title: 2010/517/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/140

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008
   (2010/517/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu, zlasti člena 60,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0068/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za varnost v letalstvu za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske agencije za varnost v letalstvu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 21.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta z dne 14. junija 1977 o sprejemu Priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1976 o spremembi nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31977D0412

Uradni list L 149 , 17/06/1977 str. 0017 - 0017 finska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 2 str. 0085  grška posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 3 str. 0097  švedska posebna izdaja: poglavje 2 zvezek 2 str. 0085  španska posebna izdaja: poglavje 02 zvezek 3 str. 0195  portugalska posebna izdaja poglavje 02 zvezek 3 str. 0195

		Sklep Svetaz dne 14. junija 1977o sprejemu Priporočila Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1976 o spremembi nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife(77/412/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti členov 28 in 113 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila Komisije,ker je devet držav članic pogodbenic Bruseljske konvencije z dne 15. decembra 1950 o nomenklaturi za uvrščanje blaga v carinske tarife; ker skupna carinska tarifa temelji na tej nomenklaturi;ker Svet za carinsko sodelovanje lahko priporoči pogodbenicam spremembe Konvencije in s tem nomenklature, ki je njen sestavni del; ker je Svet dne 18. junija 1976 izdal priporočilo za spremembo nomenklature;ker belgijsko Ministrstvo za zunanje zadeve na podlagi te konvencije pošlje besedilo vsakega osnutka priporočenih sprememb vsem pogodbenicam in vladam vseh drugih držav podpisnic oziroma pristopnih držav in se šteje, da je besedilo sprejeto, če v šestih mesecih od datuma obvestila nobena pogodbenica ne poda ugovora; ker začnejo veljati spremembe šest mesecev po poteku tega roka, če ugovorov ni, in se mora ob koncu slednjega obdobja carinska tarifa vseh pogodbenic prilagoditi spremenjeni nomenklaturi;ker je belgijsko Ministrstvo za zunanje zadeve poslalo besedilo Priporočila z dne 18. junija 1976 pogodbenicam dne 20. decembra 1976, da začne veljati 31. decembra 1976; ker se zato šteje, da je priporočilo sprejeto dne 1. julija 1977, če v tem času ni ugovorov glede priporočila kot celote oziroma njegovega dela;ker ni ugovorov do nobenega dela priporočila,SKLENIL:Edini členPriporočilo Sveta za carinsko sodelovanje z dne 18. junija 1976 o spremembi nomenklature za uvrščanje blaga v carinske tarife se s tem sprejme in začne veljati dne 1. januarja 1978.V Luxembourgu, 14. junija 1977Za SvetPredsednikT. Benn--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije (EU) 2016/1915 z dne 27. oktobra 2016 o spremembi Sklepa (EU) 2015/2300 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6807)

text:
               1.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 296/13

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/1915
   z dne 27. oktobra 2016
   o spremembi Sklepa (EU) 2015/2300 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 6807)

   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 108 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 108 Uredbe (EU) št. 1306/2013 zahteva od držav članic, katerih valuta ni euro in se odločijo, da bodo odhodke, ki izhajajo iz področne kmetijske zakonodaje, izplačale v eurih namesto v svoji nacionalni valuti, da sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da uporaba eura ne pomeni sistematične prednosti v primerjavi z uporabo nacionalne valute.

               (2)

               S Sklepom Komisije (EU) 2015/2300 (2) o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje, so bili odobreni ukrepi, ki jih je sporočilo Združeno kraljestvo.

               (3)

               Združeno kraljestvo je 25. avgusta 2016 Komisiji priglasilo svojo namero, da bo razširilo te ukrepe z vključitvijo shem pomoči, ki zadevajo pomoč za zmanjšanje proizvodnje mleka ter izjemne izravnalne pomoči proizvajalcem mleka in kmetom v drugih živinorejskih sektorjih.

               (4)

               Glede na navedeno priglasitev bi se morali ukrepi za preprečevanje sistematične prednosti, ki izhaja iz uporabe eura namesto uporabe nacionalne valute, sprejeti s predhodnim Sklepom (EU) 2015/2300, uporabljati tudi za navedene sheme pomoči. Sklep (EU) 2015/2300 bi bilo treba ustrezno spremeniti s tem sklepom –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Na koncu tabele v Prilogi k Sklepu (EU) 2015/2300 se dodata naslednji dve vrstici:

                  „Pomoč za zmanjšanje proizvodnje mleka

                  Delegirana uredba (EU) 2016/1612

                  Izjemne izravnalne pomoči proizvajalcem mleka in kmetom v drugih živinorejskih sektorjih

                  Delegirana uredba (EU) 2016/1613“

   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

      V Bruslju, 27. oktobra 2016

            Za Komisijo

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

      (2)  Sklep Komisije (EU) 2015/2300 z dne 8. decembra 2015 o plačilu v eurih, ki ga opravi Združeno kraljestvo za nekatere odhodke, nastale zaradi področne kmetijske zakonodaje (UL L 324, 10.12.2015, str. 35).


title: Sklep Sveta 2005/221/SZVP z dne 14. marca 2005 o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2004/306/ES

text:
               16.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 69/64

      SKLEP SVETA 2005/221/SZVP
   z dne 14. marca 2005
   o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2004/306/ES
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 2. aprila 2004 sprejel Sklep 2004/306/ES o izvajanju člena 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu in o razveljavitvi Sklepa 2003/902/ES (2).

               (2)

               Zaželeno je sprejetje posodobljenega seznama oseb, skupin in subjektov, za katere se uporablja Uredba (ES) št. 2580/2001 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Seznam, predviden v členu 2(3) Uredbe (ES) št. 2580/2001, je naslednji:

               1.

               OSEBE

                           1.

                           ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza, alias Mihoubi Faycal, alias Fellah Ahmed, alias Dafri Rèmi Lahdi), rojen 1.2.1966 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           2.

                           ABOUD, Maisi (alias švicarski Abderrahmane), rojen 17.10.1964 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           3.

                           AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias Abu Omran, alias Al-Mughassil, Ahmed Ibrahim), rojen 26.6.1967 v Qatif-Bab al Shamalu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                           4.

                           AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, rojen v Al Ihsi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                           5.

                           AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, rojen 16.10.1966 v Tarutu, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                           6.

                           ARIOUA, Azzedine, rojen 20.11.1960 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al Hijra)

                           7.

                           ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), rojen 18.8.1969 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           8.

                           ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           9.

                           ASLI, Rabah, rojen 13.5.1975 v Ain Tayi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           10.

                           ATWA, Ali (alias Bouslim, Ammar Mansour, alias Salim, Hassan Rostom), Libanon, rojen 1960 v Libanonu, državljan Libanona

                           11.

                           DARIB, Noureddine (alias Carreto, alias Zitoun Mourad), rojen 1.2.1972 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           12.

                           DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), rojen 1.6.1970 v Alžiriji, (član skupin al-Takfir in al Hijra)

                           13.

                           EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias Al-Houri, Ali Saed Bin Ali, alias El-Houri, Ali Saed Bin Ali), rojen 10.7.1965 ali 11.7.1965 v El Dibabiyi, Saudova Arabija, državljan Saudove Arabije

                           14.

                           FAHAS, Sofiane Yacine, rojena 10.9.1971 v Alžiru (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al Hijra)

                           15.

                           IZZ-AL-DIN, Hasan (alias Garbaya, Ahmed, alias Sa-Id, alias Salwwan, Samir), Libanon, rojen 1963 v Libanonu, državljan Libanona

                           16.

                           LASSASSI, Saber (alias Mimiche), rojen 30.11.1970 v Costantinu (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

                           17.

                           MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias Ali, Salem, alias Bin Khalid, Fahd Bin Adballah, alias Henin, Ashraf Refaat Nabith, alias Wadood, Khalid Adbul), rojen 14.4.1965 alt. 1.3.1964 v Pakistanu, potni list št. 488555

                           18.

                           MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), rojen 26.12.1974 v Hussein Deyu (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           19.

                           MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias Mughniyah, Imad Fayiz), višji obveščevalni oficir Hezbolaha, rojen 7.12.1962 v Tayr Dibbi, Libanon, potni list št. 432298 (Libanon)

                           20.

                           NOUARA, Farid, rojen 25.11.1973 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           21.

                           RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), rojen 11.9.1968 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

                           22.

                           SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), rojen 23.6.1963 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

                           23.

                           SELMANI, Abdelghani (alias Gano), rojen 14.6.1974 v Alžiru (Alžirija), (član skupin al Takfir in al-Hijra)

                           24.

                           SENOUCI, Sofiane, rojena 15.4.1971 v Hussein Deyu (Alžirija), (članica skupin al-Takfir in al-Hijra)

                           25.

                           SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA), rojen 8.2.1939 v Cabugau, Filipini

                           26.

                           TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), rojen 21.4.1964 v Blidi (Alžirija), (član skupin al-Takfir in al-Hijra)

               2.

               SKUPINE IN ENTITETE

                           1.

                           Organizacija Abu Nidal (ANO), (alias Revolucionarni svet Fataha, Arabska revolucionarna brigada, Črni september in Revolucionarna organizacija socialističnih muslimanov)

                           2.

                           Brigada mučenikov Al Akse

                           3.

                           Al Aksa e.V.

                           4.

                           Al-Takfir in al-Hijra

                           5.

                           Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

                           6.

                           Babbar Khalsa

                           7.

                           Gama'a al Islamiyya (Islamic Group), (a.k.a. Al Gama'a al Islamiyya, IG)

                           8.

                           Fronta islamskih bojevnikov velikega vzhoda (IBDA-C)

                           9.

                           Hamas (vključno Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                           10.

                           Fundacija Svete dežele za pomoč in razvoj (Holy Land Foundation for Relief and Development)

                           11.

                           International Sikh Youth Federation (ISYF) (Mednrodna federacija sikhovske mladine)

                           12.

                           Kahane Chai (Kach)

                           13.

                           Delavska stranka Kurdistana (PKK) (alias KADEK, alias KONGRA-GEL)

                           14.

                           Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

                           15.

                           Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK ali MKO) [brez „National Council of Resistance of Iran“ (NCRI)] (alias The National Liberation Army of Iran (NLA, militantno krilo MEK), The People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

                           16.

                           Nacionalna osvobodilna vojska/National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)

                           17.

                           New Peoples Army (NPA), Filipini, povezana s Sison Jose Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, vodja NPA)

                           18.

                           Fronta za osvoboditev Palestine (PLF)

                           19.

                           Palestinski islamski džihad (Palestinian Islamic Jihad – PIJ)

                           20.

                           Ljudska fronta za osvoboditev Palestine (Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP)

                           21.

                           Ljudska fronta za osvoboditev Palestine – glavno poveljstvo (alias PFLP – glavno poveljstvo, alias PFLP-GC)

                           22.

                           Oborožene revolucionarne sile Kolumbije (FARC)

                           23.

                           Vojska / fronta / ljudska revolucionarna osvobodilna stranka (DHKP/C) (Devrimci Sol, revolucionarna levica, Dev Sol)

                           24.

                           Sijoča pot (SL) (Sendero Luminoso)

                           25.

                           Stichting Al Aksa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

                           26.

                           Združene samoobrambne sile/skupine Kolumbije (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

         Člen 2
   Sklep 2004/306/ES se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uveljavi se na dan objave.

      V Bruslju, 14. marca 2005

            Za Svet

            Predsednik

         F. BODEN

      (1)  UL L 344, 28.12.2001, str. 70. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 745/2003 (UL L 106, 29.4.2003, str. 22).

      (2)  UL L 99, 3.4.2004, str. 28.


title: 2013/275/EU: Sklep Sveta z dne 10. junija 2013 o podpisu Pekinške pogodbe o avdiovizualnih izvedbah v imenu Evropske unije

text:
               12.6.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/1

      SKLEP SVETA

   z dne 10. junija 2013
   o podpisu Pekinške pogodbe o avdiovizualnih izvedbah v imenu Evropske unije
   (2013/275/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 7. novembra 2000 pooblastil Komisijo za pogajanja v okviru Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, da bi se zagotovila udeležba Evropske skupnosti na diplomatski konferenci, ki je potekala v Ženevi od 7. do 20. decembra 2000, z namenom priprave akta za varstvo pravic izvajalcev v zvezi z njihovimi avdiovizualnimi izvedbami.

               (2)

               Pogajanja so se uspešno zaključila na ponovno sklicani diplomatski konferenci, ki je potekala v Pekingu od 20. do 26. junija 2012, Pekinška pogodba Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avdiovizualnih izvedbah (v nadaljnjem besedilu: Pekinška pogodba) pa je bila sprejeta 24. junija 2012.

               (3)

               Pekinška pogodba uvaja sklop novih mednarodnih pravil na področju sorodnih pravic, katerih namen je zagotoviti ustrezno varstvo in nadomestilo za izvajalce avdiovizualnih del.

               (4)

               Pogodba je na voljo za podpis kateri koli upravičeni pogodbenici eno leto po njenem sprejetju.

               (5)

               Unija ima izključno pristojnost pri več določbah Pekinške pogodbe, ki zadevajo vsebine, o katerih je Unija že sprejemala zakonodajo. Zato bi bilo treba v imenu Unije podpisati Pekinško pogodbo s pridržkom njene poznejše sklenitve.

               (6)

               S podpisom Pekinške pogodbe Unija ne bo uresničevala deljene pristojnosti, zato na tistih področjih, ki jih ureja Pogodba, ki ne zadevajo skupnih pravil oziroma ne spreminjajo njihovega področja uporabe, države članice ohranijo pristojnost –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Pekinške pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avdiovizualnih izvedbah (v nadaljnjem besedilu: Pekinška pogodba) v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedene pogodbe (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Pekinške pogodbe v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 10. junija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         L. VARADKAR

      (1)  Besedilo Pekinške pogodbe se objavi skupaj s sklepom o njeni sklenitvi.


title: 2009/511/ES: Sklep Sveta z dne 22. junija 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               3.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 173/5

      SKLEP SVETA

   z dne 22. junija 2009
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2009/511/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 5. junija 2003 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o zamenjavi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v pogajanjih dosegla Sporazum z Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnih prevozov (2) v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu Sveta, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (3)

               Sporazum je bil s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisan v imenu Skupnosti dne 30. novembra 2007 v skladu s Sklepom Sveta 2008/87/ES (3).

               (4)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da pošlje(-jo) uradno obvestilo iz člena 9(1) Sporazuma.

      V Luxemborgu, 22. junija 2009

            Za Svet

            Predsednik

         J. ŠEBESTA

      (1)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 84.

      (2)  UL L 28, 1.2.2008, str. 21.

      (3)  UL L 28, 1.2.2008, str. 20.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/632 z dne 20. aprila 2015 o razveljavitvi Odločbe Sveta 77/706/EGS o določitvi ciljne stopnje Skupnosti za zmanjšanje porabe primarnih virov energije ob težavah pri preskrbi s surovo nafto in naftnimi derivati in Odločbe Komisije 79/639/EGS o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Sveta 77/706/EGS

text:
               23.4.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 104/12

         SKLEP SVETA (EU) 2015/632
   z dne 20. aprila 2015
   o razveljavitvi Odločbe Sveta 77/706/EGS o določitvi ciljne stopnje Skupnosti za zmanjšanje porabe primarnih virov energije ob težavah pri preskrbi s surovo nafto in naftnimi derivati in Odločbe Komisije 79/639/EGS o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Sveta 77/706/EGS
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v Odločbi 77/706/EGS (1) sprejel odločitev, da vzpostavi mehanizem za določitev ciljne stopnje Skupnosti za zmanjšanje porabe primarnih virov energije ob težavah pri oskrbi s surovo nafto in naftnimi derivati.

               (2)

               Komisija je v Odločbi 79/639/EGS (2) določila podrobna pravila za izvajanje Odločbe 77/706/EGS.

               (3)

               Odločbi 77/706/EGS in 79/639/EGS vzpostavljata podrobne postopke, ki vsebujejo znatno administrativno breme za države članice in Komisijo, vsebujeta pa tudi različne zahteve za poročanje. Navedeni postopki se niso izkazali kot praktični.

               (4)

               V primeru motenj pri okrbi s surovo nafto ali naftnimi derivati lahko varnostne zaloge nadomestijo manjkajoče količine hitro in učinkovito, brez motenja gospodarske aktivnosti ali oviranja mobilnosti. Zato se varnostne zaloge zdaj obravnavajo kot glavno orodje za odziv na motnje pri oskrbi.

               (5)

               Dodatno Direktiva Sveta 2009/119/ES (3) oblikuje okrepljen okvir za varnostne zaloge, kar zagotavlja njihovo razpoložljivost in fizično dostopnost ter vzpostavlja postopke za njihovo uporabo.

               (6)

               Direktiva 2009/119/ES prav tako od držav članic zahteva, da imajo vzpostavljene postopke za uvedbo splošnih ali posebnih omejitev porabe med drugim s prednostnim obravnavanjem dodeljevanja naftnih derivatov določenim skupinam uporabnikov.

               (7)

               V okviru Komisijinega programa ustreznosti in uspešnosti predpisov se sistematično pregledujejo pravni akti Unije, da se odkrijejo priložnosti za poenostavitev in zmanjšanje regulativnega bremena.

               (8)

               Zato bi bilo treba Odločbi 77/706/EGS in 79/639/EGS razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odločbi 77/706/EGS in 79/639/EGS se razveljavita.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 20. aprila 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. DŪKLAVS

      (1)  Odločba Sveta 77/706/EGS z dne 7. novembra 1977 o določitvi ciljne stopnje Skupnosti za zmanjšanje porabe primarnih virov energije ob težavah pri preskrbi s surovo nafto in naftnimi derivati (UL L 292, 16.11.1977, str. 9).

      (2)  Odločba Komisije 79/639/EGS z dne 15. junija 1979 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Odločbe Sveta 77/706/EGS (UL L 183, 19.7.1979, str. 1).

      (3)  Direktiva Sveta 2009/119/ES z dne 14. septembra 2009 o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov (UL L 265, 9.10.2009, str. 9).


title: 2011/691/CFSP: Sklep Sveta 2011/691/SZVP z dne 17. oktobra 2011 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovem

text:
               18.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 271/48

         SKLEP SVETA 2011/691/SZVP
   z dne 17. oktobra 2011
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije na Kosovem (1)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (EULEX KOSOVO) (2) in Skupni ukrep 2008/123/SZVP (3) o imenovanju g. Pietra FEITH-a za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem.

               (2)

               Svet je 5. maja 2011 sprejel Sklep 2011/270/SZVP (4) o imenovanju Fernanda GENTILINI-ja za PPEU na Kosovem do 31. julija 2011.

               (3)

               Svet je 28. julija 2011 sprejel Sklep 2011/478/SZVP (5), s katerim je bil mandat PPEU podaljšan do 30. septembra 2011.

               (4)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 31. januarja 2012.

               (5)

               PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2011/270/SZVP se spremeni, kot sledi:

               1.

               Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Posebni predstavnik Evropske unije
               G. Fernando GENTILINI je imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) na Kosovem od 1. maja 2011 do 31. januarja 2012. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).“

               2.

               Člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. maja do 30. septembra 2011 znaša 690 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. oktobra 2011 do 31. januarja 2012 znaša 770 000 EUR.“

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. oktobra 2011.

      V Bruslju, 17. oktobra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Na podlagi Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 (1999).

      (2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

      (3)  UL L 42, 16.2.2008, str. 88.

      (4)  UL L 119, 7.5.2011, str. 12.

      (5)  UL L 197, 29.7.2011, str. 12.


title: 2012/94/Euratom: Sklep Sveta z dne 19. decembra 2011 o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)

text:
               18.2.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 47/33

         SKLEP SVETA
   z dne 19. decembra 2011
   o posebnem programu, ki se bo s posrednimi ukrepi izvajal v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013)
   (2012/94/Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 7 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije, podanem po posvetovanju z Znanstvenim in tehničnim odborom,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupna nacionalna in evropska prizadevanja na področju raziskav in usposabljanja so bistvena za pospeševanje in zagotavljanje gospodarske rasti in blaginje državljanov Evrope.

               (2)

               V skladu s Sklepom Sveta 2012/93/Euratom z dne 19. decembra 2011 o okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (3) (v nadaljnjem besedilu: okvirni program) se okvirni program izvaja s posebnima programoma, v katerih so določena podrobna pravila za njuno izvajanje in trajanje ter predvidena potrebna sredstva.

               (3)

               Okvirni program zajema dve vrsti dejavnosti, posredne ukrepe na področju raziskav fuzijske energije in raziskav jedrske fisije, varnosti in zaščite pred sevanjem ter neposredne ukrepe za dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča (JRC) na področju ravnanja z jedrskimi odpadki, vplivov na okolje, varnosti in zaščite, zlasti v povezavi z jedrskimi dogodki in ob upoštevanju izkušenj iz preteklosti. Posredne ukrepe bi bilo treba izvajati s tem posebnim programom.

               (4)

               Za ta posebni program bi bilo treba uporabljati pravila okvirnega programa, ki se nanašajo na udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter razširjanje rezultatov raziskav.

               (5)

               Skupnost je v skladu s členom 101 Pogodbe sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju jedrskih raziskav, da pa bi bila Skupnost še bolj vključena v svetovno raziskovalno skupnost, bi si bilo treba prizadevati za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav. Dvostransko mednarodno sodelovanje temelji na čvrstem pravnem okviru sporazumov o sodelovanju med Skupnostjo in tretjimi državami. Okvirni program je bistvenega pomena za izvajanje teh sporazumov. Možnost sodelovanja v tem posebnem programu bi zato morale imeti države, ki so v ta namen sklenile potrebne sporazume, na ravni projektov in na podlagi vzajemnih koristi pa tudi subjekti iz tretjih držav in mednarodnih organizacij za znanstveno sodelovanje.

               (6)

               S tem posebnim programom bi bilo treba prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja in zagotavljanju ohranjanja ustrezne kulture varnosti.

               (7)

               Treba bi bilo zagotoviti dobro finančno upravljanje in izvajanje tega posebnega programa na učinkovit in uporabnikom prijazen način, obenem pa pravno varnost in dostopnost programa vsem udeležencem, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

               (8)

               Sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe, ki so sorazmerni s finančnimi interesi Unije, za spremljanje učinkovitosti odobrene finančne podpore in učinkovite porabe teh sredstev za preprečevanje nepravilnosti in goljufij. Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe za izterjavo izgubljenih, nepravilno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo (ES, Euratom) št. 2342/2002, Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (7), ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8).

               (9)

               Za vsako tematsko področje bi bilo treba predvideti svojo proračunsko vrstico v splošnem proračunu Evropske unije.

               (10)

               Pri raziskovalnih dejavnostih, ki se izvajajo v okviru tega posebnega programa, bi bilo treba upoštevati temeljna etična načela, vključno s tistimi, ki so izražena v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2013 se sprejme posebni program, ki se bo izvajal s posrednimi ukrepi v sklopu okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2012–2013) (v nadaljnjem besedilu: posebni program).
   Člen 2
   Posebni program podpira raziskovalne dejavnosti in usposabljanje na področju jedrske energije; obsega vrsto posrednih raziskovalnih ukrepov, ki se izvajajo na naslednjih tematskih področjih:

               (a)

               raziskave fuzijske energije (vključno z reaktorjem ITER);

               (b)

               raziskave jedrske fisije, varnosti in zaščite pred sevanjem.

         Cilji in splošne smernice za dejavnosti iz tega člena so določeni v Prilogi.
   Člen 3
   V skladu s členom 3 Sklepa 2012/93/Euratom znaša najvišji znesek za izvajanje posebnega programa 2 327 054 000 EUR, od česar je za upravne odhodke Komisije namenjenih do 15 %. Ta znesek se dodeli v skladu z naslednjo preglednico (v EUR):

               (a)

               raziskave fuzijske energije

               2 208 809 000 EUR;

               (b)

               jedrska fisija, varnost in zaščita pred sevanjem

               118 245 000 EUR.

         Člen 4
   Vse raziskovalne dejavnosti iz posebnega programa se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.
   Člen 5
   1.   Posebni program se izvaja s shemami financiranja iz Priloge II k Sklepu 2012/93/Euratom.
   2.   Pravila za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz ter pravila za razširjanje rezultatov raziskav v zvezi s posrednimi ukrepi, določena v Uredbi Sveta (Euratom) št. 139/2012 z dne 19. decembra 2011 o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri posrednih ukrepih okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo ter za razširjanje rezultatov raziskav (2012–2013) (9), se uporabljajo tudi za ta posebni program.
   Člen 6
   1.   Komisija sestavi letni delovni program za izvajanje posebnega programa, v katerem podrobno opredeli cilje ter prednostne naloge na področju znanosti in tehnologije, določene v Prilogi, sheme financiranja, ki se bodo uporabile za razpisane teme, ter časovni razpored izvajanja.
   2.   V delovnem programu se upoštevajo ustrezne raziskovalne dejavnosti, ki jih izvajajo države članice, pridružene države ter evropske in mednarodne organizacije. Delovni program se po potrebi posodablja.
   3.   V delovnem programu se določijo merila, v skladu s katerimi se ocenjujejo predlogi za posredne ukrepe v okviru shem financiranja in izbirajo projekti. Merila so odličnost, učinek in izvajanje. Dodatne zahteve, ponderji in mejne vrednosti se lahko v delovnem programu dodatno opredelijo ali dopolnijo.
   4.   V delovnem programu je mogoče navesti/opredeliti:

               (a)

               organizacije, ki prejemajo prispevke v obliki članarine;

               (b)

               podporne ukrepe za dejavnosti določenih pravnih oseb.

         Člen 7
   1.   Za izvedbo posebnega programa je odgovorna Komisija.
   2.   Komisiji pri izvajanju posebnega programa pomaga posvetovalni odbor. Sestava tega odbora se lahko spreminja glede na različne točke dnevnega reda odbora. Za vidike, povezane s fisijo, so sestava tega odbora in podrobni operativni predpisi in postopki, ki se zanj uporabljajo, določeni v Sklepu Sveta 84/338/Euratom, ESPJ, EGS z dne 29. junija 1984 o strukturah in postopkih za upravljanje in usklajevanje raziskovalnih, razvojnih in predstavitvenih dejavnosti Skupnosti (10). Za vidike, povezane s fuzijo, je isto določeno v Sklepu Sveta z dne 16. decembra 1980 o ustanovitvi posvetovalnega odbora za fuzijski program (11).
   3.   Komisija odbor redno obvešča o splošnem napredku pri izvajanju posebnega programa in mu pravočasno predloži podatke o vseh ukrepih, ki se predlagajo ali financirajo v okviru tega posebnega programa.
   Člen 8
   Komisija v skladu s členom 6 Sklepa 2012/93/Euratom zagotovi neodvisno spremljanje, oceno in pregled izvajanja dejavnosti na področjih, zajetih v tem posebnem programu.
   Člen 9
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. KOROLEC

      (1)  Mnenje z dne 15. novembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Mnenje po neobveznem posvetovanju.

      (2)  UL C 318, 29.10.2011, str. 127. Mnenje po neobveznem posvetovanju.

      (3)  Glej stran 25 tega Uradnega lista.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.

      (6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (7)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (8)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

      (9)  Glej stran 1 tega Uradnega lista.

      (10)  UL L 177, 4.7.1984, str. 25.

      (11)  Ni objavljen.

      PRILOGA

         ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

      I.   TEMATSKA PODROČJA RAZISKAV
      I.A   Raziskave fuzijske energije

         Splošni cilj

      Razvijanje osnov znanja za izgradnjo prototipskih reaktorjev za elektrarne, ki so varne, trajnostne, okoljsko vzdržne in gospodarne, ter izgradnja mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) kot pomemben korak na poti k temu cilju.

         Dejavnosti

      1.   Izgradnja reaktorja ITER
      Skupnost ima kot gostiteljica projekta posebno odgovornost znotraj organizacije ITER in vodilno vlogo, zlasti pri vodenju mednarodne organizacije ITER, upravljanju in izbiri kadra, pa tudi pri splošni tehnični in administrativni podpori.
      Skupnost bo v vlogi pogodbenice sodelovala pri nadaljnjih prispevkih k izgradnji opreme in naprav, potrebnih na gradbišču reaktorja ITER, ter podpirala projekt med izgradnjo.
      Dejavnosti na področju raziskav in razvoja v podporo izgradnji reaktorja ITER bodo potekale v združenjih za fuzijo in evropskih podjetjih. Vključevale bodo razvoj in testiranje komponent in sistemov.
      2.   Raziskave in razvoj za pripravo na obratovanje reaktorja ITER
      Namen usmerjenega fizikalno-tehnološkega programa bo povzeti projektne odločitve v zvezi z reaktorjem ITER in pripraviti hiter začetek obratovanja reaktorja. Izvajal se bo prek usklajenih eksperimentalnih in teoretičnih dejavnosti ter modeliranja z uporabo naprav JET (Joint European Torus) in drugih ustreznih eksperimentalnih in računalniških naprav. Z njim bo zagotovljeno, da bo imela Evropa potreben vpliv na projekt ITER in močno vlogo pri njegovem izkoriščanju. Vključeval bo:

                  —

                  oceno posebnih ključnih tehnologij za obratovanje reaktorja ITER z uporabo izboljšav na reaktorju JET (prva stena kot pri reaktorju ITER, sistemi ogrevanja, diagnostika),

                  —

                  preverjanje scenarijev za obratovanje reaktorja ITER z usmerjenimi eksperimenti na reaktorju JET in drugih zmogljivostih ter z usklajenim modeliranjem.

            3.   Omejene tehnološke dejavnosti kot priprava na elektrarno DEMO
      V združenjih za fuzijo in industriji se bodo nadalje razvijale ključne tehnologije in materiali, potrebni za izdajo licence, izgradnjo in obratovanje elektrarne DEMO, da se bodo lahko testirali na reaktorju ITER in da se bo evropski industriji omogočila izgradnja elektrarne DEMO in razvoj prihodnjih fuzijskih elektrarn. Izvajale se bodo naslednje dejavnosti:

                  —

                  nadaljnje delo posebne projektne skupine na področju dejavnosti tehnične validacije in tehničnega projektiranja (EVEDA) za pripravo na izgradnjo Mednarodne obsevalne naprave za testiranje fuzijskih materialov (IFMIF), ki se bo uporabljala za testiranje materialov za fuzijsko elektrarno,

                  —

                  razvoj, testiranje s pomočjo obsevanja in modeliranje materialov z nizko aktivacijo, ki so odporni na sevanje; razvoj ključnih tehnologij, potrebnih za obratovanje fuzijske elektrarne, vključno z moduli oblog; zasnova konstrukcije elektrarne DEMO z upoštevanjem varnostnih in okoljskih vidikov.

            4.   Dolgoročne raziskovalne in razvojne dejavnosti
      S posebnim programom se bodo na podlagi dejavnosti, ki posebej zadevajo reaktor ITER in elektrarno DEMO, razvijale kompetence in povečale osnove znanja na področjih, ki so strateško pomembna za prihodnje fuzijske elektrarne. Te raziskovalne dejavnosti bodo izboljšale tehnično izvedljivost in rentabilnost fuzijske energije. Posebni ukrepi na podlagi okvirnega programa bodo vključevali naslednje omejene dejavnosti:

                  —

                  proučevanje izboljšanih konceptov za sisteme magnetne konfinacije, vključno s stelaratorji; delo bo usmerjeno v pripravo na delovanje stelaratorja W7-X, uporabo obstoječih naprav za razširitev eksperimentalnih podatkovnih zbirk in oceno prihodnjih obetov za te konfiguracije,

                  —

                  nadaljevanje poskusov, teoretičnega dela in modeliranja s končnim ciljem celovitega razumevanja fuzijskih plazem za uporabo v reaktorjih,

                  —

                  izvajanje študij o družbeno-znanstvenih in gospodarskih vidikih pridobivanja energije s fuzijo ter ukrepi za spodbujanje osveščanja in izobraževanja javnosti v zvezi s fuzijo.

            5.   Človeški viri, izobraževanje in usposabljanje – oblikovanje „generacije ITER“
      Z naslednjimi ukrepi se bodo za takojšnje in za srednjeročne potrebe projekta ITER in za nadaljnji razvoj fuzije zagotovili primerni človeški viri in visoka raven sodelovanja na tematskem področju fuzije:

                  —

                  podpora mobilnosti raziskovalcev med organizacijami, ki sodelujejo v posebnem programu, za izboljšanje sodelovanja in povezovanja raziskovalnih dejavnosti ter za spodbujanje mednarodnega sodelovanja,

                  —

                  visoka raven usposabljanja za inženirje in raziskovalce na podiplomski in podoktorski ravni, vključno z uporabo naprav kot učne platforme, posebnimi seminarji in delavnicami, ter spodbujanje sodelovanja med visokošolskimi ustanovami.

            6.   Infrastrukture
      Izvedba projekta ITER v Evropi v mednarodnem okviru organizacije ITER bo prispevala k novim raziskovalnim infrastrukturam z močno evropsko razsežnostjo.
      7.   Prenos tehnologije, sodelovanje industrije in inovacije
      Reaktor ITER bo potreboval novo in prožnejšo organizacijsko strukturo, ki bo omogočila hiter prenos inovacij in tehnološkega napredka v industrijo, kar bo evropski industriji omogočilo, da bo postala bolj konkurenčna. To bo doseženo s spodbujanjem:

                  —

                  inovacij in izmenjave znanja z ustreznimi univerzami, raziskovalnimi inštituti in industrijo, tudi z ustrezno interakcijo z organizacijo ITER in skupnim evropskim podjetjem za razvoj fuzijske energije (F4E) (pri čemer so industrijskim partnerjem zagotovljene enake možnosti za sodelovanje v skladu z ustreznimi predpisi EU o javnih naročilih),

                  —

                  prijavljanja patentov,

                  —

                  foruma za industrijske inovacije na področju fuzije (Fusion Industry Innovation Forum), v okviru katerega bodo oblikovani načrt za fuzijsko tehnologijo in pobude za razvoj človeških virov, s poudarkom na inovacijah in možnostih zagotavljanja novih proizvodov in storitev.

            I.B   Jedrska fisija, varnost in zaščita pred sevanjem

         Splošni cilj

      Vzpostavitev trdne znanstvene in tehnične osnove, da bi pospešili konkretne rešitve za varnejše ravnanje z dolgoživimi radioaktivnimi odpadki, izboljšanje zlasti varnosti in prispevanje k učinkoviti rabi virov in stroškovni učinkovitosti jedrske energije ter zagotavljanje močnega in družbeno sprejemljivega sistema zaščite ljudi in okolja pred vplivi ionizirajočega sevanja.

         Dejavnosti

      Na petih glavnih področjih dejavnosti, ki so opisana spodaj, se bodo izvajali posredni ukrepi na področju jedrske fisije, varnosti in zaščite pred sevanjem. Zaradi večjega poudarka na jedrski varnosti, ki prispeva k preusmerjanju jedrskih raziskav, bo področju varnosti jedrskih objektov, zaščiti pred sevanjem (vključno z uporabo v medicini) in oceni tveganja namenjene kar največ pozornosti. Obstajajo pomembne povezave z raziskavami v okviru sedmega okvirnega programa Unije, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1), zlasti pri dejavnostih na področju energetike, evropskih standardov, izobraževanja in usposabljanja, varovanja okolja, zdravja, ved o materialih, upravljanja, skupnih infrastruktur, kulture zaščite in varnosti. Mednarodno sodelovanje se bo spodbujalo v okviru mnogih raziskovalnih dejavnosti, s posebnim poudarkom na varnosti jedrskih objektov, in sicer v sodelovanju z ustreznimi strokovnimi in interesnimi forumi, opisanimi v utemeljitvi dejavnosti na področju jedrske fisije, varnosti in zaščite pred sevanjem iz točke I.B Priloge I Sklepa 2012/93/Euratom.
      1.   Ravnanje z dokončnimi radioaktivnimi odpadki
      Tehnične študije in predstavitev načrtov za odlagališča v geoloških formacijah, da bi pripravili izvedbo ob zagotavljanju operativne varnosti. Študije za boljše poznavanje odpadkov in njihovega vedenja skozi čas, razvoj zanesljivih metodologij za oceno uspešnosti in varnosti, proučevanje vprašanj v zvezi z upravljanjem in družbenih vprašanj, povezanih s strinjanjem javnosti, ter druge dejavnosti v podporo razvijanju skupnega evropskega pogleda na glavna vprašanja v zvezi z ravnanjem z odpadki in njihovim odlaganjem.
      2.   Reaktorski sistemi
      Ob upoštevanju splošnega cilja izvedba raziskav v podporo varnemu obratovanju vseh vrst reaktorskih sistemov (vključno z napravami za gorivni cikel), ki se uporabljajo v Evropi, ali, če je potrebno zaradi ohranjanja širokega strokovnega znanja o jedrski varnosti v Evropi, tistih vrst reaktorjev, ki bi se lahko uporabljali v prihodnosti, z izključnim poudarkom na varnostnih vidikih. To zajema oceno in upravljanje življenjske dobe elektrarn, kulturo varnosti (zmanjševanje tveganja človeške in organizacijske napake), napredne metodologije za oceno varnosti, orodja za numerično simulacijo, instrumentacijo in regulacijo ter preprečevanje in ublažitev hujših nesreč ter spremljajoče dejavnosti za optimalno upravljanje znanja in ohranjanje kompetenc.
      Med drugim gre za dejavnosti na področju temeljnih in ključnih medsektorskih raziskav (npr. raziskav materialov) (2) in, ob izključnem poudarku na varnostnih vidikih, za študijo prihodnjih reaktorjev in vseh vidikov gorivnega cikla, na primer ločevanja in pretvorbe.
      3.   Zaščita pred sevanjem
      Dejavnosti na tem področju bodo usmerjene v:

                  —

                  boljšo količinsko opredelitev tveganj za zdravje pri dolgotrajni izpostavljenosti nizkemu sevanju, vključno z individualnimi razlikami, z epidemiološkimi študijami in boljšim razumevanjem mehanizmov na podlagi raziskav na področju celične in molekularne biologije,

                  —

                  izboljšanje varnosti in učinkovitosti uporabe sevanja v medicini z najnovejšim tehnološkim razvojem ter doseganje pravega razmerja med koristmi in nevarnostjo takšne uporabe,

                  —

                  izboljšanje skladnosti in povezanosti ukrepanja v primeru izrednih dogodkov ali po nesrečah v Evropi z razvojem skupnih orodij in strategij ter prikaz njihove učinkovitosti v operativnih okoljih,

                  —

                  po potrebi učinkovitejše povezovanje nacionalnih raziskovalnih dejavnosti na drugih področjih.

            4.   Infrastrukture
      Če obstaja jasna evropska dodana vrednost, zlasti za zagotovitev kritične mase, podpora zasnovi, prenovi, izgradnji in/ali obratovanju ključnih raziskovalnih infrastruktur, potrebnih pri katerem koli od zgoraj navedenih tematskih področij, vključno s tem, da se posameznim raziskovalcem in raziskovalnim ekipam zagotovi ustrezen dostop do obstoječih in prihodnjih infrastruktur.
      5.   Človeški viri in usposabljanje (3)

      Uskladitev nacionalnih programov in izpolnjevanje splošnih potreb po usposabljanju na področju jedrske znanosti in tehnologije z vrsto instrumentov, vključno s konkurenčno usmerjenimi instrumenti, ki prinašajo kratkoročne rezultate, v okviru splošne podpore človeškim virom na vseh tematskih področjih. To vključuje podporo tečajem in mrežam usposabljanja ter ukrepe, s katerimi lahko sektor postane bolj privlačen za mlade znanstvenike in inženirje ter s katerimi se izboljša usklajevanje med izobraževalnimi ustanovami v Uniji, da bi zagotovili enakovrednost kvalifikacij v vseh državah članicah.
      II.   ETIČNI VIDIKI
      Med izvajanjem tega posebnega programa in raziskovalnih dejavnosti, ki iz njega izhajajo, je treba spoštovati temeljna etična načela. Sem med drugim spadajo načela iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno z naslednjimi: varstvo človekovega dostojanstva in življenja, varstvo osebnih podatkov in zasebnosti ter zaščita živali in varstvo okolja v skladu s pravom Skupnosti in zadnjimi različicami ustreznih mednarodnih konvencij, smernic in kodeksov ravnanja, npr. Helsinško deklaracijo, Konvencijo Sveta Evrope o človekovih pravicah in biomedicini, podpisano v Oviedu 4. aprila 1997, in njenimi dodatnimi protokoli, Konvencijo ZN o otrokovih pravicah, Splošno deklaracijo o človeškem genomu in človekovih pravicah, ki jo je sprejel UNESCO, Konvencijo ZN o biološkem in toksičnem orožju, Mednarodno pogodbo o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo ter ustreznimi resolucijami Svetovne zdravstvene organizacije.
      Prav tako se bodo upoštevala mnenja Evropske skupine svetovalcev glede etičnih posledic biotehnologije (1991–1997) in mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (od 1998).
      V skladu z načelom subsidiarnosti morajo udeleženci v raziskovalnih projektih zaradi raznolikosti pristopov na evropski ravni spoštovati veljavno zakonodajo, predpise in etična merila držav, v katerih potekajo raziskave. V vsakem primeru se uporabljajo nacionalni predpisi in Skupnost v nobeni državi članici ali drugi državi ne bo finančno podprla nobene raziskave, ki je v tej državi članici ali drugi državi prepovedana.
      Po potrebi morajo izvajalci raziskovalnih projektov pridobiti dovoljenje ustreznih nacionalnih ali lokalnih odborov za etiko še pred začetkom izvajanja dejavnosti RTR. Pri predlogih, ki zadevajo etično občutljiva vprašanja, ali kadar etični vidiki niso bili ustrezno upoštevani, bo izpolnjevanje etičnih meril sistematično preverjala tudi Komisija. V posebnih primerih se lahko izpolnjevanje etičnih meril preveri med izvajanjem projekta.
      Člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije zahteva, da Skupnost pri oblikovanju in izvajanju svojih politik, vključno z raziskavami, v celoti upošteva zahteve po dobrem počutju živali. Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (4), glede varstva živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene, zahteva, da morajo biti vsi poskusi načrtovani tako, da se izogne povzročanju stiske in nepotrebnih bolečin ter trpljenja poskusnim živalim, da se uporabi čim manjše število živali, da se uporabijo živali z najnižjo mero nevrofiziološke občutljivosti ter se povzroči čim manj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb. Spreminjanje genske dediščine živali in kloniranje živali je dovoljeno zgolj v primerih, ko so cilji etično utemeljeni, pogoji zagotavljajo dobro počutje živali in se spoštujejo načela biotske raznovrstnosti. Med izvajanjem posebnega programa bo Komisija redno spremljala najnovejša znanstvena dognanja ter nacionalne in mednarodne predpise, da bo lahko upoštevala morebiten napredek.

         (1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

         (2)  Razume se, da je Evropski raziskovalni svet (ERS) odgovoren za podporo pionirskih raziskav na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih.

         (3)  Razume se, da je program Človeški viri okvirnega programa EU odgovoren za mobilnost raziskovalcev na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih.

         (4)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1554 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/329

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1554
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2014 z odgovorom fundacije (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice fundaciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05584/2016 – C8-0071/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1339/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4), zlasti člena 17,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0116/2016),

               1.

               ugotavlja, da so podatki v končnem zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje takšni kot v prilogi k poročilu Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključni račun Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2014;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorici Evropske fundacije za usposabljanje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 409, 9.12.2015, str. 266.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 354, 31.12.2008, str. 82.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 28. aprila 1999 o sestavi Priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum (SCH/Com-ex (99)14)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41999D0014

Uradni list L 239 , 22/09/2000 str. 0298 - 0298

		Sklep Izvršnega Odboraz dne 28. aprila 1999o sestavi Priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum(SCH/Com-ex (99)14)Izvršni odbor je na sestanku 16. decembra 1998 v Berlinu sklenil, da bo sestavil Priročnik o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum (SCH/Com-ex (98)56).Priročnik bo razdeljen na naslednje dele:Del I | Potne listine, v katere se lahko vpiše vizum |Del II | Potne listine za tujce, izdane v schengenskih državah in v v katere se lahko vpiše vizum |Del III | Seznam potnih listin, ki so jih izdale mednarodne organizacije |Del IV | Dokumentacija, ki se zbira postopno in vsebuje fotokopije izvirnikov potnih listin |Del V | Informacije o poznanih ponarejenih potnih listih |Izvršni odbor ugotavlja, da so poleg dela I Priročnika (Potne listine, v katere se lahko vpiše vizum), ki mu je bil poslan 16. decembra 1998, sedaj na razpolago še deli II, III in V priročnika (glej Prilogo [1].S tem so sedaj na razpolago bistveni sestavni deli Priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum. Postopno zbrana dokumentacija, ki vsebuje kopije izvirnikov, se pripravlja na ravni Evropske unije. Lahko se uporablja tudi priročnik o izvirnih dokumentih, ki ga je izdal Interpol.Predelana različica dela I kakor tudi delov II, III in V bo na voljo diplomatsko-konzularnim predstavništvom v tujini. Lahko se pošljejo tudi organom mejne kontrole in drugim organom, ki se ukvarjajo z vprašanji, povezanimi s pravom tujcev.Obstoječe dele priročnika o dokumentih, v katere se lahko vpiše vizum, je treba dovolj pogosto dopolnjevati, na primer vsake tri mesece, z začetkom od 1. julija 1999.V Luxembourgu, 28. aprila 1999PredsednikC. H. Schapper[1] Glej Prilogo k dokumentu SCH/Com-ex (98)56.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2017/594 z dne 21. marca 2017 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu

text:
               28.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 81/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/594
   z dne 21. marca 2017
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 9. junija 2010 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Uzbekistan o spremembi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), da se zagotovi, da se načela, ki se uporabljajo za trgovino z drugim blagom, formalno razširijo tudi na trgovino s tekstilnimi izdelki. Ta pogajanja so bila uspešno sklenjena in Protokol o spremembi Sporazuma s črtanjem člena 16 in vseh sklicevanj nanj, je bil parafiran 1. julija 2010.

               (2)

               V okviru pogajanj sta se strani medsebojno dogovorili, da se besedilo prečisti ter črta zastarela tehnična določba, ki je prenehala veljati v letu 1998, in zadevna priloga, ki se nanjo sklicuje.

               (3)

               V skladu s Sklepom Sveta 2011/250/EU (3) je bil Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), podpisan dne 7. aprila 2011, s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (4)

               Protokol bi bilo treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu, se odobri v imenu Unije (4).
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2 Protokola.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. marca 2017

            Za Svet

            Predsednik

         E. SCICLUNA

      (1)  Odobritev je bila dana dne 14. decembra 2016.

      (2)  UL L 229, 31.8.1999, str. 3.

      (3)  UL L 106, 27.4.2011, str. 1.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1210 z dne 18. julija 2016 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije

text:
               26.7.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 199/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1210
   z dne 18. julija 2016
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je bil v imenu Unije podpisan 14. junija 2014.

               (2)

               Cilj Protokola je določiti finančna in tehnična pravila, ki bi Azerbajdžanski republiki omogočila sodelovanje v določenih programih Unije. Horizontalni okvir, ki ga določa Protokol, sestavlja ukrep gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, ki omogoča dostop do podpore, zlasti finančne, ki jo bo Unija zagotavljala na podlagi teh programov Unije. Navedeni okvir se uporablja samo za tiste programe Unije, pri katerih je v ustreznih ustanovnih pravnih aktih predvidena možnost sodelovanja Azerbajdžanske republike. Sklenitev Protokola zato še ne pomeni tudi izvajanja pooblastil v okviru različnih sektorskih politik, ki se izvajajo s temi programi; ta pooblastila se izvajajo šele, ko so ti programi vzpostavljeni.

               (3)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Unije (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 10 Protokola (3).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. julija 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Odobritev z dne 6. julija 2016 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Protokol je bil objavljen v UL L 19, 24.1.2015, str. 4 skupaj s sklepom o podpisu.

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.


title: 2007/799/ES: Sklep Sveta z dne 12. oktobra 2006 o podpisu, v imenu Evropske skupnosti, Protokola o izvajanju Alpske konvencije na področju prometa (Protokol promet )

text:
               8.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 323/13

         SKLEP SVETA
   z dne 12. oktobra 2006
   o podpisu, v imenu Evropske skupnosti, Protokola o izvajanju Alpske konvencije na področju prometa (Protokol „promet“)
   (2007/799/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih in evropskih problemov, ki ovirajo trajnostno mobilnost v prometu in pomenijo nevarnost za okolje, je eden od ciljev prometne politike Skupnosti.

               (2)

               Svet je 14. maja 1991 pooblastil Komisijo, da v imenu Skupnosti in ob posvetovanju z državami članicami sodeluje na pogajanjih o Alpski konvenciji in njenih protokolih.

               (3)

               S Sklepom 96/191/ES (1) je Skupnost sklenila Konvencijo o varstvu Alp (Alpska konvencija).

               (4)

               Protokol o izvajanju Alpske konvencije na področju prometa (Protokol „promet“), ki temelji na členu 2(2) in (3) Alpske konvencije, je bil sprejet na 16. sestanku Stalnega odbora za Alpsko konvencijo, 24.–26. maja 2000.

               (5)

               Protokol „promet“ predstavlja okvir, osnovan na načelih previdnosti, preprečevanja in „onesnaževalec plača“, ki zagotavljajo trajnostno mobilnost in varovanje okolja pri uporabi vseh vrst prevoza v alpski regiji.

               (6)

               Protokol „promet“ je bil na podlagi njegovega člena 24 pogodbenicam na voljo za podpis na ministrskem srečanju Alpske konvencije 30. in 31. oktobra 2000 v Lucernu in v Republiki Avstriji, ki je depozitar.

               (7)

               Prevladujoča pristojnost Skupnosti v povezavi z načelom enotnosti zastopanja Skupnosti na mednarodni ravni narekuje, da Skupnost in njene države članice, ki so pogodbenice Konvencije, po možnosti istočasno podpišejo ustrezne instrumente ratifikacije ali sprejetja in jih nato deponirajo.

               (8)

               Primerno je, da se Protokol o izvajanju Alpske konvencije na področju prometa (Protokol „promet“), ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve, podpiše v imenu Skupnosti –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, ki je (so) pooblaščene, da v imenu Skupnosti podpiše(-jo) Protokol o izvajanju Alpske konvencije na področju prometa (Protokol „promet“), ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve in ji(-m) v ta namen ustrezno pooblasti.

      V Luxembourgu, 12. oktobra 2006

            Za Svet

            Predsednica

         S. HUOVINEN

      (1)  UL L 61, 12.3.1996, str. 31.
    ---documentbreak---

               8.12.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 323/15

         PROTOKOL O IZVAJANJU ALPSKE KONVENCIJE IZ LETA 1991 NA PODROČJU PROMETA
   Protokol promet
   REPUBLIKA AVSTRIJA
   REPUBLIKA FRANCIJA
   REPUBLIKA ITALIJA
   KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN
   KNEŽEVINA MONAKO
   ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA
   REPUBLIKA SLOVENIJA
   ŠVICARSKA KONFEDERACIJA
   kot tudi
   EVROPSKA SKUPNOST
   v nadaljnjem besedilu: pogodbenice, so se –
   v skladu s svojimi nalogami na osnovi Konvencije o varstvu Alp (Alpska konvencija) z dne 7. novembra 1991 in da bi zagotovile celovito politiko varstva in trajnostnega razvoja alpskega prostora,
   zaradi izpolnjevanja svojih obveznosti iz drugega in tretjega odstavka 2. člena Alpske konvencije,
   zavedajoč se, da zaobsega alpski prostor območje, ki ga označujejo posebno občutljivi ekosistemi in krajine ali geografske in topografske razmere, ki povečujejo obremenitev s škodljivimi snovmi in hrupom, ali edinstveni naravni viri ali edinstvena kulturna dediščina,
   zavedajoč se, da se bodo zaradi povečane integracije trgov, družbenega in gospodarskega razvoja ter preživljanja prostega časa brez ustreznih ukrepov nadalje povečevali promet in obremenitve okolja zaradi prometa,
   prepričane, da mora imeti tamkajšnje prebivalstvo možnost opredeliti svoje lastne zamisli o družbenem, kulturnem in gospodarskem razvoju ter sodelovati pri njihovem uresničevanju v okviru veljavne ureditve,
   zavedajoč se, da vplivi prometa niso okoljsko nevtralni in da povzročajo obremenitve okolja zaradi prometa vedno večje ekološke, zdravstvene in varnostnotehnične obremenitve in tveganja, ki zahtevajo skupno ukrepanje,
   zavedajoč se, da so potrebni pri prevozu nevarnega blaga okrepljeni ukrepi za zagotovitev varnosti,
   zavedajoč se, da je potrebno obsežno opazovanje, raziskovanje, informiranje in svetovanje, da bi se ponazorile povezave med prometom, zdravjem, okoljem in gospodarskim razvojem ter povečalo razumevanje za potrebo po zmanjšanju obremenitev okolja,
   zavedajoč se, da prometna politika v alpskem prostoru, usmerjena v načela trajnosti, ni samo v interesu alpskega, temveč tudi zunajalpskega prebivalstva in je nujno potrebna tudi za zavarovanje Alp kot življenjskega, naravnega in gospodarskega prostora,
   zavedajoč se, da je na eni strani današnji potencial nosilcev prometa delno le nezadostno izkoriščen in da se na drugi strani le nezadostno upošteva pomen infrastruktur za okolju prijazne prevozne sisteme, kot so železnica, plovba in kombinirani sistemi kot tudi transnacionalna kompatibilnost in operabilnost različnih prometnih sredstev in da je zato potrebno optimirati te prevozne sisteme z bistveno krepitvijo omrežij znotraj in zunaj Alp,
   zavedajoč se, da so prostorskoplanske in gospodarskopolitične odločitve znotraj kot tudi zunaj Alp izrednega pomena za razvoj prometa v alpskem prostoru,
   v prizadevanju, da bi odločilno prispevale k trajnostnemu razvoju kot tudi k izboljšanju kakovosti življenja in zaradi tega zmanjšale promet, bodo urejale potek prometa na okolju prijazen način in povečevale uspešnost in učinkovitost obstoječih prometnih sistemov,
   prepričane, da je potrebno med seboj uskladiti gospodarske interese, družbene zahteve in okoljske potrebe,
   ob upoštevanju bilateralnih in multilateralnih sporazumov pogodbenic z Evropsko skupnostjo, predvsem na področju prometa,
   prepričane, da se določeni problemi lahko razrešijo le čezmejno in s skupnim ukrepanjem alpskih držav –
   SPORAZUMELE, KOT SLEDI:
   I.   POGLAVJE
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Cilji
   1.   Pogodbenice se zavezujejo k trajnostni prometni politiki, ki:

               (a)

               zmanjšuje obremenitve in tveganja na področju znotrajalpskega in čezalpskega prometa na mero, ki je sprejemljiva za ljudi, živali in rastline kot tudi za njihove življenjske prostore, med drugim z večjo preusmeritvijo prometa, zlasti tovornega prometa, na železnico predvsem z vzpostavitvijo primernih infrastruktur in trgu prilagojenih stimulacij;

               (b)

               prispeva z med seboj usklajeno prometno politiko pogodbenic, ki zaobsega vse nosilce prometa, k trajnostnemu razvoju življenjskega in gospodarskega prostora kot osnove za življenje v alpskem prostoru živečega prebivalstva;

               (c)

               prispeva k temu, da se zmanjšajo in kolikor mogoče preprečijo vplivi, ki ogrožajo vlogo in vire alpskega prostora, katerega pomen seže prek njegovih meja, kot tudi varstvo njegovih kulturnih dobrin in sonaravnih krajin;

               (d)

               zagotavlja znotrajalpski in čezalpski promet s povečanjem uspešnosti in učinkovitosti prometnih sistemov in s spodbujanjem okolju in virom prijaznih nosilcev prometa ob ekonomsko sprejemljivih stroških;

               (e)

               zagotavlja fair konkurenčne pogoje med posameznimi nosilci prometa.

         2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo razvijale področje prometa z upoštevanjem načela preventive, preprečevanja in povzročitelja.
   Člen 2
   Določitve pojmov
   V smislu tega protokola pomenijo:
   „čezalpski promet“: promet s ciljem in izvorom zunaj alpskega prostora;
   „znotrajalpski promet“: promet s ciljem in izvorom v alpskem prostoru (notranji promet), vključno s prometom s ciljem ali izvorom v alpskem prostoru;
   „sprejemljive obremenitve in tveganja“: obremenitve in tveganja, ki jih je potrebno v postopkih presoje vplivov na okolje in analizah tveganj opredeliti s ciljem, da se zaustavi nadaljnja porast obremenitev in tveganj in da se le-te po potrebi zmanjšajo z ustreznimi ukrepi tako pri novogradnjah kot tudi pri obstoječih infrastrukturah, ki pomembno vplivajo na prostor;
   „eksterni stroški“: stroški, ki jih ne krijejo uporabniki dobrin ali storitev. Zaobsegajo stroške za infrastrukturo, ki se ne zaračunavajo uporabnikom, stroške za onesnaževanje okolja, hrup ter osebno in gmotno škodo, ki jo povzroča promet;
   „velike novogradnje ali bistvene spremembe ali rekonstrukcije obstoječih prometnih infrastruktur“: infrastrukturni projekti, ki imajo takšen vpliv, da je zanje potrebno v skladu s pravnimi predpisi o PVO-ju ali v skladu z določbami mednarodnih sporazumov opraviti presoje vplivov na okolje;
   „ceste višjega reda“: vse avtoceste in večpasovne, izvennivojske ali po učinkovitosti prometa podobne ceste;
   „cilji kakovosti okolja“: cilji, ki opisujejo želeno stanje okolja z upoštevanjem ekosistemskih povezanosti. Navajajo materialno, prostorsko in časovno opredeljene kakovosti varovanih naravnih in kulturnih prvin, ki jih je moč po potrebi ažurirati;
   „standardi kakovosti okolja“: konkretna ocenjevalna merila za dosego ciljev kakovosti okolja; za določene parametre opredeljujejo želene rezultate, postopek merjenja ali okvirne pogoje;
   „okoljski kazalci“: okoljski kazalci merijo ali ocenjujejo stanje obremenitve okolja in utemeljujejo prognoze o njihovem razvoju;
   „načelo preventive“: tisto načelo, po katerem se ukrepi za preprečevanje, obvladovanje ali zmanjševanje hudih ali nepopravljivih vplivov na zdravje in okolje ne smejo odložiti z utemeljitvijo, da znanstvene raziskave še niso dokazale jasne vzročne povezave med zadevnimi vplivi na eni strani in njihovo potencialno škodljivostjo za zdravje in okolje na drugi strani;
   „načelo povzročitelja“: vključno z zaračunavanjem posledic je tisto načelo, po katerem bremenijo stroški za preprečevanje, obvladovanje in zmanjševanje obremenitve okolja ter za saniranje okolja povzročitelja. Povzročitelji morajo, kolikor je to mogoče, kriti celotne stroške vplivov prometa na zdravje in okolje;
   „presoja smotrnosti“: postopek presoje v skladu z nacionalno zakonodajo pri planiranju velikih novogradenj ali pomembnejših sprememb ali rekonstrukcij obstoječih prometnih infrastruktur, ki zaobsega presoje v zvezi s prometnopolitično nujnostjo kot tudi prometne, ekološke, ekonomske in socialnokulturne vplive.
   Člen 3
   Trajnostni promet in mobilnost
   1.   Da bi razvijale promet v okvirnih pogojih trajnosti, se pogodbenice zavezujejo, da bodo z med seboj usklajeno okoljsko in prometno politiko za omejitev obremenitev in tveganj, ki jih povzroča promet,

               (a)

               tako upoštevale okoljske zadeve, da:

                           (aa)

                           se bo poraba virov zmanjšala na mero, ki se bo gibala kolikor mogoče znotraj sposobnosti naravne reprodukcije;

                           (bb)

                           se bo sproščanje škodljivih snovi zmanjšalo na mero, ki ne bo presegala obremenljivosti prizadetih okoljskih medijev;

                           (cc)

                           se bo vnos škodljivih snovi v okolje omejil na mero, ki bo preprečila negativne vplive na ekološke strukture in naravne cikluse;

               (b)

               tako upoštevale socialne zadeve, da:

                           (aa)

                           bo omogočena dostopnost do ljudi, delovnih mest, dobrin in storitev na okolju prijazen kot tudi učinkovit način, ki bo varčeval z energijo in prostorom, ter zagotovljena zadostna osnovna oskrba;

                           (bb)

                           ne bo ogroženo zdravje ljudi in da se bo zmanjšala možnost okoljskih nesreč, kot tudi število in težavnost nesreč;

               (c)

               tako upoštevale gospodarske zadeve, da:

                           (aa)

                           se bo povečala rentabilnost prometa in internalizirali eksterni stroški;

                           (bb)

                           se bo spodbujala optimalna izkoriščenost obstoječe infrastrukture;

                           (cc)

                           bodo zagotovljena delovna mesta konkurenčno sposobnih obratov in podjetij v posameznih gospodarskih sektorjih;

               (d)

               bo zaradi posebne topografije Alp sprejela okrepljene ukrepe za varstvo pred hrupom.

         2.   V skladu z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi pravnimi predpisi na področju prometa se pogodbenice zavezujejo, da bodo razvijale nacionalne, regionalne in lokalne cilje, strategije in ukrepe, ki:

               (a)

               upoštevajo različne naravnoprostorske, gospodarske in socialnokulturne danosti kot tudi različne potrebe;

               (b)

               s kombinacijo ekonomskih inštrumentov, ukrepov urejanja prostora in planiranja prometa omejujejo razširjanje obremenitev okolja zaradi prometa.

         Člen 4
   Upoštevanje ciljev v politiki na drugih področjih
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo upoštevale cilje tega protokola tudi v svoji politiki na drugih področjih.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo perspektivno in retrospektivno preverjale vplive politik, strategij in zasnov na drugih področjih na področje prometa.
   Člen 5
   Sodelovanje teritorialnih skupnosti
   1.   Pogodbenice spodbujajo mednarodno sodelovanje med pristojnimi inštitucijami, da bi čezmejno dosegle čim boljše in med seboj usklajene rešitve.
   2.   Vsaka pogodbenica določi v okviru svoje veljavne ureditve najprimernejšo raven usklajevanja in sodelovanja med inštitucijami in teritorialnimi skupnostmi, ki jih to neposredno zadeva, z namenom, da spodbudi skupno odgovornost, zlasti da izkoristi in razvija sinergijo pri izvajanju prometne politike ter iz tega izhajajočih ukrepov.
   3.   Teritorialne skupnosti, ki jih to neposredno zadeva, sodelujejo v različnih fazah priprave in uresničevanja te politike in ukrepov ob upoštevanju svojih pristojnosti v okviru veljavne ureditve.
   Člen 6
   Strožji nacionalni predpisi
   Pogodbenice lahko s pridržkom določb veljavnih mednarodnih dogovorov sprejmejo zaradi določenih, predvsem naravnoprostorskih danosti, ali iz razlogov zdravja, varnosti in varstva okolja za zaščito okoljsko senzibilnega alpskega prostora ukrepe, ki so strožji od ukrepov, predvidenih v tem protokolu.
   II.   POGLAVJE
   POSEBNI UKREPI
   A.   STRATEGIJE, ZASNOVE, PLANIRANJE
   Člen 7
   Splošna prometnopolitična strategija
   1.   V interesu trajnosti se pogodbenice zavezujejo, da bodo udejanjale racionalno in varno odvijanje prometa v prometnem omrežju, ki bo čezmejno med seboj usklajeno, in ki bo:

               (a)

               med seboj usklajevalo nosilce prometa, prometna sredstva in zvrsti prometa, kot tudi dajalo prednost intermodalnosti;

               (b)

               čim bolj izkoriščalo obstoječe prometne sisteme in infrastrukture v alpskem prostoru, med drugim z uporabo telematike, ter zaračunavalo povzročitelju eksterne stroške in stroške infrastrukture, diferencirane po obremenitvah;

               (c)

               z ukrepi urejanja prostora in s strukturnimi ukrepi vplivalo na promet v korist preusmeritve prevoznih storitev v potniškem in tovornem prometu na okolju prijaznejša prometna sredstva in dajalo prednost intermodalnim prevoznim sistemom;

               (d)

               zajelo in izkoristilo potenciale za zmanjšanja prometa.

         2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo po najboljših močeh sprejele potrebne ukrepe:

               (a)

               za zavarovanje prometnih poti pred naravnimi nevarnostmi, kot tudi

               (b)

               v območjih s posebnimi obremenitvami iz prometa za zaščito ljudi in okolja;

               (c)

               za postopno zmanjševanje emisije škodljivih snovi in hrupa vseh nosilcev prometa tudi na osnovi najboljše razpoložljive tehnologije;

               (d)

               za povečanje prometne varnosti.

         Člen 8
   Postopek za evalvacijo projektov in za meddržavno konzultacijo
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo pri velikih novogradnjah in pomembnih spremembah ali rekonstrukcijah obstoječih prometnih infrastruktur opravile presoje smotrnosti, presoje vplivov na okolje in analize tveganj ter upoštevale njihove rezultate glede na cilje tega protokola.
   2.   Projekte za prometne infrastrukture v alpskem prostoru je potrebno usklajevati in koncentrirati. Vsaka pogodbenica se zavezuje, da bo pri projektih, ki imajo pomemben čezmejni vpliv, najpozneje po predložitvi presoj opravila predhodne konzultacije s pogodbenicami, ki jih to zadeva. Te določbe ne prejudicirajo pravice vsake pogodbenice, da gradi prometne infrastrukture, za katere je bil v okviru njihove pravne ureditve v trenutku sprejetja tega protokola že sprejet sklep o gradnji ali je bila potreba njihove izgradnje opredeljena z zakonom.
   3.   Pogodbenice podpirajo močnejše vključevanje prevozne komponente v okoljski menedžment podjetij v svojih deželah.
   B.   TEHNIČNI UKREPI
   Člen 9
   Javni promet
   Za trajnostno ohranitev in izboljšanje poselitvene in gospodarske strukture kot tudi rekreacijskih in prostočasnih aktivnosti v alpskem prostoru se pogodbenice zavezujejo, da bodo spodbujale vzpostavitev in razširitev uporabnikom prijaznih in okolju primernih sistemov javnega prometa.
   Člen 10
   Železniški in ladijski promet
   1.   Da bi se bolje izkoristila posebna primernost železnice za obvladovanje prometa na velike razdalje kot tudi njeno omrežje za prometno povezanost gospodarstva in turizma alpskih regij, bodo pogodbenice podpirale v okviru svojih pristojnosti:

               (a)

               izboljševanje železniških infrastruktur z gradnjo in razvojem velikih čezalpskih osi, vključno z dovoznimi odseki in prilagojenimi terminali;

               (b)

               nadaljnjo optimizacijo obratovanja, kot tudi posodobljenje železnice, predvsem v čezmejnem prometu;

               (c)

               ukrepe s ciljem, da se preusmeri predvsem tovorni promet na večje razdalje na železnico in močneje harmonizira določanje tarif za prometne infrastrukture;

               (c)

               intermodalne prevozne sisteme, kot tudi nadaljnji razvoj železnice;

               (d)

               povečano uporabo železnice in vzpostavitev uporabnikom prijaznih sinergij med potniškim daljinskim in regionalnim kot tudi lokalnim prometom.

         2.   Pogodbenice podpirajo okrepljena prizadevanja, da bi se za zmanjšanje deleža tranzitnega tovornega prometa po kopnem bolj uporabljalo zmogljivosti plovbe.
   Člen 11
   Cestni promet
   1.   Pogodbenice se odpovedujejo gradnji novih cest višjega reda za čezalpski promet.
   2.   Cestni projekt višjega reda za znotrajalpski promet se lahko udejanji le takrat, če:

               (a)

               je moč z ustreznimi preventivnimi in kompenzacijskimi ukrepi na osnovi rezultata presoje vplivov na okolje doseči cilje, določene v črki j 2. odstavka 2. člena Alpske konvencije in

               (b)

               potreb po prevoznih zmogljivostih ni moč zadovoljiti z boljšo izkoriščenostjo obstoječih cestnih in železniških zmogljivosti, z rekonstrukcijo ali novogradnjo železniških in plovnih infrastruktur ter z izboljšanjem kombiniranega prometa kot tudi z nadaljnjimi prometno-organizacijskimi ukrepi in

               (c)

               je presoja smotrnosti pokazala, da je projekt ekonomičen, da obvlada tveganja in da je rezultat presoje vplivov na okolje pozitiven in

               (d)

               se upoštevajo plani/programi urejanja prostora in trajnostni razvoj.

         3.   Zaradi geografskih razmer in poselitvene strukture alpskega prostora, ki vedno ne dovoljuje učinkovitih prometnih povezav s sredstvi javnega prometa, priznavajo pogodbenice v teh odročnih območjih vendarle potrebo po vzpostavitvi in vzdrževanju zadostnih prometnih infrastruktur za funkcionirajoč individualen promet.
   Člen 12
   Zračni promet
   1.   Ne da bi to zahtevale od drugih regij, se pogodbenice zavezujejo, da bodo kolikor mogoče zmanjševale obremenitve okolja zaradi letalskega prometa, vključno z letalskim hrupom. Ob upoštevanju ciljev tega protokola si bodo prizadevale omejiti ali po potrebi prepovedati izkrcanje iz zrakoplovov zunaj letališč. Za varovanje divjadi sprejmejo pogodbenice ustrezne ukrepe za časovno in lokalno omejitev nemotoriziranega prostočasnega letalskega prometa.
   2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo izboljšale sistem javnega prometa od letališč v bližini Alp v različne alpske regije, da bi bile v stanju zadovoljiti povpraševanje po prometu, ne da bi s tem povečevale obremenitev okolja. V tej zvezi bodo pogodbenice kolikor mogoče omejile novogradnje letališč in večje rekonstrukcije obstoječih letališč v alpskem prostoru.
   Člen 13
   Turistični objekti
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ob upoštevanju ciljev tega protokola preverile vpliv nadaljnje gradnje turističnih objektov na promet in po potrebi sprejele preventivne in kompenzacijske ukrepe za dosego ciljev tega ali drugih protokolov. Pri tem je potrebno dajati prednost javnemu prometu.
   2.   Pogodbenice bodo podpirale ureditev in ohranitev območij z omejenim prometom in brez prometa, ureditev turističnih krajev, kjer je prepovedana vožnja z avtomobilom, kot tudi ukrepe za spodbujanje prihoda in bivanja počitniških gostov brez avtomobilov.
   Člen 14
   Realni stroški
   Da bi z boljšim zaračunavanjem realnih stroškov različnih nosilcev prometa vplivali na učinke usmerjanja prometa, se pogodbenice dogovorijo za udejanjenje načela povzročitelja ter podpirajo razvoj in uporabo obračunskega sistema za ugotavljanje stroškov poti in eksternih stroškov. Cilj je postopna uvedba sistemov pristojbin, specifičnih za posamezne zvrsti prometa, ki bi dovoljevali, da se pravično krijejo realni stroški. Pri tem bi bilo potrebno uvesti sisteme, ki:

               (a)

               dajejo prednost uporabi okolju prijaznih nosilcev prometa in prometnih sredstev;

               (b)

               vodijo k bolj uravnovešeni uporabi prometnih infrastruktur;

               (c)

               stimulirajo k večji izrabi potencialov zmanjševanja okoljskih in socialno-gospodarskih obremenitev s strukturnimi ukrepi in ukrepi urejanja prostora, ki vplivajo na promet.

         C.   OPAZOVANJE IN NADZOR
   Člen 15
   Ponudba in uporaba prometnih infrastruktur
   1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo v referenčnem dokumentu po enotnem vzorcu evidentirale in periodično ažurirale stanje in razvoj kot tudi uporabo oziroma izboljšanje prometnih infrastruktur in prometnih sistemov višjega reda ter zmanjšanje obremenitev okolja.
   2.   Na osnovi tega referenčnega dokumenta preverijo pogodbenice, koliko prispevajo izvedbeni ukrepi k doseganju in nadaljnjemu razvoju ciljev Alpske konvencije in še posebej tega protokola.
   Člen 16
   Cilji kakovosti okolja, standardi in kazalci
   1.   Pogodbenice določijo cilje kakovosti okolja za dosego trajnostnega prometa in jih udejanjijo.
   2.   Strinjajo se, da je potrebno imeti na voljo standarde in kazalce, ki so prilagojeni specifičnim razmeram alpskega prostora.
   3.   Cilj uporabe teh standardov in teh kazalcev je, da se oceni razvoj obremenitev okolja in zdravja zaradi prometa.
   III.   POGLAVJE
   USKLAJEVANJE, RAZISKOVANJE, IZOBRAŽEVANJE IN OBVEŠČANJE
   Člen 17
   Usklajevanje in obveščanje
   Pogodbenice se sporazumejo, da bodo po potrebi organizirale skupna srečanja, da bi:

               (a)

               preverile vplive ukrepov, sprejetih v skladu s tem protokolom;

               (b)

               se med seboj posvetovale pred pomembnimi prometnopolitičnimi odločitvami, ki vplivajo na druge pogodbenice;

               (c)

               spodbujale izmenjavo informacij za izvajanje tega protokola in pri tem prednostno uporabljale obstoječe informacijske sisteme;

               (d)

               se pred pomembnimi prometnopolitičnimi odločitvami o njih medsebojno obveščale, da bi le-te vključile predvsem v med seboj usklajeno čezmejno politiko urejanja prostora.

         Člen 18
   Raziskovanje in opazovanje
   1.   Pogodbenice spodbujajo in v tesnem sodelovanju usklajujejo raziskovanja in sistematično opazovanje o soodvisnosti med prometom in okoljem v alpskem prostoru kot tudi o specifičnih tehnoloških razvojih, ki povečujejo ekonomičnost okolju prijaznih prometnih sistemov.
   2.   Pri preverbi izvajanja tega protokola pogodbenice ustrezno upoštevajo rezultate skupnega raziskovanja in opazovanja, predvsem pri pripravi metodologije in kriterijev, ki dovoljujejo opisovanje trajnostnega razvoja prometa.
   3.   Pogodbenice poskrbijo, da se rezultati ustreznih nacionalnih raziskav in sistematičnega opazovanja zbirajo v skupen sistem za stalno opazovanje in informiranje ter da bodo na voljo javnosti v okviru veljavne ureditve.
   4.   Pogodbenice podpirajo pilotne projekte za udejanjanje trajnostnih prometnih zasnov in tehnologij, usmerjene v praktično uporabo.
   5.   Pogodbenice podpirajo raziskave o uporabnosti metod intermodalne strateške presoje okolja.
   Člen 19
   Izobraževanje in obveščanje javnosti
   Pogodbenice spodbujajo izobraževanje in dodatno usposabljanje kot tudi obveščanje javnosti o ciljih, ukrepih in izvajanju tega protokola.
   IV.   POGLAVJE
   NADZOR IN OCENA
   Člen 20
   Izvajanje
   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo zagotovile izvajanje tega protokola s primernimi ukrepi v okviru veljavne ureditve.
   Člen 21
   Nadzor spoštovanja obveznosti iz Protokola
   1.   Pogodbenice redno poročajo Stalnemu odboru o ukrepih, sprejetih na osnovi tega protokola. V poročilih je potrebno prikazati tudi učinkovitost sprejetih ukrepov. Alpska konferenca določi časovno zaporedje poročanja.
   2.   Stalni odbor pregleda poročila zaradi preverjanja, ali so pogodbenice izpolnile svoje obveznosti iz tega protokola. Od pogodbenic lahko zahteva tudi dodatne informacije ali pa si pridobi informacije iz drugih virov.
   3.   Stalni odbor sestavi za Alpsko konferenco poročilo o spoštovanju obveznosti pogodbenic iz tega protokola.
   4.   Alpska konferenca se seznani s tem poročilom. Če ugotovi, da se obveznosti ne spoštujejo, lahko sprejme priporočila.
   Člen 22
   Presoja učinkovitosti določb
   1.   Pogodbenice redno preverjajo in presojajo učinkovitost določb tega protokola. Če je za uresničevanje njegovih ciljev potrebno, predvidijo sprejetje ustreznih sprememb tega protokola.
   2.   V okviru veljavne ureditve sodelujejo pri tem presojanju tudi teritorialne skupnosti. Posvetujejo se lahko tudi z nevladnimi organizacijami, ki so dejavne na tem področju.
   V.   POGLAVJE
   SKLEPNE DOLOČBE
   Člen 23
   Odnos med Alpsko konvencijo in Protokolom
   1.   Ta protokol je protokol Alpske konvencije v smislu 2. člena in drugih členov Alpske konvencije, na katere se nanaša.
   2.   Pogodbenice tega protokola so lahko samo pogodbenice Alpske konvencije. Vsaka odpoved Alpske konvencije velja tudi kot odpoved tega protokola.
   3.   Kadar Alpska konferenca odloča o vprašanjih, ki se nanašajo na ta protokol, lahko o njih glasujejo samo pogodbenice tega protokola.
   Člen 24
   Podpis in ratifikacija
   1.   Ta protokol je na voljo v podpis vsem podpisnicam Alpske konvencije in Evropski skupnosti, dne 31. oktobra 2000 in pri Republiki Avstriji kot depozitarju od 6. novembra 2000.
   2.   Ta protokol prične veljati za pogodbenice, ki so izrazile soglasje, da jih ta protokol zavezuje, tri mesece po datumu, ko bodo tri države deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi.
   3.   Za pogodbenice, ki kasneje izrazijo soglasje, da jih ta protokol zavezuje, prične Protokol veljati tri mesece po deponiranju listin o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi. Po pričetku veljavnosti spremembe Protokola postane vsaka nova pogodbenica tega protokola pogodbenica Protokola v spremenjenem besedilu.
   Člen 25
   Notifikacije
   Depozitar obvesti v zvezi s tem protokolom vsako državo, navedeno v preambuli, in Evropsko skupnost o:

               (a)

               vsakem podpisu;

               (b)

               deponiranju vsake listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi;

               (c)

               vsakem datumu pričetka veljavnosti;

               (d)

               vsaki izjavi katere od pogodbenic ali podpisnic;

               (e)

               vsakem obvestilu pogodbenice o odpovedi, vključno z datumom, ko prične veljati.

      Da bi to potrdili, so podpisniki, pravilno pooblaščeni v ta namen, podpisali ta protokol.
      Sestavljeno v Luzernu, dne 31. oktobra 2000, v slovenskem, francoskem, italijanskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa štiri besedila enako obvezujoča, v enem samem izvirniku, ki je deponiran v državnem arhivu Republike Avstrije. Depozitar posreduje vsaki podpisnici overjeno kopijo.

         Za Republiko Avstrijo:
         Za Republiko Francijo:
         Za Republiko Italijo:
         Za Kneževino Lihtenštajn:
         Za Kneževino Monako:
         Za Zvezno republiko Nemčijo:
         Za Republiko Slovenijo:
         Za Švicarsko konferederacijo:
         Za Evropsko skupnost: