title: Sklep (EU) 2020/2228 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o evropskem letu železnic (2021)

text:
                  28.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 437/108

         SKLEP (EU) 2020/2228 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 23. decembra 2020
         o evropskem letu železnic (2021)
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
         ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
         ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
         v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Komisija je v sporočilu z dne 11. decembra 2019 z naslovom „Evropski zeleni dogovor“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o evropskem zelenem dogovoru) sprejela evropski zeleni dogovor za Unijo in njene državljane. Evropski zeleni dogovor je nova strategija za rast, katere cilj je preoblikovati Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, kjer v letu 2050 ne bo neto emisij toplogrednih plinov in kjer je gospodarska rast ločena od rabe virov.

                     (2)

                     Evropski svet je v sklepih z dne 12. decembra 2019 podprl cilj doseganja podnebno nevtralne Unije do leta 2050.

                     (3)

                     Evropski parlament je v resoluciji z dne 15. januarja 2020 pozdravil sporočilo o evropskem zelenem dogovoru in pozval k potrebnemu prehodu na podnebno nevtralno družbo do leta 2050.

                     (4)

                     V skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru je treba preoblikovati gospodarstvo Unije in ponovno preudariti politike, zlasti na področju prometa in mobilnosti. Promet povzroča četrtino emisij toplogrednih plinov v Uniji, delež, ki se še povečuje. Da bi dosegli podnebno nevtralnost, je treba do leta 2050 zmanjšati emisije iz prometa za 90 %. Za doseganje trajnostnega intermodalnega prometa je treba uporabnike postaviti na prvo mesto ter jim zagotoviti cenovno bolj sprejemljive, dostopne, bolj zdrave, čistejše in energetsko učinkovitejše alternativne možnosti za njihove načine mobilnosti, obenem pa je treba spodbujati tiste, ki že uporabljajo trajnostne načine prevoza, kot so hoja, kolesarjenje in javni prevoz.

                     (5)

                     Z evropskim zelenim dogovorom naj bi se za reševanje teh izzivov pospešil prehod na trajnostno in pametno mobilnost. Zlasti bi bilo treba večji del 75 % notranjega tovornega prometa, ki trenutno poteka po cestah, preusmeriti na železnico in celinske plovne poti. Da bi se zgodil ta prehod, so potrebne velike naložbe, tudi naložbe v okviru okrevanja, bistveni del teh naložb pa bo namenjen izvajanju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in prizadevanjem za povečanje učinkovitosti železniških tovornih koridorjev.

                     (6)

                     Železnica ima pomembno vlogo pri korenitih spremembah za dosego cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050. Je ena izmed okolju najbolj prijaznih in energijsko učinkovitih načinov prevoza. Železnica je večinoma elektrificirana in oddaja veliko manj CO2 kot enakovredni načini prevoza po cesti ali zraku. Prav tako pa je edini način prevoza, pri katerem se emisije toplogrednih plinov in CO2 od leta 1990 dosledno znižujejo. Poleg tega je železnica med letoma 1990 in 2016 zmanjšala porabo energije in vse bolj uporablja obnovljive vire energije.

                     (7)

                     Kriza zaradi COVID-19 je prometni sektor izjemno prizadela. Kljub operativnim in finančnim težavam pa je sektor ohranil ključne povezave za prevoz potnikov in osnovnega blaga. To so omogočili predvsem zaposleni, ki z delom nadaljujejo kljub težkim in negotovim razmeram. Strateška vloga, ki jo je imela železnica v času krize zaradi COVID-19, kaže, da je uresničitev enotnega evropskega železniškega območja, vzpostavljenega z Direktivo 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), potrebna tako za lažjo oskrbo z osnovnim blagom, kot so hrana, zdravila in gorivo, zlasti v izjemnih okoliščinah, kot tudi za doseganje širših ciljev prometne politike.

                     (8)

                     Železniški sektor s povezovanjem glavnih prevoznih poti Unije z njenimi obrobnimi, gorskimi in odročnimi regijami in ozemlji, tudi na regionalni in lokalni ravni, ter z vzpostavljanjem in ponovnim uvajanjem manjkajočih regionalnih čezmejnih železniških povezav prispeva k socialni, ekonomski in teritorialni koheziji na celinski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Poleg tega je na oddaljenih in podeželskih območjih pogosto manj omrežij, ki bi omogočala opravljanje osnovnih storitev za prebivalstvo, in ta so tudi slabše razvita. Obrobne regije so pogosto v položaju, ki je težaven z dveh vidikov, saj so po naravi podeželske in na obrobju nacionalnih mrež.

                     (9)

                     Medtem ko se je delež potnikov v železniškem prometu v Uniji od leta 2007 le nekoliko povečal, se je delež železniškega tovornega prometa zmanjšal. Za dosego dejanskega enotnega evropskega železniškega območja še vedno obstajajo številne ovire. Za železniški sektor so med drugim včasih ovire tudi zastarela praksa poslovanja in obratovanja, starajoča se infrastruktura in vozni park ter hrupni vagoni. Premagovanje teh ovir bo skupaj z zmanjšanjem stroškov, preučitvijo shem Unije za nadomestitev nacionalnih mehanizmov za nediskriminatorno podporo za prevoznike v železniškem prometu in pospešitvijo inovacij železnici omogočilo izkoristiti svoj celotni potencial, hkrati pa zagotovilo delovanje notranjega trga, povečevanje železniškega prometa in dodatno izboljšanje že tako visokih ravni varnosti. Zato železniški sektor potrebuje dodatno spodbudo, da postane privlačnejši tako za potnike in zaposlene kot podjetja.

                     (10)

                     Ministri za promet iz večine držav članic so se s politično izjavo, podano na neformalni videokonferenci ministrov za promet EU 4. junija 2020, zavezali, da bodo podpirali evropsko agendo za mednarodni potniški železniški promet.

                     (11)

                     Za spodbujanje železniškega prometa v skladu s cilji iz sporočila o evropskem zelenem dogovoru, vključno s trajnostno in pametno mobilnostjo, bi bilo treba leto 2021 razglasiti za evropsko leto železnic (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto). Leto 2021 bo pomembno leto za politiko Unije na področju železnic, saj bo predstavljalo prvo polno leto, v katerem se bodo pravila iz četrtega železniškega paketa izvajala po vsej Uniji, in sicer so to pravila o odprtju trga notranjih storitev potniškega prometa, zmanjšanju stroškov in upravnega bremena za prevoznike v železniškem prometu, ki delujejo po vsej Uniji, ter dodelitvi dodatnih nalog Agenciji Evropske unije za železnice (ERA), katerih cilj je zmanjšanje tehničnih ovir. V številnih državah članicah obstaja vse več javnega interesa za železnice, vključno z nočnimi vlaki, kot je razvidno iz priljubljenosti pobude DiscoverEU. Poleg tega bo mednarodni festival umetnosti Europalia leta 2021 posvečen vplivu železnic na umetnost in bo poudaril vlogo železnice kot vplivnega spodbujevalca socialnih, gospodarskih, industrijskih in ekoloških sprememb. Evropsko leto bi moralo prispevati k vseevropski razpravi o prihodnosti železnic.

                     (12)

                     Na ravni Unije bo za dodelitev finančnih sredstev, potrebnih za izvajanje tega sklepa, treba določiti ustrezno financiranje v okviru proračunskega postopka za leto 2021 v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027. Brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa bi bilo treba za izvajanje tega sklepa od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2022 zagotoviti financiranje v višini vsaj 8 milijonov EUR.

                     (13)

                     Dnevni migranti predstavljajo 80 % do 90 % vseh potnikov v železniškem prometu. To pomeni, da mestne aglomeracije pomembno prispevajo k skupni uspešnosti železniškega potniškega prometa. Pametna mobilnost v mestih je odvisna od posodobitve in prenove premalo izkoriščenih primestnih in regionalnih prog, s katerimi bi zmanjšali ekološki odtis ter povečali socialno in gospodarsko kohezijo.

                     (14)

                     Med evropskim letom bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico. Prav tako bi morala Komisija razmisliti o pričetku študije izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju.

                     (15)

                     Vloge motiviranega osebja ne gre podcenjevati, saj le-to zagotavlja nemoteno izvajanje aktivnosti. Da bi lahko v celoti uresničil svoj potencial, mora železniški sektor diverzificirati delovno silo in v svoje vrste pritegniti zlasti ženske in mlade delavce. To politiko bi bilo treba spodbujati na vseh institucionalnih ravneh.

                     (16)

                     Da bi bila železnica privlačnejša, morajo biti storitve osredotočene na uporabnike ter organizirane in oblikovane tako, da zagotavljajo dobro vrednost, dosledno zanesljivost, odlično kakovost storitve in privlačne cene.

                     (17)

                     Ker ciljev tega sklepa, in sicer spodbujanja železniškega prometa kot trajnostnega, inovativnega, medsebojno povezanega in intermodalnega, varnega in cenovno dostopnega načina prevoza ter pomembnega elementa v ohranjanju in razvijanju dobrih odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, kakor tudi poudarjanja evropske in čezmejne razsežnosti železnice in povečanja prispevka železnice h gospodarstvu, industriji in družbi Unije, države članice me morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi dejstva, da temeljijo na mednarodni izmenjavi informacij in širjenju najboljših praks po vsej Uniji, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Predmet urejanja
            Leto 2021 se razglasi za „evropsko leto železnic“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

            Člen 2
            Cilji
            Splošni cilj evropskega leta je spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic, regionalnih in lokalnih organov ter drugih organizacij pri povečevanju deleža potnikov in tovora v železniškem prometu. Posebni cilji evropskega leta so:

                        (a)

                        promovirati železnico kot trajnosten, inovativen, medsebojno povezan in intermodalen, varen in cenovno dostopen način prevoza, zlasti s poudarkom na vlogi železnice:

                                    (i)

                                    kot nosilca korenitih sprememb, ki bodo Uniji pomagale doseči cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050;

                                    (ii)

                                    kot stebra učinkovitega logističnega omrežja, ki lahko opravlja osnovne storitve, tudi v primeru nepričakovanih kriz, in

                                    (iii)

                                    kot načina prevoza, ki ga lahko uporablja širša javnost, predvsem mladi, ter med drugim predstavljati železnico kot privlačno poklicno priložnost;

                        (b)

                        poudarjati evropsko čezmejno razsežnost železnic, ki združuje državljane, jim omogoča, da raziskujejo Unijo v vsej njeni raznolikosti, spodbuja družbeno-ekonomsko in teritorialno kohezijo in prispeva k povezovanju notranjega trga Unije, zlasti z boljšo notranjo povezljivostjo in povezanostjo z geografskim obrobjem, tudi z regionalnimi čezmejnimi povezavami;

                        (c)

                        krepiti prispevek železnice h gospodarstvu Unije, njeni industriji, vključno z njeno konkurenčnostjo v svetu, njeni trgovini in njeni družbi, zlasti v tistih vidikih, ki so povezani z regionalnim in lokalnim razvojem, trajnostnim turizmom, izobraževanjem, mladimi in kulturo ter izboljšanjem dostopnosti za invalide ali osebe z zmanjšano mobilnostjo, in zlasti namenjajoč pozornost potrebam starejših;

                        (d)

                        prispevati k promoviranju železnice kot pomembnega elementa odnosov med Unijo in njenimi sosednjimi državami, gradeč na interesih in potrebah partnerskih držav ter strokovnem znanju in izkušnjah na področju železniškega prometa v Uniji in širše;

                        (e)

                        izhajati iz sposobnosti železnice, da spodbuja kolektivno domišljijo, zlasti prek zgodovine železnice in njene kulturne dediščine, spominjajoč na prispevek železnice pri ustvarjanju evropske blaginje in razvoju najsodobnejših tehnologij;

                        (f)

                        promovirati privlačnost železniških poklicev, zlasti s poudarjanjem povpraševanja po novih znanjih in spretnostih ter pomena poštenih in varnih delovnih pogojev ter odziva na potrebo po večji raznolikosti delovne sile;

                        (g)

                        promovirati ključno vlogo železnic v mednarodnem potniškem prometu v Uniji;

                        (h)

                        spodbujati omrežje nočnih vlakov v Uniji in pobude, ki poudarjajo njegovo čezmejno naravo, z uporabo simbolov, ki predstavljajo Unijo;

                        (i)

                        ozaveščati javnost o potencialu železnice za razvoj trajnostnega turizma v Evropi;

                        (j)

                        promovirati ključno vlogo železnic pri trajnostni celostni mobilnosti, ki povezuje vozlišča in omogoča privlačno in pametno prehajanje med načini prevoza;

                        (k)

                        prispevati k izvajanju četrtega železniškega paketa in ozaveščanju o ukrepih, potrebnih za vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja, temelječega na dobro delujočem TEN-T;

                        (l)

                        spodbujati razpravo o tem, kako posodobiti vozni park in kako nadalje razviti in povečati zmogljivost železniške infrastrukture, da se spodbudi širša uporaba železniškega potniškega in tovornega prometa, pri čemer se poudarja pomen sodelovanja med upravljavci infrastrukture, raziskave in inovacije ter vloga skupnega podjetja Shift2Rail, ustanovljenega z Uredbo Sveta (EU) št. 642/2014 (5);

                        (m)

                        spodbujati prireditve in pobude za razširjanje informacij o pravicah potnikov v železniškem prometu ter spodbujati sodelovanje med vsemi akterji, da bi se izboljšala obveščenost strank in izdaja vozovnic, vključno s ponudbo vozovnic, ki veljajo za vse proge, in razvojem inovativnih digitalnih multimodalnih vozovnic, ter zagotavljati informacije o sedanjih izzivih v zvezi s tem, kot so potreba po izmenjavi podatkov med akterji.

            Člen 3
            Vsebina ukrepov

               1.   Ukrepe, ki se sprejmejo za doseganje ciljev, določenih v členu 2, je treba natančno uskladiti s tekočimi dejavnostmi promoviranja železniškega prometa. Ti ukrepi vključujejo naslednje dejavnosti na ravni Unije, nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki se organizirajo v partnerstvu ali posamično ter so povezane s cilji evropskega leta:

                           (a)

                           pobude in prireditve za spodbujanje razprave, oblikovanje pozitivne podobe, ozaveščanje ter olajšanje sodelovanja državljanov, podjetij in javnih organov, da se poveča zaupanje javnosti v železnico, zlasti po krizi zaradi COVID-19, ter spodbujanje privlačnosti železnice za prevoz več ljudi in blaga kot sredstva za boj proti podnebnim spremembam, in sicer prek več kanalov in orodij, vključno s prireditvami v državah članicah, pri čemer se poudarita tudi varnost in udobje potovanja z železnico;

                           (b)

                           pobude v državah članicah za spodbujanje uporabe železnice za službene poti in prevoz v službo, tako v javnem kot zasebnem sektorju;

                           (c)

                           informativne razstave, inspirativne in izobraževalne kampanje ter kampanje ozaveščanja, pa tudi uporabo predstavitvenih in informativnih vlakov za spodbujanje sprememb vedenja potnikov, potrošnikov in podjetij ter spodbujanje splošne javnosti k aktivnem sodelovanju pri doseganju ciljev bolj trajnostnega prometa;

                           (d)

                           izmenjavo izkušenj in najboljših praks nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov, civilne družbe, podjetij in šol glede spodbujanja uporabe železnice in načina izvajanja vedenjskih sprememb na vseh ravneh;

                           (e)

                           izvajanje študij in inovativnih dejavnosti ter razširjanje njihovih rezultatov na evropski ali nacionalni ravni;

                           (f)

                           promoviranje projektov in omrežij, povezanih z evropskim letom, vključno z mediji, družbenimi omrežji in drugimi spletnimi skupnostmi;

                           (g)

                           partnerstva in prireditve, kot so tisti, navedeni v Prilogi;

                           (h)

                           opredelitev in spodbujanje najboljših praks, da se vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za različne načine prevoza;

                           (i)

                           spodbujanje projektov in dejavnosti za ozaveščanje o trajnostni mobilnosti od začetka do konca potovanja, ki bi omogočila tekoče potovanje „od vrat do vrat“ v kombinaciji z drugimi načini prevoza, vključno z aktivnim potovanjem, ter trajnostno in pametno logistiko;

                           (j)

                           spodbujanje projektov in dejavnosti za krepitev ozaveščenosti o pomembnosti enotnega evropskega železniškega območja, zlasti o sedanjem poteku njegovega izvajanja, ukrepih za spodbujanje mednarodnih potovanj z železnico in ukrepih za digitalne informacije za potnike, kot je zagotavljanje informacij o ponudbi potovanj, cenah vozovnic in voznih redih – tudi s strani neodvisnih ponudnikov – v realnem času zaradi lažje primerjave, ter

                           (k)

                           spodbujanje projektov in dejavnosti za uresničitev razširjene, posodobljene in interoperabilne železniške infrastrukture, vključno z evropskim sistemom za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), terminali, ki ponujajo možnosti prehoda na druge načine prevoza, ter posodobljenim voznim parkom.

               2.   Komisija preuči možnosti, da bi med evropskim letom pričela:

                           (a)

                           študijo izvedljivosti uvedbe evropske oznake za promocijo blaga in proizvodov, ki se prevažajo po železnici, da bi se podjetja spodbudila, naj za prevoz uporabijo železnico, ter

                           (b)

                           študijo izvedljivosti z namenom uvedbe indeksa železniške povezljivosti za kategorizacijo ravni povezanosti, dosežene z uporabo storitev v železniškem omrežju, in prikaz potenciala železnice, da konkurira drugim načinom prevoza.

                     Komisija do 31. marca 2021 o svojih načrtih obvesti Evropski parlament in Svet.

               3.   Institucije in organi Unije ter države članice se lahko na ravni Unije oziroma na nacionalni ravni sklicujejo na evropsko leto in uporabljajo njegovo vizualno podobo pri promoviranju dejavnostih iz odstavka 1.

            Člen 4
            Usklajevanje na ravni držav članic
            Za organizacijo sodelovanja pri evropskem letu na nacionalni ravni so odgovorne države članice. Države članice zagotovijo usklajevanje zadevnih dejavnosti na nacionalni ravni in imenujejo nacionalne kontaktne osebe za zagotovitev usklajevanja na ravni Unije.

            Členu 5
            Usklajevanje na ravni Unije

               1.   Komisija redno sklicuje srečanja nacionalnih kontaktnih oseb za usklajevanje izvajanja evropskega leta. Ta srečanja služijo tudi kot priložnost za izmenjavo informacij o izvajanju evropskega leta na ravni Unije in na nacionalni ravni. Predstavniki Evropskega parlamenta se lahko teh srečanj udeležijo kot opazovalci.

               2.   Usklajevanje evropskega leta na ravni Unije poteka na podlagi prečnega pristopa z namenom, da se ustvarijo sinergije med različnimi programi in pobudami Unije, iz katerih se financirajo projekti na področju železniškega prometa ali z železniško razsežnostjo.

               3.   Komisija skliče redna srečanja vseh deležnikov in predstavnikov organizacij ali organov, ki so dejavni na področju železniškega prometa, vključno z obstoječimi nadnacionalnimi mrežami, ustreznimi nevladnimi organizacijami, univerzami in tehnološkimi središči, pa tudi predstavniki mladinskih organizacij in skupnosti, organizacij, ki zastopajo invalide in osebe z zmanjšano mobilnostjo, da bi ji pomagali pri izvajanju evropskega leta na ravni Unije.

               4.   Komisija lahko glede na razpoložljivost finančnih sredstev organizira razpise za zbiranje predlogov in projekte, ki lahko prejmejo podporo za njihov izjemni prispevek k ciljem evropskega leta.

            Člen 6
            Mednarodno sodelovanje
            Komisija za namene evropskega leta po potrebi sodeluje s pristojnimi mednarodnimi organizacijami, hkrati pa zagotavlja prepoznavnost sodelovanja Unije.

            Člen 7
            Spremljanje in ocenjevanje
            Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in splošni oceni pobud iz tega sklepa. Komisija za oceno pobud določi ključne kazalnike uspešnosti. Ti ključni kazalniki uspešnosti se navedejo v poročilu Komisije. Države članice za namene tega poročila Komisijo obvestijo o dejavnostih, za katere so bile odgovorne.

            Člen 8
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 23. decembra 2020

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  UL C 364, 28.10.2020, str. 149.

            (2)  Mnenje z dne 14. oktobra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

            (3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. decembra 2020.

            (4)  Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

            (5)  Uredba Sveta (EU) št. 642/2014 z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Shift2Rail (UL L 177, 17.6.2014, str. 9).

            PRILOGA
            PARTNERSTVA IN PRIREDITVE
            V tej prilogi je naveden naslednji okvirni seznam partnerstev in prireditev, povezanih z evropskim letom:

                        1.

                        partnerstva s filmskimi festivali po vsej Evropi, da se poudari močna pojavnost železnice v filmskih produkcijah;

                        2.

                        sodelovanje z evropskimi železniškimi muzeji in na obstoječih kulturnih prireditvah, kot so filmski festivali in umetniške razstave;

                        3.

                        partnerstva z ERA, da se poudarijo:

                                    (a)

                                    uspešnost železniškega sektorja v Evropi;

                                    (b)

                                    tehnično znanje in izkušnje akterjev v železniškem sektorju, zlasti železniških delavcev;

                                    (c)

                                    prednosti železnice z vidika varnosti in varstva okolja ter

                                    (d)

                                    poklicne možnosti v železniškem sektorju za srednješolce, študente in vajence;

                        4.

                        mobilni predstavitveni vlaki v Uniji za obveščanje javnosti o ciljih evropskega leta in opozarjanje na privlačnost številnih njegovih sporočil;

                        5.

                        zagotavljanje vozovnic Interrail za mlade, zlasti v povezavi s študijem v okviru programa Erasmus ali s tekmovanji, da se poveča odmevnost evropskega leta;

                        6.

                        uporaba postaj kot prostorov za umetnost, urbano druženje ter kot gospodarskih, kulturnih in državljanskih središč, ter uporaba železniških muzejev za obveščanje o evropskem letu.


title: Sklep (EU) 2020/2229 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (Besedilo velja za EGP)

text:
                  28.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 437/116

         SKLEP (EU) 2020/2229 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 23. decembra 2020
         o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033
         (Besedilo velja za EGP)
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167(5) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
         po posvetovanju z Odborom regij,
         v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s Sklepom št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) so cilji aktivnosti Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest, povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno s transnacionalnim sodelovanjem, razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej, okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji ter povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture.

                     (2)

                     Ciljev aktivnosti ni mogoče doseči brez mobilnosti, turizma, organizacije prireditev in udeležbe javnosti, ki pa so v času pandemije COVID-19 izredno oteženi oziroma praktično onemogočeni.

                     (3)

                     Ukrepi zaprtja, ki so bili sprejeti po vsej Evropi, so imeli za neposredno posledico zaprtje kulturnih prizorišč ter odpoved ali preložitev kulturnih prireditev za nedoločen čas. Evropski in mednarodni projekti na področju kulturnega sodelovanja so se močno upočasnili, ker je bilo fizično prehajanje meja omejeno. Nazadnje so lokalne, regionalne in nacionalne oblasti zaradi hitrega nižanja prihodkov in nastajajočih potreb v zvezi z javnim zdravjem pod večjim proračunskim pritiskom. Tudi zasebno sponzoriranje kulture je trenutno vse težje, ker ni javnih prireditev, ki bi se lahko sponzorirale, ali ker podjetja dajejo prednost dejavnostim sponzoriranja, povezanim z javnim zdravjem.

                     (4)

                     Mesti, ki trenutno nosita, in mesta, ki bodo nosila naziv „Evropska prestolnica kulture“ (v nadaljnjem besedilu: naziv), so različno prizadeta, na kar zlasti vpliva leto, v katerem nosijo naziv. Zdi se, da je vpliv največji na dve mesti, ki nosita naziv v letu 2020, in tri mesta, ki se pripravljajo, da bodo nosila naziv v letu 2021, vendar prihodnji vpliv na mesta, ki bodo naziv nosila pozneje, ostaja neopredeljen.

                     (5)

                     Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, sta morali od marca 2020 preložiti ali odpovedati prireditve, ne da bi jasno vedeli, kdaj oziroma če sploh se bodo razmere normalizirale, stroški pa so še vedno nastajali. V praksi to pomeni, da ne moreta v celoti izvajati svojih kulturnih programov v letu 2020 in požeti rezultatov ogromnih človeških in finančnih vlaganj.

                     (6)

                     V treh mestih, ki bodo nosila naziv v letu 2021, je pandemija COVID-19 povzročila visoko stopnjo negotovosti na skoraj vseh področjih, povezanih z njihovo pripravo: negotove možnosti financiranja s strani javnih in zasebnih partnerjev, neznana prihodnja varnostna pravila, ki vplivajo na participativno delo in vrste prireditev, ki bodo dovoljene, ter omejitve potovanj, ki zmanjšujejo turistične tokove in možnost za evropska partnerstva. Preventivni ukrepi, uvedeni za preprečevanje širjenja COVID-19 in katerih posledica je, da izvedbene ekipe zaradi ukrepov zaprtja niso mogle delati, so upočasnili priprave teh treh mest do kritične točke, ko bi v normalnih razmerah morala svoja prizadevanja podvojiti. Priprave so bile upočasnjene tudi zato, ker je ekonomsko preživetje potencialnih pogodbenih partnerjev negotovo.

                     (7)

                     Sklep št. 445/2014/EU ne določa potrebne prožnosti za upoštevanje takšnih izrednih razmer in bolj konkretno ne vključuje nobene določbe o podaljšanju ali preložitvi leta, v katerem določeno mesto nosi naziv.

                     (8)

                     Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba spremeniti na način, ki je natančno prilagojen potrebi po obravnavanju izredne situacije, da se mestom, ki nosijo naziv in jih je pandemija COVID-19 najmočneje prizadela, omogoči, da svoje kulturne programe izvedejo na način, ki omogoča izpolnitev ciljev aktivnosti.

                     (9)

                     Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo primerno, da se mestoma, ki sta ju Hrvaška in Irska imenovali, da bosta nosili naziv v letu 2020, omogoči, da svoja kulturna programa brez spremembe leta imenovanja še naprej izvajata do 30. aprila 2021.

                     (10)

                     Po posvetovanjih, ki so vključevala zadevni mesti in državi članici, je bilo sklenjeno, da bi bilo treba leto, v katerem sta Romunija in Grčija upravičeni gostiti naziv, z leta 2021 preložiti na leto 2023, leto, v katerem je naziv upravičena gostiti država kandidatka ali potencialna kandidatka, pa z leta 2021 na leto 2022.

                     (11)

                     Zaradi pravne varnosti, zlasti za mesta, ki nosijo naziv v letu 2020 in 2021, ter za preprečitev kakršne koli prekinitve uporabe Sklepa št. 445/2014/EU, bi ta sklep moral nujno začeti veljati in se uporabljati od 1. januarja 2021.

                     (12)

                     Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep št. 445/2014/EU se spremeni:

                        (1)

                        člen 3 se spremeni:

                                    (a)

                                    drugi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
                                    „Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: država Efte/EGP), države kandidatke ali potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5. Vendar v letu 2023 naziv nosi največ eno mesto v vsaki od treh držav članic, ki so navedene na koledarju.“;

                                    (b)

                                    odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

                                       „3.   Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic na koledarju. Mesti, ki nosita naziv v letu 2020, lahko naziv še naprej nosita do 30. aprila 2021, ne da bi se spremenilo leto imenovanja.“;

                        (2)

                        drugi pododstavek člena 4(2) se nadomesti z naslednjim:
                        „Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5. Vendar lahko mesti, ki nosita naziv v letu 2020, svoja kulturna programa še naprej izvajata do 30. aprila 2021.“;

                        (3)

                        v členu 16(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
                        „Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra leta, ki sledi letu naziva. Vendar mesti, ki nosita naziv v letu 2020, pripravita svoji ocenjevalni poročili in ju pošljeta Komisiji do 30. aprila 2022.“;

                        (4)

                        Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

            Člen 2
            Postopki iz členov 7 do 11 in točke (a) člena 13(2) Sklepa št. 445/2014/EU, ki so že bili zaključeni za naziv v letu 2021, ostanejo veljavni. Leto naziva se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 1. januarja 2021.

            V Bruslju, 23. decembra 2020

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2020 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 22. decembra 2020.

            (2)  Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES (UL L 132, 3.5.2014, str. 1).

            PRILOGA
            „KOLEDAR

                        2020

                        Hrvaška

                        Irska

                        2021

                        2022

                        Litva

                        Luksemburg

                        država kandidatka ali potencialna kandidatka

                        2023

                        Madžarska

                        Romunija

                        Grčija

                        2024

                        Estonija

                        Avstrija

                        država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

                        2025

                        Slovenija

                        Nemčija

                        2026

                        Slovaška

                        Finska

                        2027

                        Latvija

                        Portugalska

                        2028

                        Češka

                        Francija

                        država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

                        2029

                        Poljska

                        Švedska

                        2030

                        Ciper

                        Belgija

                        država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

                        2031

                        Malta

                        Španija

                        2032

                        Bolgarija

                        Danska

                        2033

                        Nizozemska

                        Italija

                        država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka“


title: Sklep Sveta (EU) 2020/2232 z dne 22. decembra 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

text:
                  28.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 437/182

         SKLEP SVETA (EU) 2020/2232
         z dne 22. decembra 2020
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, v zvezi s sprejetjem sklepa o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu, ter o rezervnem seznamu oseb, ki so pripravljene in sposobne delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (1) z dne 30. januarja 2020 in je začel veljati 1. februarja 2020.

                     (2)

                     Skupni odbor, ustanovljen s členom 164 Sporazuma o izstopu (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor), na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu. Skupni odbor mora zagotoviti, da seznam vedno izpolnjuje navedene zahteve.

                     (3)

                     Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Na seznamu ni oseb, ki so člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

                     (4)

                     Unija in Združeno kraljestvo sta skupaj predlagala pet oseb za mesto predsednika arbitražnega senata in vsaka po deset oseb za mesto člana arbitražnega senata.

                     (5)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru.

                     (6)

                     Prav tako je primerno oblikovati rezervno skupino strokovnjakov, ki so pripravljeni in sposobni biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu in na katere se je mogoče obrniti za posodabljanje seznama 25 oseb s strani Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem s členom 164(1) Sporazuma o izstopu, v zvezi z določitvijo seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu:

                        (a)

                        temelji na osnutku sklepa skupnega odbora, priloženem temu sklepu, in

                        (b)

                        je podpreti, da se k zapisniku sestanka skupnega odbora priloži dopis, v katerem so določeni postopki za imenovanje prihodnjih predsednikov na seznam predsednikov arbitražnega senata v okviru Sporazuma o izstopu, kot je priložen temu sklepu.

            Člen 2
            Rezervni seznam oseb, ki jih Unija v prihodnosti lahko predlaga za zapolnitev prostih mest na seznamu 25 oseb iz člena 1, je določen v Prilogi.

            Člen 3
            Sklep skupnega odbora se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Člen 4
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 22. decembra 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

               OSNUTEK

            SKLEP ŠT. .../2020 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA S SPORAZUMOM O IZSTOPU ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA IZ EVROPSKE UNIJE IN EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO
            z dne …
            o določitvi seznama 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu
            SKUPNI ODBOR JE –
            ob upoštevanju Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) ter zlasti člena 171(1) Sporazuma o izstopu,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Skupni odbor na podlagi člena 171(1) Sporazuma o izstopu najpozneje do konca prehodnega obdobja, določenega v skladu s Sporazumom o izstopu, sestavi seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu.

                        (2)

                        Na podlagi člena 171(2) Sporazuma o izstopu, so na seznamu so samo osebe, katerih neodvisnost je nedvomna in ki so ustrezno usposobljene za imenovanje na najvišje sodniške položaje v svoji državi ali ki so priznani pravniki, in ki razpolagajo s posebnim znanjem ali izkušnjami na področju prava Unije in mednarodnega javnega prava. Te osebe niso člani, uradniki ali drugi uslužbenci institucij Unije, vlade države članice ali vlade Združenega kraljestva.

                        (3)

                        Glede na skupni predlog Unije in Združenega kraljestva o petih osebah za mesto predsednika arbitražnega senata in ločene predloge Unije in Združenega kraljestva o po desetih osebah za članstvo v arbitražnem senatu –

                  SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1
               Seznam 25 oseb, pripravljenih in sposobnih biti arbitri v okviru Sporazuma o izstopu, je določen v Prilogi I.

               Člen 2
               Ta sklep začne veljati 1. januarja 2021.

               V …,

                     Za skupni odbor

                     Sopredsednika

               (1)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

            PRILOGA I

               k Sklepu št. .../2020 skupnega odbora

            Predsedniki za arbitražni senat v okviru Sporazuma o izstopu

                        Corinna WISSELS

                        Angelika Helene Anna NUSSBERGER

                        Jan KLUCKA

                        Sir Daniel BETHLEHEM

                        Gabrielle KAUFMANN-KOHLER

                  Redni člani za arbitražni senat v okviru Sporazuma o izstopu

                        EU:

                                    Hubert LEGAL

                                    Helena JÄDERBLOM

                                    Ursula KRIEBAUM

                                    Jan WOUTERS

                                    Christoph Walter HERRMANN

                                    Javier Diez-HOCHLEITNER

                                    Alice GUIMARAES-PUROKOSKI

                                    Barry DOHERTY

                                    Tamara ĆAPETA

                                    Nico SCHRIJVER

                        ZDRUŽENO KRALJESTVO:

                                    Sir Gerald BARLING

                                    Sir Christopher BELLAMY

                                    Zachary DOUGLAS

                                    Sir Patrick ELIAS

                                    Dame Elizabeth GLOSTER

                                    Sir Peter GROSS

                                    Toby LANDAU QC

                                    Dan SAROOSHI QC

                                    Jemima STRATFORD QC

                                    Sir Michael WOOD

                  OSNUTEK DOPISA ZA ZAPISNIK SESTANKA SKUPNEGA ODBORA ZA SPORAZUM O IZSTOPU, XX. DECEMBER 2020, O DOLOČITVI POSTOPKOV ZA IMENOVANJE PRIHODNJIH PREDSEDNIKOV NA SEZNAM PREDSEDNIKOV ARBITRAŽNEGA SENATA V OKVIRU SPORAZUMA O IZSTOPU
            Skupni odbor je danes sprejel seznam 25 oseb, ki so pripravljene in sposobne za članstvo v arbitražnem senatu v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu. Pogodbenici opozarjata, da je bila peta oseba s seznama predsednikov izbrana po žrebanju, ki je potekalo 9. decembra 2020 v prisotnosti predstavnikov obeh pogodbenic.
            Da se zagotovi ravnotežje v daljšem časovnem obdobju, bi se moral uporabiti sistem rotacije, po katerem v primeru, da se mesto, ki ga zaseda predsednik, ki ga je predlaga pogodbenica, katere kandidati zasedajo tri mesta na seznamu petih, izprazni, druga pogodbenica predstavi tri kandidate, med katerimi bo prva pogodbenica v treh delovnih dneh izbrala predsednika, ki bo zapolnil to prosto mesto.
            Kadar se izprazni mesto, ki ga zaseda predsednik, ki ga je predlaga pogodbenica, katere kandidati zasedajo dve mesti na seznamu petih, izprazni, se sistem rotacije ne uporabi in ta pogodbenica predstavi tri kandidate, med katerimi bo prva pogodbenica v treh delovnih dneh izbrala predsednika, ki bo zapolnil to prosto mesto.
            V skladu s tem na seznamu predsednikov nikoli ne bosta manj kot dva predsednika, ki sta ju predlagali obe pogodbenici.
            Skupni odbor bi moral po vsaki zamenjavi, kot je navedeno zgoraj, s sklepom, sprejetim v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu, spremeniti seznam 25 oseb.
            Skupni odbor bo v vsakem primeru seznam 25 oseb pregledal dve leti po začetku veljavnosti danes sprejetega sklepa skupnega odbora. Pogodbenici si bosta po svojih najboljših močeh prizadevali, da med tem pregledom skupaj predlagata seznam petih predsednikov, kot je določeno v Sporazumu o izstopu. Ta seznam bi moral nadomestiti prejšnji seznam najpozneje šest mesecev po začetku pregleda.
            Če med postopkom pregleda ni mogoče doseči dogovora o petem predsedniku, pogodbenica, katere kandidati v tistem trenutku zasedajo dve mesti na seznamu petih, predstavi tri kandidate, med katerimi bo druga pogodbenica v treh dneh izbrala predsednika za zapolnitev tega mesta na seznamu. Skupni odbor po postopku pregleda spremeni seznam 25 oseb s sklepom, sprejetim v skladu s členom 171 Sporazuma o izstopu.
            Vsi kandidati, ki jih pogodbenica predlaga v izbiro drugi pogodbenici v skladu s postopkom iz tega dopisa, morajo izpolnjevati merila iz člena 171 Sporazuma o izstopu, če pa pogodbenica upravičeno meni, da ni tako, si pridržuje pravico, da nasprotuje vključitvi ali imenovanju takega kandidata.

            PRILOGA

               Rezervni seznam kandidatov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot člani Unije v arbitražnem senatu v okviru Sporazuma o izstopu

            Myron NICOLATOS
            Ezio PERILLO
            Vilenas VADAPALAS
            Andreas MÜLLER
            Pierre d’Argent
            Radostin Georgiev PETROV
            Costas CLERIDES
            Antonin MOKRY
            Carri GINTER
            Nikolaos MARKOPOULOS
            Jukka SNELL
            János MARTONYI
            Alessandra PIETROBON
            Ignas VEGELE
            Anita KOVALEVSKA
            Kaj I. HOBER
            Matej AVBELJ


title: Sklep Sveta (EU) 2020/2233 z dne 23. decembra 2020 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada

text:
                  28.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 437/188

         SKLEP SVETA (EU) 2020/2233
         z dne 23. decembra 2020
         o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 20142020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: Notranji sporazum za 11. ERS), in zlasti člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v afriških, karibskih in pacifiških državah (AKP) iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) (v nadaljnjem besedilu: sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev), ni mogoče prevzeti po 31. decembru 2020, razen če Svet na predlog Komisije soglasno odloči drugače.

                     (2)

                     Obstajajo trdni dokazi, da je Sklad za spodbujanje naložb v državah AKP sicer prispeval k ciljem zmanjšanja revščine, vključevanja v svetovno gospodarstvo in trajnostnega razvoja držav AKP, kot je določeno v Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazumu o partnerstvu AKP-EU), vendar svojega prispevka v zvezi s tem ni povečal v največji možni meri. Nadaljnja uporaba vrnjenih dodelitev Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru novega okvira in upravljanja bi lahko privedla do boljših razvojnih rezultatov.

                     (3)

                     Komisija je 14. junija 2018 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: predlog o NDICI), ki določa vzpostavitev Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus (EFSD+) in jamstva za zunanje delovanje, katerima bi lahko države članice dodelile prispevke, ki jih lahko namenijo za začetek ukrepov v posameznih regijah, državah, sektorjih ali obstoječih naložbenih oknih.

                     (4)

                     Odbor veleposlanikov AKP-EU je 4. decembra 2020 sprejel Sklep št. 2/2020 (3) o spremembi Sklepa št. 3/2019 (4) o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, da bi uporabo določb Sporazuma o partnerstvu AKP-EU dodatno podaljšali do 30. novembra 2021 ali do začetka veljavnosti novega Sporazuma AKP-EU (v nadaljnjem besedilu: novi sporazum) ali do začetka začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej. Obdobje iz člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS, v katerem se lahko prevzamejo obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, bi bilo treba podaljšati do 30. junija 2021, da se omogočijo novi prevzemi obveznosti za vrnjene dodelitve v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in nadaljnja podpora državam AKP, dokler instrument za financiranje sosedstva ter razvojnega in mednarodnega sodelovanja, ki se sprejme na podlagi predloga o NDICI (instrument za zunanje financiranje), ne postane v celoti operativen.

                     (5)

                     Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD), vzpostavljen z Uredbo (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (5), velja za zelo pomembnega za naložbene potrebe zajetih regij (podsaharska Afrika in evropsko sosedstvo) ter za prednostne naloge in zaveze Unije.

                     (6)

                     Komisija in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) sta v skupnem sporočilu z dne 9. marca 2020 z naslovom „Za celovito strategijo z Afriko“ (v nadaljnjem besedilu: skupno sporočilo) Unijo pozvala, naj podpre trajnostno rast in delovna mesta po vsej afriški celini. Unija želi med drugim sodelovati z Afriko pri spodbujanju naložb s povečanjem uporabe inovativnih mehanizmov financiranja.

                     (7)

                     Komisija in visoki predstavnik sta v skupnem sporočilu poudarila, da morajo finančni instrumenti spodbujati naložbe z velikim razvojnim učinkom, večinoma v podporo zasebnemu sektorju, v skladu z merili iz sporočila Komisije z dne 13. maja 2014 z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“, in sicer merljivim razvojnim učinkom, dodatnostjo, nevtralnostjo, skupnim interesom in sofinanciranjem, predstavitvenim učinkom ter upoštevanjem socialnih, okoljskih in davčnih standardov.

                     (8)

                     Treba je omogočiti, da vrnjene dodelitve iz tega sklepa pomenijo prispevke v instrument za zunanje financiranje („dodeljeni zunanji namenski prejemki“, kot je določeno v točki (a)(ii) člena 21(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (6)) zaradi financiranja podpore državam AKP v okviru enotnega svežnja ter v skladu s cilji, načeli in upravljanjem instrumenta za zunanje financiranje prek finančnih instrumentov, dejavnosti mešanega financiranja, proračunskih jamstev ali drugih nepovratnih oblik podpore, v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. To bo omogočilo nemoten prehod iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP in kontinuiteta v smislu nabora produktov.

                     (9)

                     Sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev se instrumentu za zunanje financiranje po 31. decembru 2027 ne bi smela več dodeliti kot zunanji namenski prejemki. Brez poseganja v odločitve, ki se sprejmejo v zvezi z naslednjimi večletnimi finančnimi okviri, bodo po tem datumu navedena sredstva prejeli poznejši mehanizmi financiranja, dokler ne bodo izčrpana.

                     (10)

                     Vrnjene dodelitve Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP bi bilo treba glede na celotni predvideni znesek, ki se pričakuje za obdobje 2021-2027, v skladu s programskimi dokumenti vsako leto prenesti kot dodatna sredstva k zadevnim proračunskim vrsticam instrumenta za zunanje financiranje.

                     (11)

                     Komisija bi morala sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjati prek Evropske investicijske banke (EIB), vključno prek EFSD+, da bi čim bolj povečala njihov razvojni učinek in dodatnost, pri tem pa tudi upoštevala vprašanja glede vzdržnosti dolga. Vse dejavnosti bi morale biti v skladu z upravljanjem EFSD+ in načelom „najprej politika“.

                     (12)

                     V skladu s predlogom o NDICI bi morala biti sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, usmerjena predvsem v razvojne instrumente z visokimi finančnimi tveganji, zlasti v financiranje z učinkom, delniške sklade in dejavnosti v najmanj razvitih državah. Cilj dejavnosti bi moral biti čim bolj povečati razvojni učinek.

                     (13)

                     Na podlagi člena 152(4) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (7) se delež Združenega kraljestva v Skladu za spodbujanje naložb v državah AKP v okviru ERS iz zaporednih obdobij ERS Združenemu kraljestvu povrne, ko naložba zapade. Če ni dogovorjeno drugače, se kapitalski delež Združenega kraljestva po koncu obdobja obveznosti 11. ERS ne bi smel prevzeti ponovno ali prenesti v naslednja obdobja –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP se obdobje iz člena 1(5) Notranjega sporazuma za 11. ERS, v katerem se lahko prevzamejo obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada, podaljša do 30. junija 2021 ali do začetka veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zunanje financiranje, kar nastopi pozneje, nikakor pa ne pozneje kot 30. novembra 2021, da se omogoči nov prevzem obveznosti za vrnjene dodelitve v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP.

            Člen 2

               1.   Sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada po 30. juniju 2021, pomenijo prispevke v instrument za zunanje financiranje, in sicer v obliki zunanjih namenskih prejemkov za namen zagotavljanja financiranja prek EIB s proračunskimi jamstvi ter z operacijami mešanega financiranja v okviru EFSD+, jamstva za zunanje delovanje in finančnih instrumentov ali katerih koli drugih nepovratnih oblik podpore v skladu z načeli, cilji in upravljanjem EFSD+.

               2.   Brez poseganja v odločitve, ki se sprejmejo v zvezi z naslednjimi večletnimi finančnimi okviri, po 31. decembru 2027 in do izčrpanja vrnjenih dodelitev sredstva, ki izhajajo iz vrnjenih dodelitev, pomenijo prispevke v poznejše instrumente Unije za zunanje financiranje, ki nadomestijo instrumente za zunanje financiranje.

               3.   V tem sklepu „vrnjene dodelitve“ pomenijo vse prihodke, vključno z dividendami, kapitalskimi dobički, provizijami za jamstvo in obrestmi na posojila, na zneske na vseh računih, odprtih za knjiženje gotovine, ki se hrani v imenu Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP. Pomeni tudi plačila iz zakladniških naložb in povračila, vključno z vračili kapitala, sproščenimi jamstvi in vračili glavnice posojil, ki so posledica dejavnosti v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP. Sredstva, ki izhajajo iz sprostitve vrnjenih dodelitev, se prav tako obravnavajo kot vrnjene dodelitve.

               4.   Za vrnjene dodelitve se uporabljajo veljavna pravila in postopki instrumenta za zunanje financiranje.

            Člen 3
            Prispevki se namenijo državam AKP.

            Člen 4
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
            Uporablja se od 1. januarja 2021, razen člena 2, ki se uporablja od 1. julija 2021 ali od začetka veljavnosti uredbe o vzpostavitvi instrumenta za zunanje financiranje, kar nastopi pozneje.

            V Bruslju, 23. decembra 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

            (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

            (3)  Sklep št. 2/2020 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 4. decembra 2020 o spremembi Sklepa št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (UL L 420, 14.12.2020, str. 32).

            (4)  Sklep št. 3/2019 Odbora veleposlanikov držav AKP-EU z dne 17. decembra 2019 o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (UL L 1, 3.1.2020, str. 3).

            (5)  Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (UL L 249, 27.9.2017, str. 1).

            (6)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

            (7)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/2234 z dne 23. oktobra 2020 o podpisu, v imenu Unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
                  30.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 441/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/2234
         z dne 23. oktobra 2020
         o podpisu, v imenu Unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
         ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 29. junija 2012, del IV (Trgovina) Sporazuma, z izjemo člena 271 Sporazuma, pa se uporablja v skladu s členom 353(4) Sporazuma med Unijo ter Hondurasom, Nikaragvo in Panamo od 1. avgusta 2013, med Unijo ter Kostariko in Salvadorjem od 1. oktobra 2013 ter med Unijo in Gvatemalo od 1. decembra 2013.

                     (2)

                     Svet je 24. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s Srednjo Ameriko za sklenitev protokola k Sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

                     (3)

                     Pogajanja so se uspešno zaključila 27. junija 2019.

                     (4)

                     Protokol bi bilo treba podpisati in uporabljati začasno do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Podpis Protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic, s pridržkom njegove sklenitve (2).

            Člen 2
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.

            Člen 3
            Protokol se začasno uporablja v skladu s členom 12(3) Protokola (3) do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti.

            Člen 4
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 23. oktobra 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               S. SCHULZE

            (1)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

            (2)  Glej stran … tega Uradnega lista.

            (3)  Generalni sekretar Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Protokol začasno uporablja.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/2252 z dne 29 decembra 2020 o podpisu, v imenu Unije,in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov

text:
                  31.12.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 444/2

         SKLEP SVETA (EU) 2020/2252
         z dne 29 decembra 2020
         o podpisu, v imenu Unije,in začasni uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani in Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je 29. marca 2017 na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz Unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo.

                     (2)

                     Svet je 30. januarja 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/135 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu). Sporazum o izstopu je začel veljati 1. februarja 2020.

                     (3)

                     Svet je 25. februarja 2020 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2020/266 (2) o pooblastitvi Komisije za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom. Ta pogajanja so potekala v skladu s pogajalskimi smernicami z dne 25. februarja 2020.

                     (4)

                     Rezultat pogajanj so Sporazum o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o trgovini in sodelovanju), Sporazum med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o varnosti podatkov) ter Sporazum med Vlado Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ter Evropsko skupnostjo za atomsko energijo o sodelovanju na področju varne in miroljubne uporabe jedrske energije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o jedrski energiji).

                     (5)

                     Sporazum o trgovini in sodelovanju vzpostavlja podlago za obsežne odnose med Unijo in Združenim kraljestvom, ki vključuje vzajemne pravice in obveznosti, skupne ukrepe ter posebne postopke. Sporazum o varnosti podatkov je dopolnilni sporazum k Sporazumu o trgovini in sodelovanju, s katerim je neločljivo povezan zlasti v zvezi z datumi začetka uporabe in prenehanja. Sklep o podpisu Sporazuma o trgovini in sodelovanju ter Sporazuma o varnosti podatkov (v nadaljnjem besedilu: Sporazuma) bi zato moral temeljiti na pravni podlagi, ki določa vzpostavitev pridružitve, ki bi Uniji omogočala prevzem obveznosti na vseh področjih, zajetih v Pogodbah.

                     (6)

                     Glede na izjemno in edinstveno naravo Sporazuma o trgovini in sodelovanju, ki je celovit sporazum z državo, ki je izstopila iz Unije, se je Svet odločil uporabiti možnost, da Unija izvaja svojo zunanjo pristojnost glede Združenega kraljestva.

                     (7)

                     Primerno je opredeliti ureditev zastopanja Unije v Partnerskem svetu in odborih, ustanovljenih s Sporazumom o trgovini in sodelovanju. Kot je določeno v členu 17(1) PEU, Komisija zastopa Unijo in izraža stališča Unije, ki jih določi Svet v skladu s Pogodbama. Svet opravlja funkciji oblikovanja politike in usklajevanja, kot je določeno v členu 16(1) PEU, tako da določi stališča, ki se v imenu Unije zastopajo v Partnerskem svetu in odborih, ustanovljenih s Sporazumom o trgovini in partnerstvu. Kadar so Partnerski svet ali odbori, ustanovljeni s Sporazumom o trgovini in sodelovanju, pozvani, naj sprejmejo akte s pravnim učinkom, se stališča, ki se v imenu Unije zastopajo v teh telesih, določijo v skladu s postopkom iz člena 218(9) Pogodbe o delovanje Evropske unije (PDEU).

                     (8)

                     Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da pošlje enega predstavnika, ki kot del delegacije Unije spremlja predstavnika Komisije na sejah Partnerskega sveta in drugih skupnih teles, ustanovljenih s Sporazumom o trgovini in sodelovanju.

                     (9)

                     Da bi Unija lahko sprejela hitre in učinkovite ukrepe za zaščito svojih interesov v skladu s Sporazumom o trgovini in sodelovanju ter dokler se v Uniji ne sprejme in začne veljati poseben zakonodajni akt, ki ureja sprejemanje popravnih ukrepov v okviru Sporazuma o trgovini in sodelovanju, bi morala biti Komisija pooblaščena, da v primeru kršitev nekaterih določb Sporazuma o trgovini in sodelovanju oziroma neizpolnjevanja določenih pogojev, zlasti glede blagovne menjave, enakih konkurenčnih pogojev, cestnega prometa, zračnega prometa, ribištva in programov Unije, kot je določeno v Sporazumu o trgovini in sodelovanju, sprejme popravne ukrepe, kot je začasna opustitev obveznosti iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju ali katerega koli dopolnilnega sporazuma, ter da sprejme popravne ukrepe, izravnalne ukrepe in protiukrepe. Komisija bi morala v celoti in pravočasno obvestiti Svet, da namerava sprejeti take ukrepe, da se omogoči smotrna izmenjava mnenj v Svetu. Komisija bi morala v čim večji meri upoštevati izražena mnenja. Ena ali več držav članic lahko od Komisije zahteva, da sprejme takšne ukrepe. Če Komisija takšni zahtevi ne ugodi, bi morala Svet pravočasno obvestiti o svojih razlogih.

                     (10)

                     Da bi se Unija lahko pravočasno odzvala v primeru, ko ustrezni pogoji niso več izpolnjeni, bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejetje nekaterih odločitev o začasni ukinitvi ugodnosti, dodeljenih Združenemu kraljestvu v okviru Priloge o ekoloških proizvodih in Priloge o zdravilih. Komisija bi morala v celoti in pravočasno obvestiti Svet, da namerava sprejeti take ukrepe, da se omogoči smotrna izmenjava mnenj v Svetu. Komisija bi morala v čim večji meri upoštevati izražena mnenja. Ena ali več držav članic lahko od Komisije zahteva, da sprejme takšne ukrepe. Če Komisija takšni zahtevi ne ugodi, bi morala Svet pravočasno obvestiti o svojih razlogih.

                     (11)

                     Kadar mora Unija ukrepati, da zagotovi skladnost s Sporazumoma, se takšni ukrepi sprejmejo v skladu s Pogodbami, ob upoštevanju meja pristojnosti, podeljenih posameznim institucijam Unije. Zato mora biti Komisija tista, ki Združenemu kraljestvu zagotovi informacije ali uradna obvestila, ki se zahtevajo v Sporazumih, razen kadar se Sporazuma nanašata na druge specifične institucije, organe, urade in agencije Unije, ter se z Združenim kraljestvom posvetuje o specifičnih zadevah. Komisija tudi zastopa Unijo pred arbitražnim razsodiščem, kadar je spor predložen v arbitražo v skladu s Sporazumom o trgovini in sodelovanju. V skladu z dolžnostjo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU se Komisija predhodno posvetuje s Svetom, na primer tako, da mu predloži glavne točke, ki jih namerava Unija predložiti arbitražnemu razsodišču, in v čim večji meri upošteva pripombe, ki jih da Svet.

                     (12)

                     Sporazum o trgovini in sodelovanju ne izključuje možnosti, da države članice pod določenimi pogoji z Združenim kraljestvom sklepajo dvostranske dogovore ali sporazume o specifičnih zadevah, ki jih zajema Sporazum o trgovini in sodelovanju, na področjih zračnega prometa, upravnega sodelovanja na področju carin in DDV ter socialne varnosti.

                     (13)

                     Zato bi bilo treba določiti okvir, ki bi ga države članice morale spoštovati, kadar se odločijo za sklepanje dvostranskih dogovorov ali sporazumov z Združenim kraljestvom na področjih zračnega prometa, upravnega sodelovanja na področju carin in DDV ter socialne varnosti, vključno s pogoji in postopkom, v skladu s katerimi se države članice pogajajo o takšnih dvostranskih dogovorih ali sporazumih in jih sklepajo, in sicer tako, da se zagotovita njihova združljivost z namenom Sporazuma o trgovini in sodelovanju in s pravom Unije ter upoštevanje notranjega trga in širših interesov Unije. Poleg tega bi morale države članice, ki se nameravajo z Združenim kraljestvom pogajati o dvostranskih sporazumih in jih sklepati na področjih, ki jih Sporazum o trgovini in sodelovanju ne zajema, ob doslednem spoštovanju načela lojalnega sodelovanja o svojih namerah in napredku pogajanj obveščati Komisijo.

                     (14)

                     Treba je opozoriti, da se v skladu s členom FINPROV.1(3) Sporazuma o trgovini in sodelovanju in v skladu z izjavo Evropskega sveta in Evropske komisije o ozemeljskem področju uporabe prihodnjih sporazumov, vključeno v zapisnik zasedanja Evropskega sveta z dne 25. novembra 2018, Sporazum o trgovini in sodelovanju ne uporablja za Gibraltar in nima nobenega učinka na zadevnem ozemlju. Kot je predvideno v navedeni izjavi Evropskega sveta in Komisije, „to ne izključuje možnosti ločenih sporazumov med Unijo in Združenim kraljestvom glede Gibraltarja“ ter „brez poseganja v pristojnosti Unije in ob polnem spoštovanju ozemeljske celovitosti njenih držav članic, kot jo zagotavlja člen 4(2) Pogodbe o Evropski uniji, bo za takšne ločene sporazume potrebno predhodno soglasje Kraljevine Španije“.

                     (15)

                     Izvajanje pristojnosti Unije prek Sporazuma o trgovini in partnerstvu ne posega v ustrezne pristojnosti Unije in držav članic v zvezi s katerimi koli tekočimi ali prihodnjimi pogajanji o mednarodnih sporazumih s katero koli drugo tretjo državo, njihovim podpisom ali sklepanjem ali v zvezi s katerimi koli prihodnjimi pogajanji o dopolnilnih sporazumih iz člena COMPROV.2 [Dopolnilni sporazumi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju, njihovim podpisom in sklepanjem.

                     (16)

                     Združeno kraljestvo je kot država, ki je izstopila iz Unije, v odnosu do Unije v drugačnem in izjemnem položaju v primerjavi z drugimi tretjimi državami, s katerimi je Unija izpogajala in sklenila sporazume. V skladu s Sporazumom o izstopu se pravo Unije v prehodnem obdobju uporablja za Združeno kraljestvo in v njem, zato je ob izteku tega obdobja podlaga za sodelovanje z državami članicami Unije na zelo visoki ravni, predvsem na področjih notranjega trga, skupne ribiške politike ter svobode, pravice in varnosti. Prehodno obdobje se bo izteklo 31. decembra 2020, po tem datumu pa bo na podlagi določb glede drugih vprašanj ločitve iz Sporazuma o izstopu zagotovljen nemoten zaključek tega sodelovanja na več področjih. Če Sporazuma ne bi začela veljati s 1. januarjem 2021, bi se sodelovanje med Unijo in Združenim kraljestvom znižalo na raven, ki ni ne zaželena ne v interesu Unije, kar bi povzročilo motnje v odnosih med Unijo in Združenim kraljestvom. Takšne motnje se lahko omejijo z začasno uporabo Sporazumov.

                     (17)

                     Glede na izjemen položaj Združenega kraljestva v odnosu do Unije, nujnost zadeve zaradi prehodnega obdobja, ki se konča 31. decembra 2020, in potrebo, da se Evropskemu parlamentu in Svetu da na voljo dovolj časa za ustrezno preučitev predvidenega sklepa o sklenitvi Sporazumov in besedil Sporazumov, bi bilo treba do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njune veljavnosti, Sporazuma uporabljati začasno.

                     (18)

                     Zaradi zelo poznega zaključka pogajanj o Sporazumih, zgolj sedem dni pred koncem prehodnega obdobja, ni bilo mogoče opraviti končnega pravno-lingvističnega pregleda besedil Sporazumov pred njunim podpisom. Pogodbenici bi zato morali takoj po podpisu Sporazumov pričeti s končnim pravno-lingvističnim pregledom besedil Sporazumov v vseh 24 verodostojnih jezikih. Ta pravno-lingvistični pregled bi bilo treba pravočasno zaključiti. Pogodbenici bi morali nato z izmenjavo diplomatskih not ta pregledana besedila Sporazumov v vseh teh jezikih določiti kot verodostojna in dokončna. Ta revidirana besedila bi morala nadomestiti ab initio podpisani različici Sporazumov.

                     (19)

                     Sporazuma bi bilo treba podpisati, priložene izjave in uradno obvestilo pa odobriti v imenu Unije.

                     (20)

                     Za podpis Sporazuma o trgovini in sodelovanju glede zadev, ki spadajo v okvir Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom), se uporabi ločen postopek –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani glede zadev, ki ne spadajo v okvir Pogodbe Euratom, se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

               2.   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska o varnostnih postopkih za izmenjavo in varovanje tajnih podatkov se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

               3.   Besedili Sporazumov sta priloženi temu sklepu.

            Člen 2

               1.   Komisija zastopa Unijo v Partnerskem svetu, Odboru za trgovinsko partnerstvo, specializiranih odborih za trgovino in specializiranih odborih, ustanovljenih na podlagi členov INST.1 [Partnerski svet] in INST.2 [Odbori] Sporazuma o trgovini in partnerstvu, pa tudi v vseh dodatnih specializiranih odborih za trgovino ali specializiranih odborih, ki se ustanovijo v skladu s točko (g) odstavka 4 člena INST.1 [Partnerski svet] Sporazuma o trgovini in partnerstvu ali točko (g) odstavka 2 člena INST.2 [Odbori] Sporazuma o trgovini in partnerstvu.
               Vsaka država članica ima možnost, da pošlje enega predstavnika, ki kot del delegacije Unije spremlja predstavnika Komisije na sejah Partnerskega sveta in drugih skupnih teles, ustanovljenih s Sporazumom o trgovini in sodelovanju.

               2.   Da bi Svet lahko v celoti opravljal funkcije oblikovanja politike, usklajevanja in odločanja v skladu s Pogodbami, zlasti z določitvijo stališč, ki se v imenu Unije zastopajo v Partnerskem svetu, Odboru za trgovinsko partnerstvo, specializiranih odborih za trgovino in specializiranih odborih, Komisija zagotovi, da Svet prejme vse informacije in dokumente, povezane s katero koli sejo navedenih skupnih teles ali katerim koli aktom, ki naj bi se sprejel po pisnem postopku, dovolj zgodaj pred zadevno sejo ali uporabo pisnega postopka, v vsakem primeru pa najpozneje osem delovnih dni pred zadevno sejo ali uporabo pisnega postopka.
               Svet se tudi pravočasno obvesti o razpravah in izidu sej Partnerskega sveta, Odbora za trgovinsko partnerstvo, specializiranih odborov za trgovino in specializiranih odborov ter o uporabi pisnega postopka ter prejme osnutek zapisnika in vse dokumente v zvezi s takimi sejami ali uporabo postopka.

               3.   Evropskemu parlamentu se omogoči, da v celotnem postopku izvršuje vse svoje institucionalne pristojnosti v skladu s Pogodbama.

               4.   V obdobju petih let od 1. januarja 2021 Komisija letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju in uporabi Sporazuma o trgovini in sodelovanju.

            Člen 3

               1.   Dokler v Uniji ne začne veljati poseben zakonodajni akt, ki ureja sprejetje ukrepov iz točk (a) do (i) spodaj, Komisija v skladu s pogoji iz ustreznih določb Sporazuma o trgovini in sodelovanju sprejme vse sklepe Unije za sprejetje takih ukrepov, kar zadeva:

                           (a)

                           začasno opustitev ustrezne preferencialne obravnave zadevnih proizvodov iz člena GOODS.19 [Ukrepi v primeru kršitev ali obida carinske zakonodaje] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (b)

                           uporabo popravnih ukrepov in začasno opustitev obveznosti iz člena LPFOFCSD.3.12 [Popravni ukrepi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (c)

                           uporabo izravnalnih ukrepov in protiukrepov iz člena LPFOFCSD.9.4 [Izravnava] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (d)

                           uporabo popravnih ukrepov iz člena ROAD.11 [Popravni ukrepi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (e)

                           izravnalne ukrepe iz člena FISH.9 [Izravnalni ukrepi v primeru odprave ali zmanjšanja dostopa] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (f)

                           uporabo popravnih ukrepov iz člena FISH.14 [Popravni ukrepi in reševanje sporov] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (g)

                           začasno prekinitev ali prenehanje sodelovanja Združenega kraljestva v programih Unije iz člena UNPRO.3.1 [Začasna prekinitev sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije] in člena UNPRO.3.20: [Prenehanje sodelovanja Združenega kraljestva v programu Unije s strani Evropske unije] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (h)

                           ponudbo ali sprejetje začasnega nadomestila ali začasno opustitev obveznosti v primeru izpolnjevanja odločitve na podlagi arbitraže ali postopka v okviru strokovnega odbora v skladu s členom INST.24 [Začasni popravni ukrepi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju, razen v primerih, določenih v Uredbi (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (3);

                           (i)

                           zaščitne ukrepe in izravnalne ukrepe iz člena INST.36 [Zaščitni ukrepi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju.

               2.   Komisija v celoti in pravočasno obvesti Svet o tem, da namerava sprejeti ukrepe iz odstavka 1, da se omogoči smotrna izmenjava mnenj v Svetu. Komisija v čim večji meri upošteva izražena mnenja. Komisija po potrebi obvesti tudi Evropski parlament.

               3.   Država članica ali države članice, ki imajo konkretne pomisleke, lahko od Komisije zahtevajo, da sprejme ukrepe iz odstavka 1. Če Komisija taki zahtevi ne ugodi, o razlogih za to pravočasno obvesti Svet.

               4.   Komisija lahko sprejme tudi ukrepe za ponovno vzpostavitev pravic in obveznosti, ki izhajajo iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju, kot so obstajale pred sprejetjem ukrepov iz odstavka 1. Smiselno se uporabita odstavka 2 in 3.

               5.   Pred sprejetjem posebnega zakonodajnega akta, ki ureja sprejetje ukrepov iz odstavka 1, Svet opravi pregled ureditev, določenih v tem členu.

            Člen 4
            Kadar ena ali več držav članic opozori na resne težave pri izvajanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju, zlasti glede ribištva, Komisija to zahtevo prednostno preuči in v zvezi s tem po potrebi skliče Partnerski svet, v skladu z določbami iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju. Kadar ni bilo mogoče najti zadovoljive rešitve, se zadeva v najkrajšem možnem času obravnava v okviru pregledov, določenih v Sporazumu o trgovini in sodelovanju. Kadar te težave še vedno obstajajo, se sprejmejo potrebni koraki za pogajanja o sporazumu glede potrebnih sprememb Sporazuma o trgovini in sodelovanju ter za sklenitev takega sporazuma.

            Člen 5

               1.   Komisija je pooblaščena, da v imenu Unije sprejme morebitno odločitev, s katero:

                           (a)

                           potrdi ali začasno prekliče priznanje enakovrednosti, in sicer na podlagi ponovne ocene enakovrednosti, ki se opravi do 31. decembra 2023, v skladu z odstavkom 3 člena 3 [Priznavanje enakovrednosti] Priloge TBT-4 [Ekološki proizvodi] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju;

                           (b)

                           začasno prekliče priznanje enakovrednosti v skladu z odstavkoma 5 in 6 člena 3 [Priznavanje enakovrednosti] Priloge TBT-4 [Ekološki proizvodi] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju;

                           (c)

                           sprejme uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, ki jih je organ Združenega kraljestva izdal za proizvodne obrate, ki se nahajajo zunaj ozemlja organa izdajatelja, ter določi pogoje, pod katerimi Unija sprejme te uradne dokumente o dobri proizvodni praksi, v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena 5 [Priznavanje inšpekcij] Priloge TBT-2 [Zdravila] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju;

                           (d)

                           sprejme vse potrebne izvedbene ureditve za izmenjavo uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi z organom Združenega kraljestva v skladu s členom 6 [Izmenjava uradnih dokumentov o dobri proizvodni praksi] iz Priloge TBT-2 [Zdravila] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju ter za izmenjavo informacij z organom Združenega kraljestva o inšpekcijah v proizvodnih obratih v skladu s členom 7 [Zaščitni ukrepi] navedene priloge;

                           (e)

                           začasno prekliče priznanje inšpekcij ali sprejetje uradnih dokumentov o dobrih proizvodnih praksah, ki jih je izdalo Združeno kraljestvo, in Združeno kraljestvo obvesti, da namerava uporabiti člen 9 [Začasni preklic] Priloge TBT-2 [Zdravila] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju, ter začne posvetovanje z Združenim kraljestvom v skladu z odstavkom 3 člena 8 [Spremembe veljavne zakonodaje] navedene priloge;

                           (f)

                           za vse ali za nekatere proizvode s seznama iz Dodatka C k Prilogi TBT-2 [Zdravila] k Sporazumu o trgovini in sodelovanju začasno – v celoti ali deloma – prekliče priznanje inšpekcij ali sprejetje uradnih dokumentov o dobrih proizvodnih praksah druge strani v skladu z odstavkom 1 člena 9 [Začasni preklic] navedene priloge .

               2.   Uporabljajo se odstavki 2, 3 in 4 člena 3.

            Člen 6

               1.   Države članice so pooblaščene za pogajanja, podpis in sklepanje dogovorov iz odstavka 4 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Sporazuma o trgovini in sodelovanju pod naslednjimi pogoji:

                           (a)

                           ti dogovori se sklenejo izključno za namen, določen v odstavku 4 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Sporazuma o trgovini in sodelovanju, in v skladu z njegovimi pogoji, ter ne urejajo nobenih drugih zadev, ne glede na to, ali te zadeve spadajo v področje uporabe naslova I razdelka dve dela dve [Zračni promet] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (b)

                           ti dogovori ne diskriminirajo med letalskimi prevozniki Unije.

                     Uporablja se postopek iz člena 8 tega sklepa.

               2.   Države članice so pooblaščene za izdajo dovoljenj iz odstavka 9 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Sporazuma o trgovini in sodelovanju v skladu z njegovimi pogoji in v skladu z veljavnimi določbami prava Unije in nacionalnega prava. Pri izdaji teh dovoljenj države članice ne diskriminirajo med letalskimi prevozniki Unije.

               3.   Države članice so pooblaščene za pogajanja, podpis in sklepanje dogovorov iz odstavka 9 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Sporazuma o trgovini in sodelovanju pod naslednjimi pogoji:

                           (a)

                           ti dogovori se sklenejo izključno za namen, določen v odstavku 9 člena AIRTRN.3 [Prometne pravice] Sporazuma o trgovini in sodelovanju, in v skladu z njegovimi pogoji, ter ne urejajo nobenih drugih zadev, ne glede na to, ali te zadeve spadajo v področje uporabe naslova I razdelka dve dela dve [Zračni promet] Sporazuma o trgovini in sodelovanju;

                           (b)

                           ti dogovori ne diskriminirajo med letalskimi prevozniki Unije.

                     Uporablja se postopek iz člena 8 tega sklepa.

            Člen 7
            Države članice so pooblaščene za pogajanja, podpis in sklepanje dvostranskih sporazumov z Združenim kraljestvom v skladu s členom 41 Protokola o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost ter o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki in carinami ali na področju usklajevanja socialne varnosti glede zadev, ki niso zajete v Protokolu o usklajevanju socialne varnosti, pod naslednjimi pogoji:

                        (a)

                        predvideni sporazum je združljiv z določbami iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju ali delovanjem notranjega trga in navedenega delovanja ne sme ogrožati;

                        (b)

                        predvideni sporazum je združljiv s pravom Unije in ne sme ogrožati doseganja cilja zunanjega delovanja Unije na zadevnem področju ali kako drugače škodovati interesom Unije;

                        (c)

                        predvideni sporazum je v skladu z načelom nediskriminacije na podlagi državljanstva, zapisanim v PDEU.

                  Uporablja se postopek iz člena 8 tega sklepa.

            Člen 8

               1.   Vsaka država članica, ki se namerava pogajati o dvostranskem dogovoru iz člena 6(1) in (3) ali dvostranskem sporazumu iz člena 7, obvešča Komisijo o pogajanjih z Združenim kraljestvom o takih dogovorih ali sporazumih in po potrebi povabi Komisijo, da v pogajanjih sodeluje kot opazovalka.

               2.   Po zaključku pogajanj zadevna država članica Komisiji predloži osnutek dogovora ali sporazuma. Komisija o tem brez odlašanja obvesti Evropski parlament in Svet.

               3.   Komisija najpozneje v treh mesecih od prejema osnutka dogovora ali sporazuma sprejme odločitev o tem, ali so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka člena 6(1) ali (3) oziroma člena 7. Če Komisija odloči, da so ti pogoji izpolnjeni, lahko zadevna država članica podpiše in sklene zadevni dogovor ali sporazum.

               4.   Zadevna država članica predloži Komisiji kopijo dogovora ali sporazuma v enem mesecu od začetka njegove veljavnosti ali, če naj bi se dogovor ali sporazum uporabljal začasno, v enem mesecu od začetka njegove začasne uporabe.

            Člen 9
            Države članice, ki se nameravajo z Združenim kraljestvom pogajati o dvostranskih sporazumih na področjih, ki jih Sporazum o trgovini in sodelovanju ne zajema, ter te sporazume skleniti, ob doslednem spoštovanju načela lojalnega sodelovanja o svojih namerah in napredku pogajanj pravočasno obvestijo Komisijo.

            Člen 10
            Izvajanje pristojnosti Unije prek Sporazuma o trgovini in partnerstvu ne posega v ustrezne pristojnosti Unije in držav članic v zvezi s katerimi koli tekočimi ali prihodnjimi pogajanji o mednarodnih sporazumih s katero koli drugo tretjo državo, njihovim podpisom ali sklepanjem ali v zvezi s katerimi koli prihodnjimi pogajanji o dopolnilnih sporazumih iz člena COMPROV.2 [Dopolnilni sporazumi] Sporazuma o trgovini in sodelovanju, njihovim podpisom in sklepanjem.

            Člen 11
            Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazumov v imenu Unije.

            Člen 12

               1.   S pridržkom vzajemnosti se Sporazuma začasno uporabljata od 1. januarja 2021 do zaključka postopkov, potrebnih za začetek njune veljavnosti.

               2.   Unija Združeno kraljestvo uradno obvesti o izpolnitvi notranjih zahtev in zaključku postopkov Unije, potrebnih za začasno uporabo, pod pogojem, da je Združeno kraljestvo pred datumom iz odstavka 1 Unijo uradno obvestilo o izpolnitvi svojih notranjih zahtev in zaključku svojih postopkov, potrebnih za začasno uporabo.

               3.   Za različice Sporazuma v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku se opravi končni pravno-lingvistični pregled.
               Jezikovne različice po pravno-lingvističnem pregledu iz prvega pododstavka se določijo kot verodostojne in dokončne z izmenjavo diplomatskih not z Združenim kraljestvom.
               Verodostojna in dokončna besedila iz drugega pododstavka nadomestijo ab initio podpisani različici Sporazumov.

               4.   Predsednik Evropskega sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2 in izroči diplomatsko noto iz drugega pododstavka odstavka 3.

            Člen 13
            Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo ali uradna obvestila iz Sporazuma o trgovini in sodelovanju ter člena 19 Sporazuma o varnosti podatkov.

            Člen 14
            Izjave in uradno obvestilo, priloženi temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.

            Člen 15
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 29 decembra 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               M. ROTH

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

            (2)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (UL L 58, 27.2.2020, str. 53).

            (3)  Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 189, 27.6.2014, str. 50).