title: Sklep Sveta (EU) 2017/2307 z dne 9. oktobra 2017 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi

text:
               14.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2307
   z dne 9. oktobra 2017
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/436 (2) je bil 27. aprila 2017 podpisan Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) s pridržkom sklenitve.

               (2)

               V Sporazumu Unija in Republika Čile priznavata enakovrednost svojih zadevnih pravil o ekološki pridelavi in sistemov nadzora v zvezi z ekološkimi proizvodi.

               (3)

               Sporazum je namenjen spodbujanju trgovine z ekološkimi proizvodi, prispevanju k razvoju in širitvi ekološkega sektorja v Uniji in Republiki Čile ter doseganju visoke ravni upoštevanja načel iz pravil o ekološki pridelavi, jamstva sistemov nadzora in neoporečnosti ekoloških proizvodov. Sporazum je namenjen tudi izboljšanju zaščite zadevnih ekoloških logotipov Unije in Republike Čile in izboljšanju regulativnega sodelovanja med pogodbenicama pri vprašanjih, povezanih z ekološko pridelavo.

               (4)

               Skupni odbor za ekološke proizvode (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor), ustanovljen na podlagi člena 8(1) Sporazuma, obravnava nekatere vidike izvajanja Sporazuma. Skupni odbor je zlasti pooblaščen za spreminjanje seznamov proizvodov v prilogah I in II k Sporazumu. Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da zastopa Unijo v Skupnem odboru.

               (5)

               Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v imenu Unije odobri spremembe seznamov proizvodov iz prilog I in II k Sporazumu, pod pogojem da predstavnike držav članic obvesti o spremembah, ki jih namerava odobriti v Skupnem odboru, ter jim zagotovi vse ustrezne informacije, na podlagi katerih je sklenila, da je mogoče sprejeti enakovrednost.

               (6)

               Da bi se omogočil pravočasen odziv, kadar pogoji za enakovrednost ne bodo več izpolnjeni, bi bilo poleg tega treba Komisijo pooblastiti, da enostransko začasno prekliče priznavanje enakovrednosti, če o tem predhodno obvesti predstavnike držav članic.

               (7)

               Kadar predstavniki držav članic, ki predstavljajo manjšino, ki lahko prepreči sprejetje, nasprotujejo stališču, ki ga predstavi Komisija, se Komisiji ne bi smelo omogočiti, da odobri spremembe seznamov proizvodov iz prilog I in II ali začasno prekliče priznavanje enakovrednosti. V takem primeru bi morala Komisija na podlagi člena 218(9) Pogodbe predložiti predlog za sklep Sveta.

               (8)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi se odobri v imenu Unije.
   2.   Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz prvega odstavka člena 15 Sporazuma (3).
   Člen 3
   Komisija zastopa Unijo v Skupnem odboru.
   Člen 4
   Spremembe seznamov proizvodov iz prilog I in II k Sporazumu, narejene v skladu s točko (b) člena 8(3) Sporazuma, odobri Komisija v imenu Unije.
   Preden Komisija odobri te spremembe, obvesti predstavnike držav članic o predvidenem stališču Unije s predložitvijo dokumenta z informacijami o rezultatih ocene enakovrednosti, opravljene za nov ali posodobljen seznam proizvodov iz Priloge I ali II, vključno s:

               (a)

               seznamom zadevnih proizvodov, skupaj z navedbo predvidenih količin za izvoz v Unijo;

               (b)

               pravili pridelave za zadevne proizvode v Republiki Čile skupaj z navedbo, kako je bila vsaka bistvena razlika z ustreznimi določbami Unije razrešena;

               (c)

               novim ali posodobljenim sistemom nadzora, če je relevantno, za zadevne proizvode skupaj z navedbo, kako je bila vsaka bistvena razlika z ustreznimi določbami Unije razrešena;

               (d)

               vsemi drugimi informacijami, ki jih Komisija šteje za pomembne.

         Kadar več predstavnikov držav članic, katerih število ustreza manjšini, ki lahko prepreči sprejetje, v skladu z drugim pododstavkom točke (a) člena 238(3) Pogodbe, nasprotuje, Komisija poda predlog v skladu s členom 218(9) Pogodbe.
   Člen 5
   Komisija sprejme odločitev Unije, da v skladu s členom 3(4) in (5) Sporazuma enostransko začasno prekliče priznavanje enakovrednosti zakonov in predpisov iz Priloge IV k Sporazumu, vključno z posodobljenimi in prečiščenimi različicami teh zakonov in predpisov, kakor je določeno v Prilogi V k Sporazumu.
   Preden Komisija sprejme takšno odločitev, o tem v skladu s postopkom iz člena 4 tega sklepa obvesti predstavnike držav članic.
   Člen 6
   Ta sklep začne veljati 1. januarja 2018.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         S. KIISLER

      (1)  Odobritev z dne 14. septembra 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2017/436 z dne 6. marca 2017 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Čile o trgovini z ekološkimi proizvodi v imenu Evropske unije (UL L 67, 14.3.2017, str. 33).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2017/2351 z dne 9. avgusta 2016 glede naložitve globe Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja

text:
               16.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 336/27

         IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2017/2351
   z dne 9. avgusta 2016
   glede naložitve globe Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (1) in zlasti člena 6 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 126(7) Pogodbe s sklepom, sprejetim 12. julija 2016 v skladu s členom 126(8) Pogodbe, ugotovil, da Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 v skladu s členom 126(7) Pogodbe.

               (2)

               Komisija bi morala po sklepu Sveta z dne 12. julija 2016, v katerem je bilo ugotovljeno, da Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, Svetu priporočiti naložitev globe.

               (3)

               Globa, naložena Španiji, bi morala načeloma znašati 0,2 % njenega BDP v predhodnem letu, vendar se lahko njen znesek zaradi izjemnih ekonomskih okoliščin ali na podlagi utemeljene prošnje zadevne države članice zmanjša ali prekliče.

               (4)

               BDP Španije v letu 2015 je znašal 1 081,19 milijarde EUR; 0,2 % tega BDP pa znaša 2 162,38 milijona EUR.

               (5)

               V skladu s točko 3 člena 2 Uredbe (EU št. 1173/2011 „izjemne ekonomske okoliščine“ pomenijo okoliščine, v katerih presežek javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo velja za izjemnega v skladu z drugo alineo točke (a) člena 126(2) Pogodbe in kot je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 (2). V skladu s slednjo uredbo je presežek izjemen, kadar je posledica (i) izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj sektorja države, ali pa (ii) je posledica resnega upada gospodarske aktivnosti, kar pomeni negativno letno stopnjo rasti BDP ali akumuliran upad proizvodnje med daljšim obdobjem zelo nizke letne rasti BDP glede na potencialno rast.

               (6)

               Na podlagi ocene uporabe navedenih pogojev za Španijo je ugotovljeno naslednje:

                           —

                           V Španiji se je po desetih zaporednih četrtletjih negativne realne rasti BDP v tretjem četrtletju leta 2013 ponovno začela gospodarska rast. Realna rast BDP je v letu 2014 dosegla 1,4 % in se v letu 2015 povečala na 3,2 %. V skladu s posodobljeno pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 naj bi realna rast BDP v letu 2016 dosegla 2,9 %. V primerjavi s pomladansko napovedjo Komisije iz leta 2016 je to popravek navzgor za 0,3 odstotne točke, kar je posledica višje javne in zasebne potrošnje v prvem četrtletju leta, kot je bila pričakovana. Zato v obdobju, ki ga zajema priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013 (tj. 2013–2016), ni bilo resnega upada gospodarske aktivnosti.

                           —

                           Poleg tega v obdobju 2013–2016 ni bilo nobenih izrednih dogodkov, na katere vlada ne more vplivati in ki pomembno vplivajo na javne finance. Čeprav je bila španska inflacija presenetljivo nizka in v letu 2014 celo negativna, ni pomembno vplivala na javne finance, saj je njen učinek v veliki meri izravnala realna rast BDP, ki je bila višja od pričakovane, pri čemer sta hitro ustvarjanje delovnih mest in na davčnih prihodkih temelječa sestava rasti dodatno pripomogla k zmanjšanju primanjkljaja.

               (7)

               Zato ne obstajajo izjemne ekonomske okoliščine, ki bi upravičile znižanje zneska globe.

               (8)

               Španija je 13. julija 2016 Komisiji predložila utemeljeno prošnjo, naj Svetu priporoči določitev višine globe v znesku nič. V podporo svojemu zahtevku je navedla naslednje razloge:
               Španija opozarja na pomembne dosežke pri izvajanju daljnosežnih programov reform kljub zelo zahtevnim gospodarskim razmeram, kar se je izkazalo za odločilno pri podpiranju močnega okrevanja gospodarske aktivnosti in ustvarjanja delovnih mest ter pri zmanjševanju nakopičenih neravnotežij. Prav tako opozarja na znatni fiskalni napor, izveden po krizi, ter negativen učinek nizke in celo negativne inflacije na proces fiskalne prilagoditve in gospodarstvo kot celoto. Omenjena so tudi metodološka vprašanja glede domnevne nezmožnosti sedanje metodologije za ocenjevanje skladnosti s Paktom za stabilnost in rast, tako da bi se upoštevala presenečenja negativne inflacije, ali za natančno merjenje potencialne rasti BDP v primeru Španije. Nazadnje poroča o sprejetih ukrepih in zavezah za zmanjšanje javnega primanjkljaja v letu 2016 in potrjuje zavezo, da bo čezmerni primanjkljaj ustrezno zmanjšala do leta 2017.

               (9)

               Ocena zgoraj navedenih argumentov je privedla do spodaj navedenih ugotovitev.

               (10)

               Špansko gospodarstvo je v zadnjih letih doživelo znaten preobrat, tudi po zaslugi reform, izvedenih v zahtevnih gospodarskih razmerah, ki so omogočile zmanjšanje obstoječih togosti na trgih dela in proizvodov. Uspešen zaključek programa finančne pomoči za dokapitalizacijo finančnih institucij v Španiji v začetku leta 2014 in sočasno izvedene večje strukturne reforme so ustvarili dobro podlago za gospodarsko okrevanje. Španija je tudi po zaključku programa še naprej izvajala strukturne reforme, vključno z reformo insolvenčnega okvira, dokončanjem prestrukturiranja bančnega sektorja, reformo javne uprave in ustanovitvijo neodvisnega fiskalnega sveta. To je skupaj s pomočjo monetarne politike in okrepljenega okvira upravljanja v euroobmočju omogočilo ponovni priliv kapitala in boljše finančne pogoje. Ko se je v drugi polovici leta 2013 ponovno začela rast, je napredovalo notranje in zunanje uravnoteženje, ki ga je podpirala tudi večja konkurenčnost zaradi reform. Okrevanje spremlja obsežno ustvarjanje delovnih mest, ki ga podpirata nadaljnja upočasnitev rasti plač in učinek reform trga dela. Ne glede na napredek pri ponovnem uravnoteženju gospodarstva še vedno ostajajo pomembni izzivi, saj še vedno visoka raven zasebnega in javnega dolga, ki se odraža v zelo visoki stopnji neto zunanjih obveznosti, Španijo izpostavlja tveganjem, ki izhajajo iz sprememb razpoloženja na trgu, še vedno visoka brezposelnost pa ovira prilagajanje gospodarstva.

               (11)

               Čeprav Španija ni sprejela učinkovitih ukrepov za odpravo čezmernega primanjkljaja v skladu s priporočilom Sveta z dne 21. junija 2013, je treba priznati, da je Španija že izvedla znaten fiskalni napor za ustrezno zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v proračunu za leto 2012 ter v manjšem obsegu v proračunu za leto 2013. Izčrpanost zaradi konsolidacije, ki je sledila temu znatnemu fiskalnemu strukturnemu naporu in se je pojavila po težkih gospodarskih razmerah, ki so vplivale na socialno kohezijo, je omenjena tudi v Sklepu Sveta z dne 12. julija 2016. Dejansko se je Španija ne glede na močno okrevanje gospodarstva od tretjega četrtletja leta 2013 v obdobju, ki ga zajema zadnje priporočilo Sveta, še naprej soočala z neugodnimi gospodarskimi razmerami. Proizvodna vrzel je v letu 2013 dosegla – 8,5 % potencialnega BDP in je bila v letu 2015 kljub naglemu izboljševanju še vedno negativna v višini – 4,0 %. Stopnja brezposelnosti je leta 2013 dosegla najvišjo raven pri 26,1 %, socialna izključenost in neenakost pa sta se po krizi poslabšali, s čimer se je skupni delež ljudi, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, v letu 2014 povzpel na 29,2 % in je bil eden najvišjih v Uniji.

               (12)

               Glede na navedeno so nekateri ukrepi, sprejeti v zadnjih letih, sicer neposredno negativno vplivali na javne finance, vendar so morda prispevali k rasti in zaposlovanju v srednje- do dolgoročnem obdobju ter posledično k vzdržnosti javnih financ. Oprostitve in znižanja prispevkov za socialno varnost so prispevali k vztrajnemu javnofinančnemu primanjkljaju, vendar so do neke mere podpirali socialno kohezijo, saj so bili namenjeni osebam z nižjimi dohodki, manj kvalificiranim delavcem in novim zaposlenim s pogodbami za nedoločen čas. Davčne reforme, sprejete konec leta 2014, sicer zagotavljajo premalo prihodkov, vendar so namenjene rasti prijaznejši davčni strukturi ter izboljšanju davčnega upravljanja in pravičnosti.

               (13)

               Začasna španska vlada je za leto 2016 sprejela ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja na podlagi priporočila Komisije z dne 9. marca 2016 glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Španija za zagotovitev pravočasnega ustreznega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, kar je dobrodošlo. Zlasti je vlada z namenom izvajanja določb domače zakonodaje za uveljavitev fiskalne discipline na ravni regionalne države 6. aprila od 12 regionalnih vlad zahtevala, naj odobrijo zmanjšanje proračunskih sredstev, da zagotovijo skladnost s svojimi cilji glede primanjkljaja za leto 2016. Medtem ko je zmanjšanje odhodkov za leto 2016, ki so ga doslej sprejele te vlade, precej nižje od pričakovanega zneska, sporočenega v programu stabilnosti za leto 2016, je španska vlada sprejela zmanjšanje proračunskih sredstev v višini okoli 0,2 % BDP. 13. julija je začasna španska vlada napovedala svojo zavezo, da bo uvedla dodatne dobrodošle ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja. Na strani prihodkov so načrtovane spremembe zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki bodo sprejete takoj, ko bo oblikovana nova vlada, da se nadomesti pričakovani izpad prihodkov v letu 2016 v višini okoli 0,5 % BDP po spremembah zakonodaje o obročnem plačevanju (pagos fraccionados) davka od dohodkov pravnih oseb, da se zagotovi, da prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb dosežejo raven, pričakovano v programu stabilnosti za leto 2016. Na strani odhodkov lahko zgodnejši datum zaključka fiskalnega leta centralne vlade za poslovno leto, sprejet 14. julija, pripomore k omejitvi gibanja odhodkov v drugi polovici leta 2016. Vendar so ti ukrepi še vedno izpostavljeni znatnim tveganjem pri izvajanju, zlasti kar zadeva pravočasno sprejetje potrebnih sprememb zakona o davku od dohodkov pravnih oseb v parlamentu in vprašanje, ali bodo zadoščali za pokritje pričakovanega primanjkljaja prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb. Vlada se je tudi zavezala, da bo sprejela dodatne ukrepe proti davčnim goljufijam.

               (14)

               V utemeljeni prošnji, ki jo je Španija poslala Komisiji, je poudarjen tudi negativen učinek nizke in celo negativne inflacije na fiskalno prilagoditev in gospodarstvo kot celoto. Kot je navedeno tudi v Sklepu Sveta z dne 12. julija 2016 je bila španska inflacija (merjena z deflatorjem BDP) v obdobju 2013–2015 dejansko precej nižja kot v osnovnem makroekonomskem scenariju, na katerem temelji priporočilo (v letu 2014 je bila celo negativna v višini – 0,4 %). Vendar je bil negativen učinek nizke ali celo negativne inflacije na fiskalne rezultate Španije v veliki meri izravnan z realno rastjo BDP, ki je bila višja od pričakovane.

               (15)

               Španija je navedla tudi metodološka vprašanja glede domnevne nezmožnosti sedanje metodologije za ocenjevanje sprejemanja učinkovitih ukrepov, da bi se upoštevala presenečenja negativne inflacije ali natančno izmerila potencialna rast BDP v primeru Španije. V zvezi z možno prenizko oceno strukturnega napora, ki ga je izvedla Španija, je treba upoštevati, da Komisija pri ocenjevanju potencialne rasti uporablja skupno dogovorjeno metodologijo produkcijske funkcije, ki jo je potrdil Svet. Kar zadeva učinek negativne inflacije, Komisija pri svojem analitičnem delu priznava, da lahko metodologija, dogovorjena za fiskalni nadzor – in na podlagi popravka podatkov o nominalnem saldu z ocenami potencialnega proizvoda – privede do prenizke ocene strukturnega napora v primerih, ko obstaja negativna inflacija. Vendar je ta pristop dopolnjen s tako imenovanim merjenjem fiskalnega napora od spodaj navzgor, s katerim se oceni, ali so bili izpolnjeni cilji glede odhodkov in izvedeni načrtovani diskrecijski ukrepi na strani prihodkov. V nasprotju s spremembo strukturnega salda bo pri tem merjenju od spodaj navzgor po pretresu zaradi upočasnitve inflacije verjetno prišlo do precenitve fiskalnega napora. V primeru Španije tudi uporaba takšne metodologije od spodaj navzgor kaže, da v obdobju 2013–2015 ni bil izveden skupni napor, kar je v nasprotju s priporočenim skupnim strukturnim naporom v višini 3,0 % BDP.

               (16)

               Glede na utemeljeno prošnjo Španije in ob upoštevanju prejšnjih točk, zlasti korenitih strukturnih reform, ki jih je španska vlada izvajala od leta 2012 in še potekajo, zahtevnih gospodarskih razmer v obdobju, ki ga zajema priporočilo Sveta iz junija 2013, zavez za zmanjšanje primanjkljaja, ki jih je začasna španska vlada navedla v svoji utemeljeni prošnji, skupaj s konsolidacijskimi ukrepi, uvedenimi po priporočilu Komisije z dne 9. marca 2016 glede ukrepov, ki jih mora sprejeti Španija za zagotovitev pravočasnega ustreznega zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, se zdi utemeljen preklic globe v višini 0,2 % BDP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Globa v višini 0,2 % BDP, ki bi jo bilo treba naložiti Španiji, ker ni sprejela učinkovitih ukrepov v odgovor na priporočilo Sveta z dne 21. junija 2013, se prekliče.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

      V Bruslju, 9. avgusta 2016

            Za Svet

            Predsednik

         M. LAJČÁK

      (1)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (UL L 209, 2.8.1997, str. 6).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/2370 z dne 18. decembra 2017 v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja in neširjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               19.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 337/28

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2370
   z dne 18. decembra 2017
   v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja in neširjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki v poglavju III našteva ukrepe, ki bi jih morali zoper tovrstno širjenje sprejeti v Uniji, pa tudi v tretjih državah.

               (2)

               Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz njenega poglavja III, zlasti sprostitev finančnih sredstev za podporo posebnih projektov, namenjenih utrjevanju sistema, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja, ter večstranskih ukrepov za krepitev zaupanja. Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: kodeks) je sestavni del navedenega sistema, ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja.

               (3)

               Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1). V navedenem skupnem stališču se med drugim poziva Unijo, naj čim več držav spodbudi k podpisu kodeksa, zlasti tistih, ki imajo na voljo zmogljivosti za balistične izstrelke, poziva pa tudi k nadaljnjemu razvoju in izvajanju kodeksa, predvsem njegovih ukrepov za krepitev zaupanja, in k pospeševanju tesnejše povezave kodeksa s sistemom Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: ZN), ki temelji na večstranski pogodbi o neširjenju orožja.

               (4)

               Svet je 8. decembra 2008 sprejel sklepe Sveta in dokument z naslovom „Nove smernice za ukrepanje Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov“. V dokumentu je med drugim zapisano, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih izstrelitvenih sistemov ostaja eden največjih varnostnih izzivov in da je politika neširjenja bistveni element skupne zunanje in varnostne politike.

               (5)

               Svet je 18. decembra 2008 sprejel Sklep 2008/974/SZVP (2) v podporo kodeksu v okviru izvajanja Strategije.

               (6)

               Svet je 23. julija 2012 sprejel Sklep 2012/423/SZVP (3). Navedeni sklep je omogočil uspešno uveljavljanje vsesplošne uporabe kodeksa in izpolnjevanje vseh njegovih načel.

               (7)

               Svet je 15. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/913/SZVP (4). Navedeni sklep je pripomogel k večji prepoznavnosti kodeksa in s tem spodbudil nove članice k podpisu kodeksa. Nadaljevanje tega dialoga med državami podpisnicami in nepodpisnicami je prednostna naloga Unije, saj je njen cilj, da še naprej spodbuja vsesplošno uporabo kodeksa ter njegovo boljše izvajanje in okrepitev. Ta sklep bi moral prispevati k navedenemu procesu.

               (8)

               Bolj splošno je nenehno širjenje balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje, razlog za vse večjo zaskrbljenost mednarodne skupnosti, zlasti glede na sedanje programe balističnih izstrelkov na Bližnjem vzhodu ter v severovzhodni in jugovzhodni Aziji.

               (9)

               Varnostni svet Združenih narodov (v nadaljnjem besedilu: VSZN) je v Resoluciji (v nadaljnjem besedilu: RVSZN) 1540 (2004) in nato ponovno v RVSZN 1977 (2011) in 2325 (2016) poudaril, da širjenje jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter njegovih nosilcev ogroža mednarodni mir in varnost, države pa so se med drugim zavezale, da ne bodo z ničemer podpirale nedržavnih akterjev pri razvoju, nakupu, izdelavi, posedovanju, prevozu, prenosu ali uporabi jedrskega, kemičnega ali biološkega orožja in njegovih načinov izstrelitve. Grožnja mednarodnemu miru in varnosti zaradi jedrskega, kemičnega in biološkega orožja ter njegovih nosilcev je bila potrjena tudi v RVSZN 1887 (2009) o neširjenju jedrskega orožja in jedrski razorožitvi –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   V skladu s strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), ki določa cilj spodbujanja, izvajanja in poglabljanja večstranskih pogodb in sporazumov o razoroževanju in neširjenju orožja, Unija še naprej podpira vsesplošno uporabo, dosledno izvajanje in krepitev Haaškega kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: kodeks).
   2.   Dejavnosti v podporo kodeksa, ki ustrezajo ukrepom iz Strategije, vključujejo regionalne in podregionalne delavnice, konference, strokovne obiske, raziskave, obveščanje in komuniciranje ter spremljajoče dogodke ob robu mednarodnih konferenc.
   3.   Cilji dejavnosti so:

               (a)

               spodbujanje vse večjega števila držav k podpisu kodeksa in nazadnje njegova vsesplošna uporaba;

               (b)

               podpora doslednemu izvajanju kodeksa;

               (c)

               spodbujanje dialoga med državami podpisnicami in nepodpisnicami, kar naj bi pripomoglo h krepitvi zaupanja ter preglednosti, spodbujanju zadržanosti ter vzpostavljanju vsesplošne stabilnosti in varnosti;

               (d)

               krepitev prepoznavnosti kodeksa in ozaveščanje javnosti o tveganjih in nevarnostih širjenja balističnih raket;

               (e)

               preučevanje možnosti, zlasti z akademskimi študijami, za krepitev kodeksa in spodbujanje povezovanja kodeksa in drugih ustreznih večstranskih instrumentov, kot so Režim kontrole raketne tehnologije, RVSZN 1540 (2004) in register Združenih narodov o objektih, izstreljenih v vesolje.

         4.   Projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik (VP).
   2.   Za tehnično izvedbo projektov iz člena 1(2) je pristojna Fundacija za strateške raziskave (v nadaljnjem besedilu: FRS – Fondation pour la recherche stratégique). FRS to nalogo opravlja pod odgovornostjo VP. VP v ta namen s FRS sprejme ustrezne dogovore.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 1 878 120,05 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2. V ta namen ob sprejetju tega sklepa sklene sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev s FRS glede referenčnega zneska. Za ta sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev se uporabljajo pravila o nepovratnih sredstvih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5). V njem se določi, da mora FRS zagotoviti prepoznavnost prispevka Unije v skladu z njegovo višino.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. V primeru težav pri tem postopku o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev.
   Člen 4
   1.   VP o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi FRS. Svet na podlagi teh poročil izvede oceno.
   2.   Komisija poroča o finančnih vidikih projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 40 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o dodelitvi nepovratnih sredstev iz člena 3(3). Če sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev do takrat ni sklenjen, preneha veljati šest mesecev po začetku veljavnosti.

      V Bruslju, 18. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Skupno stališče Sveta 2003/805/SZVP z dne 17. novembra 2003 o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (UL L 302, 20.11.2003, str. 34).

      (2)  Sklep Sveta 2008/974/SZVP z dne 18. decembra 2008 v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 345, 23.12.2008, str. 91).

      (3)  Sklep Sveta 2012/423/SZVP z dne 23. julija 2012 v podporo neširjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje in Skupnega stališča Sveta 2003/805/SZVP (UL L 196, 24.7.2012, str. 74).

      (4)  Sklep Sveta 2014/913/SZVP z dne 15. decembra 2014 v podporo Haaškemu kodeksu ravnanja in neširjenju balističnih izstrelkov v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (UL L 360, 17.12.2014, str. 44).

      (5)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      PRILOGA
      1.   CILJ

      Glavni cilj tega sklepa je s posebnimi ukrepi spodbujati vsesplošno uporabo, dosledno izvajanje in krepitev Haaškega kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov (v nadaljnjem besedilu: kodeks) v skladu s Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.
      Ta sklep bo dopolnjeval diplomatsko sodelovanje Unije z državami podpisnicami in nepodpisnicami kodeksa. V zvezi s tem Unija:

                  (a)

                  države podpisnice:

                              (i)

                              opozarja na pomen doslednega izvajanja kodeksa, zlasti z letnimi izjavami in obvestili pred vsako izstrelitvijo, kot so določeni v kodeksu;

                              (ii)

                              spodbuja, naj dosledno uporabljajo kodeks kot sredstvo za spodbujanje preglednosti in zaupanja, tako na regionalni kot na mednarodni ravni, ter pripomorejo k omejevanju in preprečevanju širjenja balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje;

                  (b)

                  države nepodpisnice:

                              (i)

                              spodbuja, naj podpišejo kodeks in s tem pripomorejo k širšim večstranskim prizadevanjem za preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in njihovih nosilcev;

                              (ii)

                              spodbuja, naj izkoristijo določbe kodeksa za prizadevanja za zmanjšanje regionalnih napetosti in krepitev zaupanja ter tako pripomorejo k večji varnosti za vse.

            Poleg tega je namen tega sklepa prispevati k financiranju omejenega števila raziskav o sinergijah med kodeksom in drugimi ustreznimi večstranskimi instrumenti, kot so Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR), RVSZN 1540 (2004) in register Združenih narodov o objektih, izstreljenih v vesolje.
      Namen sklepa je nazadnje tudi podpora že vzpostavljenemu političnemu dialogu mednarodne skupnosti na področju varnosti in trajnosti v vesolju, zlasti z zagotovitvijo omejenega finančnega prispevka za letne konference o vesolju, ki jih organizira Inštitut Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR) v Ženevi.
      2.   UKREPI

      2.1   Cilji ukrepov

                  (a)

                  spodbujanje vse večjega števila držav k podpisu kodeksa in nazadnje njegova vsesplošna uporaba;

                  (b)

                  spodbujanje držav podpisnic k doslednemu izvajanju kodeksa;

                  (c)

                  spodbujanje dialoga med državami podpisnicami in nepodpisnicami, kar naj bi pripomoglo h krepitvi zaupanja ter preglednosti, spodbujanju zadržanosti ter vzpostavljanju vsesplošnega utrjevanja stabilnosti in varnosti;

                  (d)

                  krepitev prepoznavnosti kodeksa in ozaveščanje javnosti o tveganjih in nevarnostih širjenja balističnih raket;

                  (e)

                  preučevanje možnosti, zlasti z akademskimi študijami, za krepitev kodeksa in spodbujanje povezovanja kodeksa in drugih ustreznih večstranskih instrumentov, kot sta MTCR in RVSZN 1540 (2004).

            2.2   Opis ukrepov

                  (a)

                  FRS bo organizirala dejavnosti ozaveščanja v obliki regionalnih in/ali podregionalnih seminarjev in strokovnih misij, namenjenih:

                              (i)

                              povečanju ozaveščenosti o tveganjih in izzivih širjenja balističnih izstrelkov,

                              (ii)

                              vzpostavitvi platforme za neformalne pogovore med ustreznimi strokovnjaki (po pravilih Chatham House) o strateških vprašanjih in s tem prizadevanjem za vzpostavljanje zaupanja med državami ter

                              (iii)

                              uveljavljanju ciljev Unije za vsesplošno uporabo, dosledno izvajanje in krepitev kodeksa.

                        FRS bo organizirala do devet regionalnih in/ali podregionalnih dejavnosti, med drugim v Latinski Ameriki in na Karibih, na Bližnjem vzhodu / v Afriki in v jugovzhodni Aziji, ter do šest strokovnih državam prilagojenih misij v državah nepodpisnicah. Vse te dejavnosti se izvedejo v tesnem sodelovanju z organi vlad gostiteljic in po potrebi ustreznimi akademskimi skupnostmi;

                  (b)

                  FRS bo organizirala šest spremljajočih dejavnosti, namenjenih kodeksu, ob robu mednarodnih konferenc, zlasti rednega letnega srečanja kodeksa na Dunaju in zasedanja Prvega odbora Generalne skupščine ZN v New Yorku. Te dejavnosti so del prizadevanj za poglobitev odnosov med kodeksom in ZN v skladu z Resolucijo 71/33, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 5. decembra 2016;

                  (c)

                  FRS bo v tesnem sodelovanju z ustreznimi organi v skladu s tretjo alineo podtočke (ii) točke (a) člena 4 kodeksa organizirala obisk mednarodne skupine strokovnjakov na vesoljskem izstrelišču;

                  (d)

                  FRS bo UNIDIR iz nepovratnih sredstev Unije nakazala trikratni znesek v višini 29 240,00 EUR, da bi UNIDIR pomagala pri financiranju letnih konferenc o vesoljski varnosti ter s tem pripomogla k splošnemu cilju podpiranja kodeksa. FRS in UNIDIR bosta poskrbela za opaznost Unije na teh konferencah, ustrezno velikosti prispevka Unije;

                  (e)

                  FRS bo naročila in objavila vsaj štiri raziskovalne študije o vprašanjih, povezanih s kodeksa, med katerimi bo ena ali več študij o odnosu med kodeksom in drugimi zadevnimi večstranskimi instrumenti, kot npr. MTCR in RVSZN 1540 (2004). V ta namen bo FRS zaprosila za prispevke vseh raziskovalnih inštitutov, ki sodelujejo s konzorcijem EU za neširjenje orožja in razoroževanje ali so povezani z njim. O temah raziskav se dogovorijo FRS in ustrezne službe Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD);

                  (f)

                  FRS bo opravljala dejavnosti komuniciranja in obveščanja z dvojnim ciljem izboljšanja prepoznavnosti kodeksa in krepitve prispevka Unije za kodeks. FRS bo pripravila podroben načrt komuniciranja in obveščanja, ki ga morata odobriti ESZD in Komisija.

            2.3   Rezultati ukrepov

                  (a)

                  povečanje števila držav podpisnic kodeksa;

                  (b)

                  izboljšanje izvajanja kodeksa med državami podpisnicami;

                  (c)

                  izboljšanje seznanjenosti oblikovalcev politike, regulatorjev, strokovnjakov in splošne javnosti s potrebo, da države podpišejo kodeks in ga izvajajo;

                  (d)

                  boljša prepoznavnost prizadevanj Unije pri spodbujanju vsesplošne uporabe, doslednega izvajanja in krepitve kodeksa.

            3.   PARTNERJI PRI UKREPIH

      FRS bo v tesnem sodelovanju z ESZD še naprej vzpostavljala učinkovita partnerstva z zainteresiranimi regionalnimi in podregionalnimi organizacijami, državnimi organi, raziskovalnimi inštituti in drugimi ustreznimi organi.
      FRS bo v zvezi z ukrepom iz točke 2.2(e) tesno sodelovala z UNIDIR.
      4.   NAVEZAVA NA PRIZADEVANJA UNIJE

      Unija se lahko na podlagi rednih povratnih informacij FRS o njenih dejavnostih odloči ta prizadevanja nadgraditi z usmerjenimi diplomatskimi ukrepi, katerih cilj je povečati ozaveščenost o potrebi, da države podpišejo kodeks in ga izvajajo.
      5.   NASLOVNIKI UKREPOV

                  (a)

                  države podpisnice in nepodpisnice kodeksa;

                  (b)

                  vladni uradniki, oblikovalci politik, regulatorji in strokovnjaki;

                  (c)

                  mednarodne, regionalne in podregionalne organizacije;

                  (d)

                  akademska skupnost in civilna družba;

                  (e)

                  predsedujoči kodeksa.

            6.   LOKACIJA

      FRS bo v sodelovanju z ustreznimi službami ESZD izbrala morebitne lokacije srečanj, delavnic in drugih prireditev. Merila za izbiro lokacij med drugim vključujejo pripravljenost in zavezanost zadevne države ali medvladne organizacije iz določene regije, da gosti prireditev. Natančne lokacije za obisk držav ali dejavnosti, prilagojene posameznim državam, bodo odvisne od povabil iz zainteresiranih držav ali medvladnih organizacij.
      7.   TRAJANJE

      Predvideni skupni čas trajanja dejavnosti je 36 mesecev.