title: 2012/608/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/320

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010
   (2012/608/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (3),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0112/2012),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ENIAC glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ENIAC, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 368, 16.12.2011, str. 48.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/321

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (3),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0112/2012),

               A.

               ker je bilo Skupno podjetje ENIAC (skupno podjetje) ustanovljeno 20. decembra 2007 za obdobje 10 let za opredelitev in izvajanje „raziskovalnega programa“ za razvoj bistvenih pristojnosti za nanoelektroniko na različnih področjih uporabe;

               B.

               ker je skupno podjetje julija 2010 postalo finančno avtonomno;

               C.

               ker je skupno podjetje v fazi zagona in do konca leta 2010 še ni v celoti vzpostavilo svojih sistemov notranje kontrole in finančnega poročanja;

               D.

               ker je Računsko sodišče v svojih poročilih o letnih izkazih skupnega podjetja za proračunsko leto 2010 izdalo mnenje s pridržkom v zvezi z zanesljivostjo računovodskih izkazov, ker skupno podjetje v izkaze ni vključilo izkaza realizacije proračuna in njegove uskladitve z izkazom poslovnega izida;

               E.

               ker je Računsko sodišče v svojih poročilih o letnih izkazih skupnega podjetja za proračunsko leto 2010 navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij;

               F.

               ker je najvišji prispevek Unije k skupnemu podjetju za obdobje desetih let 450 000 000 EUR, ki se izplača iz proračuna sedmega okvirnega programa za raziskave;

               G.

               ker je proračun skupnega podjetja za proračunsko leto 2010 znašal 38 440 000 EUR;

      Zanesljivost računovodskih izkazov skupnega podjetja

               1.

               je zaskrbljen, ker je skupno podjetje prejelo mnenje Računskega sodišča s pridržkom o zanesljivosti računovodskih izkazov, saj v izkaze ni vključilo izkaza realizacije proračuna in njegove uskladitve z izkazom poslovnega izida, kot to zahteva računovodsko pravilo EK št. 16 „Predstavitev proračunskih informacij v letnih računovodskih izkazih“;

               2.

               na osnovi pojasnila skupnega podjetja ugotavlja, da je mnenje s pridržkom posledica dejstva, da sta skupno podjetje in Računsko sodišče upoštevala različna datuma, ko naj bi skupno podjetje začelo delovati samostojno;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               3.

               ugotavlja, da je proračun skupnega podjetja od 1. januarja 2010 do 4. maja 2010 upravljal GD INFSO; ugotavlja, da so bila upravna sredstva skupnemu podjetju prenesena maja 2010, a da operativne proračunske vrstice niso bile prenesene in v računovodskem sistemu niso bile dostopne, dokler ni skupno podjetje 26. julija 2010 uradno postalo finančno avtonomno; poudarja, da je skupno podjetje od 22. septembra 2010 s prenosom sredstev za operativne dejavnosti pridobilo zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna;

               4.

               iz navedb skupnega podjetja ugotavlja, da je končni proračun vključeval sredstva za prevzem obveznosti in plačila v višini 38 440 000 EUR, od katerih je 36 168 000 EUR namenjenih razpisu 2010;

               5.

               ugotavlja, da sta bili stopnji porabe za razpoložljive obveznosti in plačila 99-odstotni in 24-odstotni; je zaskrbljen zaradi nizke stopnje izvrševanja proračuna plačil in zlasti s tem povezanih dejavnosti skupnega podjetja; poudarja, da je stanje denarnih sredstev konec leta znašalo 20 000 000 EUR, kar je 53 % odobritev plačil, ki so bile na voljo v letu 2010;

               6.

               opominja, da je nizka stopnja porabe odobritev plačil posledica poznega prenosa operativnih dejavnosti in z njim povezanega financiranja s Komisije na skupno podjetje;

               7.

               iz pripomb skupnega podjetja ugotavlja, da je oblikovalo priročnik za postopke, ki zagotavlja ločitev nalog in omogoča opredelitev petih izjem, ki so se pojavile v začetni fazi izvrševanja lastnega proračuna;

                           —

                           med čakanjem na zaključek transakcij ABAC so bile podpisane tri pogodbe, saj je bilo trajanje postopka ABAC napačno ocenjeno,

                           —

                           ena pogodba, povezana z obstoječo obveznostjo, je bila podpisana preden je bilo opredeljeno, da potrebuje novo obveznost,

                           —

                           med predajo avtonomnosti je bila odkrita manjkajoča pogodba, ki je bila podpisana po odobritvi prvih izplačil,

                     ugotavlja, da so bili izvedeni popravni ukrepi ter da se ni ugotovilo dodatnih izjem;

      Sistemi notranje kontrole

               8.

               poziva skupno podjetje, naj dokonča sistem notranje kontrole in finančnih informacij; še posebej ga poziva, naj vzpostavi in dokumentira pomembne elemente svojega sistema notranje kontrole, kot so računovodski postopki in kontrole v zvezi z zaključkom poslovnih knjig ter priznanjem in merjenjem odhodkov za poslovanje;

               9.

               je seznanjen, da je Računsko sodišče ugotovilo slabosti v zvezi s kontrolo na področju predhodnega finančnega preverjanja izplačil predhodnega financiranja, zlasti pri izračunu in potrditvi zneskov za plačilo; poudarja, da se skupno podjetje popolnoma zanaša na certifikate, ki jih prejme od nacionalnih organov financiranja za izplačila predfinanciranja in za priznanje stroškov, ter da ni opravilo nobenih drugih pregledov za zagotovitev zakonitosti in pravilnosti prijavljenih stroškov;

               10.

               ugotavlja, da je bila naloga naknadne revizije zahtevkov za povračilo stroškov za projekte v celoti prenesena na države članice; a vendar meni, da je pomembno, da skupno podjetje zagotavlja primerno zaščito finančnih interesov svojih članov ter zakonitost in pravilnost s tem povezanih transakcij; zato meni, da bo imelo skupno podjetje težave pri zagotavljanju primerne zaščite finančnih interesov svojih članov ter pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij; poziva skupno podjetje, naj ponovno premisli o svoji strategiji naknadnih revizij zahtevkov za povračilo stroškov ter naj organ za podelitev razrešnice obvesti o mehanizmih, ki jih je izvedlo za zagotovitev skladnosti s členom 12 ustanovitvene Uredbe (ES) št. 72/2008;

               11.

               je seznanjen, da je računovodja skupnega podjetja potrdil finančne in računovodske sisteme (ABAC in SAP); vendar s tem povezani poslovni procesi niso bili potrjeni, zlasti ne proces, ki zagotavlja finančne informacije o potrjevanju in izplačevanju zahtevkov za povračilo stroškov, prejetih od nacionalnih organov; poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o stanju potrjevanja s tem povezanih poslovnih procesov;

               12.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega podjetja, da ima skupno podjetje primerno raven upravljanja IT in prakso za svojo velikost in naloge; vendar poudarja zaostanke pri ciklu strateškega načrtovanja IT, klasifikaciji podatkov v skladu z zahtevami glede zaupnosti in celovitosti ter pri obnovitvenem načrtu; poziva skupno podjetje, naj popravi to stanje in organu za podelitev razrešnice zagotovi posodobljeno poročilo o tem vprašanju;

      Notranja revizija

               13.

               ugotavlja, da finančna pravila skupnega podjetja še niso bila spremenjena tako, da bi vključevala določbo o pristojnosti notranjega revizorja Komisije glede celotnega splošnega proračuna;

               14.

               vendar ugotavlja, da je upravni odbor skupnega podjetja sprejel listino o delu službe Komisije za notranjo revizijo;

      Pozna finančna avtonomnost

               15.

               ponovno poudarja, da je bilo skupno podjetje ustanovljeno februarja 2008, a je samostojno začelo delovati julija 2010; je zaskrbljen, ker je skupno podjetje porabilo eno četrtino časa svojega predvidenega obstoja (do 31. decembra 2017), da bi doseglo finančno avtonomnost; ugotavlja, da je bil gotovinski prenos s Komisije na skupno podjetje za kritje operativnih sredstev izveden šele po septembru 2010, zato da je skupno podjetje lahko izvedlo plačila za poslovanje; vztraja, da se zaradi teh zamud ne sme podaljšati desetletnega obdobja obstoja, temveč spodbuditi vodstvo skupnega podjetja, da reši vse pomanjkljivosti in doseže svoje cilje v predvidenemu desetletnemu obdobju;

      Razpis za zbiranje predlogov in vodenje projektov

      Razpis 2010

               16.

               na podlagi navedb skupnega podjetja ugotavlja, da je bil odziv na tretji razpis za predloge močan; ugotavlja, da je bilo izbranih 10 predlogov za financiranje, ter da se 11 projektov, ki so presegli prag, ni moglo financirati, saj v proračunu ni ostalo sredstev;

      Razpisa 2008 in 2009

               17.

               je zaskrbljen zaradi počasnega napredka projektov iz prvega (2008) in drugega (2009) razpisa;

               18.

               na podlagi letnega poročila skupnega podjetja o dejavnostih za leto 2010 ugotavlja, da je bilo na koncu leta 2010 stanje prvega razpisa sledeče:

                           —

                           od 166 partnerjev jih šest (3,6 %) ni imelo nacionalnih sporazumov o dodelitvi sredstev, predvsem zaradi birokracije v teku po spremembah,

                           —

                           15,1 % partnerjev (25, predvsem italijanskih) je sklenilo nacionalne sporazume o dodelitvi sredstev, a ni podpisalo pristopnega obrazca;

               19.

               na podlagi pripombe skupnega podjetja ugotavlja, da so pogodbe napredovale še počasneje za projekte iz drugega razpisa, v okviru katerega se je pred koncem leta 2010 s skupnim podjetjem lahko podpisalo le šest sporazumov o dodelitvi sredstev, ostalih pet projektov pa je imelo zamudo iz naslednjih razlogov:

                           —

                           trije projekti imajo italijanske koordinatorje, ki še vedno čakajo na državni odlok in se niso strinjali s tem, da bi jih zamenjali partnerji iz drugih držav,

                           —

                           projekt SMART je bil na novo opredeljen, potem ko je Francija več mesecev po sklepu odbora javnih organov o financiranju odpovedala financiranje zaradi znižanja proračunskih sredstev,

                           —

                           projekt MIRANDELA je bil pripravljen za podpis, a so v zadnjem trenutku zamenjali osebo, pooblaščeno za podpis;

               20.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je od začetka programa do konca leta 2010 skupno podjetje izvršilo več kot 300 plačil za dodelitev sredstev v višini 9 800 000 EUR; je seznanjen s stališčem skupnega podjetja, da je stanje pogodb in izplačil nesprejemljivo in da je sklenilo ukrepati, da bi:

                           —

                           zagotovilo, da so subjekti v procesu dobro seznanjeni s postopki,

                           —

                           pojasnilo zaporedje dogodkov in izmenjave z nacionalnimi organi financiranja,

                           —

                           opredelilo ukrepe, ki jih je treba sprejeti, in pospešilo postopke,

                           —

                           spremljalo napredek s pomočjo obiskov nacionalnih organov, da bi pregledalo stanje ali pojasnilo postopke;

               21.

               poziva skupno podjetje, naj organu za podelitev razrešnice posreduje:

                           —

                           posodobljeno poročilo o sedanjem stanju glede projektov iz prvega in drugega razpisa glede napredka pri sklepanju pogodb in izplačil nepovratnih sredstev,

                           —

                           ocenjevalno poročilo o sprejetih ukrepih za pospešitev procesov sklepanja pogodb in izplačil ter o napredku, doseženim s pomočjo njihovega izvajanja,

                           —

                           posodobljeno poročilo o sedanjem stanju glede projektov iz tretjega razpisa glede sklepanja pogodb in izplačil;

      Uspešnost

               22.

               na podlagi letnega poročila skupnega podjetja o dejavnostih ugotavlja, da je bilo 16. decembra 2010 sprejeto poročilo Komisije o prvi vmesni oceni skupnih tehnoloških pobud ARTEMIS in ENIAC;

               23.

               poudarja, da so v vmesni oceni tri priporočila za skupno podjetje;

                           —

                           za rešitev težave „parazitiranja“ mora skupno podjetje vzpostaviti sistem, po katerem vsak upravičenec nečlan plača odstotek svojega prispevka Unije kot pristojbino za stroške skupnega podjetja;

                           —

                           ocenjevalni in izbirni procesi morajo biti spremenjeni, da bi izboljšali prilagoditev portfelja financiranih projektov na strateške evropske cilje programa,

                           —

                           države članice in industrijska združenja morajo sodelovati pri vzpostavitvi procesov, s katerimi lahko potencialni predlagatelji dobijo zgodnje in konstruktivne povratne informacije o njihovih obetih glede financiranja,

                     poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki so bili uvedeni po rezultatih te prve vmesne ocene;

               24.

               je seznanjen z mnenjem skupnega podjetja, da je nezadostna poraba operativnega proračuna vprašanje, ki najbolj vpliva na njegovo zmožnost glede izpolnjevanja nalog; ugotavlja, da je zato skupno podjetje leta 2010 začelo opredeljevati ukrepe, ki bi spodbudili pozitiven razvoj stanja, vključno z:

                           —

                           spodbujanjem opredelitve strateško pomembnih projektov,

                           —

                           opredelitvijo nacionalnih programov, ki bi jim pomagalo, da se jim v evropskem okviru zviša pomen,

                           —

                           vključitvijo dodatnih nacionalnih subjektov financiranja,

                           —

                           optimizacijo financiranja, ki je razdeljeno med programom CATRENE pobude EUREKA in skupnim podjetjem,

                     poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o stanju izvajanja teh ukrepov in o doseženih rezultatih;

               25.

               je seznanjen s predlogom Komisije o uvedbi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) Obzorje 2020, v katerem Komisija omenja možnost združitve ARTEMIS in ENIAC v eno pobudo ter možnost ustanovitve novih skupnih podjetij za izvajanje dela programa Obzorje 2020 o družbenih izzivih; poziva Komisijo, naj organ za podelitev razrešnice o tem redno obvešča;

      Ni sporazuma z državo gostiteljico

               26.

               poudarja, da bi moralo skupno podjetje z Belgijo hitro skleniti sporazum z državo gostiteljico glede pisarn, privilegijev, imunitet in druge podpore, ki jo mora Belgija zagotoviti skupnemu podjetju v skladu z ustanovitveno Uredbo (ES) št. 72/2008;

      Horizontalne pripombe o skupnih podjetjih

               27.

               poudarja, da je Komisija do sedaj ustanovila sedem skupnih podjetij v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ugotavlja, da šest skupnih podjetij (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH in ITER-F4E) deluje na področju raziskav v sklopu GD Komisije RTD in INFSO, eno podjetje pa je pristojno za razvoj novega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) na področju prometa, ki ga nadzoruje GD MOVE;

               28.

               ugotavlja, da skupna okvirna sredstva, ki naj bi bila potrebna za skupna podjetja za obdobje njihovega obstoja, znašajo 21 793 000 000 EUR;

               29.

               ugotavlja, da celoten prispevek Unije, ki naj bi bil potreben za skupna podjetja za obdobje njihovega obstoja, znaša 11 489 000 000 EUR;

               30.

               ugotavlja, da je v proračunskem letu 2010 celotni prispevek Unije v proračun skupnih podjetij znašal 505 000 000 EUR;

               31.

               poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice letno posreduje povzete informacije o celotnem letnem financiranju iz splošnega proračuna Unije za vsako skupno podjetje, da bi zagotovila preglednost in jasnost uporabe sredstev Unije in obnovila zaupanje evropskih davkoplačevalcev;

               32.

               pozdravlja pobudo skupnega podjetja ARTEMIS, da v svoje letno poročilo o dejavnostih vključi informacije o spremljanju in pregledovanju tekočih projektov; meni, da bi to morala storiti tudi druga skupna podjetja;

               33.

               opominja, da so skupna podjetja javno-zasebna partnerstva in da se zaradi tega prepletajo javni in zasebni interesi; glede na okoliščine meni, da se možnosti navzkrižja interesov ne sme prezreti, temveč jo je treba ustrezno obravnavati; zato poziva skupna podjetja, naj organ za podelitev razrešnice obvestijo o mehanizmih preverjanja, ki obstajajo v njihovih strukturah, da bi omogočili pravilno upravljanje in preprečevanje navzkrižja interesov;

               34.

               ugotavlja, da so razen opazne izjeme Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije skupna podjetja relativno majhne strukture, geografsko skoncentrirane; zato meni, da bi morale združiti svoje vire, kjer je to mogoče;

               35.

               poziva Računsko sodišče, naj v poročilih o letnih računovodskih izkazih za proračunsko leto 2011 organu za podelitev razrešnice zagotovi informacije o tem, kako skupna podjetja upoštevajo njegove pripombe;

               36.

               poziva Računsko sodišče, naj v razumnem roku zagotovi posebno poročilo Parlamentu o dodatni vrednosti ustanovitve skupnih podjetij za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnološko-razvojnih in predstavitvenih programov Unije; poleg tega meni, da naj isto poročilo vsebuje tudi oceno učinkovitosti ustanovitve skupnih podjetij.

      (1)  UL C 368, 16.12.2011, str. 48.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2009/207/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/134

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006
   (2009/207/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006 z odgovori Centra (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 15 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0116/2008),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2006;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 67.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 128.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 376, 27.12.2006, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/135

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 22. aprila 2008
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2006 z odgovori Centra (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES ter zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), ter zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1920/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 15 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0116/2008),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnega računa za proračunsko leto 2006 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               B.

               ker je Parlament 24. aprila 2007 direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2005 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           ugotovil, da upravni odhodki kažejo visoko stopnjo prenesenih sredstev, tj. skoraj 40 %; pozval center k boljšemu upravljanju politike javnih naročil, da bi se izognil prenosu sredstev,

                           —

                           ugotovil pomanjkljivosti pri zaposlovanju osebja in pri postopkih glede službenih potovanj ter pozval center k pravilni uporabi teh postopkov,

                           —

                           opozoril na različna odstopanja, ki so bila odkrita pri preverjanju postopkov za naročila in sklepanje pogodb,

                           —

                           pozval center, da sisteme za vodenje osnovnih sredstev vključi v splošno računovodstvo, ker brez zanesljivega sistema označevanja ni mogoče zagotoviti sledljivosti sredstev, vodenih v evidenci;

   Splošne točke, ki so povezane s horizontalnimi vprašanji agencij EU in so tako pomembne tudi za postopek razrešnice posamezne agencije

               1.

               ugotavlja, da so v letu 2006 proračuni 24 agencij in drugih decentraliziranih organov, za katere je Računsko sodišče opravilo revizijo, znašali 1 080,5 milijona EUR (najvišji proračun v višini 271 milijonov EUR je imela Evropska agencija za obnovo, najnižjega pa Evropska policijska akademija (CEPOL) v višini 5 milijonov EUR);

               2.

               poudarja, da med zunanje organe EU, vključene v postopek revizije in razrešnice, sedaj ne sodijo le tradicionalne regulativne agencije, ampak tudi izvajalske agencije, ki so ustanovljene za izvajanje posebnih programov, v prihodnje pa bodo vključena tudi skupna podjetja, ustanovljena kot javno-zasebna partnerstva (skupne tehnološke pobude);

               3.

               ugotavlja, da se je število agencij, vključenih v postopek razrešnice, kar zadeva Parlament, spreminjalo na naslednji način: proračunsko leto 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulativnih in 2 izvajalski agenciji (nista upoštevani agenciji, za kateri sicer Računsko sodišče opravi revizijo, vendar zanju velja notranji postopek razrešnice);

               4.

               zato meni, da je postopek revizije in razrešnice postal preveč okoren in neustrezen glede na sorazmerno velikost proračunov agencij/decentraliziranih organov; naroči svojemu pristojnemu odboru, naj opravi obsežen pregled postopka za podelitev razrešnice agencijam in decentraliziranim organom z namenom oblikovanja enostavnejšega in smotrnejšega pristopa ob upoštevanju vse večjega števila organov, za katere bo v prihodnje treba pripraviti ločena poročila o razrešnicah;

         Temeljni razmisleki

               5.

               od Komisije zahteva, da pred ustanovitvijo nove ali prenovo obstoječe agencije jasno obrazloži naslednje elemente: vrsta agencije, njeni cilji, struktura notranjega upravljanja, izdelki, storitve, ključni postopki, ciljna skupina, stranke in deležniki agencije, uradni odnosi z zunanjimi akterji, proračunske obveznosti, finančno načrtovanje, kadrovska politika in politika zaposlovanja;

               6.

               zahteva, da mora delovanje vsake agencije urejati sporazum o letni uspešnosti, ki ga pripravita agencija in pristojni generalni direktorat in ki bi moral vključevati glavne cilje za prihodnje leto, finančni okvir in jasne kazalnike za merjenje uspešnosti;

               7.

               zahteva, da Računsko sodišče ali drug neodvisni revizor redno (in ad hoc) opravlja revizije uspešnosti agencij; meni, da se pri tem ne bi smeli omejiti na običajne dejavnike finančnega upravljanja in pravilne uporabe javnega denarja, ampak bi morali vključiti tudi upravno učinkovitost in uspešnost ter oceno finančnega upravljanja vsake agencije;

               8.

               meni, da je treba pri agencijah, ki nenehno precenjujejo svoje proračunske potrebe, upoštevati tehnični pavšalni odbitek na podlagi prostih delovnih mest; meni, da se bodo zato namenski prejemki agencij dolgoročno zmanjšali, upravni stroški pa posledično znižali;

               9.

               ugotavlja, da so bile mnoge agencije tarča kritik, ker niso spoštovale pravil za javna naročila, Finančne uredbe, kadrovskih predpisov ipd., in opozarja na resnost te težave; meni, da je glavni razlog za takšno stanje dejstvo, da je večina predpisov, tudi Finančna uredba, sestavljenih za večje institucije, večina manjših agencij pa nima kritične mase, ki bi jim omogočala izpolnjevanje predpisanih zahtev; zato poziva Komisijo, naj poišče hitro rešitev in poveča učinkovitost z združitvijo upravnih funkcij različnih agencij, s čimer bi bila dosežena potrebna kritična masa (pri tem je treba upoštevati tudi potrebne spremembe v osnovnih predpisih, ki urejajo delovanje agencij in njihovo proračunsko samostojnost), ali pa čim prej pripravi osnutek specifičnih predpisov za agencije (zlasti izvedbena pravila za agencije), ki bi omogočali popolno izpolnjevanje zahtev;

               10.

               zahteva, da Komisija pri pripravi predhodnega predloga proračuna upošteva, kako so posamezne agencije izvrševale proračun v prejšnjih letih, še posebej v letu n-1, in na podlagi tega ustrezno revidira proračun, ki ga zahteva agencija; poziva svoj pristojni odbor, naj spoštuje revizijo in – če tega ne bo storila Komisija – sam revidira zadevni proračun na realistično raven, ki ustreza zmožnostim črpanja sredstev in izvrševanja zadevne agencije;

               11.

               opozarja na svoj sklep v zvezi z razrešnico za proračunsko leto 2005, v katerem je Komisijo pozval, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti za vse agencije; poziva ustrezne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo; ugotavlja, da Komisija v letu 2007 ni opravila niti enega ocenjevanja; vztraja pri tem, da bi morala Komisija pred podelitvijo razrešnice za proračunsko leto 2007 predložiti vsaj pet takšnih ocen, začenši z najstarejšimi agencijami;

               12.

               meni, da je treba čim prej upoštevati priporočila Računskega sodišča in uskladiti raven subvencij, izplačanih agencijam, z dejanskimi finančnimi potrebami; prav tako meni, da je treba predloge sprememb k splošni finančni uredbi vnesti tudi v okvirne finančne uredbe in posebne finančne uredbe agencij;

         Predstavitev podatkov iz poročil

               13.

               ugotavlja, da agencije nimajo enotnega pristopa glede predstavitve svojih dejavnosti med obravnavanim proračunskim letom, predstavitve računov in poročil o proračunskem in finančnem upravljanju ter vprašanja, ali bi moral direktor agencije pripraviti izjavo o zanesljivosti; ugotavlja, da nekatere agencije ne razlikujejo jasno med (a) predstavitvijo delovanja agencije javnosti in (b) tehničnim poročanjem o proračunskem in finančnem upravljanju;

               14.

               ugotavlja, da v veljavnih navodilih Komisije za pripravo letnih poročil o dejavnosti ni izrecne zahteve, da mora agencija pripraviti izjavo o zanesljivosti, vendar je kljub temu veliko direktorjev agencij pripravilo takšno izjavo za leto 2006, pri čemer eden od primerov vključuje pomemben pridržek;

               15.

               opozarja na odstavek 25 svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 (7), v katerem so direktorji agencij pozvani, da od sedaj naprej k letnemu poročilu o dejavnosti, predstavljenemu skupaj s finančnimi podatki in podatki o upravljanju, priložijo izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti poslovanja, ki je podobna izjavam, ki jih podpišejo generalni direktorji Komisije;

               16.

               poziva Komisijo, da v skladu s tem spremeni veljavna navodila za agencije;

               17.

               poleg tega predlaga, da bi si morala Komisija skupaj z agencijami prizadevati za oblikovanje usklajenega modela, ki bi ga uporabljale vse agencije ter vsi decentralizirani organi in bi jasno razlikoval med

                           —

                           letnim poročilom, namenjenim splošnemu bralcu, o poslovanju, delu in dosežkih organa,

                           —

                           finančnimi izkazi in poročilom o izvrševanju proračuna,

                           —

                           poročilom o dejavnosti v skladu s poročili o dejavnosti generalnih direktorjev Komisije,

                           —

                           izjavo o zanesljivosti, ki jo podpiše direktor organa, skupaj z vsemi pridržki ali pripombami, za katere meni, da je treba nanje opozoriti organ za podelitev razrešnice;

         Splošne ugotovitve Računskega sodišča

               18.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča (letno poročilo, odstavek 10.29 (8), da črpanje subvencij, ki jih Komisija izplačuje iz proračuna Skupnosti, ne poteka na osnovi ustrezno utemeljenih ocen denarnih potreb agencij, ter da to v povezavi z izdatnimi prenosi sredstev povzroča, da imajo zaradi tega agencije veliko likvidnih sredstev na računu; seznanjen je tudi s priporočilom Računskega sodišča, da bi morala biti raven izplačanih subvencij agencijam v skladu z njihovimi resničnimi denarnimi potrebami;

               19.

               ugotavlja, da 14 agencij konec leta 2006 še ni izvajalo računovodskega sistema ABAC (letno poročilo, opomba odstavka 10.31);

               20.

               upošteva pripombo sodišča (letno poročilo, odstavek 1.25) glede vračunanih stroškov za neizkoriščeni dopust, ki so jih obračunale nekatere agencije; opozarja, da je Računsko sodišče podalo izjavo o zanesljivosti v primeru treh agencij (Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP), Evropska policijska akademija (CEPOL) in Evropska agencija za železniški promet) za proračunsko leto 2006 (2005: CEDEFOP, Evropska agencija za varnost hrane, Evropska agencija za obnovo);

         Notranja revizija

               21.

               opozarja, da je skladno s členom 185(3) Finančne uredbe notranji revizor Komisije tudi notranji revizor regulativnih agencij, ki prejemajo nepovratna sredstva iz proračuna EU; poudarja, da notranji revizor poroča upravnemu odboru in direktorju vsake agencije;

               22.

               opozarja na pridržek notranjega revizorja v letnem poročilu o dejavnosti za leto 2006, ki pravi:
               „Notranji revizor Komisije ne more zadovoljivo izpolnjevati svoje obveznosti notranjega revizorja organov Skupnosti iz člena 185 Finančne uredbe zaradi pomanjkanja osebja.“;

               23.

               vendar upošteva pripombo notranjega revizorja v njegovem poročilu o dejavnostih za leto 2006, da se bo od leta 2007 za vse delujoče regulativne agencije vsako leto opravljala notranja revizija z dodatnim osebjem, ki ga je službi za notranjo revizijo odobrila Komisija;

               24.

               je seznanjen z naraščajočim številom regulativnih in izvajalskih agencij ter skupnih podjetij, ki jih mora služba za notranjo revizijo revidirati v skladu s členom 185 Finančne uredbe; poziva Komisijo, naj pristojni odbor obvesti, ali bo imela služba za notranjo revizijo v prihodnjih letih na voljo dovolj osebja za izvajanje letne revizije vseh takih organov;

               25.

               ugotavlja, da člen 72(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 zahteva, da vsaka agencija organu za razrešnice in Komisiji vsako leto predloži poročilo, ki ga pripravi njen direktor, v katerem so povzeti število in vrsta notranjih revizij, ki jih je opravil notranji revizor, njegova priporočila in ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s temi priporočili; poziva agencije, naj navedejo, ali se to izvaja, in če se, na kakšen način;

               26.

               je seznanjen s predlogom, ki ga je 14. septembra 2006 notranji revizor podal pristojnemu odboru Parlamenta v zvezi z zmožnostjo agencij, da opravijo notranje revizije, zlasti v povezavi z manjšimi agencijami, in sicer v zvezi s tem, da morajo imeti manjše agencije pooblastilo za nakup storitev notranje revizije v zasebnem sektorju;

         Ocenjevanje agencij

               27.

               opozarja na skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije (9), ki je bila dogovorjena na usklajevanju pred Ekonomsko-finančnim svetom za proračun dne 13. julija 2007 in ki zahteva (i) seznam agencij, ki jih Komisija namerava oceniti, in (ii) seznam že ocenjenih agencij, skupaj s povzetkom pomembnejših ugotovitev;

         Disciplinski postopki

               28.

               ugotavlja, da imajo posamezne agencije zaradi svoje velikosti težave pri ustanavljanju ad hoc disciplinskih komisij, ki jih sestavlja osebje iz ustreznih kariernih razredov, in da preiskovalni in disciplinski urad Komisije (IDOC) ni pristojen za agencije; poziva agencije, naj premislijo o medagencijski disciplinski komisiji;

         Osnutek Medinstitucionalnega sporazuma

               29.

               opozarja na osnutek Medinstitucionalnega sporazuma o skupnem okviru za evropske regulativne agencije, ki ga je predložila Komisija (KOM(2005) 59), katerega namen je oblikovanje horizontalnega okvira za oblikovanje, strukturo, delovanje, ocenjevanje in nadzor evropskih regulativnih agencij; ugotavlja, da je osnutek koristna pobuda pri prizadevanju za racionalizacijo ustanavljanja in vodenja agencij; upošteva izjavo Komisije v zbirnem poročilu 2006 (odstavek 3.1, KOM(2007) 274), da so bile razprave o zadevi obnovljene na zasedanju Sveta ob koncu leta 2006, čeprav je napredek pri pogajanjih po objavi osnutka zastal; obžaluje, da pri sprejemanju ni bilo mogoče doseči napredka;

               30.

               zato pozdravlja zavezanost Komisije, da v letu 2008 pripravi sporočilo o prihodnosti regulativnih agencij;

         Agencije, ki se financirajo iz lastnih sredstev

               31.

               opozarja, da direktorjema dveh agencij, ki se financirata iz lastnih sredstev, razrešnico podeli upravni odbor; ugotavlja, da imata obe agenciji zbrane visoke presežke iz prihodkov od nadomestil, ki so bili preneseni iz prejšnjih let:

                           —

                           Urad za usklajevanje na notranjem trgu, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 281 milijonov EUR (10),

                           —

                           Urad Skupnosti za rastlinske sorte, denarna sredstva in njihovi ustrezniki: 18 milijonov EUR (11);

         Posebni vidiki

               32.

               je seznanjen z naslednjimi ugotovitvami poročila Računskega sodišča za leto 2006:

                           —

                           center je v letu 2006 zmanjšal stopnjo prenosov na 25 % (40 % v letu 2005),

                           —

                           nastale so zamude pri izvrševanju plačil nacionalnim kontaktnim točkam v REITOX (Evropsko informacijsko omrežje za droge in zasvojenost z drogami) v okviru sporazumov o donacijah,

                           —

                           uslužbenec je bil poslan na daljše službovanje v Bruselj, nato pa začasno premeščen na Komisijo. Kljub temu je tega uslužbenca po izteku začasne premestitve še vedno plačeval center, čeprav se ni vrnil na delo v Lizbono; je seznanjen, da za ta primer poteka sodni postopek v okviru kadrovskih predpisov;

               33.

               pozdravlja prizadevanja centra, da bi izboljšal izvrševanje svojega proračuna; vseeno pa obžaluje, da je stopnja prenosov sredstev še vedno previsoka;

               34.

               na podlagi računovodskih izkazov centra ugotavlja, da je bil julija 2006 opravljen fizični pregled inventarja in da so bili rezultati vneseni v poseben računalniški sistem;

               35.

               ugotavlja, da bilanca stanja centra vključuje zemljo in zgradbe v vrednosti 2,5 milijona EUR;

               36.

               na podlagi zelo izčrpnega letnega poročila o dejavnosti centra ugotavlja, da je bila v letu 2007 izvedena ocena njegovega delovanja; prav tako ugotavlja, da notranjo revizijo centra opravlja služba Komisije za notranjo revizijo;

               37.

               na podlagi delovnega programa centra za leto 2007 ter za obdobje 2007–2009 je seznanjen s sprejetjem načrta upravljanja za izvrševanje nedavnih priporočil službe Komisije za notranjo revizijo in z naslednjimi strateškimi cilji:

                           —

                           razvoj naknadnega nadzora finančnih transakcij,

                           —

                           razvoj notranjih zmogljivosti za oceno tveganja in notranjo revizijo,

                           —

                           razvoj instrumentov in postopkov za integrirano upravljanje virov in spodbujanje zunanjih sinergij, zlasti z Evropsko agencijo za pomorsko varnost, ki ima prav tako sedež v Lizboni,

                           —

                           izvrševanje bolj strukturirane in učinkovitejše politike človeških virov,

                           —

                           uspešen zaključek selitve na nov sedež v Lizboni.

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 67.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 128.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 376, 27.12.2006, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 187, 15.7.2008, str. 99.

      (7)  Resolucija Evropskega parlamenta o pripombah, ki spremljajo sklep o razrešnici direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003 (UL L 196, 27.7.2005, str. 121).

      (8)  UL C 273, 15.11.2007, str. 1.

      (9)  Dokument Sveta DS 605/1/07 rev1.

      (10)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada za usklajevanje na notranjem trgu za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 141).

      (11)  Vir: Poročilo o letnih računovodskih izkazih Urada Skupnosti za rastlinske sorte za proračunsko leto 2006 z odgovori Urada (UL C 309, 19.12.2007, str. 135).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/440 z dne 16. marca 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog

text:
               17.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 72/32

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/440
   z dne 16. marca 2015
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 8. decembra 2011 sprejel Sklep 2011/819/SZVP (1) o imenovanju Alexandra RONDOSA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriški rog. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2015.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba dodatno podaljšati do 31. oktobra 2015.

               (3)

               PPEU bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat PPEU za Afriški rog Alexandra RONDOSA se podaljša do 31. oktobra 2015. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.
   Za namene mandata PPEU je Afriški rog opredeljen kot območje, ki zajema Republiko Džibuti, Državo Eritrejo, Zvezno demokratično republiko Etiopijo, Republiko Kenijo, Zvezno republiko Somalijo, Republiko Sudan, Republiko Južni Sudan in Republiko Ugando. Glede vprašanj s pomenom za širšo regijo PPEU po potrebi sodeluje z državami in regionalnimi subjekti zunaj Afriškega roga.
   Člen 2
   Cilji politike
   1.   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije za Afriški rog iz strateškega okvira, sprejetega 14. novembra 2011, in zadevnih sklepov Sveta, in sicer dejavno prispevati k regionalnim in mednarodnim prizadevanjem za doseganje mirnega sožitja in trajnega miru, varnosti in razvoja v državah in med državami v regiji. PPEU si poleg tega prizadeva okrepiti kakovost, intenzivnost, učinek in prepoznavnost raznovrstnih prizadevanj Unije na območju Afriškega roga.
   2.   Ti cilji politike med drugim vključujejo:

               (a)

               kontinuirano stabilizacijo Somalije, zlasti na podlagi pristopa z vidika regionalne razsežnosti;

               (b)

               miren soobstoj Sudana in Južnega Sudana kot dveh obstojnih in uspešnih držav s trdnima in odgovornima političnima strukturama;

               (c)

               reševanje trenutnih in preprečevanje možnih konfliktov med državami v regiji ali znotraj njih;

               (d)

               podpora političnemu, varnostnemu in gospodarskemu regionalnemu sodelovanju.

         Člen 3
   Mandat
   1.   Da bi dosegli cilje politike Unije za Afriški rog, je mandat PPEU:

               (a)

               sodelovati z vsemi ustreznimi déležniki v regiji, vladami, regionalnimi organi, mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, civilno družbo in diasporo, da bi tako pospešil uresničevanje ciljev Unije in prispeval k boljšemu razumevanju vloge Unije v regiji;

               (b)

               zastopati Unijo v ustreznih mednarodnih forumih, kot je primerno, in skrbeti za prepoznavnost podporne vloge Unije pri obvladovanju kriz, pa tudi pri reševanju in preprečevanju konfliktov;

               (c)

               spodbujati in podpirati uspešno politično in varnostno sodelovanje ter gospodarsko povezovanje v regiji, in sicer prek partnerstev Unije z Afriško unijo (AU) in regionalnimi organizacijami, zlasti Medvladno agencijo za razvoj (IGAD);

               (d)

               spremljati politično dogajanje v regiji in prispevati k oblikovanju politike Unije do regije, vključno v zvezi s Somalijo, Sudanom, Južnim Sudanom, mejnim sporom med Etiopijo in Eritrejo in izvajanjem Sporazuma iz Alžira, pobudo za porečje reke Nil in drugimi vprašanji v regiji, ki vplivajo na njeno varnost, stabilnost in napredek;

               (e)

               v zvezi s Somalijo in v tesnem usklajevanju s posebnim odposlancem EU za Somalijo ter ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi partnerji, vključno s posebnim predstavnikom generalnega sekretarja Združenih narodov (ZN) za Somalijo in z AU – dejavno prispevati k ukrepom in pobudam v prid nadaljnji stabilizaciji in potranzicijski ureditvi Somalije s poudarkom na spodbujanju usklajenega in doslednega mednarodnega pristopa za Somalijo, razvoju dobrih sosedskih odnosov in podpori razvoju varnostnega sektorja v Somaliji, vključno prek vojaške misije Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), pomorska sila pod vodstvom Evropke unije (EUNAVFOR Atalanta), misija Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP Nestor) in nadaljnje podpore Unije misiji Afriške unije v Somaliji (AMISOM), ob tesnem sodelovanju z državami članicami;

               (f)

               v zvezi s Sudanom in Južnim Sudanom in v tesnem sodelovanju z ustreznimi vodji delegacij Unije – prispevati k usklajenosti in uspešnosti politike Unije do Sudana in Južnega Sudana ter podpirati njun miren soobstoj, zlasti z izvajanjem sporazumov iz Adis Abebe in rešitvijo nerešenih vprašanj v zvezi z obdobjem po izteku celovitega mirovnega sporazuma, vključno z Abdžejem, političnimi rešitvami za obstoječe konflikte, zlasti v Darfurju, Južnem Kordofanu in Modrem Nilu, razvojem institucij v Južnem Sudanu in nacionalno spravo. V tej zvezi PPEU prispeva k usklajenemu mednarodnemu pristopu v tesnem sodelovanju z AU in zlasti z izvedbeno skupino AU za Sudan na visoki ravni (AUHIP), ZN ter drugimi vodilnimi regionalnimi in mednarodnimi déležniki;

               (g)

               pozorno spremljati čezmejne izzive, ki zadevajo Afriški rog, vključno s terorizmom, radikalizacijo, pomorsko varnostjo in piratstvom, organiziranim kriminalom, tihotapljenjem orožja, tokovi beguncev in migracij ter vsemi političnimi in varnostnimi posledicami humanitarnih kriz;

               (h)

               širiti humanitarni dostop po vsej regiji;

               (i)

               prispevati k izvajanju Sklepa Sveta 2011/168/SZVP (2) in politike Unije na področju človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami EU o človekovih pravicah, zlasti smernicami EU o otrocih v oboroženih spopadih, pa tudi smernicami EU o nasilju nad ženskami in dekleti ter boju proti vsem vrstam diskriminacije proti njim, in politike Unije glede Resolucije Varnostnega sveta ZN 1325 (2000), tudi s spremljanjem razvoja dogodkov in poročanjem o njih ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem.

         2.   Za izpolnitev svojega mandata PPEU med drugim:

               (a)

               svetuje in poroča o opredelitvi stališč Unije v mednarodnih forumih, kot je primerno, da bi tako dejavno spodbujal celovito politiko Unije do Afriškega roga;

               (b)

               ohranja pregled nad vsemi dejavnostmi Unije.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata pod nadzorom VP.
   2.   PVO vzdržuje prednostne stike s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PVO strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru njegovega mandata PPEU, brez poseganja v pristojnosti VP.
   3.   PPEU se tesno usklajuje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki, delegacijami Unije v regiji in Komisijo.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2015 do 31. oktobra 2015 znaša 1 770 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Oblikovanje in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje svoje ekipe. V ekipo se vključi strokovno znanje za posebna politična in varnostna vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma in redno obvešča Svet in Komisijo o sestavi svoje ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega začasno dodeljenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko začasno dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile institucijam Unije ali ESZD. Člani mednarodnega pogodbenega osebja morajo biti državljani ene od držav članic.
   3.   Vse napoteno osebje ostane pod upravnim nadzorom države članice, ki ga pošilja, institucije Unije, ki ga pošilja, ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi službami ESZD ali delegacijami Unije, da bi prispevali k usklajenosti in doslednosti posameznih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU
   Po potrebi se z državami gostiteljicami doseže dogovor o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter delovanje članov osebja PPEU. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela in minimalne standarde varovanja tajnosti iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (3).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije v regiji in države članice, kakor je ustrezno, v regiji zagotavljajo logistično podporo.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja, ki je pod njegovim neposrednim nadzorom, in sicer zlasti:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt misije, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, določa upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, pa tudi obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt misije za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt evakuacije;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki so razporejeni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu nanj opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo za območje misije določi ESZD;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa redno pripravlja pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročil o napredku in o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   1.   PPEU za VP in PVO redno pripravlja ustna in pisna poročila. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   2.   PPEU v sodelovanju z delegacijami Unije v regiji poroča o možnostih, kako najbolje izvajati pobude Unije, na primer o tem, kako lahko Unija prispeva k reformam, pri čemer vključi politične vidike ustreznih razvojnih projektov Unije.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti ukrepanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se vsi instrumenti Unije in delovanje držav članic dosledno uporabljajo za doseganje ciljev politike Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi delegacij Unije in dejavnostmi Komisije. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije v regiji.
   2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in z vodji misij držav članic. Ti pri izvajanju njegovega mandata pomagajo PPEU po svojih najboljših močeh. PPEU v tesnem usklajevanju z ustreznimi delegacijami Unije daje lokalne politične smernice poveljniku sil EUNAVFOR Atalanta, poveljniku misije EU EUTM Somalia in vodji misije EUCAP NESTOR. PPEU, poveljniki operacij EU in poveljnik civilne operacije se po potrebi posvetujejo.
   3.   PPEU tesno sodeluje z organi zadevnih držav, z ZN, AU, IGAD, drugimi déležniki na nacionalni, regionalni in mednarodni ravni ter s civilno družbo v regiji.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova usklajenost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU do 31. avgusta 2015 Svetu, VP in Komisiji predloži celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2015.

      V Bruslju, 16. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Sklep Sveta 2011/819/SZVP z dne 8. decembra 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog (UL L 327, 9.12.2011, str. 62).

      (2)  Sklep Sveta 2011/168/SZVP z dne 21. marca 2011 o Mednarodnem kazenskem sodišču in razveljavitvi Skupnega stališča 2003/444/SZVP (UL L 76, 22.3.2011, str. 56).

      (3)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: 2004/683/ES:Sklep Sveta z dne 28. maja 2004 o stališču Skupnosti glede Sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora

text:
               9.10.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 312/12

      SKLEP SVETA

   z dne 28. maja 2004
   o stališču Skupnosti glede Sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora
   (2004/683/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom),
   ob upoštevanju Sklepa Sveta in Komisije 2004/239/ES, Euratom (1) z dne 23. februarja 2004 o sklenitvi Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani in zlasti člena 2(1) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 108 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma ustanavlja Stabilizacijsko-pridružitveni svet.

               (2)

               Člen 112 navedenega sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pomaga Stabilizacijsko-pridružitveni odbor.

               (3)

               Člen 109 navedenega sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik.

               (4)

               Člen 110 navedenega sporazuma določa, da Stabilizacijsko-pridružitveni svet v svojem poslovniku določi naloge Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora in da lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko prenese svoja pooblastila na Stabilizacijsko-pridružitveni odbor –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Stališče Skupnosti v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu, ustanovljenem s členom 108 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani, v zvezi s poslovnikom navedenega Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in prenosom njegovih pooblastil na Stabilizacijsko-pridružitveni odbor iz člena 110 tega sporazuma, temelji na osnutku sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, priloženega k temu sklepu. Manjše spremembe teh osnutkov sklepov se lahko sprejmejo brez nadaljnjega odločanja Sveta.

      V Bruslju, 28. maja 2004

            Za Svet

            Predsednik

         N. DEMPSEY

      (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 1.

      PRILOGA 1

         SKLEP št. 1/2004
         z dne 28. maja 2004
         Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije o sprejetju svojega poslovnika, vključno s poslovnikom Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora
         STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET JE –
         ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1) in zlasti členov 108, 109, 110, 111, 112 in 113 Sporazuma,

               SKLENIL:
         Člen 1
         Predsedstvo
         Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v obdobjih 12 mesecev izmenično predsedujeta predstavnik Sveta Evropske unije v imenu Skupnosti in njenih držav članic ter predstavnik vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Prvo obdobje se začne na dan prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra 2004.
         Člen 2
         Seje
         Stabilizacijsko-pridružitveni svet se sestaja redno enkrat letno na ministrski ravni. Na zahtevo ene od pogodbenic se lahko skličejo posebne seje, če se pogodbenici s tem strinjata.
         Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličejo v prostorih, v katerih običajno zaseda Svet Evropske unije, na datum, o katerem se dogovorita pogodbenici.
         Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta skličeta skupaj sekretarja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v dogovoru s predsednikom.
         Člen 3
         Zastopanje
         Če se člani Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ne morejo udeležiti sej, jih lahko zastopajo zastopniki. Član, ki želi biti zastopan, mora predsedniku sporočiti ime svojega zastopnika pred sejo, na kateri naj bi bil zastopan.
         Zastopnik člana Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta izvršuje vse pravice zastopanega člana.
         Člen 4
         Delegacije
         Člane Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta lahko spremljajo uradniki.
         Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
         Predstavnik Evropske investicijske banke se kot opazovalec udeleži sej Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če so na dnevnem redu zadeve, ki se nanašajo na banko.
         Stabilizacijsko-pridružitveni svet lahko na svoje seje povabi tudi druge osebe, da pridobi podatke o posameznih zadevah.
         Člen 5
         Sekretariat
         Uradnik Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnik Misije Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Bruslju skupaj opravljata nalogo sekretarjev Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
         Člen 6
         Pošta
         Pošta, naslovljena na Stabilizacijsko-pridružitveni svet, se pošlje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslov Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije.
         Sekretarja zagotovita, da se pošta posreduje predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in po potrebi razpošlje tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta. Razposlana pošta se pošlje Generalnemu sekretariatu Komisije, stalnim predstavništvom držav članic in Misiji Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v Bruslju.
         Sekretarja naslovnikom pošljeta sporočila predsednika Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi pa se sporočila pošljejo tudi drugim članom Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta na naslove, navedene v prejšnjem odstavku.
         Člen 7
         Javnost
         Razen če ni odločeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta niso javne.
         Člen 8
         Dnevni redi sej
         1.   Predsednik pripravi okvirni dnevni red za vsako sejo. Sekretarja pošljeta okvirni dnevni red Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta naslovnikom iz člena 6, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje.
         Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan odpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo.
         Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.
         2.   Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1 zaradi upoštevanja okoliščin posameznega primera.
         Člen 9
         Zapisnik
         Sekretarja skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje.
         Praviloma mora zapisnik za vsako točko na dnevnem redu navajati:

                     —

                     dokumentacijo, predloženo Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu,

                     —

                     izjave, katerih vključitev je zahteval eden izmed članov Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta,

                     —

                     prejete sklepe, podana priporočila ter sprejete izjave in zaključke.

               Osnutek zapisnika se predloži Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu v odobritev. Po odobritvi zapisnik podpišeta predsednik in sekretarja. Zapisnik se shrani v arhivu Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije, ki ima vlogo depozitarja. Overjeni izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 6.
         Člen 10
         Sklepi in priporočila
         1.   Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejema sklepe in podaja priporočila s soglasjem med pogodbenicama.
         V obdobju med dvema sejama lahko Stabilizacijsko-pridružitveni svet sprejme sklepe ali poda priporočila v pisnem postopku, če se pogodbenici s tem strinjata.
         2.   Sklepi in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v smislu člena 110 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma se naslovijo „sklep“ ali „priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum sprejetja in opis vsebine.
         Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta podpiše predsednik in overita sekretarja.
         Sklepi in priporočila se pošljejo vsem naslovnikom iz člena 6.
         Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta v svojem uradnem glasilu.
         Člen 11
         Jeziki
         Uradni jeziki Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta so uradni jeziki pogodbenic.
         Razen če ni odločeno drugače, razprave Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta potekajo na podlagi dokumentacije, pripravljene v teh jezikih.
         Člen 12
         Stroški
         Skupnost in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija vsaka krijeta svoje stroške, ki jima nastanejo zaradi njunega sodelovanja na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske izdatke.
         Stroške, povezane s tolmačenjem na sejah ter prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov, krije Skupnost, razen stroškov, povezanih s tolmačenjem oziroma prevajanjem v uradni jezik Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in iz njega, ki jih krije Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
         Člen 13
         Stabilizacijsko-pridružitveni odbor
         1.   Ustanovi se Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, ki pomaga Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu pri opravljanju njegovih nalog. Sestavljajo ga predstavniki Sveta Evropske unije in predstavniki Komisije Evropskih skupnosti na eni strani in predstavniki vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na drugi strani, običajno na ravni višjih državnih uslužbencev.
         2.   Stabilizacijsko-pridružitveni odbor pripravlja seje in posvetovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, po potrebi izvaja sklepe Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta ter na splošno zagotavlja kontinuiteto pridružitvenega razmerja in ustreznega delovanja Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Odbor preuči vsako zadevo, ki mu jo predloži Stabilizacijsko-pridružitveni svet, kakor tudi katero koli drugo zadevo, ki se pojavi med vsakodnevnim izvajanjem Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma. Vse predloge ali osnutke sklepov ali priporočil predloži v sprejetje Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.
         3.   V primerih, kjer se Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum sklicuje na obveznost posvetovanja ali možnost posvetovanja, se lahko tako posvetovanje opravi v Stabilizacijsko-pridružitvenem odboru. Posvetovanje se lahko nadaljuje v okviru Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta, če se pogodbenici tako dogovorita.
         4.   Poslovnik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora je priložen k temu sklepu.

            V Bruslju, 28. maja 2004

                  Za Stabilizacijsko-pridružitveni svet

                  Predsednik

         PRILOGA
         POSLOVNIK STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA ODBORA
         Člen 1
         Predsedstvo
         Stabilizacijsko-pridružitvenemu odboru v obdobju 12 mesecev izmenično predsedujeta predstavnik Evropske Komisije v imenu Skupnosti in njenih držav članic ter predstavnik vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. Prvo obdobje se začne na dan prve seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta in se konča 31. decembra 2004.
         Člen 2
         Seje
         Stabilizacijsko-pridružitveni odbor se sestaja, kadar to narekujejo okoliščine, in sicer s soglasjem pogodbenic.
         Vsaka seja Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora poteka v času in na kraju, o katerih se dogovorita pogodbenici.
         Seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora skliče predsednik.
         Člen 3
         Delegacije
         Pred vsako sejo je treba predsednika obvestiti o predvideni sestavi delegacije vsake pogodbenice.
         Člen 4
         Sekretariat
         Uradnik Evropske komisije in uradnik vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije skupaj opravljata nalogo sekretarjev Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora.
         Vsa sporočila, predvidena s tem sklepom, ki jih prejme in pošlje predsednik Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, se posredujejo sekretarjema Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora ter sekretarjema in predsedniku Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta.
         Člen 5
         Javnost
         Razen če ni odločeno drugače, seje Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora niso javne.
         Člen 6
         Dnevni redi sej
         1.   Predsednik pripravi okvirni dnevni red za vsako sejo. Sekretarja pošljeta okvirni dnevni red Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora naslovnikom iz člena 4, in sicer najpozneje 15 dni pred začetkom seje.
         Okvirni dnevni red vključuje točke, za katere je predsednik najpozneje 21 dni pred začetkom seje prejel prošnjo za vključitev na dnevni red, vendar se točke vključijo na začasni dnevni red samo, če sta sekretarja najpozneje na dan odpošiljanja dnevnega reda prejela spremljajočo dokumentacijo.
         Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko povabi na svoje seje strokovnjake, da pridobi podatke o določenih zadevah.
         Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme dnevni red na začetku vsake seje. Poleg točk, ki so že na okvirnem dnevnem redu, se nanj lahko uvrstijo tudi druge točke, če se pogodbenici s tem strinjata.
         2.   Predsednik lahko v dogovoru s pogodbenicama skrajša roke iz odstavka 1 zaradi upoštevanja okoliščin posameznega primera.
         Člen 7
         Zapisnik
         Za vsako sejo se piše zapisnik, ki temelji na predsednikovem povzetku zaključkov, ki jih sprejme Stabilizacijsko-pridružitveni odbor.
         Ko Stabilizacijsko-pridružitveni odbor sprejme zapisnik, ga predsednik in sekretarja podpišejo, vsaka pogodbenica pa arhivira. Izvod zapisnika se pošlje vsem naslovnikom iz člena 4.
         Člen 8
         Sklepi in priporočila
         V posebnih primerih, ko Stabilizacijsko-pridružitveni svet v skladu s členom 110 Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma pooblasti Stabilizacijsko-pridružitveni odbor, da sprejema sklepe in podaja priporočila, se ti akti naslovijo „sklep“ ali „priporočilo“, čemur sledijo zaporedna številka, datum sprejetja in opis vsebine. Sklepi in priporočila se sprejemajo s soglasjem med pogodbenicama.
         Sklepe in priporočila Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora podpiše predsednik in overita sekretarja, nakar se jih pošlje vsem naslovnikom iz člena 4 te priloge.
         Vsaka pogodbenica se lahko odloči za objavo sklepov in priporočil Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora v svojem uradnem glasilu.
         Člen 9
         Stroški
         Skupnost in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija vsaka krijeta svoje stroške, ki jima nastanejo zaradi njunega sodelovanja na sejah Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, in sicer za osebje, potne stroške in dnevnice ter poštne in telekomunikacijske izdatke.
         Stroške, povezane s tolmačenjem na sejah ter prevajanjem in razmnoževanjem dokumentov, krije Skupnost, razen stroškov, povezanih s tolmačenjem oziroma prevajanjem v uradni jezik Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in iz njega, ki jih krije Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. Druge stroške, povezane z organizacijo sej, krije pogodbenica, ki je gostiteljica seje.
         Člen 10
         Pododbori in posebne skupine
         Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko oblikuje pododbore ali posebne skupine, ki delujejo pod pristojnostjo Stabilizacijsko-pridružitvenega odbora, kateremu po vsaki svoji seji tudi poročajo. Stabilizacijsko-pridružitveni odbor lahko razpusti kateri koli obstoječi pododbor ali skupino, določi ali spremeni njihove pristojnosti in naloge, ali ustanovi nadaljnje pododbore ali skupine, da mu pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Ti pododbori in skupine nimajo nobenih pristojnosti za odločanje.

         (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.


title: 2014/17/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUBAM Libya/2/2014 z dne 14. januarja 2014 o sprejetju prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)

text:
               18.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 14/15

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUBAM LIBYA/2/2014
   z dne 14. januarja 2014
   o sprejetju prispevkov tretjih držav za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya)
   (2014/17/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) in zlasti člena 10(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 10(3) Sklepa 2013/233/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju prispevkov tretjih držav za EUBAM Libya.

               (2)

               Civilni poveljnik operacije je priporočil, da PVO sprejme predlagani prispevek Švicarske konfederacije za EUBAM Libya ter ga šteje za pomembnega.

               (3)

               Švicarska konfederacija bi morala biti oproščena finančnega prispevka v proračun EUBAM Libya –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Prispevki tretjih držav
   1.   Prispevek Švicarske konfederacije za misijo Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) se sprejme in šteje za pomembnega.
   2.   Švicarska konfederacija je oproščena finančnega prispevka v proračun EUBAM Libya.
   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. januarja 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.


title: Sklep Sveta 2006/1007/PNZ z dne 21. decembra 2006 o spremembi Sklepa 2001/886/PNZ o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II)

text:
L 411/78             SL                   Uradni list Evropske unije                          30.12.2006

                       (Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji)

                                    SKLEP SVETA 2006/1007/PNZ

                                        z dne 21. decembra 2006

           o spremembi Sklepa 2001/886/PNZ o razvoju druge generacije Schengenskega
                                    informacijskega sistema (SIS II)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in (b), 31(1)(a) in (b) ter člena
34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta 1,

ob upoštevanju naslednjega:

(1)        Uredba Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije
           Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) 2 in Sklep Sveta 2001/886/PNZ 3
           predstavljata potrebno pravno podlago, ki omogoča vključitev sredstev, potrebnih za razvoj
           SIS II, v proračun Evropske unije in izvršitev zadevnega dela proračuna. Veljavnost Sklepa
           2001/886/PNZ in Uredbe (ES) št. 2424/2001 se izteče dne 31. decembra 2006.

(2)        Ker bo razvoj SIS II trajal dlje, kakor je bilo sprva predvideno, bodo ustrezna odobrena
           sredstva morala biti na voljo tudi po 31. decembru 2006.

(3)        Zato bi bilo treba obdobje veljavnosti Sklepa 2001/886/PNZ podaljšati, tako da bo
           Komisija proračun lahko izvršila po letu 2006, da bi projekt razvoja SIS II, vključno z
           vzpostavitvijo komunikacijske infrastrukture, zaključili.

1
       Mnenje Evropskega parlamenta z dne..... (še ni objavljeno v Uradnem listu).UL C, str. .
2
       UL L 328, 13.12.2001, str. 4.
3
       UL L 328, 13.12.2001, str. 1.
 ---pagebreak--- 30.12.2006         SL                    Uradni list Evropske unije                               L 411/79

(4)      V Sklepih Sveta z dne 29. aprila 2004 je navedeno, da se v fazi razvoja SIS II centralna
         enota SIS II nahaja v Franciji, pomožna centralna enota pa v Avstriji, in sicer ob
         upoštevanju nekaterih dogovorov, ki ji bo treba sprejeti pred začetkom obratovanja
         naprave. Za operativno upravljanje in povezovanje naprave s Komisijo sta odgovorni
         Francija oziroma Avstrija.

(5)      Prav tako je potrebno, da se Komisiji poveri odgovornost za pripravo tehnične vključitve v
         SIS II, in sicer zlasti vključitve držav članic, ki so k Evropski uniji pristopile leta 2004.

(6)      Sklep 2001/886/PNZ bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

(7)      Ta sklep ne posega v sprejemanje zakonodajnih instrumentov za vzpostavitev, delovanje in
         uporabo SIS II v prihodnosti.

(8)      Združeno kraljestvo sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi
         schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski
         uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter s členom 8(2) Sklepa Sveta
         2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in
         Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda 1.

(9)      Irska sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega
         pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o
         ustanovitvi Evropske skupnosti, ter s členom 5(1) in 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne
         28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb
         schengenskega pravnega reda 2.

(10)     Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega
         pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter
         Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega
         pravnega reda 3, ki sodijo v področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES 1 z dne
         17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma.

(11)     Kar zadeva Švico, ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v
         smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko

1
        UL L 131, 1.6.2000, str. 43.
2
        UL L 64, 7.3.2002, str. 20.
3
        UL L 176, 10.7.1999, str. 36.
 ---pagebreak--- L 411/80              SL                  Uradni list Evropske unije                           30.12.2006

           konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju
           schengenskega pravnega reda, ki sodijo v področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta
           1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/849/ES o podpisu in o začasni
           uporabi nekaterih določb navedenega sporazuma v imenu Evropske unije 2 −

SKLENIL:

                                                   Člen 1

Sklep 2001/886/PNZ se spremeni:

1.         v členu 2 se doda naslednji stavek:

           "Razvijanje vključuje pripravo tehnične vključitve v SIS II, zlasti vključitve držav članic,
           ki so k Evropski uniji pristopile leta 2004.";

2.         doda se naslednji člen:

           "Člen 4a

           1.    Brez poseganja v odgovornost Komisije za razvoj SIS II se v času razvijanja sistema
                 centralna enota SIS II nahaja v Strasbourgu (Francija), pomožna centralna enota v
                 kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija).

           2.    Francija in Avstrija zagotovita ustrezno infrastrukturo in sredstva za sprejem
                 centralne enote oziroma pomožne centralne enote SIS II v času razvijanja sistema.

           3.    Nacionalni organ, ki zagotovi infrastrukturo in sredstva iz odstavka 2, lahko prejme
                 nepovratna sredstva Skupnosti za pripravo in vzdrževanje naprave ali za
                 zagotavljanje drugih storitev, potrebnih za sprejem SIS II v času njegovega
                 razvijanja.";

3.         v členu 7 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

           "Veljati preneha 31. decembra 2008.".

1
       UL L 176, 10.7.1999, str. 31.
2
       UL L 368, 15.12.2004, str. 26.
 ---pagebreak--- 30.12.2006        SL                 Uradni list Evropske unije           L 411/81

                                              Člen 2

Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. decembra 2006

                                           Za Svet
                                           Predsednik

                                           J. KORKEAOJA


title: Sklep Evropske centralne banke z dne 22. aprila 2004 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani sodelujočih nacionalnih centralnih bank (ECB/2004/6)

text:
               9.6.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 205/7

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 22. aprila 2004
   o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani sodelujočih nacionalnih centralnih bank
   (ECB/2004/6)
   (2004/503/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 28.3 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep ECB/2003/18 z dne 18. decembra 2003 o določitvi ukrepov, potrebnih za vplačilo kapitala Evropske centralne banke s strani sodelujočih nacionalnih centralnih bank (1) je določil način in višino, v katerih naj nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki so uvedle evro (v nadaljevanju: sodelujoče NCB), vplačajo kapital Evropske centralne banke (ECB) na 1. Januar 2004.

               (2)

               Glede na pristop Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji ter glede na to, da bodo njihove NCB 1. maja 2004 postale del Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), Sklep ECB/2004/5 z dne 22. aprila 2004 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (2) določa z veljavnostjo od 1. maja 2004 ponderje, ki so določeni za sodelujoče NCB v ključu za vpis povečanega kapitala ECB (v nadaljevanju: ponderji v kapitalskem ključu oziroma kapitalski ključ).

               (3)

               Vpisani kapital ECB bo od 1. maja 2004 znašal 5 564 669 247,19 evrov.

               (4)

               Zaradi razširjenega kapitalskega ključa je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep ECB/2003/18 z veljavnostjo od 1. maja 2004 ter določil način in višino, v katerih naj sodelujoče NCB vplačajo kapital ECB na 1. maj 2004 –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Višina in oblika vplačanega kapitala
   Vsaka sodelujoča NCB 1. maja 2004 v celoti vplača svoj vpisani kapital v kapital ECB. Ob upoštevanju ponderjev v kapitalskem ključu, opisanih v členu 2 Sklepa ECB/2004/5, vplača torej vsaka sodelujoča NCB 1. maja 2004 znesek, ki je prikazan poleg njenega imena v spodnji preglednici:

               Sodelujoča NCB (EUR)

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               141 910 195,14

               Deutsche Bundesbank

               1 176 170 750,76

               Bank of Greece

               105 584 034,30

               Banco de España

               432 697 551,32

               Banque de France

               827 533 093,09

               Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

               51 300 685,79

               Banca d’Italia

               726 278 371,47

               Banque centrale du Luxembourg

               8 725 401,38

               De Nederlandsche Bank

               222 336 359,77

               Oesterreichische Nationalbank

               115 745 120,34

               Banco de Portugal

               98 233 106,22

               Suomen Pankki

               71 711 892,59

         Člen 2
   Uskladitev vplačanega kapitala
   Vsaka sodelujoča NCB je že vplačala svoj delež vpisanega kapitala ECB, določen za obdobje do 30. aprila 2004 po Sklepu ECB/2003/18. Glede na to bodisi sodelujoča NCB prenese dodaten znesek na ECB bodisi ECB prenese znesek nazaj na sodelujočo NCB, tako da se dosežejo zneski, določeni v preglednici v členu 1. Ti prenosi se opravijo v skladu s pogoji, določenimi v Sklepu ECB/2004/7 z dne 22. aprila 2004 o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala (3).
   Člen 3
   Končne določbe
   1.   Ta sklep začne veljati 23. aprila 2004.
   2.   Sklep ECB/2003/18 se s tem razveljavi z veljavnostjo od 1. maja 2004.

      V Frankfurtu na Majni, 22. aprila 2004

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 9, 15.1.2004, str. 29.

      (2)  Glej stran tega Uradnega lista.

      (3)  Glej stran 9 tega Uradnega lista.