title: Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/13/2008 z dne 29. julija 2008 o spremembah Sklepa BiH/1/2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini in Sklepa BiH/3/2004 o vzpostavitvi Odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

text:
               4.9.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 237/90

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BiH/13/2008
   z dne 29. julija 2008
   o spremembah Sklepa BiH/1/2004 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini in Sklepa BiH/3/2004 o vzpostavitvi Odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini
   (2008/712/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Politični in varnostni odbor je 21. septembra 2004 sprejel Sklep BiH/1/2004 (1) in 29. septembra 2004 Sklep BiH/3/2004 (2).

               (2)

               Potem ko so bili Honduras, Gvatemala, Salvador in Dominikanska republika povabljeni k sodelovanju v operaciji ALTHEA, je predsednik Vrhovnega sveta Konference oboroženih sil Srednje Amerike (CFAC – Conferência das Forças Armadas da América Central) v pismu z dne 2. aprila 2008 ponudil prispevek v imenu teh štirih držav.

               (3)

               Na podlagi priporočil poveljnika operacije EU in Vojaškega odbora Evropske unije glede njihovega prispevka bi bilo treba prispevek Hondurasa, Gvatemale, Salvadorja in Dominikanske republike sprejeti.

               (4)

               Zaradi umika prispevka Kanade, Maroka, Nove Zelandije in Norveške ter pristopa Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je treba priloge Sklepov BiH/1/2004 in BiH/3/2004 še dodatno revidirati.

               (5)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, priloženem Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju odločitev in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo. Zato Danska ne sodeluje pri financiranju te operacije.

               (6)

               Evropski svet je na zasedanju 12 in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sprejel izjavo, ki poudarja, da se bo ureditev „Berlin plus“ in njeno izvajanje uporabljalo le za tiste države članice EU, ki so hkrati tudi članice NATA, ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so torej z NATOM sklenile dvostranske varnostne sporazume –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Priloga Sklepa BiH/1/2004 se nadomesti z naslednjim besedilom:

         „PRILOGA
         SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 1

                     —

                     Albanija

                     —

                     Argentina

                     —

                     Čile

                     —

                     Dominikanska republika

                     —

                     Salvador

                     —

                     Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

                     —

                     Gvatemala

                     —

                     Honduras

                     —

                     Švica

                     —

                     Turčija“.

   Člen 2
   Priloga Sklepa BiH/3/2004 se nadomesti z naslednjim besedilom:

         „PRILOGA
         SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 3(1)

                     —

                     Albanija

                     —

                     Argentina

                     —

                     Čile

                     —

                     Dominikanska republika

                     —

                     Salvador

                     —

                     Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

                     —

                     Gvatemala

                     —

                     Honduras

                     —

                     Švica

                     —

                     Turčija“.

   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 29. julija 2008

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednica

         C. ROGER

      (1)  UL L 324, 27.10.2004, str. 20.

      (2)  UL L 325, 28.10.2004, str. 64.


title: Sklep Komisije z dne 26. oktobra 2015 o priznanju Ministrstva za okolje Vlade Nunavuta v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1850 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev

text:
               27.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 355/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 26. oktobra 2015
   o priznanju Ministrstva za okolje Vlade Nunavuta v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1850 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev
   (2015/C 355/04)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/1850 z dne 13. oktobra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (1) inzlasti člena 3(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 (2) določa pogoje, pod katerimi se lahko na trg EU dajejo izdelki iz tjulnjev, ki izvirajo iz lova s strani Eskimov ali drugih avtohtonih skupnosti, in izdelki iz tjulnjev, ki izvirajo iz upravljanja morskih virov.

               (2)

               Vsakič, ko se tovrstni izdelki dajo na trg, mora izdelke spremljati potrdilo, ki ga izda priznani organ in ki potrjuje, da so pogoji iz Uredbe (EU) št. 737/2010 izpolnjeni.

               (3)

               Komisija je 30. julija 2015 sprejela Sklep (3) o priznanju Ministrstva za okolje Vlade Nunavuta v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 737/2010.

               (4)

               Uredba (EU) 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je spremenila člen 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ki določa pogoje, pod katerimi se lahko na trg Unije dajo izdelki iz tjulnjev, ki izvirajo iz lova s strani Eskimov ali drugih avtohtonih skupnosti.

               (5)

               Uredba (EU) 2015/1775 je razveljavila Uredbo (EU) št. 737/2010 z učinkom od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2015/1850.

               (6)

               Komisija je 12. oktobra 2015 z Ministrstva za okolje Vlade Nunavuta prejela zahtevek s priloženimi dokumentarnimi dokazili, datiran z 9. oktobrom, za ponovno odobritev tega ministrstva kot priznanega organa glede na spremembo člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009.

               (7)

               Komisija je po opravljeni oceni predloženih dokumentarnih dokazil, s katero je želela ugotoviti, ali so bile izpolnjene zahteve za priznanje organov v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1850 glede na spremembo člena 3 Uredbe (ES) št. 1007/2009, prepričana, da Ministrstvo za okolje Vlade Nunavuta izpolnjuje zahteve iz člena 3(1)(b) in (e) Izvedbene uredbe (EU) 2015/1850.

               (8)

               Ministrstvu za okolje Vlade Nunavuta bi bilo zato treba odobriti zahtevano priznanje –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ministrstvo za okolje Vlade Nunavuta se prizna v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) 2015/1850.
   Člen 2
   Generalni direktor Generalnega direktorata za okolje mora zagotoviti, da bo vložnik zahtevka obveščen o tem sklepu in da se vsebina tega sklepa nemudoma objavi na spletnem mestu Komisije.

      V Bruslju, 26. oktobra 2015

            Za Komisijo

         Karmenu VELLA

            Član Komisije

      (1)  UL L 271, 16.10.2015, str. 1.

      (2)  Uredba Komisije (EU) št. 737/2010 z dne 10. avgusta 2010 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (UL L 216, 17.8.2010, str. 1).

      (3)  http://ec.europa.eu/environment/biodiversity/animal_welfare/seals/pdf/c_2015_5253_en.pdf.

      (4)  Uredba (EU) 2015/1775 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1007/2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev in razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 737/2010 (UL L 262, 7.10.2015, str. 1).

      (5)  Uredba (ES) št. 1007/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o trgovini z izdelki iz tjulnjev (UL L 286, 31.10.2009, str. 36).


title: Sklep Komisije z dne 19. oktobra 2015 o ustanovitvi skupine izvedencev za boj proti ponarejanju kovancev za področje politike in zakonodaje Komisije glede zaščite eurokovancev proti ponarejanju

text:
               20.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 347/4

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 19. oktobra 2015
   o ustanovitvi skupine izvedencev za boj proti ponarejanju kovancev za področje politike in zakonodaje Komisije glede zaščite eurokovancev proti ponarejanju
   (2015/C 347/05)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Komisije (EU) 2015/512 (1) določa, da je Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (v nadaljnjem besedilu: generalni direktorat) pristojen za naloge v zvezi s pobudami Komisije za zakonske in podzakonske akte s ciljem zaščite eura proti ponarejanju in podpore na tem področju prek usposabljanja in tehnične pomoči. Za uskladitev potrebnih ukrepov za zaščito eurokovancev proti ponarejanju mora Komisija zaprositi za pomoč izvedence v svetovalnem organu (2).

               (2)

               Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov na področju zaščite eurokovancev proti ponarejanju ter opredeliti njene naloge in sestavo.

               (3)

               Skupina bi morala pomagati Komisiji pri pripravi zakonodaje ali opredelitvi politike ter bi prispevala strokovno znanje pri pripravi izvedbenih ukrepov za zaščito eurokovancev proti ponarejanju. Skupina bi prav tako morala vzpostaviti sodelovanje med javnimi organi, ki se ukvarjajo z zaščito eura proti ponarejanju.

               (4)

               Skupino bi morali sestavljati izvedenci iz organov držav članic, evropske centralne banke (ECB) in Europola.

               (5)

               Za člane skupine bi bilo treba določiti pravila o razkrivanju informacij.

               (6)

               Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 (3) Evropskega parlamenta in Sveta. Primerno je določiti obdobje uporabe tega sklepa. Komisija bo pravočasno proučila, ali bi bilo podaljšanje priporočljivo –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Vsebina
   Ustanovi se skupina izvedencev za boj proti ponarejanju kovancev (CCEG) v okviru Komisije.
   Člen 2
   Naloga
   Naloge skupine CCEG so:

               (a)

               pomagati Komisiji pri pripravi zakonodajnih predlogov ali delegiranih aktov ali pobud politike za zaščito eurokovancev proti ponarejanju;

               (b)

               vzpostaviti sodelovanje med vodilnimi nacionalnih analitskih centrov za kovance (CNAC), ustanovljenimi v skladu s členom 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1338/2001 (4), Komisijo, Evropskim tehničnim in znanstvenim centrom (ETSC) (5), Evropsko centralno banko (ECB) in Europolom pri zadevah v zvezi s pobudami politike in ukrepi za oblikovanje učinkovite strategije proti ponarejanju;

               (c)

               zagotavljati nasvete in strokovno znanje Komisiji za izvajanje zakonodaje, programov in politik Unije, zlasti v zvezi z Uredbo (EU) št. 1210/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6);

               (d)

               izmenjevati izkušnje in oblikovati dobre prakse za zaščito eurokovancev proti ponarejanju;

               (e)

               izboljšati ozaveščenost javnih organov, ki se ukvarjajo z zaščito eura proti ponarejanju, glede prihodnjih groženj ter spremljati izvajanje učinkovitih represivnih ukrepov za politično strategijo proti ponarejanju;

               (f)

               spodbujati pobude za usposabljanje za zaščito eurokovancev proti ponarejanju;

               (g)

               spodbujati in razvijati študije ali tehnično podporo za lažje odkrivanje dejavnosti ponarejanja;

               (h)

               razpravljati o vprašanjih, povezanih s tehničnimi specifikacijami ponarejenih eurokovancev in varnostnimi značilnostmi za zaščito eurokovancev proti ponarejanju.

         Člen 3
   Posvetovanje
   Komisija se lahko posvetuje s CCEG o vseh vprašanjih v zvezi z zaščito eurokovancev proti ponarejanju.
   Člen 4
   Članstvo – imenovanje
   1.   Člani so CNAC držav članic, ECB in Europol.
   2.   Člani Komisiji sporočijo svoje imenovane predstavnike in njihove namestnike.
   3.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Način delovanja
   1.   Pristojna služba Komisije imenuje predsednika skupine.
   2.   S privoljenjem pristojne službe Komisije lahko CCEG ustanovi podskupine za preučevanje posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi skupina.
   3.   Komisija lahko začasno povabi strokovnjake s posebnim znanjem o določeni zadevi na dnevnem redu, ki niso člani CCEG, da sodelujejo pri delu skupine ali podskupine. Poleg tega lahko predstavnik Komisije podeli status opazovalca posameznikom, organizacijam v skladu z določbo 8(3) horizontalnih pravil o strokovnih skupinah (7) ter državam kandidatkam.
   4.   Člani CCEG in njihovi predstavniki ter tudi povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti iz Pogodb in njihovih izvedbenih pravil ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz sklepov Komisije (EU, Euratom) 2015/443/ES (8) in (EU, Euratom) 2015/444 (9). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse potrebne ukrepe.
   5.   Sestanki CCEG potekajo v prostorih Komisije, razen sestankov podskupin, ki lahko potekajo izven prostorov Komisije. Komisija zagotovi tajniške storitve.
   6.   CCEG sprejme poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine.
   7.   Komisija objavi vse zadevne dokumente o dejavnostih CCEG, vključno z dnevnimi redi, zapisniki in prispevki sodelujočih, in sicer tako, da jih vključi v register strokovnih skupin Komisije ali podobnih subjektov ali prek povezave iz registra na posebno spletišče, kjer so na voljo ti dokumenti. Zadevni dokumenti se ne objavijo, kadar bi razkritje dokumenta oslabilo varstvo javnega interesa ali zasebnosti posameznika, kot je opredeljeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (10).
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Udeleženci, ki sodelujejo pri dejavnostih CCEG ali njenih podskupin, za svoje storitve niso plačani.
   2.   Potne stroške članov, ki nastanejo z dejavnostmi CCEG, povrne Komisija v skladu s svojimi veljavnimi predpisi. Potni stroški in dnevnice se na enak način povrnejo članom podskupin.
   3.   Stroški iz odstavka 2 se povrnejo v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.
   Člen 7
   Uporaba
   Ta sklep se uporablja od dneva sprejetja do 31. decembra 2025.

      V Bruslju, 19. oktobra 2015

            Za Komisijo

         Pierre MOSCOVICI

            Član Komisije

      (1)  Sklep Komisije (EU) 2015/512 z dne 25. marca 2015 o spremembi Sklepa 1999/352/ES, ESPJ, Euratom o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 81, 26.3.2015, str. 4).

      (2)  V skladu s členom 4 Odločbe Komisije 2005/37/ES z dne 29. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropskega tehničnega in znanstvenega centra (ETSC) mora Komisija prek rednih sestankov izvedencev za boj proti ponarejanju kovancev usklajevati dejavnosti za zaščito eurokovancev proti ponarejanju (UL L 19, 21.1.2005, str. 73).

      (3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (4)  Uredba Sveta (ES) št. 1338/2001 z dne 28. junija 2001 o določitvi ukrepov, potrebnih za zaščito eura pred ponarejanjem (UL L 181, 4.7.2001, str. 6).

      (5)  Odločba Sveta št. 2003/861/ES z dne 8. decembra 2003 o analizi in sodelovanju v zvezi s ponarejenimi kovanci evra (UL L 325, 12.12.2003, str. 44).

      (6)  Uredba (EU) št. 1210/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (UL L 339, 22.12.2010, str. 1).

      (7)  C(2010) 7649 final.

      (8)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

      (9)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

      (10)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 45).


title: 2011/594/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/201

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009
   (2011/594/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (3), zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0104/2011),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 46.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/202

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (3), zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0104/2011),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2009 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 5. maja 2010 direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2008 (5) in v svoji resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim opozoril, da:

                           —

                           je agencija v naslednje proračunsko leto prenesla 3 400 000 EUR (44 % vseh odobritev za poslovanje), od katerih je približno 1 000 000 EUR zadevalo obveznosti, ki so se v celoti nanašale na leto 2009,

                           —

                           je Računsko sodišče ugotovilo nepravilnosti v zvezi z oddajo javnega naročila (uporaba okvirne pogodbe, ki je presegala njeno največjo dovoljeno vrednosti),

               C.

               ker je proračun agencije za leto 2009 znašal 15 100 000 EUR, kar je za 0,6 % več od proračuna za leto 2008,

      Uspešnost

               1.

               ponovno poziva agencijo, naj v tabeli, ki bo priložena naslednjemu poročilu Računskega sodišča, prikaže v tem in prejšnjem proračunskem letu opravljene dejavnosti, za katere se podeli razrešnica, da bo lahko organ za podelitev razrešnice učinkoviteje ovrednotil uspešnost agencije od enega do drugega leta;

               2.

               pozdravlja pobudo agencije o uvedbi „predvidevanja“ o vplivu tehnoloških inovacij v „zelena delovna mesta“ na varnost in zdravje do leta 2020; ugotavlja tudi, da so bili zbrani podatki o varnosti in zdravju žensk pri delu;

      Vodenje agencije

               3.

               ugotavlja, da stroški agencije znašajo 1,35 % proračuna, saj ima 84-članski upravni odbor in zaposluje 64 oseb (podatki za proračunsko leto 2008); opozarja, da je to odraz ustanovne Uredbe (ES) št. 2062/94, ki si z vključevanjem socialnih partnerjev v upravni odbor prizadeva doseči tristransko prisotnost; ugotavlja, da vsakdanje poslovanje agencije vodi 11-člansko predsedstvo, ki ga imenuje upravni odbor;

      Prenos proračunskih sredstev

               4.

               je zaskrbljen, ker je Računsko sodišče tudi v letu 2009 poročalo o prenosu zneska 3 500 000 EUR (47 % prevzetih obveznosti) za operativne dejavnosti (naslov III) v proračunsko leto 2010; poudarja, da ta položaj kaže na zamude pri izvajanju dejavnosti agencije in da je v nasprotju s proračunskim načelom enoletnosti; priznava, da je to deloma posledica večletnosti pomembnih projektov; kljub temu priznava, da je agencija v začetku leta 2010 vzpostavila mehanizem mesečnega poročanja za spremljanje izvajanja dejavnosti, predvidenih v letnem programu dela, in ustreznih proračunskih vidikov;

               5.

               poziva agencijo, naj zmanjša povečano stopnjo odpovedi in proračunski organ obvesti o sprejetih ukrepih; pozdravlja obljubo Agencije, da bo namenila posebno pozornost obveznostim, ki so še vedno odprte ob koncu leta, da bi stornirala zneske, ki niso potrebni za kritje poznejših finančnih in pravnih obveznosti;

      Notranja revizija

               6.

               pozdravlja pobudo agencije, da organu za podelitev razrešnice zagotovi letno notranje revizijsko poročilo agencije, ki ga pripravi služba za notranjo revizijo; meni, da je to znak preglednosti in primer najboljše prakse, ki ji morajo slediti vse druge agencije;

               7.

               čestita agenciji za njen precejšen napredek na tem področju; priznava, da so bila vsa „zelo pomembna“ priporočila, ki jih je služba za notranjo revizijo podala agenciji, ustrezno izvajana in zaključena, razen priporočila o potrditvi računovodskih sistemov, katerega pomembnost je bila zaradi delnega izvajanja zmanjšana na „pomembno“; zato poziva računovodjo agencije, naj opiše metodologijo za potrjevanje računovodskega sistema; podpira zamisel o razvoju sodelovanja v okviru obstoječih medagencijskih mrež računovodij, da bi prišli do skupnih zahtev in razvili skupno metodologijo za potrjevanje računovodskih sistemov v agencijah;

               8.

               spodbuja agencijo, naj pregleda kontrolne sezname za uskladitev značilnosti različnih finančnih transakcij in jih da na voljo vsem zaposlenim;

               9.

               poleg tega poziva agencijo, naj dokonča/posodobi svoje postopke dokumentiranja; zlasti poziva agencijo, naj oblikuje izčrpen seznam glavnih procesov, ki jih je treba primerjati z zahtevanimi postopki, in naj se ta seznam sistematično posodablja;

      Vloga koordinatorja mreže agencij

               10.

               čestita agenciji, da je v postopku razrešnice za leto 2009 učinkovito opravljala delo koordinatorja mreže agencij;

               11.

               glede drugih pripomb horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, se sklicuje na svojo resolucijo z dne 10. maja 2011 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 46.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 252, 25.9.2010, str. 187.

      (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0163 (glej stran 269 tega Uradnega lista).


title: Sklep Komisije z dne 2. julija 2014 o posodobitvi Priloge A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako

text:
               5.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 211/3

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 2. julija 2014
   o posodobitvi Priloge A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako
   (2014/C 211/04)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Monetarnega sporazuma z dne 29. novembra 2011 med Evropsko unijo in Kneževino Monako ter zlasti člena 11(3) Sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 11(2) Monetarnega sporazuma med Evropsko unijo in Kneževino Monako (v nadaljnjem besedilu: Monetarni sporazum) določa, da mora Kneževina Monako uporabljati določbe, ki jih je sprejela Francoska republika za namen prenosa aktov Unije, povezanih z dejavnostjo kreditnih institucij in nadzorom slednjih ter s preprečevanjem sistemskih tveganj v plačilnih sistemih in sistemih poravnave in dostave vrednostnih papirjev iz Priloge A.

               (2)

               Priloga A je posodobljena v skladu s členom 11(3) Monetarnega sporazuma, ki določa, da mora Komisija Prilogo A posodobiti ob vsaki spremembi zadevnih besedil in vsakič, ko Evropska unija sprejme novo besedilo.

               (3)

               Nedavno je bilo sprejetih štirinajst pravnih aktov, ki se nanašajo na dejavnosti in bonitetne predpise kreditnih institucij ter na preprečevanje sistemskih tveganj v plačilnih sistemih in sistemih poravnave in dostave vrednostnih papirjev, zato bi jih bilo treba dodati na seznam v Prilogi:

                           1.

                           Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES; vendar se določbe naslova V Direktive 2013/36/EU ne bi smele dodati v Prilogo, ker se načeli svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev za Kneževino Monako ne uporabljata;

                           2.

                           Direktiva 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu;

                           3.

                           Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012;

                           4.

                           Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov;

                           5.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1003/2013 z dne 12. julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov;

                           6.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov;

                           7.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS;

                           8.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov;

                           9.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov;

                           10.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke;

                           11.

                           Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke;

                           12.

                           Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1247/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike in pogostosti poročanja o trgovanju repozitorijem sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov;

                           13.

                           Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1248/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike vlog za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov;

                           14.

                           Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1249/2012 z dne 19. decembra 2012 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike evidenc, ki jih morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov hraniti centralne nasprotne stranke.

               (4)

               Dva pravna akta bi morala biti izbrisana iz Priloge, ker sta bila razveljavljena z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1):

                           1.

                           Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (prenovitev);

                           2.

                           Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (prenovitev).

               (5)

               Določbo o odstopanju od uporabe naslova III Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) je treba črtati, ker se določbe o izdajanju in unovčljivosti elektronskega denarja uporabljajo za Kneževino Monako.

               (6)

               Prilogo A k Monetarnemu sporazumu bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Priloga A k Monetarnemu sporazumu med Evropsko unijo in Kneževino Monako se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

      Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
      V Bruslju, 2. julija 2014

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

      (2)  UL L 267, 10.10.2009, str. 7.

      PRILOGA

         Bančna in finančna zakonodaja

      Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338), razen naslova V.
      Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij: glede določb, ki se nanašajo na kreditne institucije (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

         spremenjena z:

      Direktivo 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij (UL L 283, 27.10.2001, str. 28).
      Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).
      Direktivo 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (UL L 224, 16.8.2006, str. 1).
      Direktiva Sveta 89/117/EGS z dne 13. februarja 1989 o obveznostih podružnic, ustanovljenih v državi članici, ki pripadajo kreditnim in finančnim institucijam, s sedežem zunaj te države članice, glede objave letnih računovodskih izkazov (UL L 44, 16.2.1989, str. 40).
      Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog (UL L 135, 31.5.1994, str. 5).

         spremenjena z:

      Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).
      Direktivo 2009/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembah Direktive 94/19/ES o sistemih zajamčenih vlog glede stopnje kritja in rokov za izplačilo (UL L 68, 13.3.2009, str. 3).
      Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

         spremenjena z:

      Direktivo 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37).
      Direktivo 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120).
      Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15).
      Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

         spremenjena z:

      Direktivo 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37).
      Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str. 1).

         spremenjena z:

      Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).
      Direktivo 2008/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2002/87/ES o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 81, 20.3.2008, str. 40).
      Direktivo 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120).
      Direktivo 2011/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembah direktiv 98/78/ES, 2002/87/ES, 2006/48/ES in 2009/138/ES glede dopolnilnega nadzora finančnih subjektov v finančnem konglomeratu (UL L 326, 8.12.2011, str. 113).
      Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS: glede določb, ki se nanašajo na kreditne ustanove, razen členov 15, 31–33 in naslova III (UL L 145, 30.4.2004, str. 1 – Popravek UL L 45, 16.2.2005, str. 18).

         spremenjena z:

      Direktivo 2006/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (UL L 114, 27.4.2006, str. 60).
      Direktivo 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju (UL L 247, 21.9.2007, str. 1).
      Direktivo 2008/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o spremembah Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 76, 19.3.2008, str. 33).
      Direktivo 2010/78/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o spremembi direktiv 98/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2009/65/ES glede pristojnosti Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ), Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) ter Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (UL L 331, 15.12.2010, str. 120).

         dopolnjena z:

      Uredbo Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi (UL L 241, 2.9.2006, str. 1).
      Direktivo Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive, (UL L 241, 2.9.2006, str. 26).
      Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).
      Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu in o spremembah direktiv 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES in 2006/48/ES ter o razveljavitvi Direktive 97/5/ES: glede določb naslovov I in II Direktive 2007/64/ES (UL L 319, 5.12.2007, str. 1. – Popravek UL L 187, 18.7.2009, str. 5).

         spremenjena z:

      Direktivo 2009/111/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (UL L 302, 17.11.2009, str. 97).
      Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).
      Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).
      Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

         dopolnjena z:

      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1003/2013 z dne 12. julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pristojbinami, ki jih Evropski organ za vrednostne papirje in trge zaračunava repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 279, 19.10.2013, str. 4).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 1).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (UL L 52, 23.2.2013, str. 11).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov (UL L 52, 23.2.2013, str. 25).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov (UL L 52, 23.2.2013, str. 33).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 37).
      Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (UL L 52, 23.2.2013, str. 41).
      Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1247/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike in pogostosti poročanja o trgovanju repozitorijem sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 20).
      Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1248/2012 z dne 19. decembra 2012 o izvedbenih tehničnih standardih glede oblike vlog za registracijo repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 352, 21.12.2012, str. 30).
      Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1249/2012 z dne 19. decembra 2012 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede oblike evidenc, ki jih morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov hraniti centralne nasprotne stranke (UL L 352, 21.12.2012, str. 32).


title: 2004/830/ES: Odločba Komisije z dne 18. oktobra 2004 o razveljavitvi pospešenega pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije

text:
               4.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 359/55

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 18. oktobra 2004
   o razveljavitvi pospešenega pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije
   (2004/830/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 20 Uredbe,
   po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   PREDHODNI POSTOPEK

               (1)

               Svet je z Uredbo (ES) št. 2164/98 (2) naložil dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih antibiotikov širokega spektra, in sicer amoksicilin trihidrata, ampicilin trihidrata in cefaleksina, ki niso pripravljeni v odmerjenih dozah ali oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni proizvod“), zajeti pod oznakami KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00 s poreklom iz Indije. Ukrepi v obliki dajatev po vrednosti se gibljejo med 0 % in 12 % za posameznega izvoznika, s preostalo carinsko stopnjo v višini 14,6 % za nesodelujoče izvoznike.

         B.   POSTOPEK V TEKU
   1.   Zahteva za pregled

               (2)

               Po uvedbi dokončnih ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pospešenega pregleda Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98 v skladu s členom 20 osnovne uredbe indijskega proizvajalca zadevnega proizvoda, Nestor Pharmaceuticals Limited („vlagatelj“). Vlagatelj je trdil, da ni povezan z nobenim drugim izvoznikom zadevnega proizvoda v Indiji. Nadalje je trdil, da v času prvotnega obdobja preiskave ni izvažal zadevnega proizvoda (tj. od 1. julija 1996 do 30. junija 1997), temveč da je zadevni proizvod v Skupnost izvažal kasneje. Na osnovi zgoraj omenjenega vlagatelj prosi, da se v primeru subvencije zanj ugotovi individualna carinska stopnja.

         2.   Začetek pospešenega pregleda

               (3)

               Komisija je preučila dokaze, ki jih je predložil vlagatelj in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določili člena 20 osnovne uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom in možnostjo pripomb zadevne industrije Skupnosti, je Komisija z obvestilom v Uradnem listu Evropske unije
                   (3) v zvezi z vlagateljem začela pospešen pregled Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98.

         3.   Zadevni proizvod

               (4)

               Proizvod, zajet v tem pregledu, je enak zadevnemu proizvodu iz Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98.

         4.   Obdobje preiskave

               (5)

               Preiskava subvencioniranja je zajemala obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003 („revizijsko obdobje preiskave“).

         5.   Zadevne stranke

               (6)

               Komisija je uradno obvestila vlagatelja in indijsko vlado („IV“) o začetku preiskave. Nadalje je dala zainteresiranim strankam priložnost, da pisno sporočijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje. Komisija ni prejela nobenega stališča in nobene zahteve za zaslišanje.

               (7)

               Komisija je vlagatelju poslala vprašalnik in v zastavljenem roku prejela popoln odgovor. Komisija je pridobila in preverila vse podatke, za katere je menila, da jih potrebuje pri preiskavi, ter opravila preveritveni obisk vlagateljevih prostorov v New Delhiju in Hyderabadu.

         C.   OBSEG PREGLEDA

               (8)

               Ker vlagatelj v okviru te preiskave ni vložil zahteve za pregled ugotovitev o škodi, se je revizija omejila na vprašanje subvencioniranja.

               (9)

               Komisija je proučila iste subvencijske sheme, kot jih je že analizirala v prvotni preiskavi. Proučila je tudi, ali je vlagatelj uporabil tudi kako drugo subvencijsko shemo, ali pa v zvezi z zadevnim proizvodom prejemal ad hoc subvencije.

         D.   REZULTATI PREISKAVE
   1.   Priznanje novega izvoznika

               (10)

               Vlagatelj je uspešno dokazal, da ni niti neposredno niti posredno povezan z nobenim od indijskih proizvajalcev – izvoznikov, za katere se uporabljajo veljavni izravnalni ukrepi za zadevni proizvod.

               (11)

               Preiskava je pokazala, da vlagatelj v času prvotnega obdobja preiskave, tj. od 1. julija 1996 do 30. junija 1997, ni izvažal zadevnega proizvoda, temveč da je začel zadevni proizvod v Skupnost izvažati po tem obdobju.
               Nadalje vlagatelj v času prvotne preiskave ni bil individualno preiskan iz drugih razlogov kakor svoje zavrnitve sodelovanja s Komisijo.
               Posledično se potrjuje, da je potrebno vlagatelja šteti med nove izvoznike. Zato je Komisija v skladu s členom 20 osnovne uredbe preučila, ali je mogoče za vlagatelja določiti individualno izravnalno carinsko stopnjo.

         2.   Subvencioniranje

               (12)

               Na osnovi informacij iz vlagateljevega odgovora na vprašalnik Komisije in podatkov, zbranih med preiskavo, so bile preiskane naslednje sheme:

                           —

                           Shema „Duty Entitlement Passbook“ („DEPB“),

                           —

                           Shema oprostitve davka od dohodka,

                           —

                           Shema „Passbook“ („PBS“),

                           —

                           Shema „Export Promotion Capital Goods“ („EPCGS“),

                           —

                           Izvozno predelovalne cone/izvozno usmerjene enote,

                           —

                           Shema fizičnega izvoza „Advance License Scheme“.

         2.1   Prvotno preiskovane sheme, ki jih je družba uporabila
   2.1.1   Shema „Duty Entitlement Passbook“ („DEPBS“)

               (13)

               Ugotovljeno je bilo, da je imel vlagatelj ugodnosti iz sheme DEPBS na poizvozni bazi. Natančen opis se nahaja v odstavku 4.3 Izvoznega in uvoznega postopka 2002-2007 („pravilnik EXIM 02-07“) ter v poglavju 4 dodatnega Priročnika o postopkih („HOP“) zvezek I 2002-2007 („HOP I 02-07“) (4). Pravilnik EXIM 02-07 temelji na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in urejanje) 1992 (št. 22 iz leta 1992).

               (14)

               Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec-izvoznik ali trgovec-izvoznik. Zaprosi lahko za dobropise DEPBS, ki se izračunajo kot odstotek vrednosti izdelka, izvoženega po tej shemi. Indijski organi so za večino proizvodov, vključno z zadevnim, določili stopnje DEPBS. Stopnje so določili na podlagi standardnih vhodno-izhodnih normativov (SION) ob upoštevanju domnevne uvoženega obsega vhodnih materialov v izvozni proizvod ter učinka carinskih dajatev na domnevni uvoz, ne glede na to, ali so bile uvozne carinske dajatve dejansko plačane.

               (15)

               Družba je upravičena do ugodnosti iz te sheme, če blago izvaža. V trenutku, ko pride do izvoznega posla, mora izvoznik organom v Indiji predložiti deklaracijo, v kateri je navedeno, da spada izvoz v shemo DEPB. Za izvoz blaga indijski carinski organi izdajo med odpremnim postopkom izvozni odpremni list. Dokument med drugim izkazuje količino dobropisov DEPBS, odobrenih za izvozni posel. V tem trenutku izvoznik ve, kakšne ugodnosti bo imel. Ko carinski organi izstavijo izvozni odpremni list, IV ne more razsojati o dodelitvi DEPBS kredita. Ustrezna stopnja DEPBS za izračun ugodnosti je tista, ki se uporablja v trenutku, ko se izpolnjuje izvozna deklaracija. Zato možnost za retroaktivno spreminjanje stopnje ugodnosti ne obstaja.

               (16)

               Prav tako je bilo ugotovljeno, da je mogoče v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropise DEPBS knjižiti po obračunskem načelu na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot dohodek na materialne konte po izpolnitvi izvoznih obveznosti.

               (17)

               Te dobropise je mogoče uporabiti za plačilo carinskih dajatev za kasnejši uvoz kakršnega koli blaga brez uvoznih omejitev, razen za iuvesticijsko blago. Blago, uvoženo z unovčenjem dobropisov, je mogoče prodati na notranjem trgu (zanj velja prometni davek) ali kako drugače uporabiti.
               Dobropisi DEPBS so prosto prenosljivi in veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

               (18)

               Prošnja za dobropise DEPBS lahko krije do 25 izvoznih poslov in, če so vloženi elektronsko, neomejeno količino izvoznih poslov. Dejansko ni natančnih rokov, ki bi jih bilo potrebno upoštevati, saj se časovno obdobje, navedeno v poglavju 4.47 HOP I 02-07 vedno šteje od zadnjega izvoznega posla, vključenega v določeno prošnjo za DEPBS.

               (19)

               Glavne značilnosti DEPBS se od prvotne preiskave niso spremenile. Shema je zakonsko odvisna od ustvarjenega izvoza. Zato je bilo med prvotno preiskavo ugotovljeno, da se šteje kot posebna in takšna, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

               (20)

               V prvotni preiskavi se je znesek subvencij DEPBS izračunal na osnovi najboljših podatkov, ki so bili na voljo v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe, stopnja DEPBS pa se je po načelu časovne porazdelitve štela za ustrezno stopnjo subvencije. Ker je vlagatelj sodeloval – kar se šteje za spremenjene okoliščine v smislu člena 22(4) osnovne uredbe – naj se ta metodologija ne uporabi v njegovo škodo.

               (21)

               V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj je bil ugotovljen med obdobjem preiskave. V tem smislu se je štelo, da je imel prejemnik ugodnost v trenutku izvedbe izvoznega posla pod to shemo. V tem trenutku se je IV dolžna odreči carinskim dajatvam, ki predstavljajo finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodni navedbi (15), nima IV v trenutku, ko carinski organi izdajo izvozni odpremni list, ki med drugim izkazuje količino dobropisov DEPBS, odobrenih za ta izvozni posel, pravice presojati o odobritvi subvencije, prav tako pa ne more presojati o znesku subvencije. Kot je navedeno v isti uvodni navedbi, nimajo spremembe stopenj DEPBS med dejanskim izvozom in izdajo dovoljenja DEPB veljavnosti za nazaj na stopnjo odobrenih ugodnosti. Nadalje, kot je navedeno v uvodni navedbi (16) zgoraj, lahko družbe v skladu z indijskimi računovodskimi standardi, knjižijo dobropise DEPBS po računovodskem načelu na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek na ravni izvoznega posla. Nazadnje je družba zaradi dejstva, da ji je znano, da bo prejela subvencije iz sheme DEPBS, ter imela ugodnost tudi iz drugih shem, že v bolj konkurenčnem položaju, saj lahko zaradi subvencij ponudi nižjo ceno.

               (22)

               Utemeljitev za uvedbo izravnalnih dajatev je odpravljanje nepoštene trgovinske prakse na osnovi nezakonite konkurenčne prednosti. V smislu navedenega velja kot ustrezno oceniti ugodnost, pridobljeno iz sheme DEPBS, kot vsoto dobropisov, knjiženih v dobro za vse izvozne posle pod to shemo v času obdobja preiskave. V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bili odšteti stroški za pridobitev subvencije.

               (23)

               Vlagatelj je trdil, da so pri obračunavanju stopnje subvencije za preiskavo v teku pomembni samo dobropisi DEPBS, ustvarjeni z izvoznimi posli zadevnega proizvoda. Vendar pa DEPBS ne predvideva obveznosti, ki omejujejo uporabo dobropisov DEPBS na prosti uvoz vhodnega materiala, vezanega na določen proizvod. Nasprotno, dobropisi DEPBS so prosto prenosljivi, mogoče jih je celo prodati in uporabiti za uvoz katerega koli blaga brez uvoznih omejitev (vložek za zadevni proizvod sodi v to kategorijo), razen za investicijsko blago. Posledično ima lahko zadevni proizvod ugodnost od vseh ustvarjenih dobropisov DEPBS.

               (24)

               Nadalje je trdil, da je potrebno pri ugotavljanju zneska subvencij odšteti prometni davek, plačljiv ob prenosu dobropisa DEPBS. Vendar pa prometni davek ni strošek, nujen za izpolnitev pogojev ali za prejem subvencije v smislu člena 7(1)(a) osnovne uredbe. Prometni davek je zgolj posledica poslovne odločitve o ravnanju z že prejetim dobropisom DEPBS tako, da se ga proda, namesto da se ga uporabi brez prometnega davka za pobot dajatev kasnejšega uvoza. Kot nujen strošek so se štele takse za vloge za pridobitev dobropisov DEPBS, ki so bile tudi odštete.

               (25)

               Znesek skupne subvencije (nominator) se je pripisal celotnemu izvozu med obdobjem revizijske preiskave (imenovalec) v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, saj subvencija ni bila odobrena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Stopnja subvencije za vlagatelja pod to shemo je znašala 3,3 %.

         2.1.2   Shema oprostitve davka od dohodka („ITES“)

               (26)

               Ugotovljeno je bilo, da je imel vlagatelj ugodnost od delne oprostitve od davka na dohodek zaradi dobička od izvoza v času obdobja revizijske preiskave. Pravna podlaga za oprostitev je določena v poglavju 80HHC zakona o dohodnini 1961.

               (27)

               Poglavje 80HHC zakona o dohodnini 1961 je bilo ukinjeno od obdavčitvenega leta 2005-2006 (tj. za proračunsko leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) naprej. Posledično vlagatelj po 31. marcu 2004 ne bo imel nobene ugodnosti od te sheme. V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe ta shema ne bo izravnavana.

         2.2   Prvotno preiskovane sheme, ki jih družba ni uporabila
   2.2.1   Shema „Passbook“ („PBS“)

               (28)

               Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni imel ugodnosti v okviru sheme PBS, ki je bila 1. aprila 1997 ukinjena in nadomeščena z naslednico, shemo DEPBS.

         2.2.2   Shema „Export Promotion Capital Goods“ („EPCGS“)

               (29)

               Ugotovljeno je bilo, da vlagatelj ni uvažal investicijskega blaga v okviru EPCGS, in da je zato ni uporabil.

         2.2.3   Izvozno predelovalne cone („EPZ“)/izvozno usmerjene enote („EOU“)

               (30)

               Ugotovljeno je bilo, da se vlagatelj ni nahajal v EPZ in da ni deloval v okviru sheme EOU, ter da posledično teh shem ni uporabil.

         2.3   Druge sheme, ki jih je vlagatelj uporabil v zvezi z zadevnim proizvodom, za katere se je ugotovilo, da se zanje lahko uvede izravnalni ukrep: Shema „Advance License“ za fizični izvoz („ALS fizični izvoz“)

               (31)

               Ugotovljeno je bilo, da je imel vlagatelj ugodnosti iz te sheme v obdobju revizijske preiskave. Natančen opis sheme je podan v odstavkih 4.1.1 do 4.1.7 pravilnika EXIM 02-07 in v poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 02-07.

               (32)

               Do te sheme so upravičeni proizvajalci-izvozniki in trgovci-izvozniki, „vezani na“ proizvajalce, ki jih podpirajo.

               (33)

               Fizični izvoz ALS dovoljuje prost uvoz vložkov, ki so fizično vključeni v nastalo izvoženo blago. Za preveritev, ki jo izvajajo indijski organi, je izvoznik zakonsko dolžan vzdrževati „resnični in pravilni konto potrošnje in porabe uvoženega blaga po dovolilnici“ v določenem formatu (poglavje 4.30 in dodatek 18 HOP I 02-07), to je dejanski razvid porabe. IV določa količine dovoljenega uvoza in izvozne obveznosti, kar je zabeleženo na dovolilnici. Poleg tega vladni uradniki ob uvozu in izvozu na dovolilnici zabeležijo ustrezen posel. Obseg uvoza, dovoljenega pod to shemo, določi IV na osnovi standardov, SION-ov, ki naj bi odražali najbolj učinkovito uporabo za proizvodnjo referenčne količine dobljenega izvoznega proizvoda. SION-i so na voljo za večino proizvodov, vključno z zadevnim, in so objavljeni v HOP II 02-07. Uvoženi vložki niso prenosljivi. Uporabiti jih je potrebno v proizvodnji izvoznega proizvoda. Izvozne obveznosti je potrebno izpolniti v predpisanem časovnem okviru (18 mesecev z dvema dovoljenima podaljšanjema po 6 mesecev).

               (34)

               V teku revizijske preiskave je bilo ugotovljeno, da so prosto uvoženi vložki v okviru te sheme presegli po uvozni dovolilnici SION presegli material, potreben za proizvodnjo referenčne količine izvoznega proizvoda. Zato se je štelo, da SION za zadevni proizvod ni dovolj natančen. Nadalje dejanski razvid porabe, ki ga je vodil vlagateljev, ni bil v skladu z dejansko porabo. Nasprotno, v svojem razvidu je nepravilno beležil svojo porabo v skladu z bolj velikodušnimi SION-i indijske vlade, čeprav je dejansko porabil manj vložkov za nastali referenčni izvozni proizvod. Ne vlagatelj ne IV nista mogla dokazati, da oprostitev uvoznih dajatev ni povzročila presežnega odpusta.

               (35)

               Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe, to je finančni prispevek IV, od katerega je imel vlagatelj ugodnost. Poleg tega so fizični izvozi ALS zakonsko odvisni od ustvarjenega izvoza, zato se šteje kot posebni in takšni, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

               (36)

               Te sheme ni mogoče obravnavati kot sistema dovoljenega povračila dajatev ali sistema nadomestnega povračila v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ni v skladu s strogimi pravili, določenimi v Prilogi I točka (i), Prilogi II (opredelitve in pravila za povračilo) in Prilogi III (opredelitve in pravila za nadomestno povračilo) osnovne uredbe. IV ni učinkovito uporabljala svojega sistema preverjanja, s katerim se bi prepričala ali, in v kakšnem obsegu, so bili vložki uporabljeni v postopku proizvodnje izvoznega blaga (Priloga II(II)(4) Temeljne uredbe in, v primeru sheme nadomestnega povračila, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe). SION-i za zadevni proizvod niso bili dovolj natančni, zato se ne morejo šteti kot sistem preverjanja dejanske porabe. Učinkovitega nadzora na osnovi pravilno beležene dejanske porabe ni bilo. Poleg tega IV ni opravila nadaljnje preiskave na osnovi dejanskega vložka, čeprav se to običajno zahteva, ko ni učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi). Prav tako ni preverila, ali je prišlo do presežnega plačila.

               (37)

               Po razkritju je vlagatelj trdil, da je deloval fizični izvoz ALS kot dovoljen sistem povračila ali nadomestnega povračila. Brez dejanskih dokazih ali pojasnil v podporo svojim trditvam je dokazoval, da je IV postavila učinkovit sistem preverjanja v skladu z osnovno uredbo. V ta namen je vlagatelj opozoril na naslednje elemente preverjanja, ki so na voljo IV: domnevno natančni SION-i za zadevni proizvod, informacije o količini vložka in proizvedenega proizvoda iz uvozno-izvozne dokumentacije (izvozni odpremni listi, uvozna carinska potrdila), carinski razvid ocarinjenega uvoza in izvoza v okviru fizičnega izvoza ALS, dejanski razvid porabe (glej uvodno navedbo (33) zgoraj), knjiga „Duty Entitlement Export Certification“ („DEECB“) in dodatni mehanizmi preverjanja, ki so jih uporabili indijski organi v okviru upravljanja trošarine (to je zagotavljanje, da se za prosto uvožene vložke v okviru ALS ne zahtevajo dobropisi za trošarine („dobropisi CENVAT“). Nadalje je trdil, da bi morala Komisija količinsko določiti netočnost SION-ov. Poleg tega je vlagatelj izjavil, da sistem preverjanja ne rabi zagotavljati povezave med uvoženim materialom in izdelanim proizvodom na osnovi pošiljka-do-pošiljke, da bi bil v skladu z osnovno uredbo. Končno je vlagatelj trdil, da je Komisija vezana na rezultate preteklih preiskav, po katerih ne sme vpeljati izravnalnih ukrepov na ALS-je.

               (38)

               Položaj vlagatelja, povzet v uvodni navedbi (37) zgoraj, ne vpliva na spremembo odločitve Komisije o fizičnih izvozih ALS. Vlagatelj ni potrdil ali zavrnil, da IV v zadevnem primeru dejansko, ne pravno, učinkovito uporablja sistem preverjanja dejanske porabe. Med preiskavo je bilo na osnovi podatkov o dejanski porabi, ki jih je posredoval vlagatelj, ugotovljeno, da SION za zadevni proizvod ni dovolj natančen (glej uvodno navedbo (34) zgoraj). Vlagatelj se tega dejstva zaveda, kar je to preveritveni ekipi med preiskavo potrdil. Ugotavljanje natančne količine netočnosti SIO-ov ni naloga Komisije, ki na osnovi zadostnih dokazov potrdi ali zavrne domnevno natančnost standardnih norm. Nadalje ni vlagatelj predložil nobenega dokaza, da je evidentiral ali vodil kako drugačno dokumentacijo, da bi IV potrdila ALS-e, ki bi odražala dejansko porabo, ne le standardne normirane porabe. Zato se pri preverjanju količin, porabljenih za izvozno proizvodnjo, IV zanaša na svoje nenatančne standardne normative. Komisija meni, da to ne zadošča za izpolnjevanje pogojev učinkovitega sistema preverjanja v skladu s Prilogama II in III osnovne uredbe.

               (39)

               Vlagatelj ni utemeljil, da predstavlja nadzor trošarin dobropisov CENVAT informacije povezavo med vloženim materialom in nastalim izvoznim proizvodom. Posledično Komisija takega nadzora ne šteje kot dela sistema preverjanja v skladu s Prilogama II in III osnovne uredbe. Nadalje je bil DEECB ukinjen s pravilnikom EXIM 02-07 zato, v nasprotju s trditvami vlagatelja, več ne predstavlja ustreznega elementa preverjanja. Poleg tega ni bilo utemeljeno, da vlagatelj dejansko beleži podatke o porabi v DEECB. Predložen ni bil noben dokaz, da IV na kak drugačen način učinkovito uporablja sistem za zagotovitev povezave med uvoznim vloženim materialom in nastalim izvoznim proizvodom s potrebno natančnostjo, to je drugače, kot na osnovi nadvse velikodušnega standardnega normativa. V tem smislu je potrebno zabeležiti, da bi moral sistem preverjanja temeljiti na osnovi pošiljka-do-pošiljke, da bi odražal standarde, določene s pravilnikom EXIM 02-07, kot je navedeno zgoraj v uvodni navedbi (33). Poleg tega so ti standardi edini, ki omogočajo nadzornim organom, da preverijo, ali so izpolnjena stroga pravila sistema povračila dajatev ali sistema nadomestnega povračila. Potrebno je opozoriti, da je v skladu s členom I(i) osnovne uredbe sistem nadomestnega povračila dovoljen samo v posebnih primerih in, med drugim, le v obdobju dveh let med uvozom subvencioniranih vložkov in izvozom.

               (40)

               Končno Komisija ni vezana na precedens v zvezi s fizičnim izvozom ALS. Shema ni bila nikoli analizirana na osnovi dejstev, primerljivih s tistimi, ugotovljenimi med preiskavo v toku, še posebej iz vidika nenatančnosti SION-a za zadevni izdelek.

               (41)

               Posledično so izpodbojne ugodnosti, če ni dovoljenega sistema povračila dajatev ali sistema nadomestnega povračila, ter ob upoštevanju dejstva, da se sistem preverjanja ni uporabljal učinkovito v skladu z namenom, odpust vseh uvoznih dajatev, ki običajno zapadejo ob uvozu.

               (42)

               Znesek subvencije je bil izračunan na osnovi uvoznih dajatev povezanih z (temeljna carinska dajatev in posebna dodatna carinska dajatev) materialom, uvoženim v okviru fizičnega izvoza ALS za zadevni izdelek v obdobju revizijske preiskave z odštetjem stroškov, nastalih za pridobitev subvencije v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe (nominator). Znesek se je pripisal celotni prodaji v izvozu med obdobjem preiskave v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe (imenovalec), saj subvencija ni bila odobrena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Na tej osnovi izračunana subvencija znaša 22 %.

         3.   Skupni znesek izpodbojnih subvencij

               (43)

               Ob upoštevanju ugotovitev v zvezi s shemami, kot je navedeno zgoraj, znaša znesek izpodbojnih subvencij za vlagatelja:

                           (%)

                           DEPBS

                           ALS

                           SKUPAJ:

                           Nestor Pharmaceuticals Ltd.

                           3,3

                           22

                           25,3

               (44)

               V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe naj bo znesek izpodbojnih dajatev manj kot skupni znesek izpodbojnih subvencij, če je nižja dajatev ustrezna za odpravo škode, povzročene gospodarski panogi Skupnosti. V prvotni preiskavi je bila ugotovljena povprečna stopnja odprave škode v višini 14,6 %. Vlagatelj ni vložil zahtevka za pregled ugotovitev o škodi. Zato prvotno ugotovljena stopnja odprave škode omejuje znesek izpodbojnih dajatev na sedanjo preiskavo.

         E.   ZAKLJUČEK POSPEŠENEGA PREGLEDA

               (45)

               Na osnovi ugotovitev revizijskega pregleda se zdi primerno, da se za uvoz zadevnega izdelka v Skupnost, ki ga proizvaja in izvaža vlagatelj, še naprej uporablja stopnja izravnalne dajatve, ki ustreza stopnji odprave škode, ugotovljeni v prvotni preiskavi.

               (46)

               Ker je ta stopnja dajatev stopnja, ki se že uporablja za vse družbe, ki niso posamično navedene v členu 1(2) Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98, Uredba ne bo spremenjena. Pospešen pregled v zvezi z vlagateljem se s tem zaključi.

         F.   RAZKRITJE

               (47)

               Vlagatelj in IV sta bila obveščena o temeljnih dejstvih in premislekih, na osnovi katerih se namerava predlagati zaključek pospešenega pregleda. Na voljo jima je bilo dovolj časa, da posredujeta komentarje. IV ni posredovala nobenih komentarjev. Vlagateljeve opombe o razkritju, ki zadevajo le fizični izvoz ALS, so se upoštevale, kot je navedeno v uvodnih navedbah (37) do (40) –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Edini člen
   Pospešen pregled Uredbe Sveta (ES) št. 2164/98 v zvezi z Nestor Pharmaceuticals Limited se s tem zaključi.

      V Bruslju, 18. oktobra 2004

            Za Komisijo

         Pascal LAMY

            Član Komisije

      (1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo št. 461/2004 (UL L 77 13.03.2004, str. 12).

      (2)  UL L 273, 9.10.1998, str. 1.

      (3)  UL C 102, 29.04.2003, str. 6.

      (4)  Obvestilo št. 1/2002-07 z dne 31. marca 2002 Ministrstva za gospodarstvo in industrijo indijske vlade.


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/173 z dne 3. februarja 2015 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa EUTM Somalia/1/2013 (EUTM Somalia/1/2015)

text:
               5.2.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 29/14

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/173
   z dne 3. februarja 2015
   o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa EUTM Somalia/1/2013 (EUTM Somalia/1/2015)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (1), in zlasti člena 5 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 5(1) Sklepa 2010/96/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM Somalia, vključno s sklepi o imenovanju poveljnikov misije EU.

               (2)

               PVO je 17. decembra 2013 sprejel Sklep EUTM Somalia/1/2013 (2), s katerim je za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenoval brigadnega generala Massima MINGIARDIJA.

               (3)

               Italija je 18. decembra 2014 predlagala, da se za novega poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadni general Antonio MAGGI, ki bo zamenjal brigadnega generala Massima MINGIARDIJA.

               (4)

               Vojaški odbor EU je 8. januarja 2015 priporočil, da PVO za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadnega generala Antonia MAGGIJA, ki bo nasledil brigadnega generala Massima MINGIARDIJA.

               (5)

               Sklep EUTM Somalia/1/2013 bi bilo treba razveljaviti.

               (6)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Danska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Brigadni general Antonio MAGGI se imenuje za poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), od 8. marca 2015 naprej.
   Člen 2
   Sklep EUTM Somalia/1/2013 se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 8. marca 2015.

      V Bruslju, 3. februarja 2015

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 44, 19.2.2010, str. 16.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora EUTM Somalia/1/2013 z dne 17. decembra 2013 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia) (UL L 346, 20.12.2013, str. 53).


1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005, Oddelek VIIIA, Evropski varuh človekovih pravic (C6-0471/2006 - 2006/2063(DEC))