title: 2012/163/EU: Sklep Komisije z dne 22. marca 2012 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije

text:
               23.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 84/36

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 22. marca 2012
   o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije
   (2012/163/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

   1.1.   Začetek

               (1)

               Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 13. maja 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
                   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

               (2)

               Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
                   (3), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije ter uvedla ločeno preiskavo.

               (3)

               Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 31. marca 2011 vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente – EiFi (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov v Uniji. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek preiskave.

         1.2.   Strani, ki jih postopek zadeva

               (4)

               Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter indijske organe uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

               (5)

               Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

         1.2.1.   Vzorčenje za proizvajalce izvoznike iz Indije

               (6)

               Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje dampinga v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe.

               (7)

               Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz Indije pozvani, da se javijo v 15 dneh od datuma začetka preiskave in zagotovijo osnovne informacije o svojem izvozu in domači prodaji, o svojih natančno opredeljenih dejavnostih v zvezi s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka, ter imena in dejavnosti vseh povezanih družb, vključenih v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka med 1. aprilom 2010 in 31. marcem 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP).

               (8)

               Potrebne informacije je predložilo skupaj pet proizvajalcev izvoznikov, vključno s skupino povezanih družb iz Indije, in se strinjalo z vključitvijo v vzorec v navedenem roku iz obvestila o začetku. Te sodelujoče družbe so poročale o izvozu zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu in obsegom izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je za obdobje preiskave navedlo pet sodelujočih družb, je pokazala, da je bilo sodelovanje indijskih proizvajalcev izvoznikov skoraj 100-odstotno. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh pet proizvajalcev izvoznikov.

               (9)

               V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bil vzorec izbran na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je Komisija izbrala vzorec treh proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo. Na podlagi informacij o vzorčenju so izbrane družbe ali skupine predstavljale 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP, ki so ga navedli sodelujoči proizvajalci izvozniki. Zato se je štelo, da bo takšen vzorec omogočil omejitev preiskave na razumno število proizvajalcev izvoznikov, ki jih je mogoče preiskati v razpoložljivem času ob zagotavljanju visoke stopnje reprezentativnosti.

         1.2.2.   Izbira vzorca sodelujočih izvoznikov proizvajalcev iz Indije

               (10)

               V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe je bilo z zadevnimi stranmi in indijskimi organi opravljeno posvetovanje o izbiri vzorca. Dva nevzorčena proizvajalca izvoznika sta želela biti vključena v vzorec. Vendar je bilo glede na reprezentativnost predlaganega vzorca, kot je navedeno v uvodni izjavi (8), sklenjeno, da vzorca ni treba spremeniti ali razširiti.

         1.2.3.   Individualne preiskave družb, ki niso bile izbrane v vzorec

               (11)

               Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika, ki nista bila vključena v vzorec, sta zaprosila za individualno preiskavo in poslala izpolnjen vprašalnik o protidampingu v določenem roku.

               (12)

               Glede na sklep, da je iz razlogov, navedenih v nadaljnjem besedilu, sedanji protidampinški postopek treba zaključiti, zahteve za individualno preiskavo niso bile nadalje obravnavane.

         1.2.4.   Vzorčenje proizvajalcev Unije

               (13)

               Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotavljanje škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

               (14)

               Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so bili znani pred začetkom preiskave, je ta vzorec zajemal pet družb, izbranih na podlagi njihovega obsega prodaje, velikosti in geografskega položaja v Uniji. Predstavljale so 37 % celotne proizvodnje Unije v OP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in predložijo pripombe o ustreznosti te izbire v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu, ki zajema pet družb.

               (15)

               Eden od petih vzorčenih proizvajalcev Unije je svoje sodelovanje naknadno prekinil. Ostale štiri vzorčene družbe so predstavljale 31 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP. Zato se je vzorec štel za reprezentativnega za industrijo Unije.

         1.2.5.   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

               (16)

               Glede na potencialno veliko število uvoznikov, ki jih postopek zadeva, je bilo v obvestilu o začetku predvideno tudi vzorčenje za uvoznike v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Dva uvoznika sta zagotovila zahtevane informacije in se strinjala z vključitvijo v vzorec v roku iz obvestila o začetku. Glede na majhno število uvoznikov, ki so se javili, je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi.

         1.3.   Izpolnjeni vprašalniki in preveritve

               (17)

               Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Vprašalniki so bili tako poslani vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v Indiji, vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočim uvoznikom v Uniji in vsem uporabnikom, za katere je znano, da jih preiskava zadeva.

               (18)

               Izpolnjene vprašalnike so vrnili vzorčeni proizvajalci izvozniki in štirje vzorčeni proizvajalci Unije. Nihče od uvoznikov ali uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik.

               (19)

               Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za določitev dampinga, nastale škode in interesa Unije.

               (20)

               Ena stran je trdila, da je en proizvajalec izvoznik prevečkrat vložil zahtevek za zaupnost in da ni zagotovil dovolj smiselne javne različice svojega izpolnjenega vprašalnika. Zato se informacije, ki jih je predložila ta družba, ne smejo upoštevati, družba pa se mora obravnavati kot nesodelujoča stran v preiskavi.

               (21)

               Vendar je bila nezaupna različica odgovora tega proizvajalca izvoznika, ki zajema prvi odgovor in dopolnjeno različico na podlagi poziva k dopolnitvi, še enkrat ocenjena in ugotovljeno je bilo, da je dovolj celovita, da se lahko šteje za smiseln javni odgovor. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

               (22)

               Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani:

                           proizvajalci v Uniji:

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italija;

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italija;

                                       —

                                       Ugivis S.A., Belley, Francija;

                           proizvajalci izvozniki v Indiji:

                                       —

                                       Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharaštra;

                                       —

                                       Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharaštra;

                                       —

                                       Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gudžarat.

         1.4.   Obdobje preiskave

               (23)

               Preiskava dampinga in povzročene škode je zajela obdobje od 1. aprila 2010 do 31. marca 2011. Preučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od januarja 2008 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

         2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

   2.1.   Zadevni izdelek

               (24)

               Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70.

         2.2.   Podobni izdelek

               (25)

               Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ter izdelek, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe. Zato so se ti izdelki šteli za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

         3.   DAMPING

   3.1.   Normalna vrednost

               (26)

               Za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bil obseg domače prodaje podobnega izdelka vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje za izvoz v Unijo med OP.

               (27)

               Za enega vzorčenega proizvajalca izvoznika je bilo ugotovljeno, da njegova prodaja podobnega izdelka na domačem trgu ni bila reprezentativna. Za tega proizvajalca izvoznika je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe.

         3.1.1.   Vzorčeni proizvajalci izvozniki z v celoti reprezentativnim obsegom domače prodaje

               (28)

               Za vzorčene proizvajalce izvoznike z v celoti reprezentativno domačo prodajo je Komisija naknadno opredelila tiste vrste izdelka, ki jih proizvajalci izvozniki prodajajo na domačem trgu, in ki so enaki ali neposredno primerljivi z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.

               (29)

               Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo.

               (30)

               Komisija je naknadno preučila, ali se lahko domača prodaja zadevnih družb šteje za prodajo v okviru običajnega poteka trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave.

               (31)

               Če je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, enaki ali višji od stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in če je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste v OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

               (32)

               Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste.

               (33)

               Za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba normalno vrednost oblikovati na podlagi člena 2(3) osnovne uredbe. Zato so bili povprečnim izvoznikovim stroškom proizvodnje za posamezne vrste izdelka v OP prišteti prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški) ter razumna stopnja dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine posameznega proizvajalca izvoznika.

         3.1.2.   Vzorčeni proizvajalec izvoznik brez v celoti reprezentativnega obsega domače prodaje

               (34)

               Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki ni imel reprezentativne domače prodaje, je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe določena tako, da so bili proizvodnim stroškom družbe za podobni izdelek prišteti PSA-stroški in razumna stopnja dobička na vrsto izdelka v OP. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje vsake vrste izdelka v običajnem poteku trgovine proizvajalca izvoznika.

         3.2.   Izvozna cena

               (35)

               V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe so bile izvozne prodajne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.

         3.3.   Primerjava

               (36)

               Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

               (37)

               Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.

               (38)

               Na podlagi tega so bili izvedeni popravki za prevozne stroške, stroške čezmorskega prevoza, zavarovalne in manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, stroške kreditov, popuste, ki niso navedeni na računu, ter provizije, kadar je bilo to ustrezno in upravičeno.

         3.4.   Stopnje dampinga

   3.4.1.   Za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike

               (39)

               Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in (12) osnovne uredbe.

               (40)

               Stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, na podlagi navedene metodologije znašajo:

                           Družba

                           Stopnja dampinga

                           Viraj Profiles Ltd.

                           0 %

                           Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.

                           37,6 %

                           Raajratna Ventures Ltd.

                           12,0 %

               (41)

               Vendar je treba navesti, da je indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo.

               (42)

               Na podlagi analize dokumenta Komisije o razkritju je pritožnik izračunal razliko v višini 25 % med normalno vrednostjo, določeno za proizvajalce izvoznike v vzorcu, za katere je bil ugotovljen damping, in za družbo, za katero damping ni bil ugotovljen. Pritožnik je trdil, da takšna razlika ne more obstajati na konkurenčnem trgu in da ni realna za industrijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla. Poleg tega je pritožnik trdil, da je proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, nabavljal ostanke iz nerjavnega jekla pri povezanih družbah v Uniji in da zato nakupne cene te surovine niso bile zanesljive za določitev stroškov proizvodnje.

               (43)

               Normalna vrednost za sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen, je temeljila na njegovih stroških proizvodnje za vrsto izdelka, ki so nižji od stroškov drugega vzorčenega proizvajalca izvoznika. To je predvsem posledica dejstva, da prva družba sama proizvaja nerjavno jeklo iz ostankov iz nerjavnega jekla in je zato v celoti integrirana in izkorišča ugodnosti ekonomije obsega, medtem ko slednje družbe kupujejo valjano žico iz nerjavnega jekla, glavno surovino za proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, na odprtem trgu, tudi od sodelujočega izvoznika, za katerega damping ni bil ugotovljen.

               (44)

               Normalna vrednost za sodelujoče izvoznike proizvajalce, za katere je bil ugotovljen damping, je bila v glavnem določena na podlagi domačih prodajnih cen za vrsto izdelka. Na indijskem domačem trgu je konkurenca omejena, sodelujoči izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, pa je v OP na domačem trgu prodajal le nereprezentativne količine.

               (45)

               V zvezi z ostanki iz nerjavnega jekla, ki jih je nabavljal proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, je preiskava pokazala, da je ta družba nabavljala ostanke pri povezanih in nepovezanih dobaviteljih, pri čemer slednji predstavljajo več kot 70 % nabavljenih količin. Ravni nakupne cene za obe vrsti nabave sta bili primerljivi, tudi ob upoštevanju vrste ostankov.

               (46)

               Zato se določitev normalne vrednosti vzorčenih proizvajalcev izvoznikov potrdi, trditve pritožnika pa se zavrnejo.

         3.4.2.   Za druge sodelujoče proizvajalce izvoznike

               (47)

               Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bil ugotovljen damping. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

               (48)

               En sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju namere Komisije o zaključku postopka vztrajal, naj se njegova zahteva za individualno obravnavo sprejme, pri čemer je trdil, da stopnja dampinga, navedena za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec, ne odraža njegovega položaja.

               (49)

               Komisija zahteve za individualno obravnavo ni ocenila, ker v primeru zaključka postopka stopnje ni treba določiti.

         3.4.3.   Za nesodelujoče proizvajalce izvoznike

               (50)

               Za vse ostale izvoznike iz Indije je Komisija najprej opredelila raven sodelovanja. Izvedena je bila primerjava med celotnimi izvoznimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, in celotnim uvozom iz Indije, kot ga prikazujejo statistični podatki Eurostata o izvozu. Ugotovljen odstotek sodelovanja je bil 97 %. Na podlagi tega se je štelo, da je bila raven sodelovanja visoka. Zato se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za nesodelujoče proizvajalce izvoznike na ravni, ki ustreza povprečni stopnji dampinga, določeni za vzorčene sodelujoče proizvajalce izvoznike. Razpoložljivi podatki dejansko kažejo, da so bile povprečne izvozne cene nesodelujočih indijskih izvoznikov v OP v skladu s cenami, ugotovljenimi za sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega ni nobenih znakov za drugačne normalne vrednosti za nesodelujoče proizvajalce izvoznike.

               (51)

               Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države določena v višini 24,6 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.

         4.   INDUSTRIJA UNIJE

   4.1.   Proizvodnja Unije

               (52)

               Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

               (53)

               Na podlagi tega se je ocenilo, da je proizvodnja Unije v OP znašala približno 52 000 ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjeni obseg proizvodnje proizvajalcev, ki se v postopku niso javili.

               (54)

               Kot je navedeno v uvodni izjavi (13), je bilo vzorčenje uporabljeno za preiskavo proizvajalcev Unije. Od 15 proizvajalcev Unije, ki so predložili podatke pred začetkom postopka, je bil izbran vzorec petih družb. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (15), se je ena družba naknadno odločila, da ne bo sodelovala v preiskavi. Ostale sodelujoče vzorčene družbe so predstavljale okrog 32 % skupne ocenjene proizvodnje Unije v OP in so se štele za reprezentativne za industrijo Unije.

         4.2.   Industrija Unije

               (55)

               Za vse znane proizvajalce Unije iz uvodne izjave (52) se šteje, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo navedene kot „industrija Unije“.

         5.   ŠKODA

   5.1.   Uvodne opombe

               (56)

               Zadevni statistični podatki Eurostata o uvozu so bili skupaj s podatki iz pritožbe in podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, vključno s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije uporabljeni tudi za oceno pomembnih dejavnikov škode.

               (57)

               Analiza škode glede na makroekonomske podatke, kot so proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost, temelji na podatkih industrije Unije kot celote.

               (58)

               Analiza škode glede na mikroekonomske podatke, kot so transakcijske cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in plače, temelji na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije.

               (59)

               Štirje vzorčeni proizvajalci Unije so bili prav tako vzorčeni v pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov za uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Kitajske in Tajvana, ki se je zaključil 7. januarja 2012 (4). V navedenem pregledu je bila v vzorec vključena še ena družba, ki ni bila vzorčena v tej preiskavi. Ker se obravnavano obdobje za analizo škode prekriva z obdobjem pregleda zaradi izteka, so podatki za leti 2008 in 2009 isti, razen podatkov za eno družbo. Z razkritjem podatkov za leti 2008 in 2009 bi bilo možno razbrati podatke družbe, ki ni bila vključena v vzorec v sedanjem primeru. Zato so bili indeksirani mikro kazalniki, kot so zaloge, plače, naložbe, denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost.

         5.2.   Potrošnja Unije

               (60)

               Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije v Uniji, kot je naveden v pritožbi, in navzkrižno preverjena s podatki iz vzorčenih izpolnjenih vprašalnikov in preverjenimi podatki, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci. Poleg tega je bil upoštevan obseg uvoza na podlagi podatkov Eurostata za obravnavano obdobje.

               (61)

               Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

                  Tabela 1

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Potrošnja Unije (v tonah)

                           120 598

                           101 143

                           122 345

                           131 457

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           84

                           101

                           109

                              Vir: Eurostat, podatki iz pritožbe in izpolnjeni vprašalniki

               (62)

               Skupna potrošnja na trgu EU v se je obravnavanem obdobju povečala za 9 %. Med letoma 2008 in 2009 je prišlo do strmega padca, in sicer za 16 %, domnevno zaradi globalnih negativnih učinkov gospodarske krize na trg, vendar je med letoma 2009 in 2010 potrošnja spet narasla za 21 %, med letom 2010 in OP pa še za nadaljnjih 7 %.

         5.3.   Uvoz iz Indije

               (63)

               Uvoz iz Indije v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:

                  Tabela 2

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Obseg uvoza iz Indije (v tonah)

                           14 546

                           18 883

                           21 914

                           24 072

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           130

                           151

                           165

                           Tržni delež

                           12,1 %

                           18,7 %

                           17,9 %

                           18,3 %

                           Indeks (2008 = 100)

                           100

                           155

                           149

                           152

                              Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki proizvajalcev izvoznikov.

               (64)

               Uvoz iz Indije se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, in sicer za 65 %. Povečanje je bilo največje med letoma 2008 in 2009, ko je uvoz poskočil za 30 %, potrošnja pa se je zmanjšala za 16 %. Letna stopnja rasti indijskega uvoza se je povečevala leta 2010 (+16 %) in v OP (+10 %).

         5.4.   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

      Tabela 3

               2008

               2009

               2010

               OP

               Povprečna uvozna cena v EUR/tono

               3 531

               2 774

               2 994

               3 216

               Indeks (2008 = 100)

               100

               79

               85

               91

                  Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU.

               (65)

               Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupaj 9 %. To pojasnjuje povečanje tržnega deleža Indije z 12,1 % na 18,3 % v istem obdobju. Do največjega povečanja je prišlo med letoma 2008 in 2009, ko so indijski izvozniki pridobili več kot 6 odstotnih točk tržnega deleža.

               (66)

               Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za obstoječe carine in stroške po uvozu.

               (67)

               Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine, po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, kadar je izražen v odstotkih prihodkov vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal nelojalno nižanje prodajnih cen, ki se je gibalo med 3 % in 13 %. V zvezi s tem je treba omeniti, da je imel indijski proizvajalec izvoznik, za katerega damping ni bil ugotovljen, najvišjo stopnjo nelojalnega nižanja cen.

         5.5.   Gospodarske razmere industrije Unije

               (68)

               V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalcev, ki so bili v analiziranem obdobju določeni za industrijo Unije.

         5.5.1.   Proizvodna zmogljivost, proizvodnja in izkoriščenost zmogljivosti

      Tabela 4

               2008

               2009

               2010

               OP

               Obseg proizvodnje (v tonah)

               69 514

               56 396

               62 213

               51 800

               Indeks (2008 = 100)

               100

               81

               89

               75

               Proizvodna zmogljivost (v tonah)

               140 743

               127 200

               128 796

               111 455

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               92

               79

               Izkoriščenost zmogljivosti

               49 %

               44 %

               48 %

               46 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               98

               94

                  Vir: celotna industrija Unije

               (69)

               Zgornja tabela prikazuje, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 25 %. V skladu z zmanjšanim povpraševanjem je proizvodnja strmo padla, in sicer za 19 % leta 2009, leta 2010 pa se je ponovno zvišala za približno 10 %. Čeprav se je potrošnja Unije v OP povečala za 7 %, se je proizvodnja Unije v primerjavi s preteklim letom spet zmanjšala za približno 17 %.

               (70)

               Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 21 %. Prav tako se je zmanjšala izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju, ki se je konstanto gibala pod 50 %.

         5.5.2.   Obseg prodaje in tržni delež

      Tabela 5

               2008

               2009

               2010

               OP

               Obseg prodaje (v tonah)

               56 042

               44 627

               45 976

               48 129

               Indeks (2008 = 100)

               100

               80

               82

               86

               Tržni delež

               46,5 %

               44,1 %

               37,6 %

               36,6 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               95

               81

               79

                  Vir: celotna industrija Unije

               (71)

               Med povečevanjem potrošnje (+9 %) se je obseg prodaje podobnega izdelka po prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšal za 14 %. Zato se je tržni delež s 46,5 % leta 2008 zmanjšal na 36,6 % v OP. Po strmem padcu leta 2009 (–20 %) se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo zvišal.

         5.5.3.   Rast

               (72)

               Potrošnja Unije se je povečala za 9 % med letom 2008 in OP. Vendar sta se obseg prodaje in tržni delež industrije Unije v istem obdobju zmanjšala, in sicer za 14 % oziroma 21 %. Sočasno se je uvoz iz Indije znatno povečal, in sicer za 65 %.

         5.5.4.   Zaposlovanje

      Tabela 6

               2008

               2009

               2010

               OP

               Število zaposlenih oseb

               1 007

               863

               821

               761

               Indeks (2008 = 100)

               100

               86

               82

               76

               Produktivnost (enota/zaposleni)
               Indeks (2008 = 100)

               100

               95

               110

               99

                  Vir: celotna industrija Unije

               (73)

               Zaradi zmanjšanja dejavnosti industrije Unije se je število zaposlenih v obravnavanem obdobju ustrezno zmanjšalo, in sicer za 24 %. Med letom 2008 in OP so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 6 %.

               (74)

               Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjene s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju rahlo zmanjšala, in sicer za 1 %. Najnižjo točko je dosegla leta 2009, potem pa se je do OP povečevala.

         5.5.5.   Povprečne cene na enoto v Uniji

      Tabela 7

               2008

               2009

               2010

               OP

               Cena na enoto v EU za nepovezane stranke(v EUR na tono)

               4 336

               2 792

               3 914

               4 244

               Indeks (2008 = 100)

               100

               64

               90

               98

                  Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev

               (75)

               V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene znižale za 2 %. Leta 2009 je bila industrija Unije prisiljena znižati prodajne cene za 36 % zaradi upada gospodarske rasti in strmega upada uvoznih cen iz Indije (–21 %). Med letom 2010 in OP so se prodajne cene industrije Unije spet zvišale.

               (76)

               Preiskava je pokazala, da se je znižanje prodajnih cen leta 2009 izrazilo v znižanju stroškov, ki so v primerjavi s stopnjo iz leta 2008 upadli za 18 %. Vzrok za to znižanje stroškov je bil predvsem znižanje cen surovin, zlasti niklja, katerega cene so nestabilne. Vendar je bila industrija Unije zaradi razširitve indijskega uvoza po nizkih cenah leta 2009 prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški.

         5.5.6.   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

      Tabela 8

               2008

               2009

               2010

               OP

               Dobičkonosnost prodaje EU (% neto prodaje)
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               – 442

               –74

               –24

               Denarni tok
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               –1 827

               –40

               – 171

               Naložbe (EUR)
               Indeks (2008 = 100)

               100

               29

               59

               6

               Donosnost naložb
               Indeks (2008 = 100)

               – 100

               – 284

               –59

               –28

                  Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

               (77)

               Preiskava je pokazala, da so bile cene industrije Unije pod pritiskom zaradi uvoza pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla iz Indije, čeprav se je upad prodajnih cen delno izrazil v znižanju stroškov. Dobičkonosnost industrije Unije je bila negativna od začetka obravnavanega obdobja. Zlasti leta 2009 je bila industrija Unije zaradi povečanja indijskega uvoza po nizkih cenah prisiljena znižati prodajne cene v večji meri, kot so se znižali stroški. To je v navedenem letu privedlo do znatnega upada dobičkonosnosti. Vendar se je leta 2010 in v OP dobičkonosnost izboljšala, čeprav je še vedno ostala negativna.

               (78)

               Denarni tok, ki industriji omogoča, da sama financira svoje dejavnosti, se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Najnižjo točko je dosegel leta 2009, nakar se je začel dvigati, v OP pa je postal pozitiven.

               (79)

               Po naložbah v proizvodnjo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla leta 2008 so se v obravnavanem obdobju naložbe zmanjšale za približno 94 %. Donosnost naložb je imela v obravnavanem obdobju podoben negativen razvoj zaradi negativnih rezultatov industrije Unije in je ves čas ostala negativna.

               (80)

               Razvoj dobičkonosnosti, denarni tok in nizka stopnja naložb kažejo na dejstvo, da so vzorčeni proizvajalci EU morda imeli težave z zbiranjem kapitala.

         5.5.7.   Zaloge

      Tabela 9

               2008

               2009

               2010

               OP

               Končne zaloge industrije Unije

                  Index (2008 = 100)

               100

               92

               100

               103

                  Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

               (81)

               Raven zalog vzorčene industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. Leta 2009 se je raven končnih zalog zmanjšala za 8 %, leta 2010 in v OP pa je narasla, in sicer za 8 % oziroma 3 %.

         5.5.8.   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

               (82)

               Navesti je treba, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je dampinški uvoz predstavljal 13 % celotne količine pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, izvožene iz Indije v Unijo. Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Indije se vpliv dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije lahko obravnava kot zanemarljiv.

         5.6.   Sklep o škodi

               (83)

               Preiskava je pokazala, da se je v obravnavanem obdobju poslabšala večina kazalnikov škode, kot so proizvodnja (–25 %), izkoriščenost zmogljivosti (–6 %), obseg prodaje (–14 %), tržni delež (–21 %) in zaposlovanje (–24 %). V okviru povečanja potrošnje sta upadla tako obseg prodaje kot tržni delež. V primerjavi z letom 2009 se je obseg prodaje leta 2010 in v OP rahlo povišal, vendar industrija Unije ni mogla več pridobiti izgubljenega tržnega deleža zaradi povečanja indijskega uvoza, ki je v obravnavanem obdobju enakomerno naraščal, po cenah, ki so nenehno nelojalno nižale cene industrije Unije.

               (84)

               Poleg tega so bili resno prizadeti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot sta denarni tok in dobičkonosnost. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala.

               (85)

               Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

         6.   VZROČNA ZVEZA

   6.1.   Uvod

               (86)

               V skladu s členom 3(6) in členom 3(7) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je dampinški uvoz s poreklom iz Indije povzročil industriji Unije takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

               (87)

               Treba je navesti, da za največjega indijskega proizvajalca izvoznika, navedenega v uvodnih izjavah (40) in (41), ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, damping ni bil ugotovljen. Zato je le 13 % indijskega uvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP potekalo po dampinških cenah. Tržni delež tega dampinškega uvoza je bil 2 % v OP.

         6.2.   Učinek dampinškega uvoza

               (88)

               Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 9 %, obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal za 14 %, tržni delež pa je padel za 21 %.

               (89)

               V zvezi s cenami je bilo ugotovljeno, da so povprečne uvozne cene dampinškega uvoza nelojalno nižale povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Vendar so bile približno 12 % višje od cen indijske družbe, za katero damping ni bil ugotovljen.

               (90)

               Na podlagi navedenega se šteje, da je omejeni obseg dampinškega uvoza iz Indije, pri katerem so bile cene višje od cen pri nedampinškem uvozu, lahko imel le zelo omejeno vlogo, če sploh kakšno, pri poslabšanju razmer industrije Unije.

         6.3.   Učinek drugih dejavnikov

   6.3.1.   Nedampinški uvoz iz Indije

               (91)

               Celotni obseg uvoza iz Indije je v obravnavanem obdobju strmo narasel, in sicer za 65 %, s čimer se je povečal tržni delež uvoza z 12,1 % na 18,3 %. Vendar, kot je pojasnjeno zgoraj, je nedampinški uvoz predstavljal 87 % celotnega obsega indijskega uvoza v OP, kar ustreza tržnemu deležu 15 % v OP v nasprotju s tržnim deležem 2 % dampinškega uvoza iz Indije v istem obdobju.

               (92)

               Uvozne cene iz Indije so se v obravnavanem obdobju znižale za skupno 9 %, pri čemer so ves čas ostale nižje od uvoznih cen iz ostalega sveta in prodajnih cen industrije Unije. Vendar je treba navesti, da je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v uvodni izjavi (89), da so povprečne cene nedampinškega uvoza nelojalno nižale cene industrije Unije bolj kot cene dampinškega uvoza.

         6.3.2.   Uvoz iz drugih tretjih držav

      Tabela 10

               2008

               2009

               2010

               OP

               Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tonah

               50 010

               37 633

               54 454

               59 255

               Indeks (2008 = 100)

               100

               75

               109

               118

               Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav

               41,5 %

               37,2 %

               44,5 %

               45,1 %

               Indeks (2008 = 100)

               100

               90

               107

               109

               Povprečna uvozna cena iz drugih tretjih držav v EUR/tono

               5 380

               5 236

               5 094

               5 234

               Indeks (2008 = 100)

               100

               97

               95

               97

               Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)

               13 712

               9 810

               9 611

               9 966

               Tržni delež uvoza iz Malezije

               11,4 %

               9,7 %

               7,9 %

               7,6 %

               Povprečna uvozna cena iz Malezije v EUR/tono

               4 203

               2 963

               3 324

               3 633

               Obseg uvoza iz Filipinov (v tonah)

               7 046

               5 406

               15 576

               18 149

               Tržni delež uvoza iz Filipinov

               5,8 %

               5,3 %

               12,7 %

               13,8 %

               Povprečna uvozna cena iz Filipinov v EUR/tono

               4 645

               3 474

               3 714

               3 912

               Obseg uvoza iz Ljudske republike Kitajske (v tonah)

               2 332

               2 452

               3 217

               3 288

               Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske

               1,9 %

               2,4 %

               2,6 %

               2,5 %

               Povprečna uvozna cena iz Ljudske republike Kitajske v EUR/tono

               4 004

               4 561

               5 272

               5 648

               Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)

               4 304

               3 703

               6 451

               6 640

               Tržni delež uvoza iz Tajvana

               3,6 %

               3,7 %

               5,3 %

               5,1 %

               Povprečna uvozna cena iz Tajvana v EUR/tono

               5 092

               4 719

               4 755

               4 943

                  Vir: Eurostat

               (93)

               Na podlagi podatkov Eurostata se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza v Unijo pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz drugih tretjih držav povečal za 18 %. Hkrati so se v obravnavanem obdobju povprečne uvozne cene znižale za približno 3 %, njihov tržni delež pa se je povečal za približno 9 %.

               (94)

               Od 19. novembra 2005 veljajo protidampinški ukrepi na uvoz pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. Ne glede na ukrepe se je v obravnavanem obdobju uvoz iz teh dveh držav znatno povečal, čeprav so tržni deleži v OP ostali skromni, in sicer 2,5 % oziroma 5,1 %. Drugi glavni viri uvoza so Filipini in Malezija. V obravnavanem obdobju se je znatno povečal uvoz zlasti s Filipinov, s čimer se je povečal tudi tržni delež uvoza s Filipinov, in sicer s 5,8 % leta 2008 na 13,8 % v OP.

               (95)

               V Maleziji je bil v obravnavanem obdobju trend na splošno padajoč, vendar je bil tržni delež uvoza v OP še vedno 7,6 %. Obseg uvoza s Filipinov se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar, kakor je bilo ugotovljeno v preiskavi, je bila povprečna uvozna cena izdelkov s Filipinov dosti višja od povprečne cene indijskih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer okoli 20 %.

               (96)

               Povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav so v obravnavanem obdobju na splošno ostale razmeroma stabilne in so bile nenehno nad povprečnimi prodajnimi cenami industrije Unije in povprečnimi uvoznimi cenami iz Indije.

               (97)

               Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da uvoz iz drugih tretjih držav ni povzročil znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

         6.3.3.   Gospodarska kriza

               (98)

               Gospodarska kriza delno pojasnjuje zmanjšanje potrošnje Unije leta 2009. Vendar je treba poudariti, da se je ne glede na 16-odstotno zmanjšanje potrošnje leta 2009 obseg indijskega izvoza povečal za 30 %.

               (99)

               Leta 2010 in v OP se je potrošnja Unije povečala hkrati s splošno oživitvijo gospodarstva. Vendar se je obseg prodaje industrije Unije le rahlo povečal, za 3% leta 2010 in za 4,7% v OP. To je primerljivo z letnim povečanjem indijskega uvoza za 16% oziroma 10%.

               (100)

               V običajnih gospodarskih razmerah in odsotnosti močnega cenovnega pritiska uvoza iz Indije bi industrija Unije lahko imela nekaj težav pri spopadanju z zmanjšanjem potrošnje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto zaradi manjše izkoriščenosti zmogljivosti. Vendar je indijski uvoz po nizkih cenah, za večino katerega damping ni bil ugotovljen, povečal učinek upada gospodarske rasti in tudi ob splošni oživitvi gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno pridobiti tržnega deleža, ki ga je izgubila zaradi indijskega uvoza.

               (101)

               Čeprav je gospodarska kriza v obdobju 2008–2009 morda prispevala k slabi uspešnosti industrije Unije, ni mogla imeti znatnega učinka na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

         6.3.4.   Opravljen izvoz vzorčene industrije Unije

      Tabela 12

               2008

               2009

               2010

               OP

               Izvoz v tonah

               967

               689

               933

               884

               Indeks (2008 = 100)

               100

               71

               97

               91

               Prodajna cena na enoto v EUR

               4 770

               3 060

               4 020

               4 313

               Indeks (2008 = 100)

               100

               64

               84

               90

                  Vir: izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev EU

               (102)

               V obravnavanem obdobju se je obseg izvoza vzorčene industrije Unije zmanjšal za 9 %, povprečne izvozne cene pa so se znižale za 10 %. Čeprav ni izključeno, da je negativni trend v opravljenem izvozu nadalje negativno vplival na industrijo Unije, se šteje, da glede na majhen obseg izvoza v povezavi s prodajo na trgu Unije ta učinek ni bil znaten glede na ugotovljeno škodo.

         6.4.   Sklep o vzročni zvezi

               (103)

               Navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež uvoza po nizkih cenah s poreklom iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz nenehno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

               (104)

               Glede na ugotovitev, da največji indijski proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal 87 % indijskega izvoza v Unijo v OP, ni izvažal pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla v Unijo po dampinških cenah, pa se šteje, da ni mogoče zadovoljivo utemeljiti vzročne zveze med dampinškim uvozom, ki je predstavljal samo 13 % celotnega obsega izvoza iz Indije, in škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejansko ni mogoče trditi, da je dampinški indijski izvoz glede na njegov omejen obseg in zelo omejen tržni delež (2 %) ter glede na dejstvo, da so bile cene pri indijskem uvozu v povprečju 12 % višje od cen pri nedampinškem uvozu, povzročil škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

               (105)

               V skladu z analizo drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, vključno z nedampinškim uvozom, uvozom iz drugih tretjih držav, gospodarsko krizo in opravljenim izvozom vzorčene industrije Unije, je videti, da je na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vplival nedampinški uvoz iz Indije, ki je predstavljal 87 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v OP in je potekal po znatno nižjih cenah kot dampinški uvoz.

         7.   ZAKLJUČEK PROTIDAMPINŠKEGA POSTOPKA

               (106)

               V odsotnosti znatne vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, se šteje, da protidampinški ukrepi niso potrebni, zato je treba ta protidampinški postopek zaključiti v skladu s členom 9(2) osnovne uredbe.

               (107)

               Pritožnik in zainteresirane strani so bili o tem obveščeni in so imeli možnost predložiti pripombe. Prejete pripombe niso spremenile sklepa, da je treba ta protidampinški postopek zaključiti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protidampinški postopek v zvezi z uvozom pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Indije se zaključi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. marca 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

      (2)  UL C 142, 13.5.2011, str. 30.

      (3)  UL C 142, 13.5.2011, str. 36.

      (4)  UL L 5, 7.1.2012, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 15. marca 1993 o sklenitvi Sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Kraljevino Švedsko na drugi strani o začasni uporabi Sporazumov o nekaterih dogovorih na področju kmetijstva, ki so jih navedene stranke podpisale v Portu 2. maja 1992

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31993D0239

Uradni list L 109 , 01/05/1993 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 15. marca 1993o sklenitvi Sporazumov v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Kraljevino Švedsko na drugi strani o začasni uporabi Sporazumov o nekaterih dogovorih na področju kmetijstva, ki so jih navedene stranke podpisale v Portu 2. maja 1992(93/239/ES)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker se je v razpravi o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) po odločitvi Švicarske konfederacije, da ne ratificira navedenega Sporazuma, izkazalo, da je možno skleniti Sporazume v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Kraljevino Švedsko na drugi strani o začasni uporabi dvostranskih sporazumov o nekaterih dogovorih na področju kmetijstva, ki so jih iste stranke podpisale v Portu 2. maja 1992, od 15. aprila 1993;ker se sporazumi v obliki izmenjave pisem sklicujejo na člen 15 Sporazumov o prosti trgovini med Evropsko gospodarsko skupnostjo in vsako od navedenih držav;ker je treba odobriti obravnavane Sporazume,SKLENIL:Člen 1Skupnost odobri Sporazume v obliki izmenjave pisem med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Republiko Avstrijo, Republiko Finsko, Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Kraljevino Švedsko na drugi strani o začasni uporabi dvostranskih sporazumov o nekaterih dogovorih na področju kmetijstva od 15. aprila 1993, ki so jih navedene stranke podpisale v Portu 2. maja 1992 [1].Besedila Sporazumov so priložena k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, ki je pooblaščena za podpis Sporazumov, ki zavezujejo Skupnost.V Bruslju, 15. marca 1993Za SvetPredsednikM. Jelved[1] UL L 109, 1.5.1993, str. 2, 18, 32, 43 in 59.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Litvo in Malto

text:
               14.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 182/14

         SKLEP SVETA
   z dne 12. junija 2014
   o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Litvo in Malto
   2014/C 182/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so ju vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 2. decembra 2013 (2) imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje, ki se izteče 7. novembra 2016.

               (2)

               Organizacija delavcev ETUC in organizacija delodajalcev BUSINESSEUROPE sta predložili predloge za imenovanje na več prostih mest –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu so za obdobje, ki se izteče 7. novembra 2013, imenovani:
   II.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Litva

               Inga RUGINIENĖ

               Petras GRĖBLIAUSKAS

   III.   PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Litva

               Vaidotas LEVICKIS

               Jonas GUZAVIČIUS

               Malta

               Andrew Agius MUSCAT

               John SCICLUNA

         Člen 2
   Svet bo člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani, imenoval pozneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 12. junija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         Y. MANIATIS

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (UL C 360, 10.12.2013, str. 8).


title: 2005/507/: Sklep Sveta z dne 12. julija 2005 o imenovanju britanskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               16.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 185/30

      SKLEP SVETA

   z dne 12. julija 2005
   o imenovanju britanskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2005/507/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga britanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006.

               (2)

               Po izteku mandata g. Williama SPEECHLEYJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2006, se imenuje naslednji nadomestni član Odbora regij:

               g. David PARSONS
               Councillor
               Leicestershire County Council

         ki zamenja g. Williama SPEECHLEYJA.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Veljati začne na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. julija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         G. BROWN

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.


Pomembno pravno obvestilo

|

2013/361/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 21. junija 2013 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2013/19)

Uradni list L 187 , 06/07/2013 str. 0023 - 0024

		Sklep Evropske centralne bankez dne 21. junija 2013o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro(ECB/2013/19)(2013/361/EU)SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 28.3 Statuta ESCB,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sklep ECB/2008/24 z dne 12. decembra 2008 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani sodelujočih nacionalnih centralnih bank [1], je določil način in višino, v katerih so bile nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB euroobmočja), obvezane vplačati kapital Evropske centralne banke (ECB) na 1. januar 2009. Sklep ECB/2008/24 je bil dopolnjen s Sklepom ECB/2010/27 z dne 13. decembra 2010 o vplačilu povečanja kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro [2].(2) Glede na pristop Hrvaške k Evropski uniji in glede na to, da se bo njena nacionalna centralna banka (NCB), Hrvatska narodna banka, 1. julija 2013 vključila v Evropski sistem centralnih bank, Sklep ECB/2013/17 z dne 21. junija 2013 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke [3] določa ključ za vpis kapitala ECB (v nadaljnjem besedilu: kapitalski ključ) v skladu s členom 29.1 Statuta ESCB in z učinkom od 1. julija 2013 uvaja nove ponderje, ki so določeni za vsako centralno banko Unije v kapitalskem ključu (v nadaljnjem besedilu: ponderji v kapitalskem ključu).(3) Vpisani kapital ECB bo od 1. julija 2013 znašal 10825007069,61 EUR.(4) Zaradi razširitve kapitalskega ključa ECB je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep ECB/2008/24 in Sklep ECB/2010/27 z učinkom od 1. julija 2013 ter določil način in višino, v katerih so NCB euroobmočja z učinkom od 1. julija 2013 obvezane vplačati kapital ECB –SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:Člen 1Višina in oblika vpisanega in vplačanega kapitalaVsaka NCB euroobmočja z učinkom od 1. julija 2013 v celoti vplača svoj delež vpisanega kapitala v kapital ECB.Ob upoštevanju ponderjev v kapitalskem ključu, določenih v členu 2 Sklepa ECB/2013/17, ima vsaka NCB euroobmočja skupni vpisani in vplačani kapital v znesku, ki je prikazan poleg njenega imena v spodnji tabeli:NCB euroobmočja | EUR |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 261705370,91 |Deutsche Bundesbank | 2030803801,28 |Eesti Pank | 19268512,58 |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 120276653,55 |Bank of Greece | 210903612,74 |Banco de España | 893420308,48 |Banque de France | 1530028149,23 |Banca d’Italia | 1348471130,66 |Central Bank of Cyprus | 14429734,42 |Banque centrale du Luxembourg | 18824687,29 |Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta | 6873879,49 |De Nederlandsche Bank | 429352255,40 |Oesterreichische Nationalbank | 209680386,94 |Banco de Portugal | 190909824,68 |Banka Slovenije | 35397773,12 |Národná banka Slovenska | 74486873,65 |Suomen Pankki | 134836288,06 |Člen 2Uskladitev vplačanega kapitala1. Glede na to, da so vse NCB euroobmočja že vplačale svoje celotne deleže v vpisanem kapitalu ECB, kot veljajo do 30. junija 2013 po Sklepu ECB/2008/24 in Sklepu ECB/2010/27, vsaka od njih bodisi prenese dodaten znesek na ECB bodisi od ECB prejme znesek nazaj, tako da se dosežejo zneski, prikazani v tabeli v členu 1.2. Vsi prenosi na podlagi tega člena se opravijo v skladu s Sklepom ECB/2013/18 z dne 21. junija 2013 o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala [4].Člen 3Začetek veljavnosti in razveljavitev1. Ta sklep začne veljati 1. julija 2013.2. Sklep ECB/2008/24 in Sklep ECB/2010/27 se razveljavita z učinkom od 1. julija 2013.3. Sklicevanja na Sklep ECB/2008/24 in Sklep ECB/2010/27 se razlagajo kot sklicevanja na ta sklep.V Frankfurtu na Majni, 21. junija 2013Predsednik ECBMario Draghi[1] UL L 21, 24.1.2009, str. 69.[2] UL L 11, 15.1.2011, str. 54.[3] Glej stran 15 tega Uradnega lista.[4] Glej stran 17 tega Uradnega lista.--------------------------------------------------


title: Sklep št. U3 z dne 12. junija 2009 o obsegu pojma delna brezposelnost , ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)

text:
               24.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 106/45

         SKLEP št. U3
   z dne 12. junija 2009
   o obsegu pojma „delna brezposelnost“, ki se uporablja za brezposelne osebe iz člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta
   (Besedilo velja za EGP in za sporazum ES/Švica)
   2010/C 106/13
   UPRAVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –
   ob upoštevanju člena 72(a) Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh vprašanj v zvezi z uporabo ali razlago, ki izhajajo iz določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (2),
   ob upoštevanju člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 določa izjemo za popolnoma brezposelne osebe od splošnega načela lex loci laboris, določenega v členu 11(3)(a) navedene uredbe.

               (2)

               Za določitev, ali se oseba obravnava kot popolnoma ali delno brezposelna v skladu s členom 65(1) in (2) navedene uredbe, je treba uporabiti enotna merila Skupnosti. Takšna ocena ne sme temeljiti na merilih nacionalnega prava.

               (3)

               Ker nacionalni nosilci socialne varnosti iz različnih držav članic v praksi uporabljajo različne razlage za določitev vrste brezposelnosti, je treba določiti področje uporabe navedenega člena, da bi se sprejela enotna in uravnotežena merila, ki bi jih uporabljali navedeni nosilci v zvezi z navedenim členom.

               (4)

               V skladu s členom 65(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 popolnoma brezposelna oseba, ki ni več povezana s pristojno državo članico, prejme dajatve za brezposelnost od nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča.

               (5)

               Ocena tega, ali zaposlitvena povezava obstaja in ali se ohranja, temelji izključno na nacionalni zakonodaji države zaposlitve.

               (6)

               Cilj zaščite brezposelnih oseb iz člena 65 Uredbe ne bi bil dosežen, če bi bila oseba, ki je še naprej zaposlena v istem podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega prebivališča – ko začasno prekine svojo dejavnost – še naprej obravnavana kot popolnoma brezposelna in bi se morala glede prejemanja dajatev za brezposelnost obrniti na nosilca v kraju svojega stalnega prebivališča.
               V skladu s pogoji iz člena 71(2) Uredbe (ES) št. 883/2004 –

         SKLENILA:

               1.

               V zvezi z uporabo člena 65(1) Uredbe (ES) št. 883/2004 je določitev vrste brezposelnosti (delne ali popolne) odvisna od ugotovitve, ali obstaja kakršna koli pogodbena zaposlitvena povezava med strankama oziroma ali se takšna povezava ohranja, in ne od trajanja kakršne koli začasne prekinitve dejavnosti delavca.

               2.

               Če je oseba še vedno zaposlena v podjetju v državi članici, ki ni država članica njenega stalnega prebivališča, in je njena dejavnost začasno prekinjena, vendar se lahko kadar koli vrne na svoje delovno mesto, se zadevni delavec obravnava kot delno brezposeln in ustrezne dajatve zagotovi pristojni nosilec države članice zaposlitve v skladu s členom 65(1) navedene uredbe.

               3.

               Oseba, ki nima pogodbene zaposlitvene povezave in ni več povezana z državo članico zaposlitve (na primer zaradi prenehanja ali izteka pogodbe o zaposlitvi), se obravnava kot popolnoma brezposelna v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča.

               4.

               Če samozaposlena oseba ne opravlja poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici dejavnosti, se obravnava kot popolnoma brezposelna oseba v skladu s členom 65(2) navedene uredbe in dajatve zagotovi nosilec v kraju stalnega prebivališča.

               5.

               Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od dneva začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 987/2009.

            Predsednica Upravne komisije

         Gabriela PIKOROVÁ

      (1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

      (2)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.


title: 2008/936/ES: Sklep Sveta z dne 15. septembra 2008 o podpisu in sklenitvi Protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
                  19.12.2008

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 341/1

         SKLEP SVETA
         z dne 15. septembra 2008
         o podpisu in sklenitvi Protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
         (2008/936/ES)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
         ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije in zlasti člena 6(2) Akta,
         ob upoštevanju predloga Komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo, da v imenu Skupnosti in njenih držav članic začne pogajanja z Republiko Albanijo z namenom sklenitve protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.

                     (2)

                     Ta pogajanja so se uspešno zaključila in Protokol je bil parafiran 7. januarja 2008. Protokol je treba skleniti v imenu Skupnosti –

               SKLENIL:

            Člen 1
            Protokol k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji se odobri v imenu Evropske skupnosti.
            Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.

            Člen 2
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Evropske skupnosti.

            Člen 3
            Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti deponira listine o odobritvi iz člena 11 Protokola.

            Člen 4
            Protokol se začasno uporablja z učinkom od 1. januarja 2007.

            V Bruslju, 15. septembra 2008

                  Za Svet

                  Predsednik

               B. KOUCHNER


title: Sklep Sveta z dne 14. februarja 2011 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               22.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 56/8

         SKLEP SVETA
   z dne 14. februarja 2011
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   2011/C 56/04
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju predloga za imenovanje v skupini predstavnikov sindikalnih organizacij, ki ga je Komisija podala Svetu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 14. septembra 2009 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2009 do 17. septembra 2012.

               (2)

               Po odstopu Petrija LEMPINENA se je sprostilo mesto člana upravnega odbora Centra v skupini predstavnikov sindikalnih organizacij –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2012, imenuje:

      PREDSTAVNIKI SINDIKALNIH ORGANIZACIJ:

               FINSKA

               :

               Aleksi KALENIUS
               Finsko poklicno združenje STTK

      V Bruslju, 14. februarja 2011

            Za Svet

            Predsednica

         HOFFMANN R.

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1.

      (2)  UL C 226, 19.9.2009, str. 2.


title: Sklep Sveta 2008/101/SZVP z dne 28. januarja 2008 o začetku vojaške operacije Evropske unije v Republiki Čad in Srednje-afriški republiki (EUFOR Tchad/RCA)

text:
               8.2.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 34/39

      SKLEP SVETA 2008/101/SZVP
   z dne 28. januarja 2008
   o začetku vojaške operacije Evropske unije v Republiki Čad in Srednje-afriški republiki (EUFOR Tchad/RCA)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, in zlasti člena 17(2),
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2007/677/SZVP z dne 15. oktobra 2007 o vojaški operaciji Evropske unije v Republiki Čad in v Srednje-afriški republiki (1) (EUFOR Tchad/RCA) in zlasti člena 5 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Varnostni svet Združenih narodov je 25. septembra 2007 soglasno sprejel Resolucijo 1778 (2007), s katero je odobril vzpostavitev misije ZN v Srednje-afriški republiki in Čadu (MINURCAT) ter pooblastil EU, da v teh državah vodi operacijo za obdobje 12 mesecev od izjave o začetni operativni zmogljivosti.

               (2)

               Oblasti v Čadu in Srednje-afriški republiki pozdravljajo morebitno vojaško prisotnost EU v svojih državah.

               (3)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo, in zato ne sodeluje pri financiranju operacije –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Odobri se načrt operacije.
   Člen 2
   Odobrijo se pravila o uporabi oboroženih sil.
   Člen 3
   Vojaška operacija EU v Republiki Čad in v Srednje-afriški republiki (EUFOR Tchad/RCA) se začne 28. januarja 2008.
   Člen 4
   Poveljnik operacije EU se s takojšnjim učinkom pooblasti za izdajo akcijskega ukaza (ACTORD) z namenom razmestitve sil in za začetek izvajanja misije.
   Člen 5
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 6
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 28. januarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL L 279, 23.10.2007, str. 21.


title: 2008/506/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek VIII B, Evropski nadzornik za varstvo podatkov

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/75

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek VIII B, Evropski nadzornik za varstvo podatkov
   (2008/506/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 – Zvezek I (C6-0472/2006) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2005 in njegovih posebnih poročil z odgovori revidiranih institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0111/2007),

               1.

               podeli razrešnico Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2005;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti in Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL L 60, 8.3.2005.

      (2)  UL C 264, 31.10.2006, str. 1.

      (3)  UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

      (4)  UL C 263, 31.10.2006, str. 10.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/76

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek VIII B – Evropski nadzornik za varstvo podatkov
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005 – Zvezek I (C6-0472/2006) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2005 in njegovih posebnih poročil z odgovori revidiranih institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), ter zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0111/2007),

               1.

               ugotavlja, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov leta 2005 imel na voljo odobritve za prevzem obveznosti v znesku 2 840 733 EUR s stopnjo izkoriščenosti 82,77 %;

               2.

               ugotavlja, da na podlagi revizije Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, ki jo je opravilo Evropsko računsko sodišče, ni bila predložena nobena stvarna ugotovitev; ugotavlja, da razkrivajo računovodski izkazi Evropskega nadzornika za varstvo podatkov za leto 2005 od uvedbe računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki je začelo veljati 1. januarja 2005, pozitiven poslovni izid 211 631 EUR in presežek obveznosti glede na sredstva v višini 202 504 EUR;

               3.

               ugotavlja, da je bilo leto 2005 prvo leto, v katerem je bil Evropski nadzornik za varstvo podatkov popolnoma operativen; opozarja, da se je proračun za leto 2005 povišal za 48,8 % glede na proračun za leto 2004;

               4.

               ugotavlja, da je Evropski nadzornik za varstvo podatkov za leto 2007 predložil proračun 5 080 699 EUR, kar je za 23 % več, kot je bil proračun za leto 2006 (4 147 378 EUR), in kaže potrebo po petih novih delovnih mestih, več pisarnah in večjih stroških prevajanja;

               5.

               opozarja, da so 24. junija 2004 generalni sekretarji Komisije, Evropskega parlamenta in Sveta z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP) podpisali dogovor o upravnem sodelovanju za pomoč Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov v prvih treh letih delovanja, v skladu s katerim:

                           —

                           sta bila računovodja in notranji revizor Komisije imenovana za računovodjo in revizorja ENVP,

                           —

                           zagotavljajo oddelki Komisije pomoč pri vseh nalogah v zvezi z upravljanjem oseb, ki so povezane z institucijo (določitev pravic, izplačilo plač, povračilo zdravstvenih stroškov, plačila za opravljanje nalog itd.),

                           —

                           oddelki Komisije pomagajo ENVP tudi pri pripravi in izvrševanju proračuna,

                           —

                           ENVP ima sedež v prostorih Evropskega parlamenta; oddelki Evropskega parlamenta mu zagotavljajo pomoč glede materialnih sredstev ter znanja in izkušenj v zvezi z njegovo namestitvijo v prostorih (varnost zgradb, pošta, računalniki, telefoni, pisarne in oprema),

                           —

                           Svet zagotavlja prevajalske zmogljivosti;

               6.

               ugotavlja, da je bil 7. decembra 2006 dogovor o upravnem sodelovanju podaljšan za nadaljnje obdobje treh let z začetkom veljavnosti 16. januarja 2007;

               7.

               ugotavlja, da se je Evropski nadzornik za varstvo podatkov dne 7. novembra 2006 odločil, da ustanovi strukturo notranjega nadzora, ki ustreza dejavnostim in zahtevam institucije;

               8.

               pozdravlja odločitev Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in njegovega namestnika, da vsako leto objavita izjavo o gospodarskih in finančnih interesih, takoj ko bo dokončana njihova spletna stran v začetku leta 2007; ugotavlja, da sta v vmesnem času posredovala pisne izjave v zvezi s finančnimi interesi za leti 2005 in 2006 na obrazcu, podobnemu tistemu, ki ga vsako leto izpolnijo poslanci Evropskega parlamenta in v katerem se razkrijejo poklicne dejavnosti, ki se ne prijavijo, delovna mesta ali dejavnosti, za katera se prejema plačilo, ali druge zadevne informacije;

               9.

               pozdravlja pripravljenost Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da se pridruži medinstitucionalnemu dogovoru o uradu OLAF, in ga spodbuja, da čim prej sprejme vse potrebne ukrepe.

      (1)  UL L 60, 8.3.2005.

      (2)  UL C 264, 31.10.2006, str. 1.

      (3)  UL C 263, 31.10.2006, str. 1.

      (4)  UL C 263, 31.10.2006, str. 10.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).


title: 2008/645/ES: Sklep Sveta z dne 15. julija 2008 o spremembi Sklepa Sveta 97/126/ES o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani

text:
               7.8.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 212/3

      SKLEP SVETA

   z dne 15. julija 2008
   o spremembi Sklepa Sveta 97/126/ES o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani
   (2008/645/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Sveta 97/126/ES z dne 6. decembra 1996 (1) zadeva sklenitev Sporazuma med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Ferskih otokov na drugi strani.

               (2)

               V skladu s členom 31 Sporazuma je ustanovljen skupni odbor, ki je odgovoren za upravljanje Sporazuma in njegovo pravilno izvajanje. V ta namen skupni odbor daje priporočila in sprejema sklepe, ki jih izvajajo pogodbenice v skladu s svojimi pravili. V ta namen bi bilo treba v Sklepu 97/126/ES izrecno navesti, da je, kadar je to potrebno, za sprejemanje takšnih podrobnih izvedbenih pravil pooblaščena Komisija.

               (3)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje priporočil in sklepov skupnega odbora, ustanovljenega v skladu s členom 31 Sporazuma, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2).

               (4)

               Sklep 97/126/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sklepu 97/126/ES se dodata naslednja člena:

      „Člen 3
      Kadar je to potrebno, podrobna pravila za izvajanje priporočil in sklepov skupnega odbora, ustanovljenega s členom 31 Sporazuma, sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 4(2) tega sklepa.
      Člen 4
      1.   Komisiji pomaga Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov, ustanovljen s členom 195 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (3).
      2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).
      Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. julija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARNIER

      (1)  UL L 53, 22.2.1997, str. 1.

      (2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      (3)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 510/2008 (UL L 149, 7.6.2008, str. 61).

      (4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).“


title: Sklep Sveta (EU) 2015/1174 z dne 14. julija 2015 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banke Slovenije

text:
               17.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 189/38

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1174
   z dne 14. julija 2015
   o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja Banke Slovenije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,
   ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke z dne 10. junija 2015 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju Banke Slovenije (ECB/2015/23) (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet.

               (2)

               Mandat sedanjega zunanjega revizorja Banke Slovenije Deloitte revizija d.o.o. je potekel po reviziji za poslovno leto 2014. Zaradi tega je treba imenovati novega zunanjega revizorja od poslovnega leta 2015.

               (3)

               Banka Slovenije je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2015 do 2017 izbrala Ernst & Young d.o.o.

               (4)

               Svet ECB je priporočil, da se za zunanjega revizorja Banke Slovenije za poslovna leta od 2015 do 2017 imenuje Ernst & Young d.o.o.

               (5)

               Na podlagi priporočila Sveta ECB bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (2) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 1 (13) Sklepa 1999/70/ES se nadomesti z naslednjim:

                  „13.

                  Ernst & Young d.o.o. se odobri kot zunanji revizor Banke Slovenije za poslovna leta od 2015 do 2017.“

   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

      V Bruslju, 14. julija 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL C 201, 18.6.2015, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).


title: 2009/899/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje

text:
               8.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/41

         SKLEP SVETA
   z dne 30. novembra 2009
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje
   (2009/899/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke 2(b)(i) člena 62 Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske skupnosti s pogajanji dosegla Sporazum z Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum je bil v imenu Skupnosti podpisan 28. maja 2009 in se je od tega dne začasno uporabljal, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve v skladu s Sklepom Sveta 2009/480/ES (2).

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti.

               (4)

               Sporazum ustanavlja Skupni odbor za upravljanje Sporazuma, ki bi moral sprejeti svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za oblikovanje stališča Skupnosti o sprejetju navedenega poslovnika.

               (5)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč in se v njiju ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Mauritius o odpravi vizumov za kratkoročno bivanje (3) se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma (4).
   Člen 3
   Skupnost v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem s členom 6 Sporazuma, zastopa Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic.
   Člen 4
   Stališče Skupnosti v okviru Skupnega odbora strokovnjakov glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 6(4) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.
   Člen 5
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 20. oktobra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 169, 30.6.2009, str. 16.

      (3)  Za besedilo Sporazuma glej UL L 169, 30.6.2009, str. 17.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.