title: Odločba Nadzornega Organa EFTA št. 22/04/COL z dne 25. februarja 2004 o priglasitvi novega programa neposredne pomoči za prevoz (Norveška)

text:
               30.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 168/36

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA
   št. 22/04/COL
   z dne 25. februarja 2004
   o priglasitvi novega programa neposredne pomoči za prevoz (Norveška)
   NADZORNI ORGAN EFTA JE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   ob upoštevanju Sporazuma med državami EFTE o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) in zlasti člena 24 in Protokola 3 k Sporazumu,
   ob upoštevanju Smernic Nadzornega organa (3) o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP,
   po pozivu zainteresiranih strani, da predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi določbami, (4)

   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA
   1.   Uvod
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 26. marca 2003 (dok. št.: 03-1846 A), s katerim so bila posredovana pisma Ministrstva za trgovino in industrijo z dne 25. marca 2003, Ministrstva za finance z dne 25. marca 2003 in Ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj z dne 25. marca 2003, ki jih je Nadzorni organ prejel in evidentiral 26. marca 2003, so norveški organi oblasti priglasili prehodno obdobje za regionalno diferencirane prispevke za socialno varnost in nov program neposredne pomoči za prevoz.
   S pismom z dne 16. maja 2003 (dok. št.: 03-2951 D) je Nadzorni organ potrdil prejem navedenih pisem in zaprosil za dodatne informacije.
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 10. junija 2003 (dok. št.: 03-3707 A), s katerim je bilo posredovano pismo Ministrstva za finance z dne 5. junija 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral 11. junija 2003, so norveški organi oblasti predložili dodatne informacije.
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 19. junija 2003 (dok. št.: 03-3976 A), s katerim je bilo posredovano pismo Ministrstva za trgovino in industrijo z dne 10. junija 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral 20. junija 2003, so norveški organi oblasti predložili raziskavo, ki dokazuje dodatne stroške prevoza. (5)

   S pismom z dne 16. julija 2003 (dok. št.: 03-4598 D) je Nadzorni organ obvestil norveške organe oblasti o svojem sklepu, da sproži postopek, določen v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, v zvezi z državno pomočjo v obliki regionalno diferenciranih prispevkov za socialno varnost in neposredno pomočjo za prevoz (v nadaljnjem besedilu „sklep o začetku preiskave“).
   Sklep o začetku preiskave je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. (6) Nadzorni organ je povabil zainteresirane stranke, da predstavijo pripombe k zadevnim programom pomoči.
   Norveški organi oblasti so se na sklep o začetku preiskave uradno odzvali s telefaksom Ministrstva za trgovino in industrijo z dne 17. septembra 2003, s katerim je bilo posredovano pismo Ministrstva za Finance z dne 17. septembra 2003 (dok. št.: 03-6381 A). Pismo Ministrstva za finance z dne 17. septembra 2003 je bilo posredovano tudi s pismom norveške misije z dne 18. septembra 2003, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 19. septembra 2003 (dok. št.: 03-6451 A). Pismo Ministrstva za finance je med drugim vsebovalo razširjeno različico raziskave o dodatnih stroških prevoza, ki je bila predložena Nadzornemu organu s pismom z dne 19. junija 2003.
   Nadzorni organ je prejel pripombe v zvezi s sklepom o začetku preiskave od desetih zainteresiranih strank.
   S pismoma z dne 16. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7071 D) in 17. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7135) je Nadzorni organ norveškim organom oblasti predložil pripombe tretjih strank.
   Ministrstvo za trgovino in industrijo je s telefaksom z dne 21. oktobra 2003 posredovalo odgovor Ministrstva za finance z dne 21. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7243 A) v zvezi s pripombami tretjih strank. S pismom norveške misije z dne 23. oktobra 2003, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 24. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7360 A), je bilo Nadzornemu organu posredovano tudi pismo Ministrstva za finance.
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 22. oktobra 2003, s katerim je bilo posredovano pismo Ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj z dne 20. oktobra 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral 24. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7362 A), so norveški organi oblasti priglasili razširitev geografskega območja, upravičenega do neposredne pomoči za prevoz, priglašenega s pismom z dne 25. marca 2003.
   S pismom z dne 19. decembra 2003 (dok. št.: 03-8952 D) je Nadzorni organ zaprosil za dodatne podatke in pojasnitve, zlasti o pravilih kumulacije v priglašenem programu pomoči.
   S faksom z dne 21. januarja 2004 je Ministrstvo za trgovino in industrijo posredovalo pismo Ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj z istega dne (št. dogodka: 187224), ki je vsebovalo dodatne podatke. S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 23. januarja 2004, ki je bilo prejeto in evidentirano 26. januarja 2004 (št. dogodka: 188041), je bilo isto pismo poslano Nadzornemu organu.
   S telefaksom z dne 9. februarja 2004 je Ministrstvo za trgovino in industrijo posredovalo pismo Ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj z istega dne (št. dogodka: 189794). S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 11. februarja 2004, ki je bilo prejeto in evidentirano 12. februarja 2004 (št. dogodka: 191138), je bilo isto pismo poslano Nadzornemu organu. Pismo Ministrstva za lokalno upravo in regionalni razvoj z dne 9. februarja je vsebovalo manjšo spremembo glede upravljanja programa.
   Priglasitev z dne 25. marca 2003 in sklep o začetku preiskave sta povezana s triletnim prehodnim obdobjem od leta 2004 do leta 2007 za regionalno diferencirane prispevke za socialno varnost ter z uvedbo novega programa neposredne pomoči za prevoz. Nadzorni organ je 12. novembra 2003 sklenil s pozitivno odločbo zaključiti preiskavo o triletnem prehodnem obdobju za regionalno diferencirane prispevke za socialno varnost (Sklep št.: 218/03/COL) (7).
   Pričujoča odločba zato obravnava dva vidika programa neposredne pomoči za prevoz. Prvi vidik je priglasitev z dne 25. marca 2003 in naknaden sklep o začetku preiskave. Drugi vidik pa je dodatna priglasitev z dne 22. oktobra 2003 o geografski razširitvi programa.
   2.   Opis programa pomoči, priglašenega 25. marca 2003
   2.1   Cilj programa
   Norveški organi oblasti poudarjajo, da so dodatni stroški prevoza ena od stalnih neugodnosti ali ovir, povezanih s stroški razdalje, za podjetja, ki so na perifernih območjih in redko naseljenih regijah v primerjavi s podjetji, ki so na osrednjih območjih. Zato menijo, da je cilj novega programa delno izravnati ovire za konkurenco, ki jih stroški prevoza pomenijo za podjetja, ki so daleč od svojih trgov.
   2.2   Predlagano geografsko območje, ki bi bilo upravičeno do pomoči
   Naslednja okrožja/občine so bila predlagana kot upravičena do neposredne državne pomoči za prevoz:

               —

               : Harstad, Tromsø, Kvæfjord, Skånland, Bjarkøy, Ibestad, Gratangen, Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Tranøy, Torsken, Berg, Lenvik in Balsfjord,

               —

               : vse občine,

               —

               : Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsos, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Meråker in Steinkjer,

               —

               : Hemne, Snillfjord, Hitra, Frøya, Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Åfjord, Roan, Osen, Oppdal, Rennebu, Meldal, Røros, Holtålen, Midtre Gauldal, Selbu in Tydal,

               —

               : Kristiansund, Vanylven, Sande, Herøy, Ulstein, Hareid, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Aukra, Eide, Averøy, Frei, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Rindal, Aure, Halsa, Tustna in Smøla,

               —

               : Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen in Stryn.

         Predlagana območja, ki bi bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz, so znotraj območja, upravičenega do regionalne pomoči, ki ga je Nadzorni organ odobril 17. decembra 1999 (327/99/COL), razen občin Herøy (8 374 prebivalcev), Ulstein (6 664 prebivalcev), Hareid (4 780 prebivalcev) in Aukra (3 026 prebivalcev) v okrožju Møre og Romsdal. Območje Norveške, upravičeno do regionalne pomoči, zajema 25,2 % vsega prebivalstva, (8) medtem ko predlagano območje za nov program neposredne pomoči za prevoz, kot je bilo priglašeno 25. oktobra 2003, zajema 16,0 % vsega prebivalstva (721 079 prebivalcev).
   Norveški organi oblasti navajajo, da določitev območja, upravičenega do regionalne pomoči za prevoz, temelji na Prilogi XI Smernic o državni pomoči, ki določa merila za dodeljevanje pomoči za izravnavo dodatnih stroškov prevoza na območjih z nizko gostoto prebivalstva, tj. v regijah z manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer.
   V okrožjih Troms, Nordland, Nord-Trøndelag in Sogn og Fjordane je gostota prebivalstva manjša kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer.
   Okrožji Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal nimata nizke gostote prebivalstva, vendar je v delih teh okrožij, za katere se predlaga, da bi bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz, gostota prebivalstva nizka (4,1 in 9,6 prebivalca na kvadratni kilometer v tem zaporedju). V občinah obeh okrožij, ki so zajete v predlagano območje, je skupaj 179 792 prebivalcev.
   Norveški organi oblasti v priglasitvi navajajo, da sedanji program posredne pomoči za prevoz (program geografsko diferenciranih prispevkov za socialno varnost) zajema 23,55 % prebivalstva v primerjavi s 16,01 % prebivalstva v novem predlaganem območju in da je to skladno s prvim pogojem iz pete alinee v Prilogi XI (glej oddelek II.3 spodaj) Smernic o državni pomoči za državno regionalno pomoč.
   2.3   Izračun neposredne regionalne pomoči za prevoz
   V skladu s priglasitvijo se pomoč lahko dodeli le v zvezi z dodatnimi stroški prevoza blaga na državnem ozemlju in se izračuna na podlagi najbolj direktnega in ekonomičnega načina prevoza med krajem proizvodnje in predelave ter najbližjim trgom. Pri prevozu blaga v namembne kraje na Švedskem in Finskem so pri izračunu celotne prevozne razdalje zajete tudi razdalje znotraj Švedske in Finske. Vendar pa se pomoč dodeli le za stroške prevoza, ki nastanejo znotraj državnih meja.
   Podlaga za izračun pomoči so lahko le dokumentirani stroški prevoza. Pomoč za prevoz se izračuna kot odstotek od celotnih stroškov prevoza. Stroški prevoza morajo biti specificirani v tovornem listu ali enakovrednem dokumentu, odvisni pa so od prevozne razdalje znotraj državnih meja, teže in vrste blaga ter od cene prevoza in drugih stroškov, ki se lahko prištejejo dejanskemu prevozu. Nadomestilo se dodeli na podlagi vlog podjetij, in sicer v letu, ki sledi letu nastanka prevoznih stroškov.
   Intenzivnost pomoči se razlikuje glede na dve geografski prevozni coni in glede na razdaljo prevoza (najmanj 350 km). Najvišja intenzivnost pomoči se dodeli za Troms, Nordland in Nord-Trøndelag (cona 1), medtem ko za Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane (cona 2) velja nižja intenzivnost pomoči. Tabela 1 prikazuje razlikovanje intenzivnosti pomoči.
   Tabela 1:
   Intenzivnost pomoči

               Prevozne razdalje v kilometrih

               Cona 1

               Cona 2

               350–700

               30 %

               20 %

               701

               40 %

               30 %

         2.4   Dokazila o dodatnih stroških prevoza
   S pismom z dne 10. junija 2003 je Ministrstvo za trgovino in industrijo predložilo raziskavo o dodatnih stroških prevoza na predlaganem območju za pomoč za prevoz, ki jo je opravil Inštitut za prevozno ekonomijo (TØI) (9). Raziskava temelji na pogovorih s 33 podjetji, razvrščenimi v 6 vzorcev (geografska območja). Teh 33 podjetij je izbranih iz osrednjega registra ustanov in podjetij (CRE) v norveškem Statističnem uradu (10) na podlagi statistične metode naključnega vzorca. TØI je sklenil, da pri vzorcu 1 (tri najsevernejša okrožja: Troms, Nordland in Nord-Trøndelag) in vzorcu 2 (okrožja v zahodni Norveški: Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane) povprečni stroški prevoza človek/leto, in sicer v skupnem znesku in za transportne razdalje nad 350 kilometri, precej presegajo primerljive številke za referenčno območje. Referenčno območje je cona 1 sistema geografsko diferenciranih prispevkov za socialno varnost (predvsem Oslo in okoliška območja).
   2.5   Trajanje programa
   1. januar 2004–31. december 2006.
   2.6   Proračun
   Proračun je ocenjen na približno 200 milijonov NOK (približno 24,5 milijonov EUR) na leto.
   2.7   Kumulacija
   Norveški organi oblasti z določitvijo najvišjih intenzivnosti pomoči kot odstotkov celotnih stroškov prevoza (glej tabelo 1 zgoraj) navajajo, da bodo zagotovili, da podjetja ne bodo dobila previsokih nadomestil. Če podjetja v istem obdobju uporabljajo znižane prispevke za socialno varnost, se koristi takega znižanja odbijejo od pomoči za prevoz, izračunane po tabeli 1. Poleg tega podjetja v okviru pomoči za prevoz iz novega programa pomoči za prevoz in znižanih prispevkov za socialno varnost skupaj ne bodo prejela več, kot je znesek, ki bi ga prejela v okviru obstoječe diferenciacije prispevkov za socialno varnost.
   2.8   Sektorji, izvzeti iz programa, in občutljivi sektorji, za katere veljajo posebne zahteve o priglasitvi
   Naslednje gospodarske dejavnosti v skladu s priglasitvijo ne morejo prejeti neposredne pomoči za prevoz:

               (a)

               Program ne velja za prevoz ali prenos proizvodov naslednjih sektorjev in/ali proizvodov podjetij brez alternativne lokacije:

                           —

                           proizvodnja in distribucija električne energije,

                           —

                           pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina,

                           —

                           storitvene dejavnosti, povezane s pridobivanjem nafte in plina, razen geodezije,

                           —

                           pridobivanje rud,

                           —

                           pridobivanje industrijskih mineralov nefelin sienita in olivina.

               (b)

               Industrijski sektorji, za katere veljajo posebni sektorski predpisi
               Naslednji sektorji ne smejo prejemati regionalne pomoči za prevoz zaradi posebnih sektorskih predpisov:

                           —

                           podjetja, za katera velja akt, naveden v točki 1a in b Priloge XV k Sporazumu EGP (o pomoči jeklarski industriji in pomoči ladjedelništvu).

               (c)

               Gospodarske dejavnosti v kmetijskih/gozdarskih in ribiških sektorjih, za katere bo še vedno veljal sedanji sistem diferenciranih stopenj prispevkov za socialno varnost.

         V skladu s priglasitvijo je za neposredno pomoč za prevoz, ki se dodeli industriji motornih vozil ali industrijski proizvodnji sintetičnih vlaken, potrebna predhodna priglasitev in odobritev Nadzornega organa v skladu s Smernicami o državni pomoči.
   2.9   Sklep o začetku preiskave
   Nadzorni organ je v svojem sklepu z dne 16. julija 2003 o začetku preiskave izrazil dve pripombi v zvezi s programom neposredne pomoči.
   Prvič, štiri izmed priglašenih občin, ki naj bi bile upravičene do neposredne pomoči za prevoz, so zunaj zemljevida odobrene regionalne pomoči (Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra). Ker norveški organi oblasti niso priglasili prilagoditve zemljevida območij, ki prejemajo pomoč, je Nadzorni organ menil, da neposredna pomoč za prevoz tem štirim občinam ne bi bila združljiva z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP.
   Drugič, dokazila, ki so jih predložili norveški organi oblasti, ne vsebujejo zadovoljivih dokazov o tem, da dodatni stroški prevoza dejansko obstajajo na geografskih območjih v južni Norveški, ki naj bi bili upravičeni do neposredne pomoči za prevoz (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal in Sør-Trøndelag).
   2.10   Pripombe Norveške na sklep o začetku preiskave
   Norveški organi oblasti so s pismom Ministrstva za finance z dne 17. septembra 2003 predložili pripombe na sklep Nadzornega organa o začetku preiskave. Norveški organi oblasti so navedli, da so, da bi zagotovili veljavnost predhodno predloženih dokazil o dodatnih stroških prevoza na priglašenem območju za pomoč za prevoz, opravili bolj razširjeno raziskavo v primerjavi z raziskavo, predloženo s pismom z dne 19. junija 2003 (priložena s pripombami). Po trditvah norveških organov oblasti je ta raziskava potrdila rezultate prejšnje raziskave.
   Razširjena raziskava (11) zajema 39 podjetij, vključno s podjetji na območju, za katero se ne predlaga, da bi bilo upravičeno do nove državne pomoči za prevoz. Stroški prevoza v coni 1 sistema geografsko diferenciranih prispevkov za socialno varnost so določeni kot referenčni stroški prevoza, ki se primerjajo z dodatnimi stroški prevoza na območjih, za katera se predlaga, da bi bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz. Po navedbah norveških organov oblasti sklepi raziskave potrjujejo, da imajo podjetja v okrožjih Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane višje povprečne stroške prevoza, tako v skupnem znesku kot za razdalje nad 350 kilometri, kot podjetja na referenčnem območju. Stroški prevoza v okrožjih Troms, Nordland in Nord-Trøndelag so za 220 % višji kot na referenčnem območju za transportne razdalje nad 350 kilometri. Stroški prevoza v okrožjih Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane so za 143 % višji kot na referenčnem območju za transportne razdalje nad 350 kilometri.
   2.11   Pripombe zainteresiranih strank na sklep o začetku preiskave
   Deset norveških organizacij in podjetij je predložilo pripombe na sklep o začetku preiskave. Pripombe so bile posvečene predvsem sistemu geografsko diferenciranih prispevkov za socialno varnost (prehodno obdobje). Zainteresirane stranke, ki so dale pripombe na program neposredne pomoči za prevoz, so med drugim navedle, da ne vedo, kako bo program neposredne pomoči za prevoz deloval ali kakšni bodo njegovi učinki. V nekaterih pripombah so navedle tudi, da bo nov program neposredne pomoči za prevoz le v omejenem obsegu zmanjšal dodatne stroške prevoza za podjetja, ki so v perifernih regijah Norveške.
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 23. oktobra 2003, s katerim sta bili poslani pismi Ministrstva za trgovino in industrijo z dne 21. oktobra 2003 in Ministrstva za finance z dne 21. oktobra 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral 24. oktobra (dok. št.: 03-7360 A), so norveški organi na kratko izrazili svoje stališče o pripombah tretjih strank. Poudarili so, da premisleki in številke, predstavljeni v pripombah tretjih strank, podpirajo argumente, že prej predložene Nadzornemu organu. Poudarili so tudi, da tretje stranke niso dale nobenih ugovorov na priglašen program neposredne pomoči za prevoz.
   3.   Opis priglasitve z dne 22. oktobra 2003
   3.1   Razširitev geografskega območja
   Norveški organi oblasti so 22. oktobra 2003 priglasili razširitev geografskega območja programa, priglašenega 25. marca 2003. Predlagali so, da bi tudi naslednjih 13 občin bilo upravičenih do neposredne državne pomoči za prevoz:

               V okrožju Hedmark: Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal in Os.

               V okrožju Oppland: Dovre, Lesja, Lom, Skjåk, Vågå in Sel.

         V teh 13 občinah je skupaj 37 271 prebivalcev. V okrožjih Hedmark in tudi Oppland je gostota prebivalstva manjša od 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer. Gostota prebivalstva na območju v okrožju Hedmark, za katero se predlaga, da bi bilo upravičeno do neposredne pomoči za prevoz, je 1,5 prebivalca na kvadratni kilometer, na predlaganem območju v okrožju Oppland pa 2,0 prebivalca na kvadratni kilometer.
   3.2   Spremenjena utemeljitev za vključitev občin iz okrožij, ki nimajo nizke gostote prebivalstva (Møre og Romsdal in Sør-Trøndelag)
   Norveški organi oblasti so v priglasitvi z dne 22. oktobra 2003 spremenili svojo utemeljitev za vključitev občin iz okrožij, ki nimajo nizke gostote prebivalstva, v predlagano območje, ki naj bi bilo upravičeno do neposredne pomoči za prevoz (glej zadnji odstavek pod točko I.2.2 zgoraj).
   Norveški organi oblasti sedaj trdijo, da je upravičeno vključiti občine v Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal v skladu s Prilogo XI Smernic o državni pomoči, ker ima predlagano območje za neposredno pomoč za prevoz v Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal 179 792 prebivalcev, medtem ko druga okrožja z nizko gostoto prebivalstva (12) znotraj zemljevida regionalne pomoči, vendar zunaj predlaganega zemljevida za pomoč za prevoz, štejejo 172 322 prebivalcev. Število prebivalcev na predlaganem območju za neposredno pomoč za prevoz v Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal (okrožja z gostoto prebivalstva, višjo kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer), je tako nekoliko višje (7 470 prebivalcev) od števila prebivalcev znotraj zemljevida regionalne pomoči, vendar zunaj predlaganega zemljevida za pomoč za prevoz, v okrožjih z nizko gostoto prebivalstva. Norveški organi pomoči menijo, da je stvar lastne presoje Nadzornega organa, ali bo odobril nekoliko višje število prebivalstva, ki naj bi ga program zajel.
   3.3   Dodatna dokazila o stroških prevoza
   Norveški organi oblasti so spremenjeni priglasitvi z dne 22. oktobra 2003 priložili novo raziskavo, ki je zajemala podjetja v priglašenih občinah v okrožjih Hedmark in Oppland. Uporabljena je bila enaka metoda kot v prvi raziskavi (glej točko 2.4 zgoraj).
   Raziskava, (13) ki jo je prav tako opravil TØI, zajema 13 podjetij v 13 občinah v severnih delih okrožij Hedmark in Oppland. Občina Engerdal ni bila zajeta v raziskavo, vendar pa je bila vključena v dodatno priglasitev. Po navedbah norveških organov oblasti je raziskava potrdila, da so stroški prevoza podjetij v teh 12 občinah, tako v skupnem znesku kot tudi za transportne razdalje nad 350 kilometri, povprečno precej višji od stroškov podjetij na referenčnem območju. Referenčno območje je enako kot pri prvi raziskavi. Sklep raziskave je, da so stroški prevoza v teh 12 občinah za 120 % višji kot na referenčnem območju za transportne razdalje nad 350 kilometri.
   II.   OCENA
   1.   Obstoj pomoči
   Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

      „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ES, država EFTE ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, v kolikor negativno vpliva na trgovino med pogodbenicami“

   Priglašena pomoč se financira iz državnih virov in daje prednost določenim podjetjem v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Podjetja, ki prejemajo pomoč, so dejansko ali potencialno v konkurenčnem odnosu s podobnimi podjetji na Norveškem in v drugih državah EGP. Ker predlagana pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivila konkurenco in vpliva na trgovino v EGP, program pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.
   2.   Zahteva po priglasitvi
   Člen 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču se glasi: „Nadzorni organ EFTA mora biti obveščen o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe.“ Pomoč, ki se dodeli brez priglasitve, ali pomoč, ali ki se priglasi pozno oziroma po tem, ko se „začne uporabljati“, velja za nezakonito pomoč.
   S pismi norveške misije Evropski uniji z dne 26. marca 2003 (dok. št.: 03-1846 A), 10. junija 2003 (dok. št.: 03-3707 A), 22. oktobra 2003 (dok. št.: 03-7362 A), 23. januarja 2004 (št. dogodka: 188041) in 11. februarja 2004 (št. dogodka: 191138) so norveški organi oblasti izpolnili svojo obveznost iz člena 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču in priglasili ukrep pomoči, preden je začel veljati.
   3.   Ustrezna pravna podlaga
   Norveški organi oblasti so v svojih priglasitvah opredelili pomoč, dodeljeno v okviru predlaganega programa, kot pomoč za prevoz.
   Poglavje 25.4.(27) Smernic Nadzornega organa o državni pomoči se glasi: „V regijah z nizko gostoto prebivalstva, ki izpolnjujejo pogoje za izvzetje v skladu s členom 61(3)(a) ali 61(3)(c) na podlagi preizkusa gostote prebivalstva, navedenega v poglavju 25.3, odstavek 17, se pod posebnimi pogoji lahko dovoli pomoč, ki naj bi delno izravnala dodatne stroške prevoza (14). Država EFTE pa mora dokazati obstoj takih dodatnih stroškov in določiti njihov znesek.“
   V odstavku 17 poglavja 25(3) Smernic o državni pomoči je določeno, da nizka gostota prebivalstva pomeni manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer.
   V zvezi s posebnimi pogoji za regije, ki izpolnjujejo pogoje za odstopanje iz člena 61(3)(c) v skladu z merilom gostote prebivalstva, se poglavje 25.4(27) Smernic sklicuje na Prilogo XI, ki določa pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da lahko za pomoč velja izvzetje. Izpolnjeni morajo biti naslednji pogoji:

               „—

               Pomoč se lahko uporabi le kot nadomestilo za dodatne stroške prevoza. Zadevna država EFTE mora dokazati, da je pomoč potrebna iz objektivnih razlogov. Nikoli ne sme priti do previsokih nadomestil. Upoštevati je treba druge programe pomoči za prevoz.

               —

               Pomoč se lahko dodeli le v zvezi z dodatnimi stroški prevoza blaga znotraj meja zadevne države. Ne sme se dopustiti, da postane izvozna pomoč.

               —

               Pomoč mora biti mogoče vnaprej objektivno izmeriti na podlagi količnika pomoči na kilometer ali na podlagi količnika pomoči na kilometer in pomoči na enoto teže, sestaviti pa je treba tudi letno poročilo, ki med drugim prikazuje delovanje količnika ali količnikov.

               —

               Ocena dodatnih stroškov mora temeljiti na najbolj gospodarni obliki prevoza in na najkrajši poti od kraja proizvodnje ali predelave do trgov.

               —

               Pomoč se lahko dodeli le podjetjem, ki so v regijah, ki izpolnjujejo pogoje za regionalno pomoč na podlagi novega preizkusa gostote prebivalstva. Taka območja tvorijo predvsem geografska območja po NUTS III z gostoto prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer. Vendar se pri izbiri območij dovoli določena fleksibilnost, za katero veljajo naslednje omejitve:

                           —

                           fleksibilnost pri izbiri območij ne sme pomeniti povečanja števila prebivalstva, zajetega v pomoči za prevoz;

                           —

                           v delih območij po NUTS III, ki izpolnjujejo pogoje za fleksibilnost, mora biti gostota prebivalstva manj kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer;

                           —

                           morajo biti blizu regij po NUTS III, ki izpolnjujejo preizkus nizke gostote prebivalstva;

                           —

                           njihovo število prebivalstva mora ostati nizko v primerjavi s celotnim številom prebivalstva, vključenega v pomoč za prevoz.

               —

               Pomoč se ne sme dodeliti za prevoz ali prenos proizvodov podjetij brez alternativne lokacije (proizvodi ekstraktivne industrije, hidroelektrarn itd.).

               —

               Pomoč za prevoz, ki se dodeli podjetjem v sektorjih, za katere Nadzorni organ EFTA meni, da so občutljive (motorna vozila, sintetična vlakna, ladjedelništvo in jeklarska industrija), je vedno treba priglasiti vnaprej, zanjo pa veljajo veljavne sektorske smernice.“

         V poglavju 25.5(5) Smernic o državni pomoči je v zvezi z zemljevidom regionalne pomoči držav EFTE določeno, da: „V obdobju veljavnosti zemljevida lahko države EFTE zaprosijo za njegovo prilagoditev, če se pokaže, da so se precej spremenili socialno-ekonomski pogoji. Take spremembe so lahko povezane s stopnjami intenzivnosti in upravičenimi regijami, če se vključitev novih regij lahko izravna z izključitvijo regij z enakim številom prebivalstva. Veljavnost prilagojenega zemljevida poteče na datum, določen za prvotni zemljevid.“
   Nadzorni organ je pregledal priglasitvi z dne 25. marca in 22. oktobra 2003 v tem vrstnem redu glede na člen 61(3)(c) EGP in zgoraj citirane ustrezne dele Smernic o državni pomoči EGP, ki obravnavajo državno regionalno pomoč.
   4.   Priglasitev z dne 25. marca 2003
   Na podlagi ocene priglasitve z dne 25. marca 2003, za katero je veljal sklep o začetku preiskave z dne 16. julija 2003, so bile pridobljene naslednje ugotovitve:
   (a)   Pomoč je omejena na regije z nizko gostoto prebivalstva, ki izpolnjujejo pogoje za status iz člena 61(3)(c), z izjemo štirih občin (poglavje 25.4(27) in 25.5(5) ter peta alinea Priloge XI Smernic o državni pomoči)
   Norveški organi oblasti so priglasili štiri občine zunaj trenutnega zemljevida regionalne pomoči (Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra).
   Odobritev zemljevida norveških območij, ki prejemajo pomoč, ki jo je dal Nadzorni organ leta 1999 (327/99/COL), je pomenila, da se dovoli dodelitev pomoči podjetjem na območjih, ki jih pokriva zemljevid regionalne pomoči v skladu z odobrenimi programi regionalne pomoči. Iz tega sledi, da se regionalna pomoč (na primer neposredna pomoč za prevoz) ne more dodeliti zunaj odobrenega zemljevida območij, ki prejemajo pomoč.
   Poglavje 25.5(5) Smernic o državni pomoči obvezuje države članice, da morajo iz odobrenega zemljevida regionalne pomoči izključiti obstoječe regije, da bi lahko vključile nove regije. Ker norveški organi oblasti niso priglasili prilagoditve zemljevida območij, ki prejemajo pomoč, v skladu s poglavjem 25.5(5) Smernic o državni pomoči, regionalna pomoč (neposredna pomoč za prevoz) štirim občinam zunaj zemljevida regionalne pomoči (Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra, ki so v okrožju Møre og Romsdal) ni združljiva z določbami o državni pomoči iz Sporazuma EGP. Norveški organi oblasti zato ne morejo izvesti programa priglašene pomoči za te štiri občine.
   Priglasitev z dne 25. marca 2003 je skupaj zajemala 721 079 prebivalcev ali 16,0 % celotnega prebivalstva Norveške. V občinah Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra je skupaj 22 844 prebivalcev. Brez teh štirih občin priglasitev torej vključuje 698 235 prebivalcev ali 15,5 % celotnega prebivalstva.
   Priglasitev z dne 25. marca 2003 je v okrožjih Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal (ki nimata nizke gostote prebivalstva) zajemala 179 792 prebivalcev. Brez občin Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra je v teh dveh okrožjih zajetih 156 948 (15) prebivalcev, kar je manj, kot je število prebivalstva znotraj zemljevida regionalne pomoči v okrožjih z nizko gostoto prebivalstva, za katere se ne predlaga, da bi bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz (Hedmark, Oppland, Telemark in Aust-Agder). Znotraj zemljevida regionalne pomoči je v teh štirih občinah skupaj 209 593 prebivalcev.
   Na območjih v Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal, za katera se predlaga, da bi bila upravičena do pomoči za prevoz, je gostota prebivalstva nižja kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer. So poleg okrožij, ki izpolnjujejo preizkus nizke gostote prebivalstva (Nord-Trøndelag in proti severu). V Sør-Trøndelag in Møre og Romsdal (156 948 prebivalcev) je zajetih 22,5 % celotnega prebivalstva, zajetega v predlaganem programu (698 235 prebivalcev).
   Vsa ostala priglašena območja so območja iz člena 61(3)(c) EGP z nizko gostoto prebivalstva. Pogoji iz poglavja 25.4(27) in pete alinee Priloge XI so izpolnjeni.
   (b)   Norveški organi oblasti so dokazali, da dodatni stroški prevoza obstajajo, in določili njihov znesek (poglavje 25.4(27) Smernic o državni pomoči)
   Norveški organi oblasti so predložili dve raziskavi, s katerima so dokazali dodatne stroške prevoza. Prvo so predložili s pismom norveške misije Evropski uniji z dne 19. junija 2003, drugo, ki razširja prvo, pa s pismom norveške misije Evropski uniji z dne 18. septembra 2003. Obe raziskavi temeljita na naključnih vzorcih, pri čemer je bilo izbranih več podjetij v skladu z ustaljenimi statističnimi metodami. Za izbrana podjetja so bili zbrani podatki o stroških prevoza.
   V sklepu o začetku preiskave (z dne 16. julija 2003) je Nadzorni organ izrazil dvome o dokazilih, ki so jih predložili norveški organi (prva raziskava). Nadzorni organ je menil, da raziskava ni zadovoljivo dokazala, da dodatni stroški prevoza dejansko obstajajo na geografskih območjih v južni Norveški, za katere se predlaga, da bi bili upravičeni do neposredne pomoči za prevoz (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal in Sor-Trondelag).
   V drugo raziskavo je bilo vključeno večje število podjetij. Ta študija je potrdila, da imajo podjetja, ki so na območju, za katero se predlaga, da bi bilo upravičeno do neposredne pomoči za prevoz, dodatne stroške prevoza. V okrožjih Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane so povprečni stroški prevoza podjetij, tako v skupnem znesku kot tudi za transportne razdalje nad 350 kilometri, precej višji od stroškov podjetij na referenčnem območju. Stroški prevoza podjetij v okrožjih Troms, Nordland in Nord-Trøndelag so za 220 % višji od stroškov podjetij na referenčnem območju za transportne razdalje nad 350 kilometri. Stroški prevoza podjetij v okrožjih Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal in Sogn og Fjordane so za 143 % višji od stroškov podjetij na referenčnem območju za transportne razdalje nad 350 kilometri.
   Nadzorni organ ugotavlja, da so norveški organi oblasti dokazali, da dodatni stroški prevoza obstajajo, in da je pogoj iz poglavja 25.4(27) Smernic o državni pomoči izpolnjen.
   (c)   Namen pomoči je nadomestiti samo dodatne stroške prevoza (prva alinea Priloge XI Smernic o državni pomoči)
   Intenzivnosti pomoči, predstavljene v tabeli 1 pod točko I.2.3 zgoraj, zagotavljajo, da podjetja prejemajo pomoč do največ 40 % svojih stroškov prevoza (za transportne razdalje nad 701 kilometrom). Do pomoči za prevoz je upravičen le prevoz v razdalji nad 350 kilometri. Nadzorni organ meni, da je to skladno z rezultati predstavljenih raziskav norveških organov oblasti (glej točko I.3.3 zgoraj), in ugotavlja, da program ne predvideva pomoči, ki bi presegala znesek, potreben za nadomestitev teh dodatnih stroškov prevoza.
   Da bi preprečili, da bi podjetja dobila previsoka nadomestila, se vsaka ugodnost v okviru znižane prispevne stopnje za socialno varnost odšteje od pomoči za prevoz, ki se izračuna v skladu s tabelo 1 pod točko I.2.3 zgoraj.
   Tako je izpolnjen pogoj iz prve alinee Priloge XI Smernic o državni pomoči.
   (d)   Pomoč se lahko dodeli le v zvezi s prevozom blaga znotraj meja zadevne države (druga alinea Priloge XI Smernic o državni pomoči)
   V skladu s programom se pomoč lahko dodeli le v zvezi z dodatnimi stroški prevoza blaga znotraj državnih meja in izračuna na podlagi direktne in najbolj gospodarne možnosti prevoza od kraja proizvodnje in predelave do trga. Pri prevozu blaga v namembne kraje na Švedskem in Finskem, so pri izračunu celotne transportne razdalje zajete tudi razdalje znotraj Švedske in Finske, vendar se pomoč dodeli le za stroške prevoza, ki nastanejo znotraj državnih meja.
   Tako je izpolnjen pogoj iz druge alinee Priloge XI Smernic o državni pomoči.
   (e)   Pomoč je objektivno izmerljiva vnaprej na podlagi količnika pomoč na kilometer in pomoč na enoto teže; ocena dodatnih stroškov temelji na najbolj gospodarni obliki prevoza in najkrajši poti (tretja in četrta alinea Priloge XI Smernic o državni pomoči)
   Predlagani program izpolnjuje te zahteve, kakor sledi:

               —

               Pomoč se izračuna kot odstotek stroškov prevoza (glej tabelo 1 pod točko I.2.3 zgoraj).

               —

               Stroški prevoza se nanašajo na sprejemljive stroške, specificirane v tovornem listu ali enakovrednem dokumentu, odvisni pa so od transportne razdalje znotraj državnih meja, teže in vrste blaga ter od cene prevoza in drugih stroškov, ki se lahko prištejejo dejanskemu prevozu.

               —

               Stroški prevoza se morajo izračunati na podlagi najbolj gospodarne oblike prevoza in najkrajše poti od kraja proizvodnje do namembnega kraja.

         Tako so izpolnjeni pogoji iz tretje in četrte alinee Priloge XI Smernic o državni pomoči.
   (f)   Izpolnjene so posebne sektorske ureditve (šesta in sedma alinea Priloge XI Smernic o državni pomoči)

               —

               Program ne velja za prevoz ali prenos proizvodov podjetij brez alternativne lokacije: proizvodnja in distribucija električne energije, pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina, storitvene dejavnosti, povezane s pridobivanjem nafte in plina, razen geodezije, pridobivanje rud ter pridobivanje industrijskih mineralov nefelin sienita in olivina.

               —

               Program ne velja za podjetja, za katera velja akt, naveden v točki 1a in b Priloge XV k Sporazumu EGP (o pomoči jeklarski industriji in pomoči ladjedelništvu).

               —

               Program ne velja za kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo, za katere bo še naprej veljal sedanji sistem geografsko diferenciranih prispevkov za socialno varstvo.

         Tako so izpolnjeni pogoji iz šeste in sedme alinee Priloge XI Smernic o državni pomoči.
   5.   Spremenjena priglasitev z dne 22. oktobra 2003
   S pismom norveške misije Evropski uniji z dne 22. oktobra 2003 so norveški organi oblasti priglasili geografsko razširitev programa, priglašenega 25. marca 2003 (glej točko I.3.1 zgoraj).
   Norveški organi oblasti so kot dokaz dodatnih stroškov prevoza predložili raziskavo, ki dokazuje dodatne stroške prevoza za 13 predlaganih občin v okrožjih Hedmark in Oppland. Raziskava je potrdila, da so stroški prevoza podjetij v teh 13 občinah, tako v skupnem znesku kot tudi za transportne razdalje nad 350 kilometri, povprečno precej višji od stroškov podjetij na referenčnem območju (120 % za transportne razdalje nad 350 kilometri).
   Nadzorni organ ugotavlja, da je raziskava dokazala obstoj dodatnih stroškov prevoza v priglašenih 13 občinah.
   Nadzorni organ ugotavlja, da se z razširitvijo geografskega obsega programa pomoči poveča celotno število prebivalstva, zajetega v programu, na 735 506 prebivalcev, (16) ali 16,3 % celotnega prebivalstva (brez občin Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra).
   Nadzorni organ nadalje ugotavlja, da je gostota prebivalstva na predlaganih območjih v okrožij Hedmark in Oppland nižja kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer.
   Poleg tega se število prebivalcev znotraj zemljevida regionalne pomoči v okrožjih z nizko gostoto prebivalstva, za katere se ne predlaga, da bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz, poveča na 172 322, (17) kar je več, kot je število prebivalcev na območjih v okrožjih Møre og Romsdal in Sør-Trøndelag (ki nimajo nizke gostote prebivalstva), za katere se predlaga, da bi bili upravičeni do neposredne pomoči za prevoz (156 948 prebivalcev).
   V zvezi s priglasitvijo z dne 22. oktobra 2003 Nadzorni organ ugotavlja, da je gostota prebivalstva v teh 13 občinah nižja kot 12,5 prebivalca na kvadratni kilometer in da so te občine znotraj obstoječega zemljevida regionalne pomoči. Zaradi vključitve teh 13 občin število zajetega prebivalstva v okrožjih Møre og Romsdal in Sør-Trøndelag (156 948 prebivalcev), ki nimata nizke gostote prebivalstva, ne preseže števila zajetega prebivalstva v okrožjih Hedmark, Oppland, Telemark in Aust-Agder, ki imajo nizko gostoto prebivalstva in za katere se ne predlaga, da bila upravičena do neposredne pomoči za prevoz (172 322 prebivalcev). Norveški organi so tudi dokazali obstoj dodatnih stroškov prevoza v teh dodatnih 13 občinah. Kar zadeva ostale zahteve, ki morajo biti izpolnjene, pa se Nadzorni organ sklicuje na ocene pod točko 4 zgoraj, ki so enako veljavni, če je v program pomoči vključenih teh 13 občin.
   6.   Sklep
   Nadzorni organ na podlagi predstavljenih argumentov sklene, da je neposredna pomoč za prevoz občinam Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra nezdružljiva z določbami o državni pomoči Sporazuma EGP in da pomoč za te štiri občine ne začne veljati. Sicer pa je priglašeni program neposredne pomoči za prevoz združljiv s Sporazumom EGP.
   Norveški organi oblasti morajo obvestiti Nadzorni organ o kakršnem koli načrtu za spremembo ali razširitev programa. Norveški organi oblasti morajo tudi predložiti letno poročilo s podrobnimi informacijami o izvajanju programa in zlasti o količniku pomoč na kilometer ali pomoč na kilometer in pomoč na enoto teže –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Neposredna pomoč za prevoz občinam Herøy, Ulstein, Hareid in Aukra je nezdružljiva z določbami o državni pomoči Sporazuma EGP. Pomoč za te štiri občine ne začne veljati.

               2.

               Program neposredne pomoči za prevoz, kot so ga priglasili norveški organi oblasti 25. marca in 22. oktobra 2003, je z izjemo neposredne pomoči za prevoz štirim občinam pod točko 1 zgoraj združljiv s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

               3.

               Ta odločba je naslovljena na Norveško.

               4.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 25. februarja 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

            Predsednik

         Hannes HAFSTEIN

            Član kolegija

         Einar M. BULL

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču.

      (3)  Postopkovna in vsebinska pravila na področju državne pomoči (Smernice o državni pomoči), ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA 19. januarja 1994. Objavljeno v UL L 231, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 18. februarja 2004 (še niso objavljene).

      (4)  Sklep št. 141/03/COL z dne 16. julija 2003 (UL C 216, 11.9.2003, str. 3, in dodatek EGP št. 45, 11.9.2003, str. 1).

      (5)  Inštitut za transportno ekonomijo (TØI). Arbeidsdokument av 4.6.2003. U-2899. TR1180/2003.

      (6)  Glej opombo 4.

      (7)  UL L 145, 9.6.2005, str. 25.

      (8)  Vse številke prebivalstva, uporabljene v tej odločbi, so z dne 1. januarja 2002. Celotno število prebivalstva Norveške 1. januarja 2002 je bilo 4 503 436.

      (9)  Interju av industribedrifter i aktuelle transportstøttesoner og i referansesoner. Arbeidsdokument av 4.6.2003.

      (10)  „Statistisk sentralbyrås bedrifts- og foretaksregister“.

      (11)  „Arbeidsdokument av 4.6.2003 (rev. 1.9.2003-U-2899-TR1180/2003)“.

      (12)  Število prebivalcev v okrožjih Aust-Agder, Telemark, Hedmark in Oppland z nizko gostoto prebivalstva.

      (13)  „Arbeidsdokument av 22.09.2003-U-2929-TR1194/2003“.

      (14)  Dodatni stroški prevoza so dodatni stroški, ki nastanejo zaradi prevoza blaga znotraj meja zadevne države. Taka pomoč nikakor ne sme pomeniti izvozno pomoč niti ukrepe, ki imajo enak učinek kot količinske omejitve za uvoz v smislu člena 11 Sporazuma EGP.

      (15)  179 792 – 22 844 = 156 948.

      (16)  698 235 + 37 271 = 735 506.

      (17)  209 593 – 37 271 = 172 322.


title: 2008/521/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/128

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005
   (2008/521/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4) ter zlasti člena 68 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0099/2007),

               1.

               podeli izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2005;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 4.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 12.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1901/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/129

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju Poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske agencije za zdravila za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (4) ter zlasti člena 68 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0099/2007),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je pridobilo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005, ter da so bile z njim povezane transakcije kot celota zakonite in pravilne,

               B.

               ker je Parlament dne 27. aprila 2006 podelil direktorju razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2004 (6) in v resoluciji, priloženi Sklepu Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           upošteva ugotovitve Računskega sodišča, da so bile pogodbe, sklenjene z bankami, veljavne več kot pet let ter posledično v nasprotju s pravili za izvajanje Finančne uredbe Agencije, ki zahtevajo nov javni razpis najmanj vsakih pet let; upošteva odgovor Agencije, ki pojasnjuje razloge za zamudo začetka javnega razpisa in navaja prednosti, dosežene z neposrednimi pogajanji z banko, ter bo to upošteval pri obravnavi revizij Finančne uredbe,

                           —

                           poudarja, da je imela nova farmacevtska zakonodaja, sprejeta v letu 2004, občutne posledice za delo Agencije in njeno upravljavsko strukturo;

         Splošne točke v zvezi z večino Agencij EU, za katere je potrebna posamezna razrešnica

               1.

               meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti določenih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij vedno ne odražajo pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov; prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

               2.

               zato poziva Komisijo, naj določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži študijo stroškov in koristi; ob tem naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

               3.

               poziva Računsko sodišče, da predloži svoje mnenje o študiji stroškov in koristi, preden Parlament sprejme svojo odločitev;

               4.

               poziva Komisijo, da vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti vsake obstoječe agencije; poziva vse zadevne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

               5.

               ob upoštevanju naraščajočega števila regulatornih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij niso še zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da skupaj z Računskim sodiščem storijo vse, kar je potrebno, za hitro sklenitev navedenega sporazuma;

               6.

               ugotavlja, da odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulativnih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

               7.

               poziva Računsko sodišče, naj za jasnejšo sliko o uporabi sredstev EU s strani agencij v letnem poročilu oblikuje dodatno poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi zaključnega računa Komisije;

               8.

               upošteva načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če organ, pristojen za razrešnico, ukrepa na podlagi njihovega ustanovnega besedila;

               9.

               poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

               10.

               ugotavlja, da število agencij neprestano narašča in da je ob upoštevanju politične odgovornosti Komisije za delovanje agencij, ki je veliko večja kot preprosta logistična podpora, potreba po oblikovanju skupnega pristopa generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij, do agencij še večja; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale Agencije za usklajevanje med zadevnimi GD, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

               11.

               poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

               12.

               ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

               13.

               pozdravlja znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, ki jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav in prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

               14.

               meni, da bi bilo treba nadaljevati in razširiti ukrep številnih agencij, ki so vzpostavile skupno podporno službo, namenjeno uskladitvi njihovih informacijskih sistemov za finančno upravljanje s tistimi, ki jih uporablja Komisija;

               15.

               poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z udeleženci na ustreznem področju; poziva Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati vidnost njihovih dejavnosti;

               16.

               poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij in za razvoj kazalcev uspešnosti, ki bi omogočali primerjavo njihove učinkovitosti;

               17.

               poziva agencije, da na začetku vsakega leta predložijo kazalce uspešnosti, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti agencije;

               18.

               poziva vse agencije, da pogosteje uporabljajo cilje SMART, kar naj bi vodilo k stvarnejšemu načrtovanju in izvajanju ciljev;

               19.

               strinja se z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato poziva Komisijo, naj spremlja ter po potrebi usmerja in sodeluje pri upravljanju različnih agencij, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih razpisov, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovodenje (neporabljena sredstva in preveč predvidenih proračunskih sredstev) in – kar je najpomembnejše – ustrezno izvajanje pravil o sistemu notranjega nadzora;

               20.

               meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevke agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranje kontrole Komisije;

         Posebne točke

               21.

               ugotavlja, da so bili izvrševanje proračuna ter stopnji uporabe pri odobritvah za prevzem obveznosti (94 %) in pri odobritvah za plačila (82 %) na splošno visoki, pri upravnih izdatkih (naslov II) je bila stopnja uporabe pri odobritvah za prevzem obveznosti nižja od 90 %, več kot 40 % prevzetih obveznosti pa je bilo prenesenih v naslednje proračunsko leto;

               22.

               nadalje ugotavlja, da se je proračun agencije med leti 2003 in 2005 znatno povečal zaradi širitve Evropske unije in novih nalog; je zelo zadovoljen zaradi povečanih sredstev proračunske postavke za zdravila sirote in s celovitim izvrševanjem te vrstice;

               23.

               poziva Agencijo k zagotovitvi, da ima le osebje s pravico iz pooblastila dostop do zadevnega računalniškega sistema;

               24.

               poziva Agencijo, da v svoje račune vključi sredstva (7), zbrana pri drugih agencijah in organih za financiranje skupne podporne službe za razvoj informacijskih sistemov za finančno poslovodenje;

               25.

               zahteva, da so postopki za oddajo naročil pregledni ter upoštevajo navodila in pravila, tudi na področju informacijske tehnologije;

               26.

               poziva Agencijo, da čim prej obvesti Parlament o novem javnem razpisu v zvezi z bančnimi pogodbami v skladu s standardnimi pravili.

               27.

               poudarja, da je imela nova farmacevtska zakonodaja, sprejeta v letu 2004, občutne posledice za delo Agencije, njeno upravljavsko strukturo in osebje; čestita Agenciji za uspešno prilagoditev novemu regulativnemu okviru, ki je začel veljati novembra 2005;

               28.

               je zadovoljen s pričetkom „pisarne za MSP“, ki nudi finančno in upravno pomoč mikro ter MSP v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2049/2005 (8);

               29.

               pozdravlja prizadevanja Agencije za nudenje znanstvenega svetovanja v zgodnjih fazah razvoja novih zdravil, kakor tudi pri uvajanju ukrepov za spodbujanje ocene zdravil, ki so bistvenega pomena za javno zdravje; se seznani z delom, ki ga je opravila Agencija, da bi olajšala hitro oceno cepiv v primeru pandemije gripe;

               30.

               zahteva, da Agencija pred 1. januarjem 2010 in nato vsakih pet let pripravi neodvisno zunanjo oceno svojih dosežkov na podlagi ustanovitvene uredbe in delovnega programa, ki ga je določil upravni odbor; poleg tega zahteva, da vrednotenje oceni delovno prakso in vpliv Agencije ter upošteva mnenja interesnih skupin tako na ravni Skupnosti, kot tudi na mednarodni ravni; zahteva, da upravni odbor Agencije preveri zaključke ocene in Komisiji ter Parlamentu pripravi priporočila, potrebna v zvezi s spremembami v Agenciji, njeno delovno prakso in programi, tako da bi bili ocena in priporočila Komisiji in Parlamentu objavljeni, na primer na spletnih straneh, ter da bi bila sredstva, potrebna za izvedbo zunanjega ocenjevanja, dodeljena iz proračuna ustreznega GD.

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 4.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 12.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1901/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 1).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 340, 6.12.2006, str. 107.

      (7)  Približno 400 000 EUR.

      (8)  Uredba Komisije (ES) št. 2049/2005 z dne 15. decembra 2005 o določitvi pravil v zvezi s plačevanjem pristojbin Evropski agenciji za zdravila s strani mikro, malih in srednje velikih podjetij in o nudenju upravne pomoči mikro, malim in srednje velikim podjetjem s strani Evropske agencije za zdravila v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 329, 16.12.2005, str. 4).


title: Sklep Sveta 2011/170/SZVP z dne 21. marca 2011 o spremembi Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ

text:
               22.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 76/61

         SKLEP SVETA 2011/170/SZVP
   z dne 21. marca 2011
   o spremembi Sklepa 2010/330/SZVP o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28 in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 7. marca 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/190/SZVP o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku (1). Ta skupni ukrep, kakor je bil naknadno spremenjen in podaljšan, je prenehal veljati 30. junija 2009.

               (2)

               Svet je 11. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/475/SZVP (2), s katerim je misijo EUJUST LEX podaljšal še za 12 mesecev do 30. junija 2010 in v katerem je določil, da bo EUJUST LEX v tem času začel pilotno fazo delovanja v Iraku.

               (3)

               Svet je 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/330/SZVP (3), s katerim je misijo EUJUST LEX podaljšal za nadaljnjih 24 mesecev do 30. junija 2012 in v katerem je predvideno, da bi morala misija EUJUST LEX-IRAQ v tem času postopoma prenesti svoje dejavnosti in ustrezne strukture v Irak ter se osredotočiti na specializirano usposabljanje, po potrebi pa tudi ohraniti dejavnosti izven države.

               (4)

               V Sklepu 2010/330/SZVP je bil določen referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUJUST LEX-IRAQ, za obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011. Referenčni finančni znesek bi bilo treba povečati, da bi kril operativne potrebe misije, Sklep 2010/330/SZVP pa zato ustrezno spremeniti.

               (5)

               Mandat misije se izvaja v varnostnih razmerah, ki se lahko poslabšajo in škodijo ciljem zunanjega delovanja Unije, kot so opredeljeni v členu 21 Pogodbe.

               (6)

               Struktura poveljevanja in nadzora misije ne bi smela vplivati na pogodbeno odgovornost vodje misije do Komisije za izvrševanje proračuna misije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 11(1) Sklepa 2010/330/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, med 1. julijem 2010 in 30. junijem 2011 znaša 22 300 000 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. marca 2011

            Za Svet

            Predsednik

         C. ASHTON

      (1)  UL L 62, 9.3.2005, str. 37.

      (2)  UL L 156, 19.6.2009, str. 57.

      (3)  UL L 149, 15.6.2010, str. 12.


title: 2011/29/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o uporabi instrumenta prilagodljivosti

text:
               19.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/20

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 15. decembra 2010
   o uporabi instrumenta prilagodljivosti
   (2011/29/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti petega odstavka točke 27 Sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju dejstva, da sta se veji proračunskega organa, potem ko sta proučili vse možnosti za prerazporeditev proračunskih sredstev v podrazdelku 1a in razdelku 4, na spravnem sestanku 11. novembra 2010 sporazumeli o uporabi instrumenta prilagodljivosti, da se dopolni financiranje v proračunu za leto 2011, in sicer s prekoračitvijo zgornjih meja v podrazdelku 1a in razdelku 4, za:

               —

               18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a,

               —

               16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a,

               —

               71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4 –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 se uporabi instrument prilagodljivosti za zagotovitev 34 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v podrazdelku 1a in 71 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 4.
   Ta zneska bosta uporabljena za dopolnitev financiranja za:

               —

               18 milijonov EUR za program vseživljenjskega učenja v podrazdelku 1a,

               —

               16 milijonov EUR za program konkurenčnosti in inovacij v podrazdelku 1a,

               —

               71 milijonov EUR za Palestino v razdelku 4.

         Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, dne 15. decembra 2010

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         O. CHASTEL

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.