja podlago za številne instrumente politike/finančne instrumente, ki se bodo uporabljali za pomoč Turčiji pri pripravah na članstvo. Revidirano partnerstvo za pristop bo podlaga za nadaljnje politične reforme in merilo pri ocenjevanju prihodnjega napredka.
      2.   NAČELA
      Glavne prednostne naloge, določene za Turčijo, se nanašajo na njeno zmožnost, da izpolni merila, določena na Evropskem svetu v Kopenhagnu leta 1993, ter zahteve pogajalskega okvira, ki ga je Svet sprejel 3. oktobra 2005.
      3.   PREDNOSTNE NALOGE
      Prednostne naloge, navedene v tem partnerstvu za pristop, so bile izbrane na podlagi pričakovanja, da jih bo država v prihodnjih nekaj letih lahko izpolnila ali glede njih bistveno napredovala. Razlikujemo med kratkoročnimi prednostnimi nalogami, za katere se pričakuje, da bodo izpolnjene v enem ali dveh letih, in srednjeročnimi prednostnimi nalogami, ki naj bi bile izpolnjene v treh do štirih letih. Prednostne naloge zadevajo zakonodajo in njeno izvajanje.
      Revidirano partnerstvo za pristop opredeljuje prednostna področja za pripravo Turčije na članstvo. Kljub temu pa bo morala Turčija na koncu rešiti vsa vprašanja, ki so opredeljena v poročilih o napredku, vključno z utrjevanjem procesa političnih reform, da se zagotovita njegova nespremenljivost in njegovo enotno izvajanje po vsej državi in na vseh ravneh uprave. Prav tako je pomembno, da Turčija izpolni obveznosti glede zakonodajnega približevanja in izvajanja pravnega reda v skladu z obveznostmi v okviru Pridružitvenega sporazuma, carinske unije in zadevnih sklepov Pridružitvenega sveta ES-Turčija, na primer o trgovinskem režimu za kmetijske proizvode.
      3.1   KRATKOROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Politični dialog
      Demokracija in pravna država
      Javna uprava

                  —

                  Nadaljevati reformo javne uprave in kadrovske politike, da se zagotovijo večja učinkovitost, odgovornost in preglednost.

                  —

                  Okrepiti lokalne uprave z reformiranjem centralne uprave, prenosom pooblastil na lokalne uprave in z zagotovitvijo ustreznih virov tem upravam.

                  —

                  Izvajati zakonodajo, katere cilj je vzpostavitev popolno usposobljenega sistema varuha človekovih pravic.

                  —

                  Sprejeti in izvajati zakonodajo o računskem sodišču.

            Civilni nadzor varnostnih sil

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za uskladitev civilnega nadzora nad vojsko s prakso v državah članicah EU. Zagotoviti, da vojska ne posreduje pri političnih vprašanjih in da civilni organi dosledno izvajajo nadzorne funkcije v zvezi z varnostnimi zadevami, tudi kar zadeva oblikovanje nacionalne varnostne strategije in njenega izvajanja.

                  —

                  Sprejeti ukrepe za vzpostavitev večje odgovornosti in preglednosti pri vodenju varnostnih zadev.

                  —

                  Vzpostaviti popoln parlamentarni nadzor nad vojaško in obrambno politiko ter vsemi povezanimi odhodki, tudi z zunanjo revizijo.

                  —

                  Omejiti pristojnost vojaških sodišč na vojaške funkcije vojaškega osebja.

            Pravosodni sistem

                  —

                  Okrepiti prizadevanja, tudi z usposabljanjem, za zagotovitev, da sodstvo razlaga zakonodajo v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP) in s členom 90 turške ustave.

                  —

                  Zagotoviti neodvisnost sodstva od drugih državnih institucij, zlasti kar zadeva visoki sodni svet in državno tožilstvo ter inšpekcijski sistem. Še posebno je treba zagotoviti, da visoki sodni svet in državno tožilstvo predstavljata sodstvo v celoti.

                  —

                  Povečati učinkovitost sodstva, zlasti s krepitvijo njegove institucionalne usposobljenosti in s sprejetjem novega zakona o pravdnem postopku.

                  —

                  Nadaljevati ustanavljanje regionalnih pritožbenih sodišč.

            Protikorupcijska politika

                  —

                  Razviti celovito protikorupcijsko strategijo, vključno za boj proti korupciji na visoki ravni, in osrednji organ, ki bo nadzoroval in spremljal njeno izvajanje skupaj z urejanjem statističnih podatkov. Izboljšati usklajevanje med vsemi sodelujočimi institucijami.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje pravilnika o etičnih načelih za državne uradnike in razširiti njegove predpise na izvoljene uradnike, sodno, akademsko in vojaško osebje.

                  —

                  Omejiti imunitete, podeljene politikom in državnim uradnikom, v skladu z najboljšimi evropskimi praksami in izboljšati zakonodajo o preglednosti financiranja političnih strank in volilnih kampanj.

            Človekove pravice in zaščita manjšin
      Upoštevanje mednarodnega prava človekovih pravic

                  —

                  Ratificirati neobvezni protokol h Konvenciji ZN proti mučenju, ki predvideva vzpostavitev sistema za neodvisno spremljanje objektov za začasno omejitev prostosti.

            Evropsko sodišče za človekove pravice

                  —

                  Spoštovati EKČP ter zagotoviti izvrševanje sodb ESČP v celoti.

                  —

                  Spremeniti zakonik o kazenskem postopku, da se pravica do obnove postopka izvrši v skladu z ustreznimi sodbami ESČP.

            Spodbujanje in uveljavljanje človekovih pravic

                  —

                  V skladu z ustreznimi načeli ZN ustanoviti neodvisno nacionalno institucijo za človekove pravice, ki ima na voljo ustrezna sredstva. Spremljati primere, povezane s človekovimi pravicami, vključno s statističnimi podatki.

                  —

                  Nadaljevati usposabljanje organov kazenskega pregona o vprašanjih človekovih pravic in o preiskovanih tehnikah.

            Državljanske in politične pravice
      Preprečevanje mučenja in zlorab

                  —

                  Zagotoviti izvajanje ukrepov, ki so bili sprejeti v okviru politike „popolne nesprejemljivosti“ mučenja in zlorab v skladu z EKČP in priporočili Evropskega odbora za preprečevanje mučenja.

                  —

                  Zagotoviti izvajanje Carigrajskega protokola v vsej državi, zlasti s spodbujanjem strokovnega znanja in izkušenj na področju zdravstva.

                  —

                  Okrepiti boj proti nekaznovanju. Zagotoviti, da tožilci pravočasno in učinkovito izvajajo preiskave v domnevnih zadevah, ki sodiščem omogočijo identifikacijo in kaznovanje storilcev.

            Dostop do sodišča

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za zagotovitev ustrezne pravne pomoči in ustreznega tolmačenja.

            Svoboda izražanja

                  —

                  Zaradi zagotovitve doslednega spoštovanja svobode izražanja pregledati in izvajati zakonodajo o svobodi izražanja, vključno s svobodo tiska, v skladu z EKČP in sodno prakso ESČP.

                  —

                  Izboljšati položaj oseb, ki so sodno preganjane ali ki so obsojene zaradi nenasilnega izražanja mnenja.

            Svoboda zbiranja in združevanja

                  —

                  Nadaljevati izvajanje vseh reform v zvezi s svobodo združevanja in mirnega zbiranja v skladu z EKČP in z njo povezano sodno prakso. Izvajati ukrepe za preprečitev prekomerne uporabe sile s strani varnostnih sil.

                  —

                  Uskladiti zakonodajo o političnih strankah z najboljšimi praksami držav članic EU.

            Organizacije civilne družbe

                  —

                  Dodatno okrepiti domač razvoj civilne družbe in njeno udeležbo pri oblikovanju javne politike.

                  —

                  Olajšati in spodbujati odprto komuniciranje in sodelovanje med vsemi deli turške civilne družbe in evropskimi partnerji.

            Svoboda veroizpovedi

                  —

                  Sprejeti ukrepe, potrebne za vzpostavitev strpnega okolja, ki bo spodbujalo dosledno spoštovanje svobode veroizpovedi v praksi.

            V skladu z EKČP in sodno prakso ESČP:

                  —

                  Pregledati in izvajati zakonodajo o ustanovah.

                  —

                  Razlagati in uveljavljati sedanjo zakonodajo do sprejetja in izvajanja novega zakona o ustanovah.

                  —

                  Zagotoviti, da lahko nemuslimanske verske skupnosti pridobijo status pravne osebe in uveljavljajo svoje pravice.

                  —

                  Zagotoviti možnost verouka za nemuslimanske manjšine, vključno z usposabljanjem njihovih duhovnikov.

                  —

                  Zagotoviti enako obravnavo turških in tujih državljanov glede njihove sposobnosti uveljavljanja pravice do svobode veroizpovedi z udeležbo v življenju organiziranih verskih skupnosti.

                  —

                  Prilagoditi zakonodajo, da se preprečijo ponavljajoči se sodni pregoni in obsodbe oseb, ki zavračajo vojaško obveznost iz ugovora vesti ali verskih razlogov.

            Ekonomske in socialne pravice
      Pravice žensk

                  —

                  Nadaljevati ukrepe za izvajanje obstoječe zakonodaje v zvezi s pravicami žensk in proti vsem oblikam nasilja do žensk, vključno z zločini zaradi časti. Zagotoviti posebno usposabljanje za sodnike in tožilce, organe kazenskega pregona, občine in druge pristojne institucije ter okrepiti prizadevanja, da se v skladu z veljavno zakonodajo v vseh večjih občinah ustanovijo zavetišča za ženske, ki so ogrožene zaradi nasilja.

                  —

                  Dodatno povečati ozaveščenost javnosti in zlasti moških o vprašanjih enakosti spolov ter spodbujati vlogo žensk v družbi, vključno z zagotavljanjem enakih možnosti dostopa do izobraževanja in udeležbe na trgu dela ter v političnem in družbenem življenju; podpirati razvoj ženskih organizacij za uresničitev teh ciljev.

            Pravice otrok

                  —

                  Zagotoviti dosledno izvajanje zakona o varstvu otrok in spodbujati varstvo otrokovih pravic v skladu s standardi EU in mednarodnimi standardi.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za rešitev problema dela otrok in revščine otrok ter izboljšati položaj otrok, ki živijo na ulici.

            Pravice delavcev in sindikati

                  —

                  Zagotoviti spoštovanje vseh pravic sindikatov v skladu s standardi EU in ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, zlasti kar zadeva pravico do organiziranja, pravico do stavke in pravico do kolektivnega pogajanja.

                  —

                  Še naprej krepiti socialni dialog ter omogočiti in spodbujati sodelovanje s partnerji EU.

            Protidiskriminatorna politika

                  —

                  Zakonsko in v praksi zagotoviti polno uživanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin za vsakega posameznika brez razlikovanja in ne glede na jezik, politično prepričanje, spol, rasno ali etnično poreklo, veroizpoved ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za revidiranje učnih načrtov in učbenikov, da se odstrani diskriminatorni govor.

            Pravice manjšin, kulturne pravice in varstvo manjšin

                  —

                  Zagotoviti kulturno raznolikost ter spodbujati spoštovanje in varstvo manjšin v skladu z EKČP in načeli, določenimi v Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin, ter v skladu z najboljšimi praksami držav članic.

                  —

                  Zagotoviti pravno varstvo manjšin, zlasti kar zadeva mirno uživanje premoženjskih pravic v skladu s Protokolom št. 1 k EKČP.

            Kulturne pravice

                  —

                  Izboljšati dejanski dostop do radijskih in televizijskih programov tudi v drugih jezikih, ne le v turškem, zlasti z odpravo preostalih pravnih omejitev.

                  —

                  Sprejeti ustrezne ukrepe za podporo učenja tudi drugih jezikov, ne le turškega.

            Položaj na vzhodu in jugovzhodu

                  —

                  Razviti vsestranski pristop za zmanjšanje regionalnih razlik in zlasti izboljšati razmere na jugovzhodu Turčije, da bi povečali gospodarske, socialne in kulturne priložnosti za vse turške državljane, tudi za državljane kurdskega porekla.

                  —

                  Odpraviti sistem varovanja vasi na jugovzhodu države.

                  —

                  Iz območja odstraniti kopenske mine.

            Notranje razseljene osebe

                  —

                  Nadaljevati ukrepe za spodbujanje vračanja notranje razseljenih oseb v njihova prvotna naselja v skladu s priporočili posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN za razseljene osebe.

                  —

                  Nadaljevati izvajanje zakona o odškodnini zaradi izgub, nastalih zaradi terorizma, in o boju proti terorizmu. Žrtvam zagotoviti pošteno in hitro odškodnino.

            Regionalne zadeve in mednarodne obveznosti
      Ciper

                  —

                  Dejavno podpreti prizadevanja za izvajanje procesa, dogovorjenega 8. julija, za celovito in uspešno rešitev ciprskega vprašanja v okviru ZN ter v skladu z načeli, na katerih temelji EU, vključno s konkretnimi ukrepi za prispevanje k ugodnemu ozračju za dosego takšne vseobsegajoče rešitve.

                  —

                  V celoti uveljaviti Protokol o prilagoditvi Sporazuma iz Ankare o pristopu novih držav članic EU, vključno z odpravo vseh veljavnih omejitev za plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo, in plovila, ki jih Ciper uporablja pri trgovanju (1).

                  —

                  Čim prej sprejeti konkretne ukrepe za normalizacijo dvostranskih odnosov med Turčijo in vsemi državami članicami EU, vključno z Republiko Ciper (1).

            Mirno reševanje mejnih sporov

                  —

                  Še naprej si prizadevati za rešitev vsakršnih nerešenih mejnih sporov v skladu z načelom mirnega reševanja sporov v skladu z Ustanovno listino ZN, vključno, če je potrebno, s pristojnostjo Meddržavnega sodišča.

                  —

                  Nedvoumno se zavezati k spodbujanju dobrih sosedskih odnosov; začeti odpravljati vse vzroke za trenja s sosedi; in vzdržati se kakršnih koli groženj ali ukrepov, ki bi lahko negativno vplivali na proces mirnega reševanja mejnih sporov.

            Obveznosti v okviru Pridružitvenega sporazuma

                  —

                  Zagotoviti izvajanje obveznosti iz Pridružitvenega sporazuma, vključno s carinsko unijo.

            Ekonomska merila

                  —

                  Nadaljevati izvajanje ustrezne fiskalne in monetarne politike, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za ohranitev makroekonomske stabilnosti in predvidljivosti. Izvajati trajen in učinkovit sistem socialne varnosti.

                  —

                  Še naprej krepiti usklajevanje gospodarske politike v različnih institucijah in na področjih politike, da se zagotovi skladen in trajen okvir gospodarske politike za celotno gospodarstvo.

                  —

                  Nadaljevati privatizacijo podjetij v državni lasti.

                  —

                  Nadaljevati liberalizacijo trga in reforme cen, zlasti na področju energetike in kmetijstva.

                  —

                  Odpraviti neravnovesja na trgu dela. V ta namen izboljšati strukture spodbujanja in prožnost trga dela, da se povečata stopnji udeležbe in zaposlenosti; okrepiti prizadevanja za izobraževanje in strokovno usposabljanje ter s tem spodbujati prehod iz kmetijskega gospodarstva v gospodarstvo, ki temelji na storitvah.

                  —

                  Izboljšati poslovno okolje. V ta namen izboljšati delovanje gospodarskega sodstva in zagotoviti neodvisnost regulativnih organov za trg; izboljšati stečajne postopke, da se odpravijo ovire za izstop s trga.

                  —

                  Določiti in izvajati ukrepe za obravnavanje problema sive ekonomije.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva
      Poglavje 1:   Prosti pretok blaga

                  —

                  Ukiniti uvozna dovoljenja ali zahteve glede licenc ter nesorazmerne zahteve glede certifikatov za izdelke, razen za rabljena motorna vozila.

                  —

                  Predložiti Komisiji načrt za ukinitev uvoznih dovoljenj za rabljena motorna vozila.

                  —

                  Dokončati opredelitev ukrepov, ki so v nasprotju s členi 28 do 30 Pogodbe ES, oblikovati načrt za njihovo odpravo in v turški pravni red uvesti klavzulo o vzajemnem priznavanju.

                  —

                  Rešiti preostalo vprašanje o regulativni zaščiti podatkov za farmacevtske izdelke.

            Poglavje 3:   Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Predložiti podrobno strategijo, ki mora vključevati časovni razpored vseh potrebnih ukrepov za prilagajanje zakonodaje in institucionalno zmogljivost za uskladitev s pravnim redom Skupnosti, ki ga zajema to poglavje.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom Skupnosti na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij, zlasti z zagotovitvijo postopka za priznavanje poklicnih kvalifikacij, ločenega od akademskega priznavanja, in s sprejetjem minimalnih zahtev glede usposabljanja, določenih v Direktivi 2005/36/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2).

                  —

                  Začeti usklajevanje s pravnim redom Skupnosti na področju poštnih storitev.

            Poglavje 4:   Prosti pretok kapitala

                  —

                  Še naprej odstranjevati vse ovire, ki zadevajo tuje neposredne naložbe s poreklom iz EU.

                  —

                  Začeti usklajevanje zakonodaje o plačilnih sistemih s pravnim redom Skupnosti.

            Poglavje 5:   Javna naročila

                  —

                  Organizaciji za naročila dati nalogo zagotavljanja usklajene politike in usmerjanja njenega izvajanja.

                  —

                  Predložiti celovito strategijo, ki bo vključevala vse reforme, potrebne za prilagajanje zakonodaje in izgradnjo institucionalne zmogljivosti, da se zagotovi skladnost s pravnim redom Skupnosti.

            Poglavje 6:   Pravo družb

                  —

                  Sprejeti nov trgovinski zakonik.

            Poglavje 7:   Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Izboljšati zmogljivost policije, carine in pravosodja za uveljavitev pravic intelektualne lastnine, vključno z okrepitvijo usklajevanja med temi organi.

                  —

                  Reševati zlasti problem ponarejanja blagovnih znamk in piratstva.

            Poglavje 8:   Politika konkurence

                  —

                  Sprejeti zakon o državni pomoči v skladu z zahtevami pravnega reda Skupnosti in vzpostaviti operativno neodvisen nadzorni organ za državno pomoč, ki bo zmožen izpolniti obstoječe zaveze glede preglednosti.

                  —

                  Dokončati in sprejeti nacionalni program za prestrukturiranje jeklarske industrije v skladu z zahtevami EU.

            Poglavje 9:   Finančne storitve

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje z novimi kapitalskimi zahtevami za kreditne institucije in investicijska podjetja ter z drugimi povezanimi direktivami (sistemi zajamčenih vlog, likvidacija in prestrukturiranje, finančni konglomerati, bančni računi).

                  —

                  Okrepiti standarde bonitetnega nadzora ter nadzora v bančnem in nebančnem finančnem sektorju. Vzpostaviti neodvisen regulativni in nadzorni organ v zavarovalniškem sektorju in sektorju pokojnin.

            Poglavje 10:   Informacijska družba in mediji

                  —

                  Sprejeti nov zakon o elektronskih komunikacijah, ki bo usklajen z obstoječim ureditvenim okvirom EU.

                  —

                  Dokončati sprejetje in izvajanje ključnih „začetnih pogojev“ za ureditveni okvir EU iz leta 2002.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje zakonodaje na področju avdiovizualne politike, zlasti kar zadeva Direktivo o televiziji brez meja.

            Poglavje 11:   Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Ustanoviti agencijo IPARD (Instrument za predpristopno pomoč za razvoj podeželja), kateri se pooblastila dodelijo v skladu z zahtevami EU.

                  —

                  Odpraviti omejitve pri trgovini z govejim mesom, živim govedom in stranskimi proizvodi.

            Poglavje 12:   Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Sprejeti okvirni zakon o živilih, krmi in veterinarskih zadevah, ki bo v skladu z zahtevami EU in bo omogočal prenos pravnega reda EU v celoti.

                  —

                  Zagotoviti delovanje sistema identifikacije in registracije goveda ter sistema registracije njegovega premika v skladu s pravnim redom EU, začeti izvajanje ustreznega sistema za ovce in koze, da se sledi njihovim premikom.

                  —

                  Sprejeti potrebne ukrepe, da bo Svetovna organizacija za zdravje živali lahko regijo Trakijo priznala kot območje, na katerem zaradi cepljenja ni nevarnosti za izbruh slinavke in parkljevke.

                  —

                  Razvrstiti vse agroživilske obrate po kategorijah na podlagi pravnega reda EU in pripraviti nacionalni program za posodobitev teh obratov.

            Poglavje 13:   Ribištvo

                  —

                  Okrepiti upravne strukture, zlasti z oblikovanjem centralne enote, ki bo odgovorna za vse zadeve z zvezi z ribištvom. Posebno pozornost je treba nameniti okrepitvi ribiške inšpekcije in nadzornih služb.

                  —

                  Sprejeti revidiran zakon o ribištvu v skladu z zahtevami EU, tudi na področju upravljanja virov in flote ter inšpekcije in nadzora.

            Poglavje 14:   Prometna politika

                  —

                  Sprejeti okvirni zakon o železnicah, da se postopoma odpre turški trg za železniški prevoz in zagotovi ločevanje funkcij glede upravljanja infrastrukture in opravljanja storitev.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje in izvajanje zakonodaje v pomorskem sektorju, s posebnim poudarkom na učinkovitem izvajanju preprečevanja onesnaževanja okolja. Še naprej krepiti pomorsko upravo, vključno z izboljšanjem evidence o pomorski varnosti turške flote in izvajanjem pravnega reda Skupnosti o pomorski varnosti.

                  —

                  Na področju letalstva si prizadevati za tehnično rešitev za zagotovitev potrebne komunikacije, da se zagotovi ustrezna raven varnosti v zračnem prometu v jugovzhodnem Sredozemlju.

                  —

                  Sodelovati v postopku za priznanje „oznake Skupnosti“ in zagotoviti jasno strategijo za postopno usklajevanje s pravnim redom Skupnosti o enotnem evropskem nebu.

                  —

                  Uskladiti in izvajati zadevne predpise in posebnosti izjave Evropske konference civilnega letalstva na področju varnosti civilnega letalstva.

            Poglavje 15:   Energetika

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje in izvajanje pravnega reda Skupnosti o notranjem trgu z električno energijo in plinom ter o čezmejni izmenjavi električne energije, tudi ob upoštevanju morebitnega pristopa k Pogodbi o energetski skupnosti. Zagotoviti izvajanje pravičnih in nediskriminatornih pravil za distribucijo plina.

                  —

                  Nadaljevati razvoj zmogljivosti različnih regulativnih organov in zagotoviti njihovo neodvisnost.

                  —

                  Okrepiti upravno zmogljivost in nadaljevati usklajevanje na področju energetske učinkovitosti, spodbujati soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter razvijati energije iz obnovljivih virov za prevoz, električno energijo in ogrevanje/hlajenje, vključno z določanjem ustreznih in visoko zastavljenih ciljev in spodbud.

                  —

                  Pristopiti k Skupni konvenciji o varnem ravnanju z izrabljenim jedrskim gorivom in o varnem ravnanju z radioaktivnimi odpadki.

            Poglavje 16:   Obdavčevanje

                  —

                  Sprejeti praktične ukrepe za znatno zmanjšanje diskriminatorne obdavčitve alkoholnih izdelkov, uvoženega tobaka in uvoženih cigaret ter predložiti načrt z jasnim časovnim načrtom in vmesnimi cilji, ki ga potrdi Komisija, za odpravo kakršne koli druge diskriminatorne obdavčitve.

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje DDV in trošarin, zlasti glede strukture in uporabljenih stopenj.

                  —

                  Še naprej krepiti in posodabljati davčno upravo, vključno s sektorjem IT, da se poveča skladnost in izboljša pobiranje davčnih prihodkov ter zmanjša siva ekonomija.

            Poglavje 18:   Statistika

                  —

                  Pravočasno določiti ključne kazalce nacionalnih računov v skladu z ESA 95.

                  —

                  Prilagoditi metodologijo in organizacijo za zbiranje podatkov, da se kmetijska statistika uskladi z zahtevami EU.

                  —

                  Dokončati vzpostavitev poslovnega registra.

            Poglavje 19:   Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Vzpostaviti pogoje za učinkovit socialni dialog na vseh ravneh, med drugim s sprejetjem nove zakonodaje za odpravo restriktivnih določb glede dejavnosti sindikatov in z zagotavljanjem polnega spoštovanja pravic sindikatov.

                  —

                  Zagotoviti analizo neprijavljenega dela v Turčiji in sestaviti načrt za reševanje tega problema v okviru splošnega akcijskega načrta za izvajanje pravnega reda Skupnosti v korist vseh delavcev.

                  —

                  Dokončati delo v zvezi s Skupnim memorandumom o socialnem vključevanju in Skupnim dokumentom o prednostnih nalogah politike zaposlovanja ter aktivno izvajati proces njunega spremljanja.

            Poglavje 20:   Podjetniška in industrijska politika

                  —

                  Sprejeti revidirano celovito strategijo industrijske politike.

            Poglavje 22:   Regionalna politika in usklajevanje strukturnih instrumentov

                  —

                  Okrepiti vzpostavitev institucionalnih struktur in upravno zmogljivost na področjih načrtovanja, priprave projektov, spremljanja, ocenjevanja ter finančnega upravljanja in nadzora, zlasti na ravni resornih ministrstev, za izvajanje predpristopnih programov EU kot priprave na izvajanje kohezijske politike Skupnosti.

            Poglavje 23:   Pravosodje in temeljne pravice

                  —

                  Okrepiti prizadevanja za uskladitev zakonodaje o varstvu osebnih podatkov s pravnim redom Skupnosti in za ustanovitev neodvisnega nadzornega organa za varstvo podatkov.

                  —

                  Za druge prednostne naloge glej oddelek o političnih merilih.

            Poglavje 24:   Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Nadaljevati krepitev vseh institucij pregona ter uskladiti njihov status in delovanje z evropskimi standardi, vključno z boljšim sodelovanjem med agencijami. Sprejeti etični kodeks ter vzpostaviti neodvisen in učinkovit sistem za pritožbe, da se zagotovi večja odgovornost vseh organov kazenskega pregona.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za izvedbo nacionalnega akcijskega načrta za azil in migracije (vključno s sprejetjem časovnega načrta) ter povečati zmogljivost za boj proti nezakonitemu priseljevanju v skladu z mednarodnimi standardi.

                  —

                  Nujno skleniti sporazum o ponovnem sprejemu z EU.

                  —

                  Doseči napredek pri pripravah na sprejetje celovitega zakona o azilu v skladu s pravnim redom Skupnosti, vključno z vzpostavitvijo organa, pristojnega za azil.

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za izvajanje nacionalnega akcijskega načrta za integrirano upravljanje mej, vključno z opredelitvijo natančnega časovnega načrta. Treba je sprejeti ukrepe za vzpostavitev novega organa kazenskega pregona na meji.

                  —

                  Izvajati nacionalno strategijo glede organiziranega kriminala. Okrepiti boj proti organiziranemu kriminalu, drogam, nedovoljeni trgovini z ljudmi, goljufijam, korupciji in pranju denarja.

            Poglavje 26:   Izobraževanje in kultura

                  —

                  Okrepiti upravno zmogljivost nacionalne agencije za programa Vseživljenjsko učenje in Mladi v akciji, da se reši vprašanje povečanega obsega dela.

            Poglavje 27:   Okolje

                  —

                  Sprejeti celovito strategijo za postopen prenos, izvajanje in uveljavljanje pravnega reda Skupnosti, vključno z načrti za vzpostavitev potrebne upravne zmogljivosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter s potrebnimi finančnimi sredstvi, z navedbo vmesnih ciljev in časovnega razporeda.

                  —

                  Nadaljevati prenos, izvajanje in uveljavljanje pravnega reda Skupnosti, zlasti horizontalne in okvirne zakonodaje, kot je presoja vplivov na okolje, vključno s čezmejnimi vidiki, ter okrepitev upravne zmogljivosti.

                  —

                  Sprejeti nacionalni načrt za ravnanje z odpadki.

            Poglavje 28:   Varstvo potrošnikov in zdravja

                  —

                  Nadalje uskladiti zakonodajo v zvezi z varstvom potrošnikov in zdravjem, vključno s področjem krvi, tkiv in celic ter tobaka, s pravnim redom Skupnosti ter zagotoviti ustrezne upravne strukture in zmogljivost za uveljavitev.

                  —

                  Okrepiti zmogljivost sodišč, vključno z usposabljanjem, da se zagotovi skladnost razlag zakonodaje o varstvu potrošnikov.

            Poglavje 29:   Carinska unija

                  —

                  Uskladiti zakonodajo o prostih conah z ustreznim pravnim redom Skupnosti, zlasti kar zadeva carinsko kontrolo in davčni nadzor.

                  —

                  Okrepiti zmogljivost carinske uprave za izvrševanje, zlasti v zvezi z bojem proti nezakoniti trgovini in ponarejanju. Nadaljevati priprave za medsebojno povezanost sistemov IT s sistemi EU.

                  —

                  Odpraviti oprostitve plačila carin za blago, ki je vključeno v carinsko unijo in ki se prodaja v prostocarinskih prodajalnah potnikom ob vstopu v Turčijo.

            Poglavje 30:   Zunanji odnosi

                  —

                  Uskladiti se s stališčem EU v Svetovni trgovinski organizaciji glede Razvojne agende iz Dohe in v OECD.

                  —

                  Dokončati prilagajanje režimu Evropske skupnosti o splošnem sistemu preferencialov (GSP).

                  —

                  Nadaljevati prizadevanja za sklenitev preostalih sporazumov o prosti trgovini s tretjimi državami v skladu s pravnim redom Skupnosti.

            Poglavje 31:   Zunanja, varnostna in obrambna politika

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s skupnimi stališči, deklaracijami, izjavami in pobudami EU o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP).

                  —

                  Uskladiti politiko do tretjih držav in stališča v mednarodnih organizacijah s politikami in stališči EU in njenih držav članic, vključno v zvezi s članstvom vseh držav članic EU v ustreznih organizacijah in sporazumih, kot je Wassenaarski sporazum.

            Poglavje 32:   Finančni nadzor

                  —

                  Sprejeti posodobljen dokument o notranjem nadzoru javnih financ (PIFC) in povezano zakonodajo PIFC.

                  —

                  Sprejeti zakonodajo, ki je v postopku sprejetja, da se zagotovi delovanje turškega računskega sodišča v skladu s standardi in smernicami Mednarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucij (INTOSAI).

                  —

                  Vzpostaviti operativno neodvisno strukturo za zaščito finančnih interesov EU.

            3.2   SREDNJEROČNE PREDNOSTNE NALOGE
      Gospodarska merila

                  —

                  Dokončati proces privatizacije.

                  —

                  Zagotoviti vzdržnost javnih financ.

                  —

                  Še dodatno izboljšati splošno raven izobraževanja in zdravja, ob posebnem poudarku na mlajših generacijah in ženskah.

                  —

                  Posodobiti infrastrukturo države, zlasti na področju energetike in prometa, da se okrepi konkurenčnost gospodarstva na splošno.

            Sposobnost prevzema obveznosti članstva

            Poglavje 2:

            Prosto gibanje delavcev

                  —

                  Zagotoviti, da imajo javne službe za zaposlovanje ustrezno zmogljivost, da zagotovijo sodelovanje v mreži EURES (Evropske službe za zaposlovanje).

                  —

                  Dodatno okrepiti upravne strukture, zlasti za usklajevanje shem socialne varnosti.

            Poglavje 3:

            Pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev

                  —

                  Še naprej odpravljati ovire v zvezi s pravico do ustanavljanja in svobodo opravljanja čezmejnih storitev.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom Skupnosti na področju poštnih storitev.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom Skupnosti na področju medsebojnega priznavanja poklicnih kvalifikacij in zlasti nadaljevati delo za razveljavitev zahtev glede državljanstva.

            Poglavje 5:

            Javna naročila

                  —

                  Izvajati strategijo za javna naročila.

                  —

                  Spodbujati uporabo elektronskih sredstev v postopkih javnega naročanja.

            Poglavje 6:

            Pravo družb

                  —

                  Sprejeti univerzalni okvir za poročanje o finančnem položaju na področju računovodstva in revizij podjetij v skladu s standardi EU.

                  —

                  Okrepiti zahteve za razkritje. Zlasti od družb zahtevati, da predložijo revidirane sklepe in konsolidirane računovodske izkaze, ki morajo biti javno dostopni.

            Poglavje 7:

            Pravo intelektualne lastnine

                  —

                  Nadaljevati prilagajanje in zagotoviti učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine.

            Poglavje 8:

            Politika konkurence

                  —

                  Prilagoditi sekundarno zakonodajo na področju državne pomoči.

                  —

                  Zagotoviti preglednost na področju državne pomoči v skladu z obstoječimi dvostranskimi zavezami. Obvestiti Skupnost o vseh veljavnih shemah pomoči in predhodno priglasiti vsako individualno pomoč, ki bo dodeljena.

            Poglavje 10:

            Informacijska družba in mediji

                  —

                  Nadaljevati prenos in izvajanje pravnega reda Skupnosti na področju elektronskih telekomunikacij in zagotoviti pripravljenost na celovito liberalizacijo trgov.

                  —

                  Nadaljevati usklajenost s pravnim redom Skupnosti na področju avdiovizualne tehnologije ter okrepiti neodvisnost in upravno zmogljivost regulativnega organa.

            Poglavje 11:

            Kmetijstvo in razvoj podeželja

                  —

                  Nadaljevati razvoj identifikacijskega sistema za zemljišča in nacionalni sistem registracije kmetov zaradi priprav na nadzor kmetijskih zemljišč.

                  —

                  Začeti pripravljati izvajanje pilotnih projektov v zvezi z okoljem in podeželjem za prihodnje izvajanje kmetijsko-okoljskih ukrepov.

            Poglavje 12:

            Varnost živil, veterinarska in fitosanitarna politika

                  —

                  Sprejeti nadzorne ukrepe za bolezni živali in oblikovati načrte za izkoreninjenje bolezni, kadar to opravičuje zdravstveno stanje živali.

                  —

                  Okrepiti zmogljivosti laboratorijev in nadzor na področju varnosti živil ter veterinarskih in fitosanitarnih zadev, zlasti glede referenčnih laboratorijev, testiranja ostankov (vključno z nadzornimi načrti) in postopki vzorčenja.

                  —

                  Prilagoditi zakonodajo o prenosljivi spongiformni encefalopatiji (TSE) in stranskih proizvodih živali ter začeti vzpostavljati ustrezen sistem zbiranja in obdelave.

            Poglavje 13:

            Ribištvo

                  —

                  Oblikovati zanesljiv sistem za oceno staleža, da se zagotovijo točni podatki o morskih virih.

                  —

                  Prilagoditi obstoječ register flote zahtevam EU.

            Poglavje 14:

            Prometna politika

                  —

                  Nadaljevati zakonodajno in upravno prilagoditev pravnemu redu na področju prometa, zlasti glede varnosti v cestnem in zračnem prometu.

                  —

                  Okrepiti zmogljivost za izvajanje pravnega reda EU, vključno z nadzornimi ukrepi, v skladu s standardi EU.

            Poglavje 15:

            Energetika

                  —

                  Zagotoviti vzpostavitev konkurenčnega notranjega energetskega trga v skladu z direktivami o elektriki in plinu. Nadalje okrepiti upravne in regulativne strukture, potrebne za delujoč in konkurenčen energetski trg.

                  —

                  Sprejeti zakon o jedrski energiji, ki zagotavlja visoko stopnjo jedrske varnosti v skladu s standardi EU.

            Poglavje 16:

            Obdavčevanje

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje trošarin in DDV, zlasti glede znižanja, oprostitve, posebnih shem, povračila davka in uporabe znižanih stopenj.

            Poglavje 18:

            Statistika

                  —

                  Okrepiti vlogo usklajevanja in izboljšati upravno zmogljivost Turkstata, da se zagotovi pravočasno zbiranje, obdelava in razširjanje podatkov.

            Poglavje 19:

            Socialna politika in zaposlovanje

                  —

                  Nadaljevati prenos pravnega reda Skupnosti in okrepiti s tem povezane upravne in izvršne strukture, vključno z inšpektorati za delo, in sicer v povezavi s socialnimi partnerji.

                  —

                  Okrepiti zmogljivost za oceno in nadzor trga dela in socialnega razvoja ter reševati strukturne probleme.

            Poglavje 21:

            Vseevropska omrežja

                  —

                  Dati prednost projektom, opredeljenim v okviru ocene potreb v prometni infrastrukturi (TINA), in projektom splošnega interesa, naštetim v smernicah za vseevropska prometna omrežja Evropske skupnosti.

            Poglavje 22:

            Regionalna politika in usklajevanje instrumentov strukturne politike

                  —

                  Na centralni, regionalni in lokalni ravni razviti upravno zmogljivost za izvajanje morebitne prihodnje kohezijske politike Skupnosti.

            Poglavje 24:

            Pravica, svoboda in varnost

                  —

                  Pospešiti prizadevanja za vzpostavitev sistema integriranega upravljanja mej v skladu s pravnim redom Skupnosti, in sicer na podlagi tesnega usklajevanja med agencijami in strokovnosti osebja, kar med drugim zajema mehanizem predhodnih pregledov za določitev oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito na mejah.

                  —

                  Nadaljevati usklajevanje s pravnim redom Skupnosti na področju azila z odpravo geografskih omejitev v skladu z Ženevsko konvencijo in z okrepitvijo ukrepov za zaščito, socialno podporo in vključevanje za begunce.

                  —

                  Zagotoviti skladnost turške zakonodaje s pravnim redom Skupnosti o civilnih zadevah ter okrepiti zmogljivost pravosodja za izvajanje pravnega reda Skupnosti.

            Poglavje 27:

            Okolje

                  —

                  Nadaljevati prenos in izvajanje pravnega reda Skupnosti v zvezi z okvirno zakonodajo, mednarodnimi konvencijami o okolju in zakonodajo o varstvu narave, kakovosti vode, kemikalijah, industrijskem onesnaževanju in obvladovanju tveganja ter ravnanju z odpadki.

                  —

                  Nadaljevati vključevanje okoljskih zahtev v druge sektorske politike.

            Poglavje 28:

            Varstvo potrošnikov in zdravja

                  —

                  Zagotoviti visoko stopnjo varstva z učinkovitim izvrševanjem pravil o varstvu potrošnikov in sodelovanjem ustreznih potrošniških organizacij.

                  —

                  Na področju duševnega zdravja razviti storitve v skupnosti kot alternativo institucionalizaciji ter zagotoviti dodelitev zadostnih finančnih sredstev za varstvo duševnega zdravja.

            Poglavje 29:

            Carinska unija

                  —

                  Dokončati usklajevanje carinske zakonodaje o blagu in tehnologiji z dvojno uporabo, predhodnih sestavinah ter o ponarejenem in piratskem blagu.

            Poglavje 32:

            Finančni nadzor

                  —

                  Uskladiti turški kazenski zakonik s Konvencijo o varovanju finančnih interesov Evropskih skupnosti in njenimi protokoli.

            4.   PROGRAMIRANJE
      Finančna pomoč za prednostne naloge, določene v Partnerstvu za pristop, bodo na voljo v obliki dveh finančnih instrumentov: programi, sprejeti v letu 2006 in pred tem, se bodo izvajali v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (3). Programi in projekti, sprejeti po letu 2007, se bodo izvajali v skladu z Uredbo (ES) št. 1085/2006. Po sprejetju odločitev o financiranju za oba instrumenta bo Komisija s Turčijo podpisala sporazume o financiranju. Sporazumi o financiranju so pravna podlaga za izvajanje dejanskih programov.
      Turčija ima tudi dostop do sredstev iz večdržavnih in horizontalnih programov.
      5.   POGOJENOST POMOČI
      Pomoč Skupnosti za financiranje projektov s predpristopnimi instrumenti je pogojena s spoštovanjem obveznosti Turčije iz sporazumov med Turčijo in ES, vključno s Sklepom o carinski uniji 1/95 in drugimi sklepi, z nadaljnjimi koraki pri izpolnjevanju kopenhagenskih kriterijev in zlasti napredkom pri izpolnjevanju posebnih prednostnih nalog iz tega revidiranega partnerstva za pristop.
      V primeru nespoštovanja navedenih splošnih pogojev lahko Svet na podlagi Uredbe (ES) št. 2500/2001 ali člena 21 Uredbe (ES) št. 1085/2006 ukine finančno pomoč. V posamezne letne programe so vključeni tudi posebni pogoji. Po odločitvah o financiranju bo s Turčijo podpisan sporazum o financiranju.
      6.   SPREMLJANJE
      Izvajanje Partnerstva za pristop se preverja z mehanizmi, vzpostavljenimi s Pridružitvenim sporazumom, kadar je primerno, in s poročili Komisije o napredku.
      Izvajanje prednostnih nalog Partnerstva za pristop in napredek glede približevanja, izvajanja in uveljavljanja zakonodaje lahko pregledujejo pododbori iz Pridružitvenega sporazuma. Pridružitveni odbor obravnava splošne razvojne usmeritve, napredek in težave pri izpolnjevanju prednostnih nalog Partnerstva za pristop, kakor tudi bolj specifična področja, ki mu jih predlagajo pododbori.
      Spremljanje programov predpristopne finančne pomoči skupaj izvedeta Turčija in Komisija v okviru Skupnega nadzornega odbora (SNO)/Odbora za spremljanje (IPA). Za zagotovitev učinkovitega spremljanja morajo projekti, ki se financirajo iz posameznega sporazuma o financiranju, vključevati preverljive in izmerljive kazalnike dosežkov. Na podlagi teh kazalnikov bo spremljanje Komisiji, SNO/Odboru za spremljanje (IPA) in Turčiji po potrebi pomagalo pri nadaljnji preusmeritvi programov in oblikovanju novih programov. SNO/Odbor za spremljanje IPA zagotavlja, da so ukrepi, financirani iz predpristopnega programa, združljivi s Partnerstvom za pristop.
      Partnerstvo za pristop bo še naprej predmet potrebnih prilagoditev v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 390/2001.

         (1)  Glej tudi izjavo Evropske skupnosti in njenih držav članic z dne 21. septembra 2005.

         (2)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1430/2007 (UL L 320, 6.12.2007, str. 3).

         (3)  UL L 342, 27.12.2001, str. 1. Uredba, razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1085/2006.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1575 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/373

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1575
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2014 z odgovorom agencije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05584/2016 – C8-0064/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4), zlasti člena 21,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0108/2016),

               1.

               ugotavlja, da so podatki v končnem zaključnem računu Agencije Evropske unije za temeljne pravice takšni kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključni račun Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2014;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 409, 9.12.2015, str. 334.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2014/741/EU: Sklep Sveta z dne 21. oktobra 2014 o oblikovanju stališča, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za vladne nabave o umiku ugovora Unije zoper umik treh subjektov iz Priloge 3 k Dodatku I za Japonsko Sporazuma o vladnih nabavah

text:
               29.10.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/97

         SKLEP SVETA
   z dne 21. oktobra 2014
   o oblikovanju stališča, ki se sprejme v imenu Evropske unije v okviru Odbora za vladne nabave o umiku ugovora Unije zoper umik treh subjektov iz Priloge 3 k Dodatku I za Japonsko Sporazuma o vladnih nabavah

      (2014/741/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Japonska je 29. avgusta 2001 v skladu z odstavkom 6(b) člena XXIV Sporazuma STO o vladnih nabavah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum GPA iz leta 1994) uradno obvestila pogodbenice Sporazuma GPA iz leta 1994 o umiku družb East Japan Railway Company, Central Japan Railway Company in West Japan Railway Company (v nadaljnjem besedilu: tri družbe železniškega prometa) iz Priloge 3 k Dodatku I za Japonsko.

               (2)

               Unija je 1. oktobra 2001 podala ugovor v skladu z odstavkom 6(b) člena XXIV Sporazuma GPA iz leta 1994 na predlagane spremembe, kakor jih je uradno sporočila Japonska, da bi se temeljito preučili razlogi za načrtovani umik treh družb železniškega prometa, saj so bili izraženi nekateri pomisleki.

               (3)

               Kljub posvetovanjem, ki so potekala med Unijo in Japonsko, za razliko od ostalih pogodbenic, ki so podale ugovor, Unija ni umaknila svojega ugovora.

               (4)

               V postopku revizije Sporazuma GPA iz leta 1994 je bil upoštevan ugovor Unije. Japonska treh družb železniškega prometa ni vključila v Prilogo 3 k Dodatku I za Japonsko, vendar je v opombi navedla, da se za tri družbe železniškega prometa šteje, da so vključene v Prilogo 3 za Japonsko, dokler Unija ne umakne svojega ugovora proti umiku teh družb.

               (5)

               V okviru predhodne študije za sporazum o prosti trgovini med EU in Japonsko in glede na pogajanja o vladnih nabavah v zvezi s tem sporazumom, je Unija izrazila pripravljenost, da umakne svoj ugovor zoper umik teh treh družb železniškega prometa, v skladu s pristopom, ki ga je Svet sprejel v načrtu za železniški in mestni promet, ter brez vpliva na presojo stopnje konkurence na japonskem trgu storitev v železniškem prometu.

               (6)

               Glede na to, da je Japonska potrdila svojo namero, da bistveno spremeni pogoje uporabe klavzule o operativni varnosti iz opombe 4 k Prilogi 2 za Japonsko in opombe 3(a) k Prilogi 3 k Dodatku I za Japonsko ter da bo spodbujala pregledne in nediskriminatorne prakse vladnih nabav v teh treh družbah železniškega prometa, bi Unija morala umakniti svoj ugovor zoper umik navedenih družb.

               (7)

               Umik ugovora v skladu z odstavkom 8 člena XIX spremenjenega Sporazuma GPA ne bi smel posegati v stališče Unije v Odboru za vladne nabavev zvezi z odločitvijo o okvirnih merilih, ki dokazujejo dejansko odpravo vladnega nadzora ali vpliva nad nabavami naročnika, zlasti v zvezi z vprašanjem, ali je bil vladni nadzor ali vpliv učinkovito odpravljen v primeru, ko zadevni naročniki ne delujejo v konkurenčnem okolju.

               (8)

               Primerno je, da se v zvezi z umikom ugovora določi stališče, ki se v imenu Unije sprejme v okviru Odbora za vladne nabave –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v okviru Odbora za vladne nabave, je, da Unija umika ugovor zoper umik družb East Japan Railway Company, Central Japan Railway Company in West Japan Railway Company iz Priloge 3 k Dodatku I za Japonsko Sporazuma o vladnih nabavah.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. oktobra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI


title: 2014/566/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/173

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o zaključnem računu Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2012
   (2014/566/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2012 z odgovori centra (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EGS) št. 337/75 Sveta z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (4), zlasti člena 12a Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0207/2014),

               1.

               odobri zaključni račun Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za proračunsko leto 2012;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 21.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 39 13.2.1975, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.