title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 442/12/COL z dne 29. novembra 2012 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci

text:
               11.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 190/93

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

   št. 442/12/COL
   z dne 29. novembra 2012
   o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 55 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), zlasti členov 13 in 14 Sporazuma in Protokola 4 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU člena 15 Poslovnika Nadzornega organa Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzornega organa),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V okviru sistema za izvajanje zakonodaje na področju konkurence, ki ga določa Sporazum EGP, Nadzorni organ opravlja preiskave zadev in o njih odloča z upravnimi sklepi, ki so predmet sodnega nadzora Sodišča Efte.

               (2)

               Nadzorni organ mora postopke o konkurenci voditi pošteno, nepristransko in objektivno ter mora zagotoviti spoštovanje procesnih pravic zadevnih strank, kakor je določeno v poglavju II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (Izvajanje pravil o konkurenci, kakor so določena v členih 53 in 54 Sporazuma EGP), poglavju III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (Pravila o vodenju postopkov Nadzornega organa v skladu s členoma 53 in 54 Sporazuma EGP), poglavju IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (Pravila o nadzoru nad koncentracijo podjetij) in poglavju V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (Izvajanje poglavja IV o nadzoru koncentracije podjetij) in relevantni sodni praksi Sodišča Efte in Sodišča Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče EU). Predvsem je pravica zadevnih strank do zaslišanja temeljna pravica, ki jo priznava Evropska konvencija o človekovih pravicah (1).

               (3)

               Da bi zagotovili učinkovito izvajanje procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank v smislu člena 11(b) poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: druge udeležene stranke), pritožnikov v smislu člena 7(2) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) in oseb, ki niso zajete v členih 5 in 11 poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ter tretjih oseb v smislu člena 11 poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: tretje osebe), udeleženih v postopkih o konkurenci, bi bilo treba odgovornost za varovanje spoštovanja teh pravic zaupati neodvisni osebi z izkušnjami na področju konkurence, ki ima potrebno integriteto, da prispeva k objektivnosti, preglednosti in učinkovitosti teh postopkov.

               (4)

               Odločba Nadzornega organa št. 177/02/COL z dne 30. oktobra 2002 določa mandat pooblaščencev za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci. Odločba št. 177/02/COL je bila revidirana z Odločbo št. 792/08/COL z dne 17. decembra 2008 o prenosu nekaterih pooblastil na področju konkurence na pooblaščence za zaslišanje. Zdaj je treba vlogo pooblaščenca za zaslišanje pojasniti in dodatno okrepiti ter prilagoditi mandat pooblaščenca za zaslišanje glede na spremembe v konkurenčnem pravu EGP.

               (5)

               Vloga pooblaščenca za zaslišanje je bila na splošno razumljena kot pomemben prispevek k postopkom o konkurenci pred Nadzornim organom zaradi neodvisnosti in strokovnosti, ki so ju pooblaščenci za zaslišanje prispevali k tem postopkom. Za zagotovitev trajne neodvisnosti od Direktorata za konkurenco in državno pomoč mora pooblaščenec za zaslišanje za upravne namene spadati pod okrilje člana kolegija, posebej pristojnega za konkurenco.

               (6)

               Nadzorni organ lahko, če je potrebno, imenuje enega ali več pooblaščencev za zaslišanje. Kadar pooblaščenec za zaslišanje med opravljanjem svojih nalog ugotovi, da obstaja navzkrižje interesov, bi moral prenehati opravljati naloge v zvezi z zadevo. Če pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, bi moral njegovo vlogo prevzeti drug pooblaščenec za zaslišanje.

               (7)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral delovati kot neodvisen arbiter, ki skuša razrešiti vprašanja, ki negativno vplivajo na učinkovito uveljavljanje procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank, pritožnikov ali zainteresiranih tretjih oseb, kadar jih ni bilo mogoče razrešiti v predhodnih stikih z Direktoratom nadzornega organa, odgovornim za vodenje postopkov o konkurenci, ki morajo spoštovati te procesne pravice.

               (8)

               Mandat pooblaščenca za zaslišanje v postopkih o konkurenci bi moral biti oblikovan tako, da bi varoval učinkovito uveljavljanje procesnih pravic ves čas postopkov pred Nadzornim organom na podlagi členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP, zlasti pravice do zaslišanja.

               (9)

               Da bi to vlogo okrepili, bi morala biti pooblaščencu za zaslišanje dodeljena naloga varovanja učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic podjetij in podjetniških združenj v okviru pooblastil Nadzornega organa za preiskavo v skladu s poglavjem II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter v skladu s členom 14 poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, na podlagi katerega je Nadzorni organ pooblaščen za nalaganje glob podjetjem in podjetniškim združenjem. Pooblaščencu za zaslišanje bi morale biti dodeljene tudi posebne naloge v tej preiskovalni fazi v zvezi z zahtevki za varovanje zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko, privilegij zoper samoobtožbo, roke za odgovor na sklepe o zahtevah po informacijah v skladu s členom 18(3) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter v zvezi s pravico podjetij in podjetniških združenj, ki so predmet preiskovalnega ukrepa Nadzornega organa na podlagi poglavja II Protokola 4 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, da so obveščena o svojem postopkovnem statusu, tj. o tem, ali so predmet preiskave, in če so, kakšna sta vsebina in namen te preiskave. Pri oceni zahtevkov v zvezi s privilegijem zoper samoobtožbo lahko pooblaščenec za zaslišanje meni, da podjetja vlagajo očitno neutemeljene zahtevke za zaščito le kot taktiko zavlačevanja.

               (10)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti sposoben olajšati razrešitev zahtevkov, da za nek dokument velja varovanje zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko. Zato bo lahko, če se podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevek, s tem strinja, pooblaščenec za zaslišanje pregledal zadevni dokument in izdal ustrezno priporočilo ob sklicevanju na relevantno sodno prakso Sodišča Efte in Sodišča EU.

               (11)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti odgovoren za odločanje, ali tretja oseba izkazuje zadosten interes za zaslišanje. Združenja potrošnikov, ki zaprosijo za zaslišanje, se na splošno obravnavajo, kot da imajo ustrezen interes, kadar postopki zadevajo izdelke ali storitve, ki so namenjeni končnemu uporabniku, ali izdelke ali storitve, ki predstavljajo neposredni vložek v takšne izdelke ali storitve.

               (12)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral odločiti, ali bo dovolil udeležbo pritožnikov in zainteresiranih tretjih oseb na ustnem zaslišanju ob upoštevanju njihovega morebitnega prispevka k razjasnitvi relevantnih dejstev v zvezi z zadevo.

               (13)

               Pravica zadevnih strank do zaslišanja pred sprejetjem končnega sklepa, ki bi negativno vplival na njihove interese, je zagotovljena s pravico do pisnega odgovora na predhodno stališče Nadzornega organa, kakor je navedeno v obvestilu o nasprotovanju, in s pravico, da svoje trditve, če za to zaprosijo, pojasnijo na ustnem zaslišanju. Za učinkovito uveljavljanje teh pravic imajo stranke, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, pravico do dostopa do preiskovalnega spisa Nadzornega organa.

               (14)

               Za varovanje učinkovitega uveljavljanja pravic obrambe strank, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, bi moral biti pooblaščenec za zaslišanje odgovoren za zagotavljanje razrešitve sporov v zvezi z dostopom do spisa ali varovanjem poslovnih skrivnosti ter drugih zaupnih informacij med temi strankami in Direktoratom Nadzornega organa za konkurenco in državno pomoč. V izjemnih okoliščinah lahko pooblaščenec za zaslišanje prekine potek roka, v katerem bi moral naslovnik obvestila o nasprotovanju odgovoriti na to obvestilo, dokler se spor v zvezi z dostopom do spisa ne razreši, če naslovnik ne bi mogel odgovoriti v določenem roku, podaljšanje roka pa v tistem trenutku ne bi bila ustrezna rešitev.

               (15)

               Za varovanje učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic ob hkratnem spoštovanju legitimnih interesov zaupnosti, bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje, kadar je primerno, možnost, da odredi posebne ukrepe za dostop do spisa Nadzornega organa. Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti zlasti pooblaščen za odločanje, da se stranki, ki zahteva dostop, omogoči omejen dostop do določenih delov spisa, na primer z omejitvijo števila ali kategorij oseb, ki lahko dostopajo, in uporabe informacij, do katerih bi bil omogočen dostop.

               (16)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral biti pristojen za odločanje o zahtevkih za podaljšanje rokov, določenih za odgovor na obvestilo o nasprotovanju, dodatno obvestilo o nasprotovanju ali dopis o dejstvih, ali rokov, v katerih lahko druge udeležene stranke, pritožniki ali zainteresirane tretje osebe podajo pripombe v primeru nestrinjanja med katero koli od navedenih oseb in Direktoratom za konkurenco in državno pomoč.

               (17)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral spodbujati učinkovitost ustnega zaslišanja, med drugim s sprejetjem vseh ustreznih pripravljalnih ukrepov, vključno s pravočasnim pošiljanjem začasnega seznama udeležencev in začasnega dnevnega reda pred zaslišanjem.

               (18)

               Ustno zaslišanje omogoča strankam, na katere je Nadzorni organ naslovil obvestilo o nasprotovanju, in drugim udeleženim strankam, da nadalje uveljavljajo svojo pravico do zaslišanja, tako da ustno pojasnijo svoje trditve pred Nadzornim organom, ki bi ga moral predstavljati Direktorat za konkurenco in državno pomoč ter kateri koli drugi direktorat, ki prispeva k nadaljnji pripravi sklepa, ki ga bo sprejel Nadzorni organ. Moralo bi zagotoviti dodatne priložnosti, da bi bila zagotovo vsa relevantna dejstva – bodisi v prid bodisi v škodo zadevnih strank, vključno z dejstvi, povezanimi z resnostjo in trajanjem domnevne kršitve – razjasnjena v največji možni meri. Ustno zaslišanje bi prav tako moralo strankam omogočiti, da predstavijo svoje trditve v zvezi s temami, ki bi lahko pomembno vplivale na morebitno naložitev glob.

               (19)

               Zaradi zagotovitve učinkovitosti ustnih zaslišanj lahko pooblaščenec za zaslišanje strankam, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam, pritožnikom, drugim povabljencem na zaslišanje, direktoratom Nadzornega organa, Evropski komisiji in organom držav EGP dovoli, da med zaslišanjem zastavljajo vprašanja. Ustno zaslišanje ne bi smelo biti javno, da se lahko vsem udeležencem zagotovi možnost svobodnega izražanja. Informacije, razkrite med ustnim zaslišanjem, se zato ne bi smele uporabiti v druge namene kot v namene sodnih in/ali upravnih postopkov za uporabo členov 53 in/ali 54 Sporazuma EGP. Kadar je to upravičeno zaradi varovanja poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij, bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje možnost, da osebe zasliši na zaprti obravnavi.

               (20)

               Stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze na podlagi člena 9 poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ter stranke, ki sodelujejo v postopkih poravnave v kartelnih zadevah v skladu s členom 10a poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, bi morale imeti možnost, da se obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje v zvezi z učinkovitim uveljavljanjem svojih procesnih pravic.

               (21)

               Pooblaščenec za zaslišanje bi moral ves čas postopkov o konkurenci poročati o spoštovanju učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic. Poleg tega bi moral imeti pooblaščenec za zaslišanje ločeno od svoje naloge poročanja možnost, da poda stališče v zvezi z nadaljnjim potekom in objektivnostjo postopkov ter tako prispeva k zagotovitvi, da so postopki o konkurenci sklenjeni na podlagi uravnotežene ocene vseh relevantnih dejstev.

               (22)

               Odločbo št. 177/02/COL z dne 30. oktobra 2002 in Odločbo št. 792/08/COL z dne 17. decembra 2008 bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE 1

      VLOGA, IMENOVANJE IN ZADOLŽITVE POOBLAŠČENCA ZA ZASLIŠANJE

   Člen 1
   Pooblaščenec za zaslišanje
   1.   Obstaja en ali več pooblaščencev za zaslišanje za postopke o konkurenci, katerih pooblastila in naloge so določeni v tem sklepu.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje varuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic med postopki o konkurenci pred Nadzornim organom za izvajanje členov 53, 54 in 57 Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: postopki o konkurenci).
   Člen 2
   Imenovanje, prenehanje funkcije in nadomeščanje
   1.   Nadzorni organ imenuje pooblaščenca ali pooblaščence za zaslišanje. Imenovanje se objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije. Za vsako prekinitev, prenehanje funkcije ali premestitev pooblaščenca za zaslišanje mora Nadzorni organ izdati obrazložen sklep. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje za upravne namene spada pod okrilje člana Nadzornega organa, posebej pristojnega za konkurenco (v nadaljnjem besedilu: pristojni član kolegija).
   3.   Če pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, njegovo vlogo prevzame drug pooblaščenec za zaslišanje. Če noben pooblaščenec za zaslišanje ne more opravljati svojih nalog, pristojni član kolegija po potrebi po posvetovanju s pooblaščencem za zaslišanje imenuje drugega pristojnega uradnika Nadzornega organa, ki ne sodeluje v zadevnem primeru, da opravi naloge pooblaščenca za zaslišanje.
   4.   V primeru dejanskega ali morebitnega navzkrižja interesov pooblaščenec za zaslišanje preneha opravljati naloge v zvezi z zadevo. Uporabi se odstavek 3.
   Člen 3
   Postopek
   1.   Pri opravljanju svojih nalog pooblaščenec za zaslišanje deluje neodvisno.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje pri opravljanju svojih nalog upošteva potrebo po učinkovitem izvajanju pravil o konkurenci v skladu z veljavno zakonodajo EGP ter načeli, ki sta jih določili Sodišče Efte in Sodišče EU (2).
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje ima pri opravljanju svojih nalog dostop do vseh spisov v zvezi s postopki o konkurenci.
   4.   Direktor Direktorata za konkurenco in državno pomoč obvešča pooblaščenca za zaslišanje o napredovanju postopka.
   5.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko pristojnemu članu kolegija predloži stališča o vseh zadevah, ki izhajajo iz katerega koli postopka Nadzornega organa o konkurenci.
   6.   Če pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu kolegija poda obrazložena priporočila ali sprejme odločitve, predvidene v tem sklepu, pooblaščenec za zaslišanje predloži kopijo teh dokumentov direktorju Direktorata za konkurenco in državno pomoč in Direktorata za pravne in izvršilne zadeve Nadzornega organa.
   7.   V zvezi s katerim koli vprašanjem glede učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic zadevnih strank, drugih udeleženih strank v smislu člena 11(b) poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: druge udeležene stranke), pritožnikov v smislu člena 7(2) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: pritožniki) in zainteresiranih tretjih oseb v smislu člena 5 tega sklepa, udeleženih v teh postopkih, se te osebe najprej obrnejo na Direktorat za konkurenco in državno pomoč. Če vprašanje ni razrešeno, se lahko predloži pooblaščencu za zaslišanje v neodvisno proučitev. Zahteve, povezane z ukrepom, za katerega velja rok, je treba vložiti pravočasno, v prvotnem roku.
   POGLAVJE 2

      PREISKAVA

   Člen 4
   Procesne pravice v fazi preiskave
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje varuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic, ki nastanejo v okviru izvrševanja pooblastil Nadzornega organa za preiskavo na podlagi oddelka V poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter v postopkih, v katerih je lahko naložena globa na podlagi člena 14 poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje ima v skladu s členom 3(7) zlasti naslednje naloge:

               (a)

               Podjetja ali podjetniška združenja lahko pooblaščenca za zaslišanje prosijo, da prouči zahtevke, da za dokument, ki ga zahteva Nadzorni organ v okviru izvrševanja pooblastil iz členov 18, 20 ali 21 poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, med preiskavami v skladu s členom 13 poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ali v okviru preiskovalnih ukrepov v postopkih, v katerih je lahko naložena globa na podlagi člena 14 poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, in ki je bil Nadzornemu organu zamolčan, velja varovanje poklicne zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko v smislu sodne prakse Sodišča EU in Sodišča Efte. Pooblaščenec za zaslišanje lahko prouči zadevo le, če se podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevek, strinja, da pooblaščenec za zaslišanje pregleda informacije, za katere se trdi, da zanje velja varovanje poklicne zaupnosti sporazumevanja med odvetnikom in stranko, in s tem povezane dokumente, ki so po mnenju pooblaščenca za zaslišanje nujni za proučitev. Pooblaščenec za zaslišanje direktorju Direktorata za konkurenco in državno pomoč in zadevnemu podjetju ali podjetniškemu združenju sporoči svoje predhodno mnenje, ne da bi razkril morebitno varovano vsebino informacij, ter lahko sprejme ustrezne ukrepe za spodbuditev obojestransko sprejemljive rešitve. Če se rešitev ne doseže, lahko pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu kolegija pošlje obrazloženo priporočilo, ne da bi razkril morebitno varovano vsebino dokumenta. Stranka, ki je vložila zahtevek, prejme kopijo tega priporočila.

               (b)

               Kadar naslovnik zahteve po informacijah na podlagi člena 18(2) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču noče odgovoriti na vprašanje v taki zahtevi in se sklicuje na privilegij zoper samoobtožbo, kakor je opredeljen v sodni praksi Sodišča EU in Sodišča Efte, lahko zadevo pravočasno po prejetju zahteve predloži pooblaščencu za zaslišanje. V ustreznih zadevah in ob upoštevanju potrebe po izogibanju neutemeljenim zamudam v postopkih lahko pooblaščenec za zaslišanje oblikuje obrazloženo priporočilo glede veljavnosti privilegija zoper samoobtožbo in direktorja Direktorata za konkurenco in državno pomoč obvesti o sprejetih ugotovitvah, da se jih lahko upošteva pri pozneje sprejetih sklepih na podlagi člena 18(3) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Naslovnik zahteve prejme kopijo obrazloženega priporočila.

               (c)

               Kadar naslovnik sklepa, s katerim se zahtevajo informacije na podlagi člena 18(3) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, meni, da je rok, določen za odgovor, prekratek, lahko zadevo pravočasno, pred potekom prvotno določenega roka, predloži pooblaščencu za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje odloči o tem, ali bi bilo treba odobriti podaljšanje roka, ob upoštevanju dolžine in kompleksnosti zahteve po informacijah ter pogojev preiskave.

               (d)

               Podjetja ali podjetniška združenja, ki so predmet preiskovalnega ukrepa nadzornega organa v okviru oddelka V poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, imajo pravico do obveščenosti o svojem procesnem statusu, tj. o tem, ali so predmet preiskave, in če so, o vsebini in namenu preiskave. Če tako podjetje ali podjetniško združenje meni, da ga Direktorat za konkurenco in državno pomoč ni primerno obveščal o njegovem procesnem statusu, lahko predloži zadevo v razrešitev pooblaščencu za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje sprejme odločitev, da bo Direktorat za konkurenco in državno pomoč obvestil podjetje ali podjetniško združenje, ki je vložilo zahtevo glede svojega procesnega statusa. Ta odločitev je sporočena podjetju ali združenju podjetij, ki je vložilo zahtevo.

         POGLAVJE 3

      VLOGE ZA ZASLIŠANJE

   Člen 5
   Zainteresirane tretje osebe
   1.   Vloge za zaslišanje oseb, ki niso zajete v členih 5 in 11 poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ter tretjih oseb v smislu člena 11 poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču se vložijo v skladu s členom 13(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in člena 16 poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Vloge se predložijo v pisni obliki in v njih je pojasnjen interes vlagatelja za izid postopka.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč odloči o tem, ali naj se tretje osebe zaslišijo. Pooblaščenec za zaslišanje pri oceni, ali tretja oseba izkazuje zadosten interes, upošteva, ali ravnanje, ki je predmet postopkov o konkurenci, zadostno vpliva na vlagatelja in v kolikšni meri vpliva nanj ter ali vlagatelj izpolnjuje zahteve iz člena 18(4) poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.
   3.   Kadar pooblaščenec za zaslišanje meni, da vlagatelj ni izkazal zadostnega interesa za zaslišanje, pisno obvesti vlagatelja o razlogih za to. Določi se rok, v katerem lahko vlagatelj pisno izrazi svoje stališče. Če vlagatelj pisno izrazi svoje stališče v roku, ki ga je določil pooblaščenec za zaslišanje, in pisno stališče ne spremeni njegove ocene, se ta ugotovitev navede v obrazloženem sklepu, ki se vroči vlagatelju.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje stranke v postopkih o konkurenci obvešča od začetka postopkov na podlagi člena 11(6) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ali na podlagi člena 6(1)(c) poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču o identitetah zainteresiranih tretjih oseb za zaslišanje, razen če bi takšno razkritje resno škodovalo neki osebi ali nekemu podjetju.
   Člen 6
   Pravica do ustnega zaslišanja; udeležba pritožnikov in tretjih oseb na ustnem zaslišanju
   1.   Na zahtevo strank, na katere je Nadzorni organ naslovil obvestilo o nasprotovanju, ali drugih udeleženih strank pooblaščenec za zaslišanje opravi ustno zaslišanje, da lahko te stranke podrobneje pojasnijo svoja pisna stališča.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko, kadar je ustrezno, in po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč odloči, da bo pritožnikom in zainteresiranim tretjim osebam v smislu člena 5 dal priložnost, da svoja stališča izrazijo na ustnem zaslišanju strank, katerim je bilo izdano obvestilo o nasprotovanju, če to zahtevajo v pisnih pripombah. Pooblaščenec za zaslišanje lahko na ustno zaslišanje kot opazovalce povabi tudi predstavnike organov, pristojnih za konkurenco, iz tretjih držav.
   POGLAVJE 4

      DOSTOP DO SPISA, ZAUPNOST IN POSLOVNE SKRIVNOSTI

   Člen 7
   Dostop do spisa ter dostop do dokumentov in informacij
   1.   Kadar stranka, ki je uveljavljala svojo pravico do dostopa do spisa, upravičeno domneva, da ima Nadzorni organ dokumente, ki ji niso bili razkriti, ter da so ti dokumenti potrebni za ustrezno uveljavljanje njene pravice do zaslišanja, lahko za dostop do teh dokumentov poda obrazloženo zahtevo pooblaščencu za zaslišanje v skladu s členom 3(7).
   2.   V skladu s členom 3(7) lahko druge udeležene stranke, pritožniki in zainteresirane tretje osebe v smislu člena 5 pri pooblaščencu za zaslišanje vložijo obrazloženo zahtevo v naslednjih okoliščinah:

               (a)

               druge udeležene stranke, ki upravičeno domnevajo, da niso bile obveščene o nasprotovanjih, naslovljenih na priglasitelje v skladu s členom 13(2) poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču;

               (b)

               pritožnik, ki ga je Nadzorni organ obvestil o nameravani zavrnitvi pritožbe na podlagi člena 7(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, in ki upravičeno domneva, da ima Nadzorni organ dokumente, ki mu niso bili razkriti, ter da so ti dokumenti potrebni za ustrezno uveljavljanje njegovih pravic v skladu s členom 8(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču;

               (c)

               pritožnik, ki meni, da ni prejel kopije nezaupne različice obvestila o nasprotovanju v skladu s členom 6(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ali da nezaupna različica obvestila o nasprotovanju ni bila pripravljena na način, ki mu omogoča učinkovito uveljavljanje njegovih pravic, razen zadev, za katere se uporablja postopek poravnave;

               (d)

               zainteresirana tretja oseba v smislu člena 5 tega sklepa, ki upravičeno domneva, da ni bila obveščena o vrsti in vsebini postopka v skladu s členom 13(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču in členom 16(1) poglavja V Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču. Enako velja za pritožnika v zadevi, za katero se uporablja postopek poravnave, ki upravičeno domneva, da ni bil obveščen o vrsti in vsebini postopka v skladu s členom 6(1) poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

         3.   Pooblaščenec za zaslišanje sprejme obrazloženi sklep o zahtevi, naslovljeni nanj v skladu z odstavkom 1 ali 2, in ta sklep sporoči osebi, ki je podala zahtevo, in kateri koli drugi osebi, ki je udeležena v postopku.
   Člen 8
   Poslovne skrivnosti in druge zaupne informacije
   1.   Kadar namerava Nadzorni organ razkriti informacijo, ki bi lahko pomenila poslovno skrivnost, ali drugo zaupno informacijo katerega koli podjetja ali osebe, Direktorat za konkurenco in državno pomoč to podjetje ali osebo o tem namenu in razlogih za to pisno obvesti. Določi se rok, v katerem lahko zadevno podjetje ali oseba predloži pisne pripombe.
   2.   Kadar zadevno podjetje ali oseba nasprotuje razkritju informacije, lahko zadevo predloži pooblaščencu za zaslišanje. Če pooblaščenec za zaslišanje ugotovi, da se informacija lahko razkrije, ker ne pomeni poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije ali ker obstaja prednostni interes za njeno razkritje, je ta ugotovitev navedena v obrazloženem sklepu, o katerem se uradno obvesti zadevno podjetje ali oseba. V sklepu se določi datum, po katerem se bodo informacije razkrile. Ta datum ni manj kot en teden od dneva uradnega obvestila.
   3.   Odstavka 1 in 2 se smiselno uporabljata za razkritje informacij z objavo v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
   4.   Kadar je to primerno za ohranitev ravnotežja med učinkovitim uveljavljanjem pravic obrambe stranke in legitimnimi interesi glede zaupnosti, lahko pooblaščenec za zaslišanje odloči, da bodo stranki, ki zahteva dostop, lahko razkriti deli spisa, ki so nujno potrebni za uveljavljanje njenih pravic obrambe, na omejen način, katerega podrobnosti določi pooblaščenec za zaslišanje.
   POGLAVJE 5

      PODALJŠANJE ROKOV

   Člen 9
   Zahteve za podaljšanje rokov
   1.   Če naslovnik obvestila o nasprotovanju meni, da je rok za njegov odgovor na obvestilo o nasprotovanju prekratek, lahko zaprosi za podaljšanje tega roka z obrazloženo zahtevo, naslovljeno na direktorja Direktorata za konkurenco in državno pomoč. Tako zahtevo je treba predložiti pravočasno pred potekom prvotnega roka v postopkih na podlagi členov 53 in 54 Sporazuma EGP ter vsaj pet delovnih dni pred potekom prvotnega roka v postopkih na podlagi člena 57 Sporazuma EGP. Če taki zahtevi ni ugodeno ali se naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo, ne strinja z dolžino odobrenega podaljšanja, lahko zadevo pred potekom prvotnega roka predloži v proučitev pooblaščencu za zaslišanje. Po zaslišanju direktorja Direktorata za konkurenco in državno pomoč pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali je potrebno podaljšanje roka, da bi se naslovniku obvestila o nasprotovanju omogočilo učinkovito uveljavljanje pravice do zaslišanja, ob upoštevanju potrebe po izogibanju neutemeljenim odložitvam v postopkih. V postopkih v skladu s členoma 53 in 54 Sporazuma EGP pooblaščenec med drugim upošteva naslednje elemente:

               (a)

               obseg in kompleksnost spisa;

               (b)

               ali je imel naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo, že dostop do informacij;

               (c)

               katere koli druge objektivne ovire, s katerimi se lahko pri izražanju svojih stališč sooča naslovnik obvestila o nasprotovanju, ki je podal zahtevo.

         Za namene ocene iz točke (a) iz prvega pododstavka se lahko upošteva število kršitev, domnevno trajanje kršitve ali kršitev, obseg in število dokumentov ter obseg in kompleksnost strokovnih študij.
   2.   Če druge udeležene stranke, pritožnik ali zainteresirana tretja oseba v smislu člena 5 menijo, da je rok za predložitev njihovega stališča prekratek, lahko zaprosijo za podaljšanje tega roka z obrazloženo zahtevo, pravočasno naslovljeno na direktorja Direktorata za konkurenco in državno pomoč pred potekom prvotnega roka. Če tej zahtevi ni ugodeno ali se s to odločitvijo ne strinja druga udeležena stranka, pritožnik ali zainteresirana tretja oseba, lahko zadevo predloži v pregled pooblaščencu za zaslišanje. Po zaslišanju direktorja Direktorata za konkurenco in državno pomoč pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bi bilo treba odobriti podaljšanje roka.
   POGLAVJE 6

      USTNO ZASLIŠANJE

   Člen 10
   Organizacija in funkcija
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje organizira in vodi zaslišanja, opredeljena v določbah, ki izvajajo člene 53, 54 in 57 Sporazuma EGP.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje vodi ustno zaslišanje povsem neodvisno.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje zagotavlja, da se zaslišanje vodi pravilno, in prispeva k nepristranskosti zaslišanja samega ter vseh pozneje sprejetih sklepov.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje zagotavlja, da se na ustnem zaslišanju naslovnikom obvestila o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam, pritožnikom in zainteresiranim tretjim osebam v smislu člena 5, ki jim je bila omogočena udeležba na ustnem zaslišanju, omogoči zadostna priložnost, da pojasnijo svoja stališča v zvezi s predhodnimi ugotovitvami Nadzornega organa.
   Člen 11
   Priprava ustnega zaslišanja
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje je odgovoren za pripravo ustnega zaslišanja in v zvezi s tem sprejme vse potrebne ukrepe. Za zagotovitev ustrezne priprave ustnega zaslišanja lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč osebam, ki so vabljene na ustno zaslišanje, vnaprej priskrbi seznam vprašanj, v zvezi s katerimi jih vabi, naj izrazijo svoja stališča. Pooblaščenec za zaslišanje lahko osebam, ki so vabljene na ustno zaslišanje, tudi nakaže glavna področja razprave, zlasti ob upoštevanju dejstev in vprašanj, o katerih želijo razpravljati naslovniki obvestila o nasprotovanju, ki so zahtevali ustno zaslišanje.
   2.   V ta namen lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč skliče sestanek z osebami, ki so vabljene na zaslišanje, in po potrebi z ustreznimi direktorati Nadzornega organa, da se pripravijo na samo zaslišanje.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje prav tako lahko zahteva predhodno pisno uradno obvestilo o glavni vsebini predvidenih izjav oseb, ki so vabljene na zaslišanje.
   4.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko določi rok, v katerem naj vse osebe, ki so vabljene na ustno zaslišanje, predložijo seznam sodelujočih, ki se ga bodo udeležili v njihovem imenu. Pooblaščenec za zaslišanje da ta seznam pravočasno pred dnem zaslišanja na voljo vsem osebam, ki so povabljene na ustno zaslišanje.
   Člen 12
   Časovni razpored in vodenje
   1.   Po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč pooblaščenec za zaslišanje določi datum, trajanje in kraj zaslišanja. Če se zahteva preložitev, pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali jo bo dovolil ali ne.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje odloči, ali bi bilo treba med zaslišanjem dopustiti nove dokumente in katere osebe bi bilo treba zaslišati v imenu stranke.
   3.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko dovoli strankam, na katere je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, drugim udeleženim strankam, pritožnikom, drugim osebam, ki so vabljene na zaslišanje, direktoratom Nadzornega organa in organom držav EGP, da zastavljajo vprašanja med zaslišanjem. Če izjemoma na neko vprašanje ni mogoče v celoti ali deloma odgovoriti na ustnem zaslišanju, lahko pooblaščenec za zaslišanje dovoli, da se odgovor predloži pisno v določenem roku. Takšen pisni odgovor se pošlje vsem udeležencem ustnega zaslišanja, razen če pooblaščenec za zaslišanje odloči drugače, da bi zavaroval pravice obrambe naslovnika obvestila o nasprotovanju ali poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije katere koli osebe.
   4.   Kadar je to potrebno zaradi potrebe po zagotovitvi pravice do zaslišanja, lahko pooblaščenec za zaslišanje po posvetovanju z direktorjem Direktorata za konkurenco in državno pomoč zadevnim strankam, drugim udeleženim strankam, pritožnikom ali zainteresiranim tretjim osebam v smislu člena 5 omogoči, da po ustnem zaslišanju predložijo svoje dodatne pisne pripombe. Pooblaščenec za zaslišanje določi datum, do katerega so možne take predložitve. Nadzorni organ ni dolžen upoštevati pisnih pripomb, prejetih po tem datumu.
   Člen 13
   Varovanje poslovnih skrivnosti in zaupnosti na ustnem zaslišanju
   Vsaka oseba se običajno zasliši v prisotnosti vseh drugih oseb, ki so vabljene na ustno zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje se lahko ob upoštevanju upravičenega interesa teh oseb za varovanje njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih informacij odloči tudi, da jih bo zaslišal ločeno na zaprtem sestanku.
   POGLAVJE 7

      VMESNO POROČILO IN PRAVICA DO PREDLOŽITVE STALIŠČ

   Člen 14
   Vmesno poročilo in stališča
   1.   Pooblaščenec za zaslišanje pristojnemu članu kolegija predloži vmesno poročilo o zaslišanju in svojih stališčih v zvezi s spoštovanjem učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic. Stališča v tem poročilu se nanašajo na vprašanja v zvezi s postopkom, vključno z:

               (a)

               razkritjem dokumentov in dostopom do spisa;

               (b)

               roki za odgovor na obvestilo o nasprotovanju;

               (c)

               spoštovanjem pravice do zaslišanja;

               (d)

               ustreznim vodenjem ustnega zaslišanja.

         Kopija tega poročila se poda direktorju Direktorata za konkurenco in državno pomoč in Direktoratu za pravne in izvršne zadeve.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko poleg poročila iz odstavka 1 in ločeno od njega predloži stališča o nadaljnjem poteku in nepristranskosti postopka. Pri tem si pooblaščenec za zaslišanje posebej prizadeva zagotoviti, da se pri pripravi osnutkov sklepov Nadzornega organa upoštevajo vsa relevantna dejstva, ugodna ali neugodna za zadevne stranke, vključno z dejstvi, pomembnimi za določitev resnosti in trajanja morebitne kršitve. Taka stališča so lahko med drugim povezana s potrebo po dodatnih informacijah, umikom določenih nasprotovanj, oblikovanjem dodatnih nasprotovanj ali predlogov za dodatne preiskovalne ukrepe na podlagi oddelka V poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.
   Direktor Direktorata za konkurenco in državno pomoč in Direktorat za pravne in izvršilne zadeve je obveščen o teh stališčih.
   POGLAVJE 8

      ZAVEZE IN PORAVNAVE

   Člen 15
   Zaveze in poravnave
   1.   Stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze za odpravo pomislekov, ki jih je Nadzorni organ izrazil v svoji predhodni oceni v skladu s členom 9 poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, se lahko v kateri koli fazi postopka na podlagi člena 9 obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja svojih procesnih pravic.
   2.   Stranke v postopkih v zvezi s kartelnimi zadevami, ki sodelujejo v pogovorih o poravnavi v skladu s členom 10a poglavja III Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, se lahko v kateri koli fazi postopka poravnave obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja svojih procesnih pravic.
   POGLAVJE 9

      KONČNO POROČILO

   Člen 16
   Vsebina in pošiljanje pred sprejetjem sklepa
   1.   Na osnovi osnutka sklepa, ki se predloži Svetovalnemu odboru v obravnavanem primeru, pooblaščenec za zaslišanje pripravi končno poročilo v pisni obliki o spoštovanju učinkovitega uveljavljanja procesnih pravic iz člena 14(1) v kateri koli fazi postopka. V tem poročilu bo proučeno tudi, ali se osnutek sklepa nanaša samo na nasprotovanja, v zvezi s katerimi so imele stranke priložnost izraziti svoja stališča.
   2.   Končno poročilo se predloži pristojnemu članu kolegija, direktorju Direktorata za konkurenco in državno pomoč in Direktoratu za pravne in izvršilne zadeve. Poročilo se poda pristojnim organom držav Efte, ki so hkrati članice EGP, in v skladu z določbami o sodelovanju, opredeljenimi v Protokolu 23 k Sporazumu EGP, Evropski komisiji.
   Člen 17
   Predložitev Nadzornemu organu in objava
   1.   Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje se predloži Nadzornemu organu skupaj z osnutkom sklepa, da se zagotovi, da je Nadzorni organ pri sprejetju odločitve v posamezni zadevi v celoti seznanjen z vsemi pomembnimi informacijami glede poteka postopka in da se ves čas postopka spoštuje učinkovito uveljavljanje procesnih pravic.
   2.   Pooblaščenec za zaslišanje lahko spreminja končno poročilo v smislu kakršnega koli dopolnila k osnutku sklepa, preden Nadzorni organ sklep sprejme.
   3.   Nadzorni organ pošlje končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje skupaj s sklepom naslovljencem sklepa. Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije skupaj s sklepom ob upoštevanju legitimnega interesa podjetij pri varovanju njihovih poslovnih skrivnosti.
   POGLAVJE 10

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 18
   Razveljavitev in prehodna določba
   1.   Odločba št. 177/02/COL z dne 30. oktobra 2002 in Odločba št. 792/08/COL z dne 17. decembra 2008 se razveljavita.
   2.   Postopkovni ukrepi, že sprejeti na podlagi Odločbe št. 177/02/COL z dne 30. oktobra 2002 in/ali Odločbe št. 792/08/COL z dne 17. decembra 2008, ostanejo v veljavi. Pooblaščenec za zaslišanje lahko v zvezi s preiskovalnimi ukrepi, ki so bili sprejeti pred začetkom veljavnosti tega sklepa, odkloni izvrševanje svojih pristojnosti na podlagi člena 4.
   V zadevah, v katerih se je postopek na podlagi člena 11(6) poglavja II Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču ali postopek na podlagi člena 6(1)(c) poglavja IV Protokola 4 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču začel pred začetkom veljavnosti tega sklepa, vmesno poročilo v skladu s členom 14 tega sklepa in končno poročilo v skladu s členom 16 ne zajemata faze preiskave, razen če se pooblaščenec za zaslišanje odloči drugače.
   Člen 19
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep je verodostojen v angleškem jeziku in začne veljati z dnem sprejetja. Sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
   Člen 20
   Države Efte se obvestijo z izvodom tega sklepa.
   Člen 21
   Evropska komisija se obvesti z izvodom tega sklepa.

      V Bruslju, 29. novembra 2012

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

            Član kolegija

      (1)  Npr. zadeva E-15/10 – Posten Norge AS proti Nadzornemu organu Efte, sodba z dne 18. aprila 2012, še neobjavljena, odstavki 85–92.

      (2)  Člen 6 Sporazuma EGP določa: „Brez vpliva na prihodnji razvoj sodne prakse se določbe tega sporazuma, kolikor so po vsebini enake ustreznim pravilom Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo ter aktov, sprejetih za uporabo teh dveh pogodb, pri njihovem izvajanju in uporabi razlagajo v skladu z ustreznimi odločitvami Sodišča Evropskih skupnosti, sprejetimi pred datumom podpisa tega sporazuma.“ Kar zadeva bistvene odločitve, sprejete po datumu podpisa Sporazuma EGP, iz člena 3(2) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izhaja, da Nadzorni organ Efte in Sodišče Efte ustrezno upoštevata načela, določena s temi odločitvami.


title: 2004/754/ES: Sklep Sveta z dne 11. oktobra 2004 o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani

text:
               16.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/1

         SKLEP SVETA
   z dne 11. oktobra 2004
   o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani
   (2004/754/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133, v povezavi s členom 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   V imenu Evropske skupnosti se potrdi začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani, vključno s prilogami in protokolom ter izjavami, ki jih Skupnost poda enostransko ali skupaj z drugo pogodbenico.
   2.   Besedilo sprazuma, prilog, protokola in sklepne listine je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje pooblaščene osebe/pooblaščenih oseb za podpis Začasnega sporazuma v imenu Evropske skupnosti.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti da uradno obvestilo, predvideno v členu 37 Sporazuma.

      V Luxembourgu, 11. oktobra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

    ---documentbreak---

               16.11.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/2

         ZAČASNI SPORAZUM
   o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani in Republiko Tadžikistan na drugi strani
   EVROPSKA SKUPNOST in EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljevanju „SKUPNOST“,
   na eni strani,
   in REPUBLIKA TADŽIKISTAN,
   na drugi strani,
   KER je bil 16. decembra 2003 parafiran Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi stani,
   KER je cilj Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju krepiti in širiti že prej vzpostavljene odnose, zlasti s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Zvezo sovjetskih socialističnih republik (ZSSR) o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim 18. decembra 1989,
   KER je treba zagotoviti hiter razvoj trgovinskih odnosov med pogodbenicama,
   KER je s tem namenom treba z začasnim sporazumom čim prej uveljaviti določbe Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju glede trgovine in trgovinskih zadev,
   KER naj bi te določbe ustrezno nadomestile ustrezne določbe Sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju,
   KER je treba zagotoviti, da do začetka veljavnosti Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju in do ustanovitve Sveta za sodelovanje skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, izvaja pooblastila, ki jih Sporazum o partnerstvu in sodelovanju dodeljuje Svetu za sodelovanje in so nujna za izvajanje Začasnega sporazuma,
   Por las Comunidades Europeas
   Za Evropská společenství
   For De Europæiske Fællesskaber
   Für die Europäischen Gemeinschaften
   Euroopa ühenduste nimel
   Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
   For the European Communities
   Pour les Communautés européennes
   Per le Comunità europee
   Eiropas Kopienu vārdā
   Europos Bendrijų vardu
   Az Európai Közösségek részéről
   Għall-Komunitajiet Ewropej
   Voor de Europese Gemeenschappen
   W imieniu Wspólnot Europejskich
   Pelas Comunidades Europeias
   Za Európske spoločenstvá
   Za Evropske skupnosti
   Euroopan yhteisöjen puolesta
   På europeiska gemenskapernas vägnar

   SPORAZUMELI O NASLEDNJEM:
   NASLOV I
   SPLOŠNA NAČELA

      [SPS Tadžikistan: Naslov I]

   Člen 1
   [SPS Tadžikistan: člen 2]
   Spoštovanje načel demokracije in temeljnih ter človekovih pravic, kot so določene predvsem v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah, Ustanovni listini Združenih narodov, Helsinški sklepni listini in v Pariški listini za Novo Evropo, kot tudi načela tržnega gospodarstva, so podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic in tvorijo bistveno sestavino tega sporazuma.
   Člen 2
   [SPS Tadžikistan: člen 3]
   Pogodbenici menita, da je za njuno prihodnjo blaginjo in stabilnost bistveno, da nove neodvisne države, ki so nastale po razpadu Zveze sovjetskih socialističnih republik, (v nadaljnjem besedilu „Neodvisne države“) ohranijo in razvijajo medsebojno sodelovanje v skladu z načeli Helsinške sklepne listine in mednarodnega prava ter v duhu dobrih sosedskih odnosov, in bosta ukrenili vse, da spodbudita ta proces.
   NASLOV II
   BLAGOVNA MENJAVA

      [SPS Tadžikistan: Naslov III]

   Člen 3
   [SPS Tadžikistan: člen 7]
   1.   Pogodbenici si medsebojno odobravata obravnavo po načelu največjih ugodnosti na vseh področjih glede:

               —

               carine in dajatve, ki se uporabljajo pri uvozu in izvozu, vključno z načinom pobiranja takšnih carin in dajatev,

               —

               določb o carinjenju, tranzitu, skladiščenju in pretovarjanju,

               —

               davkov in drugih notranjih dajatev vseh vrst, ki se uporabljajo posredno ali neposredno za uvoženo blago,

               —

               načinov plačil in prenosov teh plačil,

               —

               pravil o prodaji, nakupu, prevozu, distribuciji in rabi blaga na notranjem trgu.

         2.   Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo za:

               (a)

               ugodnosti, odobrene z namenom oblikovanja carinske unije ali območja proste trgovine ali kot posledica oblikovanja take unije ali območja;

               (b)

               ugodnosti, odobrene posameznim državam v skladu s pravili STO in drugimi mednarodnimi dogovori v korist držav v razvoju;

               (c)

               ugodnosti, priznane sosednjim državam z namenom olajšati obmejni promet.

         3.   Določbe odstavka 1 se ne uporabljajo v prehodnem obdobju, ki se izteče pet let po začetku veljavnosti Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju za ugodnosti iz Priloge 1, ki jih Republika Tadžikistan priznava drugim državam, nastalim po razpadu ZSSR.
   Člen 4
   [SPS Tadžikistan: člen 8]
   1.   Pogodbenici soglašata, da je načelo prostega tranzita temeljni pogoj za doseganje ciljev tega sporazuma.
   V tej zvezi vsaka pogodbenica zagotavlja neomejen tranzit preko svojega ozemlja ali čez njega za blago s poreklom s carinskega območja ali ki je namenjeno na carinsko območje druge pogodbenice.
   2.   Med pogodbenicama se uporabljajo pravila iz odstavkov 2, 3, 4 in 5 člena V GATT 1994.
   3.   Pravila iz tega člena ne vplivajo na posebna pravila, o katerih sta se sporazumeli pogodbenici glede specifičnih sektorjev, zlasti prevoza, ali proizvodov.
   Člen 5
   [SPS Tadžikistan: člen 9]
   Brez vpliva na pravice in obveznosti iz mednarodnih konvencij o začasnem sprejemu blaga, ki zavezujejo pogodbenici, lahko vsaka pogodbenica odobri drugi oprostitev uvoznih dajatev in carin na začasno uvoženo blago, v primerih in po postopkih, predvidenih v kateri koli drugi mednarodni konvenciji s tega področja, ki jo zavezuje, v skladu z nacionalno zakonodajo. Upoštevajo se pogoji, pod katerimi je zadevna pogodbenica sprejela obveznosti, ki izhajajo iz take konvencije.
   Člen 6
   [SPS Tadžikistan: člen 10]
   1.   Blago s poreklom iz Republike Tadžikistan se uvaža v Skupnost brez količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom, brez vpliva na določbe členov 8, 11 in 12 tega sporazuma.
   2.   Blago s poreklom iz Skupnosti se uvaža v Tadžikistan brez količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom, brez vpliva na določbe členov 8, 11 in 12 tega sporazuma.
   Člen 7
   [SPS Tadžikistan: člen 11]
   Blagovna menjava med pogodbenicama poteka po tržnih cenah.
   Člen 8
   [SPS Tadžikistan: člen 12]
   1.   Kadar se kateri koli izdelek uvaža na ozemlje ene pogodbenice v povečanih količinah ali pod pogoji, ki povzročijo ali bi lahko povzročili znatno škodo domačim proizvajalcem podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, lahko Skupnost ali Republika Tadžikistan po potrebi sprejmeta ustrezne ukrepe v skladu z naslednjimi postopki in pogoji.
   2.   Preden sprejmeta ukrepe ali v primerih, za katere velja odstavek 4, čimprej po njihovem sprejemu Skupnost oziroma Republika Tadžikistan posredujeta skupnemu odboru iz člena 22 vse pomembne informacije, da le-ta poišče rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici, kakor to predvideva naslov IV.
   3.   Če po posvetovanjih pogodbenici ne dosežeta sporazuma o ukrepih za preprečevanje nastalih razmer v 30 dneh od obvestila skupnemu odboru, lahko stranka, ki je posvetovanje zahtevala, omeji uvoz zadevnega proizvoda v tolikšni meri in za toliko časa, kakor je potrebno, da se prepreči ali popravi škoda, ali sprejme druge ustrezne ukrepe.
   4.   V kritičnih okoliščinah, ko bi odlašanje povzročilo težko popravljivo škodo, lahko pogodbenici sprejmeta ukrepe pred posvetovanji, pod pogojem, da se posvetovanja začnejo takoj po uvedbi teh ukrepov.
   5.   Pri izbiri ukrepov iz tega člena pogodbenici dajeta prednost tistim, ki najmanj škodijo doseganju ciljev tega sporazuma.
   6.   Nobena določba tega člena ne vpliva in ne preprečuje, da bi katera pogodbenica sprejela protidampinške ali izravnalne ukrepe v skladu s členom VI GATT 1994, Sporazumom o izvajanju člena VI GATT 1994, Sporazumom o subvencijah in izravnalnih ukrepih ali z njimi povezano nacionalno zakonodajo.
   Člen 9
   [SPS Tadžikistan: člen 13]
   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta glede na okoliščine prilagodili določbe tega sporazuma o medsebojni blagovni menjavi, zlasti glede na položaj, ki bo nastal po vstopu Republike Tadžikistan v STO. Skupni odbor lahko za pogodbenici pripravi priporočila o prilagoditvah, ki lahko, če so sprejeta, začnejo veljati na podlagi sporazuma med pogodbenicama v skladu z njunimi zadevnimi postopki.
   Člen 10
   [SPS Tadžikistan: člen 14]
   Sporazum ne izključuje prepovedi ali omejitev uvoza, izvoza ali tranzita blaga, ki so utemeljeni z javno moralo, javnim redom ali javno varnostjo, varovanjem zdravja in življenja ljudi, živali ali rastlin; varstvom naravnih virov; z varstvom nacionalnih bogastev z umetniško, zgodovinsko ali arheološko vrednostjo ali z varstvom intelektualne, industrijske in poslovne lastnine ali s predpisi v zvezi z zlatom in srebrom. Vendar pa take prepovedi ali omejitve ne smejo biti sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrite omejitve trgovine med pogodbenicama.
   Člen 11
   [SPS Tadžikistan: člen 15]
   Trgovino s tekstilnimi izdelki iz poglavij od 50 do 63 kombinirane nomenklature ureja ločen dvostranski sporazum. Po poteku veljavnosti ločenega sporazuma se tekstilni izdelki vključijo v ta sporazum.
   Člen 12
   [SPS Tadžikistan: člen 16]
   Trgovina z jedrskim materialom poteka v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. Po potrebi se ta trgovino uredi z določbami posebnega sporazuma, ki se sklene med Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Republiko Tadžikistan.
   NASLOV III
   DOLOČBE O PLAČILIH, KONKURENCI IN DRUGE GOSPODARSKE DOLOČBE

      [SPS Tadžikistan: Naslov IV]

   Člen 13
   [SPS Tadžikistan: člen 38(1)]
   Pogodbenici se obvezujeta, da bosta v prosto konvertibilni valuti dovoljevali vsa plačila na tekoči račun plačilne bilance med prebivalci Skupnosti in Republike Tadžikistan, ki so povezana s pretokom blaga, storitev ali oseb v skladu z določbami tega sporazuma.
   Člen 14
   [SPS Tadžikistan: člen 40(4)]
   Pogodbenici soglašata, da bosta preučili način uporabe svoje zakonodaje o konkurenci na dogovorjen način, kadar bo prizadeta njuna medsebojna trgovina.
   Člen 15
   [SPS Tadžikistan: člen 39(1)]
   V skladu z določbami tega člena in Priloge II Republika Tadžikistan nadaljuje z izboljševanjem varstva pravic intelektualne, industrijske in poslovne lastnine z namenom, da ob koncu petega leta po začetku veljavnosti tega sporazuma zagotovi raven varstva, ki je podobna ravni varstva v Skupnosti, vključno z učinkovitimi sredstvi za uveljavljanje teh pravic.
   Člen 16
   [SPS Tadžikistan: člen 42]

      Sodelovanje na področju blagovne menjave in storitev

   Pogodbenici sodelujeta z namenom zagotoviti, da mednarodna trgovina Republike Tadžikistan poteka v skladu s pravili STO. Skupnost v ta namen Republiki Tadžikistan zagotovi ustrezno tehnično pomoč.
   To sodelovanje vključuje posebne zadeve, neposredno povezane z olajševanjem trgovine, zlasti z namenom pomagati Republiki Tadžikistan uskladiti svojo zakonodajo in predpise s pravili STO in čim prej izpolniti pogoje za vstop v navedeno organizacijo. To vključuje:

               —

               oblikovanje politike o trgovini in trgovinskih zadevah, vključno s plačili in klirinškim sistemom,

               —

               pripravo ustrezne zakonodaje.

         Člen 17
   [SPS Tadžikistan: člen 45]

      Javna naročila

   Pogodbenici sodelujeta pri razvoju pogojev za odprto in konkurenčno dodeljevanje naročil za blago in storitve, zlasti preko javnih razpisov.
   Člen 18
   [SPS Tadžikistan: člen 46]

      Sodelovanje na področju standardov in ugotavljanja skladnosti

   1.   Sodelovanje med pogodbenicama spodbuja usklajevanje z mednarodno sprejetimi merili, načeli in smernicami na področju meroslovja, standardov in ugotavljanja skladnosti z namenom olajšati napredek pri medsebojnem priznavanju na področju ugotavljanja skladnosti ter izboljšati kakovost tadžikistanskih izdelkov.
   2.   V ta namen si pogodbenici prizadevata sodelovati pri projektih tehnične pomoči, ki bodo:

               —

               spodbujali ustrezno sodelovanje z organizacijami in institucijami, specializiranimi za ta področja,

               —

               spodbujali uporabo tehničnih predpisov Skupnosti ter izvajanje evropskih standardov in postopkov za ugotavljanje skladnosti,

               —

               omogočili izmenjavo izkušenj in tehničnih informacij na področju upravljanja kakovosti.

         Člen 19
   [SPS Tadžikistan: člen 50]

      Kmetijski in živilsko-predelovalni sektor

   Namen sodelovanja na tem področju je izvajanje agrarne reforme in reforme kmetijskih struktur, modernizacija, privatizacija in prestrukturiranje kmetijstva, živinoreje, živilsko-predelovalnega in storitvenega sektorja v Republiki Tadžikistan, razvoj notranjega trga in tujih trgov za tadžikistanske izdelke, v skladu s pogoji, ki zagotavljajo varstvo okolja, ob upoštevanju nujnosti izboljšanja varstva oskrbe s hrano in razvoja kmetijskih dejavnosti, predelave in distribucije kmetijskih izdelkov. Cilj pogodbenic je tudi postopno približevanje tadžikistanskih standardov tehničnim predpisom Skupnosti o industrijskih in kmetijskih živilskih proizvodih, vključno s sanitarnimi in fitosanitarnimi standardi.
   Člen 20
   [SPS Tadžikistan: člen 63]

      Carine

   1.   Cilj sodelovanja je zagotoviti skladnost z vsemi določbami, ki naj bi bile sprejete v zvezi s trgovino in pošteno trgovino in doseči približevanje carinskega sistema Republike Tadžikistan carinskemu sistemu Skupnosti.
   2.   Sodelovanje vključuje zlasti:

               —

               izmenjavo informacij,

               —

               izboljšanja delovnih metod,

               —

               uveljavitve kombinirane nomenklature in enotne upravne listine,

               —

               poenostavitve pregledov in formalnosti glede prevoza blaga,

               —

               podporo uvedbi sodobnih carinskih informacijskih sistemov,

               —

               organizacijo seminarjev in usposabljanj.

         Po potrebi se zagotavlja tehnična pomoč.
   3.   Brez poseganja v nadaljnje sodelovanje, predvideno v tem sporazumu si upravni organi pogodbenic s področja carin medsebojno pomagajo v skladu z določbami Protokola, priloženega temu sporazumu.
   Člen 21
   [SPS Tadžikistan: člen 64]

      Sodelovanje na področju statistike

   Namen sodelovanja na tem področju je razvoj učinkovitega statističnega sistema, ki bo zagotavljal zanesljive statistične podatke, potrebne za podporo in spremljanje družbeno-gospodarskih reform, in ki bo pripomogel k razvoju zasebnega podjetništva v Republiki Tadžikistan.
   Pogodbenici sodelujeta zlasti na naslednjih področjih:

               —

               prilagoditev tadžikistanskega statističnega sistema mednarodnim metodam, standardom in klasifikacijam,

               —

               izmenjava statističnih informacij,

               —

               zagotavljanje potrebnih statističnih makro in mikroekonomskih informacij za izvajanje in upravljanje gospodarskih reform.

         V ta namen Skupnost zagotovi Republiki Tadžikistan tehnično pomoč.
   NASLOV IV
   INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

      [SPS Tadžikistan: Naslov XI]

   Člen 22
   Skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo, Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in Zvezo sovjetskih socialističnih republik, podpisanim 18. decembra 1989, izvaja naloge, določene s tem sporazumom, dokler se ne ustanovi Svet za sodelovanje, opredeljen v členu 77 Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju.
   Člen 23
   Skupni odbor lahko za uresničevanje ciljev tega sporazuma daje priporočila v primerih, predvidenih s tem sporazumom.
   Priporočila oblikuje na podlagi dogovora s pogodbenicama.
   Člen 24
   [SPS Tadžikistan: člen 81]
   Pri preučevanju zadev, ki se pojavijo v okviru tega sporazuma glede določb, ki se nanašajo na člen enega od sporazumov STO, skupni odbor v največji možni meri upošteva razlago zadevnega člena, ki jo običajno uporabljajo članice STO.
   Člen 25
   [SPS Tadžikistan: člen 85]
   1.   V okviru tega sporazuma se pogodbenici zavezujeta zagotoviti, da imajo fizične in pravne osebe druge pogodbenice v primerjavi z njenimi državljani nediskriminatoren dostop do pristojnih sodišč in upravnih organov pogodbenic, da lahko uveljavljajo svoje osebne in premoženjske pravice, vključno s pravicami v zvezi z intelektualno, industrijsko in poslovno lastnino.
   2.   V mejah svojih pooblastil in pristojnosti pogodbenici:

               —

               podpirata sprejem arbitraže za reševanje sporov, ki izhajajo iz transakcij na področju trgovanja in sodelovanja med gospodarskimi subjekti Skupnosti in Republike Tadžikistan,

               —

               soglašata, da lahko ob predložitvi spora arbitraži vsaka stranka v sporu, razen če pravila arbitražnega centra, ki sta ga pogodbenici izbrali, določajo drugače, izbere svojega arbitra, ne glede na njegovo državljanstvo in da je lahko predsedujoči tretji arbiter ali edini arbiter državljan tretje države,

               —

               svojim gospodarskim subjektom priporočata, da v medsebojnem soglasju izberejo pravo, ki se uporablja za njihovo pogodbo,

               —

               podpirata uporabo arbitražnih pravil Komisije Združenih narodov za mednarodno trgovinsko pravo (Uncitral) in arbitražnih storitev centrov držav podpisnic Konvencije o priznavanju in izvajanju tujih arbitražnih razsodb, podpisane v New Yorku 10. junija 1958.

         Člen 26
   [SPS Tadžikistan: člen 86]
   Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje pogodbenici, da v mejah svojih pooblastil in pristojnosti ne sprejme ukrepov:

               (a)

               za katere meni, da so potrebni za preprečevanje razkrivanja informacij, ki so v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

               (b)

               ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom ali na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujno potrebni za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne omejujejo pogojev konkurence za izdelke, ki niso izrecno predvideni v vojaške namene;

               (c)

               ki se ji zdijo nujni zaradi lastne varnosti v primeru resnih notranjih nemirov, ki negativno vplivajo na vzdrževanje javnega reda in miru, v času vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki predstavljajo vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki jih je prevzela zaradi ohranjanja miru in mednarodne varnosti;

               (d)

               ki se ji zdijo nujni zaradi izpolnjevanja mednarodnih obveznosti in zavez pri nadzoru industrijskih izdelkov in tehnologije z dvojno rabo.

         Člen 27
   [SPS Tadžikistan: člen 87]
   1.   Na področjih, ki jih zajema ta sporazum in brez vpliva na posebne določbe tega sporazuma:

               —

               dogovori, ki jih Republika Tadžikistan uporablja glede Skupnosti, ne smejo povzročati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani in družbami ali podjetji,

               —

               sporazumi, ki jih Skupnost uporablja v odnosu do Republike Tadžikistan, ne smejo povzročiti diskriminacije med tadžikistanskimi državljani ali njihovimi družbami ali podjetji.

         2.   Določbe odstavka 1 ne vplivajo na pravico pogodbenic, da uporabljajo ustrezne določbe svoje davčne zakonodaje za davkoplačevalce, ki glede na kraj svojega prebivališča niso v enakem položaju.
   Člen 28
   [SPS Tadžikistan: člen 88]
   1.   Pogodbenici lahko naslovita na skupni odbor vse spore glede uporabe ali razlage tega sporazuma.
   2.   Skupni odbor lahko spor reši s priporočilom.
   3.   Če spora ni mogoče rešiti v skladu z odstavkom 2 tega člena, lahko pogodbenica uradno obvesti sopogodbenico o imenovanju spravnega posredovalca; druga pogodbenica mora potem v dveh mesecih imenovati drugega spravnega posredovalca. Za uporabo tega postopka se šteje, da so Skupnost in države članice ena stranka v sporu.
   Skupni odbor imenuje tretjega spravnega posredovalca
   Spravni posredovalci sprejemajo priporočila z večino glasov. Ta priporočila za pogodbenici niso zavezujoča.
   Člen 29
   [SPS Tadžikistan: člen 89]
   Pogodbenici soglašata, da bosta na zahtevo ene izmed njih nemudoma začeli posvetovanja na ustrezen način za obravnavo vseh zadev glede razlage ali izvajanja tega sporazuma in drugih pomembnih vidikov odnosov med pogodbenicama.
   Določbe tega člena ne vplivajo in ne posegajo v določbe členov 8, 28 in 33.
   Skupni odbor lahko sestavi poslovnik za reševanje sporov.
   Člen 30
   [SPS Tadžikistan: člen 90]
   Obravnava Republike Tadžikistan, odobrena s tem sporazumom, v nobenem primeru ni bolj ugodna od tiste, ki jo države članice priznavajo druga drugi.
   Člen 31
   [SPS Tadžikistan: člen 92]
   Če zadeve, ki jih ureja ta sporazum, zajema tudi Pogodba o energetski listini in njeni Protokoli, se po začetku veljavnosti tega sporazuma za te zadeve uporablja Pogodba o energetski listini in protokoli, vendar le, če je taka uporaba v njej predvidena.
   Člen 32
   1.   Ta sporazum se uporablja dokler ne začne veljati Sporazum o partnerstvu in sodelovanju, parafiran 16. decembra 2003.
   2.   Vsaka pogodbenica lahko z uradnim obvestilom drugi odpove Sporazum. Sporazum se preneha uporabljati šest mesecev od dneva prejetja takšnega uradnega obvestila.
   Člen 33
   [SPS Tadžikistan: člen 94]
   1.   Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Poskrbita, da se dosežejo cilji, določeni s tem sporazumom.
   2.   Če katera od pogodbenic meni, da druga ni izpolnila kakšne obveznosti iz tega sporazuma, lahko ustrezno ukrepa. Preden to stori, predloži skupnemu odboru, razen v posebno nujnih primerih, vse ustrezne informacije, potrebne za temeljito preučitev položaja z namenom, da se najde za obe pogodbenici sprejemljiva rešitev.
   Pri izbiri ukrepov imajo prednost tisti, ki najmanj motijo uresničevanje sporazuma. O teh ukrepih je treba na zahtevo druge pogodbenice takoj uradno obvestiti skupni odbor.
   Člen 34
   [SPS Tadžikistan: člen 95]
   Prilogi I in II ter Protokol o medsebojni pomoči med upravnimi organi v carinskih zadevah so sestavni del tega sporazuma.
   Člen 35
   [SPS Tadžikistan: člen 97]
   Ta sporazum na eni strani velja na ozemljih, kjer se uporabljata pogodbi, s katerimi sta bili ustanovljeni Evropska skupnost in Evropska skupnost za atomsko energijo, v skladu s pogoji, določenimi v teh pogodbah, na drugi strani pa na ozemlju Republike Tadžikistan.
   Člen 36
   [SPS Tadžikistan: člen 99]
   Izvirnik tega sporazuma, katerega besedila v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in tadžikistanskem jeziku so enako verodostojna, se deponira pri Generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije.
   Člen 37
   Ta sporazum pogodbenici odobrita v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.
   Sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca, ki sledi dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita, da so končani postopki, navedeni v odstavku 1.

      Z dnem začetka veljavnosti tega sporazuma se na področju odnosov med Republiko Tadžikistan in Skupnostjo nadomesti člen 2, člen 3, razen četrte alinee, in člene 4 do 16 Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter Zvezo sovjetskih socialističnih republik o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim v Bruslju 18. decembra 1989.

   SEZNAM PRILOŽENIH DOKUMENTOV

               Priloga I

               Okvirni seznam ugodnosti, ki jih Republika Tadžikistan priznava Neodvisnim državam v skladu s členom 3(3) [SPS Tadžikistan, člen 7(3)]

               Priloga II

               Konvencije o intelektualni, industrijski in poslovni lastnini iz člena 15 [SPS Tadžikistan, člen 39(2)]

         Protokol o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.
   SKLEPNA LISTINA
   Pooblaščenci EVROPSKE SKUPNOSTI in EVROPSKE SKUPNOSTI ZA ATOMSKO ENERGIJO, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   na eni strani, in
   pooblaščenci REPUBLIKE TADŽIKISTAN,
   na drugi strani,
   so se srečali v Luxembourgu 11. oktobra 2004, da podpišejo Začasni sporazum o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“ in sprejmejo naslednja besedila:
   Začasni sporazum s prilogami in naslednjim protokolom:
   Protokol o medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah.
   Pooblaščenci Skupnosti in pooblaščenci Republike Tadžikistan so sprejeli besedila spodaj navedenih skupnih izjav, priloženih k tej sklepni listini:

               Skupna izjava o osebnih podatkih,

               Skupna izjava o členu 9 [SPS Tadžikistan: člen 13] Sporazuma,

               Skupna izjava o členu 33 [SPS Tadžikistan: člen 94] Sporazuma.

         Pooblaščenci Skupnosti in pooblaščenci Republike Tadžikistan so se seznanili z naslednjo izmenjavo pisem, ki je priložena k tej sklepni listini:
   Izmenjava pisem med Skupnostjo in Republiko Tadžikistan glede ustanavljanja družb.

         Por las Comunidades Europeas
         Za Evropská společenství
         For De Europæiske Fællesskaber
         Für die Europäischen Gemeinschaften
         Euroopa ühenduste nimel
         Για τις Ευρωπαϊκές Κοινότητες
         For the European Communities
         Pour les Communautés européennes
         Per le Comunità europee
         Eiropas Kopienu vārdā
         Europos Bendrijų vardu
         Az Európai Közösségek részéről
         Għall-Komunitajiet Ewropej
         Voor de Europese Gemeenschappen
         W imieniu Wspólnot Europejskich
         Pelas Comunidades Europeias
         Za Európske spoločenstvá
         Za Evropske skupnosti
         Euroopan yhteisöjen puolesta
         På europeiska gemenskapernas vägnar


title: 2004/701/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 11. oktobra 2004 o spremembah poslovnika Sveta

text:
               20.10.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 319/15

      SKLEP SVETA

   z dne 11. oktobra 2004
   o spremembah poslovnika Sveta
   (2004/701/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 207(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 121(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28(1) in 41(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju člena 12 Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Akt o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija, je s 1. novembrom 2004 spremenil določbe Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in Pogodbe o Evropske uniji glede ponderiranja glasov v Svetu.

               (2)

               V skladu s členom 205(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, členom 118(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter s tretjim pododstavkom člena 23(2) in členom 34(3) Pogodbe o Evropski uniji, kakor so bili spremenjeni z omenjenim aktom o pristopu, lahko član Sveta ob sprejemu odločitve Sveta s kvalificirano večino zahteva, da se preveri, ali države članice, ki sestavljajo to kvalificirano večino, predstavljajo vsaj 62 % celotnega prebivalstva Unije. Potrebno je opredeliti pogoje uporabe teh določb.

               (3)

               Za izvedbo omenjenega je treba v skladu s podatki, ki jih posreduje Statistični urad Evropskih skupnosti, določiti število prebivalstva vsake države članice za dobo enega leta in poskrbeti za vsakoletno posodobitev teh podatkov.

               (4)

               Točka IV. A „Priporočil za popis prebivalstva in stanovanj na območju EGS v letu 2000“, ki sta jih skupaj sestavila Gospodarska komisija OZN za Evropo in Statistični urad Evropskih skupnosti, opredeljuje koncept celotnega prebivalstva države –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Poslovnik Sveta z dne 22. marca 2004 (2004/338/ES, Euratom) (2) se spremeni, kakor sledi:

               1.

               V členu 11 se doda naslednji odstavek:
               „5.   Ob sprejemu odločitve Sveta, ki zahteva kvalificirano večino, se preveri, če član Sveta to zahteva, ali države članice, ki sestavljajo to večino, predstavljajo vsaj 62 % celotnega prebivalstva Unije glede na število prebivalstva iz člena 1 Priloge IIa.“

               2.

               Za Prilogo II se vstavi naslednja priloga:

                  „PRILOGA IIa
                  POGOJI UPORABE DOLOČB O PONDERIRANJU GLASOV V SVETU
                  Člen 1
                  Za uporabo člena 205(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, člena 118(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo ter tretjega pododstavka člena 23(2) in člena 34(3) Pogodbe o Evropski uniji, je celotno prebivalstvo posamezne države članice za obdobje od 1. novembra 2004 do 31. decembra 2005 naslednje:

                              Država članica

                              Št. prebivalstva
                              (× 1 000)

                              Nemčija

                              82 531,7

                              Francija

                              61 684,7

                              Združeno kraljestvo

                              59 651,5

                              Italija

                              57 888,2

                              Španija

                              42 345,3

                              Poljska

                              38 190,6

                              Nizozemska

                              16 258,0

                              Grčija

                              11 041,1

                              Portugalska

                              10 474,7

                              Belgija

                              10 396,4

                              Češka

                              10 211,5

                              Madžarska

                              10 116,7

                              Švedska

                              8 975,7

                              Avstrija

                              8 114,0

                              Danska

                              5 397,6

                              Slovaška

                              5 380,1

                              Finska

                              5 219,7

                              Irska

                              4 027,5

                              Litva

                              3 445,9

                              Latvija

                              2 319,2

                              Slovenija

                              1 996,4

                              Estonija

                              1 350,6

                              Ciper

                              730,4

                              Luksemburg

                              451,6

                              Malta

                              399,9

                              Skupaj

                              458 599,0

                              meja (62 %)

                              284 331,4

                        Člen 2
                  1.   Države članice Statističnemu uradu evropskih Skupnosti vsako leto pred prvim septembrom posredujejo podatke o številu njihovega prebivalstva z dne 1. januarja tekočega leta.
                  2.   Z učinkom 1. januarja vsakega leta, Svet uskladi številke iz člena 1 s podatki Statističnega urada evropskih Skupnosti, ki so dostopni 30. septembra predhodnega leta. Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. novembra 2004.

      V Luxembourgu, 11. oktobra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

      (2)  UL L 106, 15.4.2004, str 22.


title: 2012/670/EU: Sklep Sveta z dne 9. oktobra 2012 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Evropske unije

text:
               30.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 300/34

         SKLEP SVETA
   z dne 9. oktobra 2012
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Evropske unije
   (2012/670/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija se je pogajala z Republiko Mauritius o sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki plovilom EU zagotavlja ribolovne možnosti v vodah, nad katerimi Republika Mauritius izvaja svojo suverenost ali jurisdikcijo.

               (2)

               Kot rezultat teh pogajanj je bil 23. februarja 2012 parafiran Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju).

               (3)

               Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Vlado Mauritiusa o ribolovu v vodah Mauritiusa (1) se nadomesti s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju.

               (4)

               Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Mauritius o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 9. oktobra 2012

            Za Svet

            Predsednik

         V. SHIARLY

      (1)  UL L 159, 10.6.1989, str. 2.

      (2)  Besedilo Sporazuma se objavi skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: 2013/202/EU: Sklep Sveta z dne 23. julija 2012 o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v programih Unije v imenu Unije ter o njegovi začasni uporabi

text:
               27.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 117/1

      SKLEP SVETA

   z dne 23. julija 2012
   o podpisu Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v programih Unije v imenu Unije ter o njegovi začasni uporabi
   (2013/202/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) ter prvim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. junija 2007 pooblastil Komisijo za pogajanja o Protokolu k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

               (2)

               Pogajanja so bila zaključena.

               (3)

               Protokol bi bilo treba s pridržkom njegove sklenitve podpisati v imenu Unije.

               (4)

               Do zaključka postopkov, potrebnih za sklenitev Protokola, bi ga bilo treba v skladu s členom 10 Protokola začasno uporabljati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) se odobri v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis za podpis Protokola v imenu Unije.
   Člen 3
   Protokol se začasno uporablja od datuma njegovega podpisa (2) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. julija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Protokol začasno uporablja.

         PROTOKOL

      k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo o splošnih načelih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v programih Unije
      EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija)
      na eni strani ter
      HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA (v nadaljnjem besedilu: Jordanija)
      na drugi strani
      (v nadaljnjem besedilu: pogodbenici) STA SE –
      OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

                  (1)

                  Hašemitska kraljevina Jordanija je sklenila Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 1. maja 2002.

                  (2)

                  Evropski svet je na zasedanju v Bruslju 17. in 18. junija 2004 z naklonjenostjo sprejel predloge Evropske komisije o evropski sosedski politiki (ESP) ter potrdil Sklepe Sveta z dne 14. junija 2004.

                  (3)

                  Svet je ob številnih nadaljnjih priložnostih sprejel sklepe v korist te politike.

                  (4)

                  Svet je 5. marca 2007 izrazil podporo splošnemu in globalnemu pristopu, začrtanemu v sporočilu Evropske komisije z dne 4. decembra 2006, da se partnericam evropske sosedske politike omogoči sodelovanje v agencijah in programih Skupnosti glede na njihove dosežke in tam, kjer pravna podlaga to omogoča.

                  (5)

                  Jordanija je izrazila željo po sodelovanju v številnih programih Unije.

                  (6)

                  Posebne pogoje za sodelovanje Jordanije v vsakem programu posebej, zlasti glede finančnega prispevka in poročanja ter postopkov vrednotenja, bi bilo treba določiti v memorandumu o soglasju med Evropsko komisijo in pristojnimi organi Jordanije –

            DOGOVORILI:
      Člen 1
      Jordaniji je dovoljeno sodelovanje v vseh sedanjih in prihodnjih programih Unije, odprtih za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so ti programi sprejeti.
      Člen 2
      Jordanija finančno prispeva k splošnemu proračunu Evropske unije, skladno s posebnimi programi, v katerih sodeluje.
      Člen 3
      Predstavniki Jordanije lahko sodelujejo kot opazovalci pri točkah, ki zadevajo Jordanijo, v upravnih odborih, odgovornih za spremljanje programov, h katerim ta država finančno prispeva.
      Člen 4
      Za projekte in pobude, ki jih predložijo udeleženci iz Jordanije, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki v zvezi z ustreznimi programi, kot se uporabljajo za države članice.
      Člen 5
      Posebne pogoje za sodelovanje Jordanije v vsakem programu posebej, zlasti glede finančnega prispevka in poročanja ter postopkov vrednotenja, se določi v memorandumu o soglasju med Komisijo in pristojnimi organi Jordanije na podlagi meril, določenih v ustreznih programih.
      Če Jordanija zaprosi za zunanjo pomoč Unije za sodelovanje v danem programu Unije na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (2) ali v skladu s kakšno podobno uredbo o zunanji pomoči Unije Jordaniji, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi zunanje pomoči Unije s strani Jordanije določijo v finančnem sporazumu, zlasti v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1638/2006.
      Člen 6
      Vsak memorandum o soglasju, sklenjen na podlagi člena 5, določa v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), da bodo finančni nadzor, revizije ali druga preverjanja, vključno z upravnimi preiskavami, izvajali Evropska komisija, Evropski urad za boj proti goljufijam in Računsko sodišče ali se bodo izvajali pod njihovim vodstvom.
      Oblikujejo se podrobne določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravnih ukrepih, kaznih ter izterjavah, ki bodo Evropski komisiji, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam in Računskemu sodišču dale pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Uniji.
      Člen 7
      Ta protokol se uporablja v obdobju veljavnosti Sporazuma.
      Pogodbenici podpišeta in odobrita ta protokol v skladu s svojimi postopki.
      Vsaka pogodbenica lahko ta protokol drugi pogodbenici odpove s pisnim obvestilom. Ta protokol preneha veljati šest mesecev od dneva prejetja takšnega pisnega obvestila.
      Prenehanje tega protokola po odpovedi katere koli pogodbenice ne vpliva na preglede in kontrole, ki se po potrebi izvedejo v skladu z določbami iz členov 5 in 6.
      Člen 8
      Najpozneje po treh letih od dneva začetka veljavnosti tega protokola, nato pa vsaka tri leta, lahko obe pogodbenici pregledata izvajanje tega protokola na podlagi dejanskega sodelovanja Jordanije v programih Unije.
      Člen 9
      Ta protokol na eni strani velja na ozemljih, na katerih se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, ter v skladu s pogoji, določenimi v navedeni pogodbi, na drugi strani pa na ozemlju Jordanije.
      Člen 10
      Ta protokol začne veljati prvi dan meseca po dnevu, ko se pogodbenici po diplomatski poti medsebojno uradno obvestita o zaključku svojih postopkov, potrebnih za začetek njegove veljavnosti.
      Pogodbenici se strinjata, da ta protokol začasno uporabljata od dne njegovega podpisa do začetka njegove veljavnosti.
      Člen 11
      Ta protokol je sestavni del Sporazuma.
      Člen 12
      Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, irskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

         Съставено в Брюксел на деветнадесети декември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el diecinueve de diciembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne devatenáctého prosince dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den nittende december to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Dezember zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta detsembrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the nineteenth day of December in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le dix-neuf décembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì diciannove dicembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada deviņpadsmitajā decembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gruodžio devynioliktą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év december havának tizenkilencedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fid-dsatax-il jum ta’ Diċembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de negentiende december tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego grudnia roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em dezanove de dezembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la nouăsprezece decembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli devätnásteho decembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne devetnajstega decembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den nittonde december tjugohundratolv.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Хашемитското кралство Йордания
            Por el Reino Hachemita de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hascemita di Giordania
            Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hásimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            För Hashemitiska konungariket Jordanien

         (1)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

         (2)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.