               6.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 86/214

         P8_TA(2016)0273
   Nenasprotovanje delegiranemu aktu: regulativni tehnični standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga
   Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 17. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))
   (2018/C 086/41)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)02859),

               —

               ob upoštevanju pisma Komisije z dne 18. maja 2016, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

               —

               ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 31. maja 2016,

               —

               ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1) (uredba o zlorabi trga) ter zlasti tretjega pododstavka člena 11(9) Uredbe;

               —

               ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

               —

               ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. junija 2016,

               A.

               ker člen 39(2) uredbe o zlorabi trga določa, da se številne njene določbe, vključno s členom 11(1) do (8), uporabljajo od 3. julija 2016, in v skladu s tem člen 7(1) delegirane uredbe prav tako določa, da se uporablja od istega datuma;

               B.

               ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje organu ESMA pooblastilo, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev primerne ureditve, postopkov in zahtev za evidentiranje za osebe, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5, 6 in 8 tega člena; ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje Komisiji pooblastilo, da sprejme te regulativne tehnične standarde v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (uredba o organu ESMA);

               C.

               ker je Komisija 17. maja 2016 z namenom izpolnitve tega pooblastila sprejela delegirano uredbo; ker delegirana uredba vsebuje pomembne podatke o postopkih, ki jih morajo udeleženci na trgu uporabiti pri sondiranju trga;

               D.

               ker ta delegirana uredba lahko začne veljati le po koncu obdobja za pregled, ki ga imata na voljo Parlament in Svet, če nobeden od njiju ne nasprotuje ali če sta oba pred iztekom tega obdobja obvestila Komisijo, da uredbi ne nameravata nasprotovati;

               E.

               ker obdobje za pregled, določeno v členu 13(1) uredbe o organu ESMA, traja tri mesece od datuma uradnega obvestila o regulativnih tehničnih standardih, razen če je Komisija sprejela iste standarde, kot so v osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA – v tem primeru je obdobje za pregled en mesec;

               F.

               ker je bil osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, nekoliko preoblikovan, na primer z dodatkom dveh novih uvodnih izjav ter s številnimi spremembami člena 3 in člena 6(3) in določbe o začetku veljavnosti in uporabe; ker zaradi teh sprememb delegirane uredbe ne moremo obravnavati kot enake osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, v smislu drugega pododstavka člena 13(1) uredbe o organu ESMA; ker zato velja trimesečno obdobje za nasprotovanje, kot je določeno v prvem pododstavku člena 13(1) uredbe o organu ESMA, kar pomeni, da se bo to obdobje izteklo 17. avgusta 2016;

               G.

               ker morajo za nemoteno in pravočasno izvajanje okvira o zlorabi trga do 3. julija 2016 udeleženci na trgu in pristojni organi čim prej, vsekakor pa do 3. julija 2016, sprejeti ustrezne ukrepe in vzpostaviti primerne sisteme, kar mora potekati v skladu z delegirano uredbo;

               H.

               ker bi morala delegirana uredba zato začeti veljati najkasneje do 3. julija 2016, pred iztekom obdobja za pregled 17. avgusta 2016;

               I.

               ker so določbe delegirane uredbe po vsebini skladne s cilji, ki jih je Parlament izrazil v uredbi o zlorabi trga in v okviru naknadnega neformalnega dialoga pri pripravljalnem delu za sprejetje delegirane uredbe, zlasti z njegovo namero, da pristojnim organom zagotovi popoln zapis vseh informacij, pridobljenih med sondiranjem trga;

               1.

               izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

      (1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 1.

      (2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES, (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).


title: Sklep Komisije (EU) 2018/341 z dne 27. septembra 2017 o shemi državne pomoči SA.34433 (2012/C) (ex (2012/NN), ki jo je izvedla Francija (davek v korist nacionalne organizacije za kmetijske in morske proizvode (France AgriMer) – člen 25 zakona št. 2005-1720 z dne 30. decembra 2005) (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4431)

text:
               8.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 65/28

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2018/341
   z dne 27. septembra 2017
   o shemi državne pomoči SA.34433 (2012/C) (ex (2012/NN), ki jo je izvedla Francija (davek v korist nacionalne organizacije za kmetijske in morske proizvode (France AgriMer) – člen 25 zakona št. 2005-1720 z dne 30. decembra 2005)

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2017) 4431)

   (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je po prejemu pritožbe francoske organe s telefaksom z dne 28. novembra 2011 pozvala, naj ji pošljejo vse potrebne informacije za pregled davka, ki je bil s členom 25 zakona št. 2005-1720 z dne 30. decembra 2005 uveden v korist nacionalne organizacije za kmetijske in morske proizvode (France AgriMer) (v nadaljnjem besedilu: davek), v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Določen je bil enomesečni rok za posredovanje zadevnih informacij.

               (2)

               Francija je z dopisom z dne 11. decembra 2011 Komisijo prosila za podaljšanje navedenega roka do 1. februarja 2012.

               (3)

               Komisija je s telefaksom z dne 12. decembra 2011 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.

               (4)

               Francija je z elektronskim sporočilom z dne 14. februarja 2012 Komisiji posredovala informacije, zahtevane 28. novembra 2011.

               (5)

               Komisija je s telefaksom z dne 5. marca 2012 francoske organe obvestila, da je bila pod referenčno številko SA.34433 (2012-NN) odprta zadeva glede nepriglašene pomoči, ker je Francija davek začela uporabljati, ne da bi Komisiji priglasila pomoč v skladu s členom 108(3) PDEU in ne da bi jo ta odobrila. S telefaksom z dne 14. junija 2012 je Komisija francoske organe obvestila o razširitvi področja navedene zadeve glede pomoči, ker je analiza razpoložljivih informacij pokazala, da se je zaradi nepravilne uporabe uredbe de minimis ukrep, ki ob pravilni uporabi te uredbe ne bi bil državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, spremenil v nepriglašeno pomoč.

               (6)

               Komisija je z dopisom z dne 4. oktobra 2012 (1) Francijo obvestila o sklepu z dne 3. oktobra 2012, da bo v zvezi z uporabo davka začela postopek na podlagi člena 108(2) PDEU. Komisija je francoske organe pozvala, naj v enem mesecu predložijo pripombe o začetku postopka.

               (7)

               Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                   (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe o zadevnem ukrepu.

               (8)

               Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

               (9)

               Francija je z elektronskim sporočilom z dne 16. oktobra 2012 Komisijo prosila za enomesečno podaljšanje (do 4. decembra 2012) roka, določenega za odgovor Francije na začetek postopka iz člena 108(2) PDEU.

               (10)

               Komisija je s telefaksom z dne 18. oktobra 2012 odobrila podaljšanje roka, kot je bilo zaprošeno.

               (11)

               Francija je z elektronskim sporočilom z dne 5. decembra 2012 Komisiji poslala odgovor na začetek postopka iz člena 108(2) PDEU.

               (12)

               Po preučitvi tega odgovora so se službe Komisije in francoski organi sestali 12. decembra 2012, da bi razjasnili nekatere točke v zadevi. Po tem sestanku je Komisija s telefaksom z dne 15. januarja 2013 zahtevala dodatne informacije.

               (13)

               Francija je z elektronskim sporočilom z dne 18. februarja 2013 Komisiji poslala dopis z dodatnimi informacijami, zahtevanimi 15. januarja 2013. Francoski organi so nove informacije poslali 23. junija 2016 v odgovor na zahtevo Komisije z dne 8. oktobra 2015 in 20. januarja 2017 in v odgovor na zahtevo Komisije z dne 19. oktobra 2016.

         II.   OPIS

               (14)

               Člen 25 zakona št. 2005-1720 z dne 30. decembra 2005 (popravek finančnega zakona za leto 2005) določa davek v korist organizacije France AgriMer za financiranje ukrepov, ki jih ta izvaja v korist trga z mlečnimi proizvodi. Zadnja prečiščena različica je z dne 1. januarja 2012.

               (15)

               Davek morajo plačevati proizvajalci kravjega mleka, ki so imetniki individualne referenčne količine za neposredno prodajo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 (3), in tudi odkupovalci mleka. Davek temelji na:

                           —

                           količini kravjega mleka, ki jo proizvajalec v obliki mleka odda v dvanajstmesečnem obdobju pred 1. aprilom zadevnega leta (v nadaljnjem besedilu: referenčno obdobje) in ki presega referenčno količino, o kateri je organizacija France AgriMer obvestila tega proizvajalca za oddajo mleka v tem obdobju (v tem primeru organizacija France AgriMer o znesku dolgovanega davka obvesti vsakega odkupovalca, ki mu je proizvajalec oddal mleko, odkupovalec mleka pa v enem mesecu po prejemu tega obvestila organizaciji France AgriMer plača prihodek od davka, ki ga je zaračunal proizvajalcem, ki mu oddajajo mleko);

                           —

                           količini kravjega mleka, ki ga je proizvajalec v referenčnem obdobju prodal, odstopil ali uporabil za izdelavo mlečnih proizvodov in ki presega referenčno količino za neposredno prodajo v tem obdobju, o kateri je tega proizvajalca obvestila organizacija France AgriMer (v tem primeru organizacija France AgriMer o znesku dolgovanega davka obvesti vsakega proizvajalca, ki je izvajal neposredno prodajo, ta pa ji prihodek od davka plača v enem v mesecu po prejemu tega obvestila).

               (16)

               Povračila davka (4) se lahko medsebojno seštevajo. Obdavčljivi dogodek je oddaja mleka ali neposredna prodaja mleka ali mlečnih proizvodov v referenčnem obdobju. V členu 4 odloka z dne 17. avgusta 2010 o pobiranju davka za odkupovalce in proizvajalce mleka, ki so v tržnem letu 2009/2010 presegli individualno kvoto za oddajo, je na primer določeno, da organizacija France AgriMer v okviru razpoložljivih količin, ugotovljenih na nacionalni ravni ob koncu tržnega leta 2009/2010, povrne odkupovalcem del davka, ki ga dolgujejo proizvajalci, ki jim oddajajo mleko, kot sledi:

                           —

                           vsi proizvajalci so upravičeni do povračila v višini 1 % svoje kvote (5),

                           —

                           proizvajalci, katerih individualna kvota znaša 160 000 litrov ali manj, so poleg tega upravičeni do najvišjega povračila 2 866 EUR, kar ustreza količini 10 000 litrov;

                           —

                           proizvajalci, katerih kvota znaša od 160 000 do 169 900 litrov, so upravičeni do dodatnega povračila, izračunanega tako, da lahko dosežejo količino 171 600 litrov.

               (17)

               Če mora proizvajalec plačati dajatev iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1788/2003, se davek od zadevnih količin ne plača. V skladu z navedeno določbo se od 1. aprila 2004 za 11 zaporednih dvanajstmesečnih obdobij, ki se začnejo 1. aprila, uvaja dajatev na količine kravjega mleka in drugih mlečnih proizvodov, ki se tržijo v zadevnem dvanajstmesečnem obdobju in presegajo nacionalno referenčno količino.

               (18)

               Višina davka za 100 kg mleka se določi na 28,54 EUR za tržno leto 2006/2007 in na 27,83 EUR za poznejša tržna leta.

               (19)

               Prihodek od davka se uporabi za financiranje popolnega ali delnega prenehanja mlekarske dejavnosti s pomočjo za prenehanje mlekarske dejavnosti. Natančneje, upravičenec od javnega organa France AgriMer prejme nadomestilo na liter mleka. Drugi viri financiranja pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti so sredstva iz posebnega sistema prenosa kvot brez prenosa zemljišča (6), državni proračun in po potrebi sredstva lokalnih skupnosti. Del prihodka od davka se je porabil tudi za financiranje mlečnopredelovalnih podjetij, ki so morala v tržnem letu 2007/2008 uničiti mleko, okuženo s polikloriranimi bifenili (v nadaljnjem besedilu: PCB). Po navedbah francoskih organov je bila ta finančna podpora dodeljena v okviru sheme pomoči de minimis, ki izhaja iz Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 (7).

               (20)

               Znesek pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti se izračuna, kot sledi:

                           EUR/liter

                           2010-2011

                           2011-2012

                           2012-2013

                           2013-2014

                           Do 100 000  litrov

                           0,15

                           0,1125

                           0,075

                           0,0375

                           Od 100 001  do 150 000  litrov

                           0,08

                           0,06

                           0,04

                           0,02

                           Od 150 001  do 200 000  litrov

                           0,05

                           0,0375

                           0,025

                           0,0125

                           Nad 200 000  litrov

                           0,01

                           0,0075

                           0,005

                           0,0025

               (21)

               Gibanje prihodka od davka in njegove porabe v tržnem letu 2010/2011 sta bila takšna:

                           (EUR)

                           Tržno leto

                           Pobrani davek

                           Pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, financirana z davkom

                           Pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, financirana z drugimi davki

                           Od tega sredstva iz posebnega sistema prenosa kvot brez prenosa zemljišča

                           Skupaj pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti

                           Drugi ukrepi, financirani z davkom

                           2005-2006

                           17 080 881

                           Brez programa pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti

                           2006-2007

                           11 858 443

                           12 851 977

                           21 509 339

                           21 454 252

                           34 361 316

                           2007-2008

                           2 959 456

                           13 228 140

                           33 848 558

                           32 798 510

                           47 076 698

                           1 260 753

                           2008-2009

                           17 183 670

                           2 571 271

                           23 411 722

                           21 311 722

                           25 982 992

                           2009-2010

                           10 093 611

                           17 909 294

                           12 349 799

                           12 349 799

                           30 259 093

                           2010-2011

                           12 629 142

                           9 904 398

                           18 021 681

                           18 021 681

                           27 926 079

                           Skupaj

                           71 805 202

                           56 465 080

                           109 141 098

                           105 935 964

                           165 606 178

         III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (22)

               Komisija je začela postopek iz člena 108(2) PDEU iz naslednjih razlogov:

                           —

                           zdelo se je, da že samo pobiranje davka vsebuje elemente pomoči v smislu člena 107(1) PDEU, ker je vključevalo povračila, ki se v okviru veljavnega davčnega sistema ne zdijo upravičena; poleg tega se je zdelo, da teh elementov pomoči ni mogoče upravičiti na podlagi pravil o državni pomoči, ki se uporabljajo za kmetijski sektor;

                           —

                           prenehanje mlekarske dejavnosti, ki se financira predvsem z davkom, je lahko delno ali popolno; vendar pa v skladu s pravili o državni pomoči, ki se uporabljajo za kmetijski sektor, pomoč za prenehanje dejavnosti lahko velja za združljivo z notranjim trgom samo v primeru popolnega prenehanja vseh komercialnih kmetijskih dejavnosti;

                           —

                           del davka je bil uporabljen za financiranje uničenja mleka, okuženega s PCB, v okviru sheme de minimis na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006; vendar ni jasno, ali v obravnavanem primeru navedena uredba predstavlja primerno pravno podlago za dodelitev pomoči de minimis; poleg tega bi lahko izbira neprimerne pravne podlage privedla do elementa državne pomoči, katere skladnost z notranjim trgom v tej fazi še ni dokazana;

                           —

                           pobiranje davka in pomoč za prenehanje dejavnosti bi lahko bila neskladna s skupno ureditvijo trga v sektorju mleka ali bi povzročila motnje v njegovem delovanju; pravila o državni pomoči za kmetijstvo pa določajo, da ukrep s takimi značilnostmi ne more veljati za skladnega z notranjim trgom.

         IV.   PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV GLEDE ZAČETKA FORMALNEGA POSTOPKA

               (23)

               Francoski organi so v dopisu, poslanem po elektronski pošti dne 5. decembra 2012, najprej poudarili, da v pravu Unije o skupni ureditvi trga obstaja pravna podlaga za pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti. Ta pravna podlaga, ki jo predstavlja člen 75(1)(a) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (8), državam članicam omogoča, da v enem ali več letnih obrokih dodelijo nadomestilo proizvajalcem, ki se zavežejo, da bodo nepreklicno v celoti ali delno opustili proizvodnjo mleka, in tako sproščene individualne referenčne količine dajo v nacionalne rezerve. Francoski organi menijo, da se ta člen uporablja neodvisno od drugih določb o upravljanju mlečnih kvot in uporabi morebitne dajatve v primeru presežene kvote.

               (24)

               Francoski organi se sklicujejo na stališče Komisije, da financiranje prenehanja mlekarske dejavnosti na prvi pogled ustreza opredelitvi državne pomoči, pri čemer nato poudarijo, da predpisi Unije pred letom 2007 in zlasti Uredba (ES) št. 1788/2003 ne vsebujejo nobene izrecne navedbe v zvezi z obveznostjo priglasitve pomoči v zvezi s proizvodi iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov. Navajajo, da je bil ta položaj pojasnjen s členom 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki izrecno določa postopek priglasitve za shemo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, in da so v dobri veri menili, da s tem, ko so Komisiji na podlagi vprašalnikov redno pošiljali informacije o sistemu nadomestil, upoštevajo predpise Unije. Menijo, da je Komisija vsekakor vedela za obstoj pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, ker je Francijo o njih spraševala pri pregledu ukrepa pomoči za prostovoljno zmanjšanje mlekarske dejavnosti v Bretanji (pomoč št. 290/2007 – ARVAL). Svojo trditev zaključijo z zavezo, da bodo v prihodnje sistem priglasili (kar je bilo tudi storjeno, glej uvodno izjavo 53).

               (25)

               Francoski organi glede vprašanja združljivosti pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti z notranjim trgom, zlasti ugotovitve Komisije, da se sistem ne zdi v skladu s točko 88 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (v nadaljnjem besedilu: Smernice 2007–2013) (9), poudarjajo, da spada shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti v okvir člena 75 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in da bi morala Komisija pri analizi to upoštevati. Poleg tega navajajo, da se le del evidenc, ki so jih proizvajalci predložili v zvezi z vlogami za pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, nanaša na prenehanje te dejavnosti zaradi upokojitve (približno 10 % vseh upravičenih proizvajalcev); pri teh evidencah so bili upoštevani pogoji popolnega, trajnega in dokončnega prenehanja vseh komercialnih kmetijskih dejavnosti. Organi menijo, da je pri drugih proizvajalcih shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti združljiva z notranjim trgom ob upoštevanju točk 143 in 144 Smernic 2007–2013, ki se nanašata na pomoč za zaprtje zmogljivosti za proizvodnjo, predelavo in trženje kmetijskih proizvodov.

               (26)

               Francoski organi v zvezi s točkama 143 in 144 Smernic 2007–2013 opozarjajo, da je zmogljivost v sektorju mleka presežna, na kar je opozorjeno v uvodni izjavi 30 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in poudarjajo, da je v skladu z navedeno uredbo prenehanje mlekarske dejavnosti lahko delno ali popolno. Poleg tega menijo, da shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti izpolnjuje zahtevo, da upravičenec do pomoči zagotovi protistoritev. Ta je konkretizirana z mehanizmom prenosa kvot brez prenosa zemljišča, uvedenim leta 2006 na podlagi člena 18(1)(b) Uredbe (ES) št. 1788/2003. Po tem mehanizmu proizvajalci, ki so imetniki sproščenih referenčnih količin mleka, opravijo prenos kvot proti plačilu v skladu z določeno lestvico. Proizvajalcu, ki je prenesel svojo referenčno količino mleka, se izplača nadomestilo, izračunano po isti lestvici kot za pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti. Lestvica in njena povezava s pomočjo za prenehanje mlekarske dejavnosti se določita z letnim odlokom, ki se sprejme za vsako tržno leto za mleko. Francoski organi menijo, da prenos kvot brez prenosa zemljišča pomeni, da upravičeni sektor skupaj prispeva k pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, in sicer v višini najmanj 50 % javnih izdatkov za izvajanje sheme. Poleg tega so iz sheme pomoči izključena podjetja v težavah, na voljo je vsem gospodarskim subjektom pod enakimi pogoji, kot nadomestilo ne ustvarja konkurenčne prednosti, saj se nadomestilo dodeli le pri opustitvi kvote, nadomestilo za izgubo kapitalske vrednosti in prihodnjih dohodkov pa v nobenem primeru ni previsoko, ker se dodeli na degresivni osnovi (v zadevnem obdobju je bilo povprečno nadomestilo za opustitev kvote 0,083 EUR na liter, medtem ko je bila vrednost kvote v istem obdobju 0,10 EUR na liter).

               (27)

               Francoski organi v zvezi z nadomestili, izplačanimi zaradi uničenja mleka, okuženega s PCB, poudarjajo, da se sklep direktorja urada za živinorejo, s katerim je bila uvedena shema pomoči za nadomestilo izgub gospodarskih subjektov, opira na uredbi Komisije (ES) št. 1998/2006 in (ES) št. 1535/2007 (10). Uredba (ES) št. 1998/2006 je bila uporabljena za pomoč, izplačano mlekarnam za uničenje odkupljenega mleka, ki je bilo po oddaji že prvič predelano, medtem ko je bila Uredba (ES) št. 1535/2007 uporabljena za financiranje uničenja surovega mleka proizvajalcev pri neposredni prodaji. Nadomestilo za izgubo v nobenem primeru ni bilo previsoko.

               (28)

               Nazadnje, francoski organi v zvezi s povračili poudarjajo, da je bila z ministrskimi odloki določena uporaba sheme povračil le v primeru, če mora proizvajalec presežno dajatev plačati v skladu s shemo dodeljene fiskalne dajatve ali dajatvijo na podlagi člena 78 Uredbe (ES) št. 1234/2007. Ukrep se je torej uporabljal v okviru sheme sankcioniranja, ki je ni mogoče enačiti z ugodnejšim obravnavanjem subjektov. Če bi se ugotovilo preseganje nacionalne kvote, bi se shema povračil uporabljala v skladu s členom 84(1) navedene uredbe. Zato sistem ni izkrivljal konkurence med proizvajalci, čeprav je različno obremenjeval različne kategorije subjektov. Kdor je razpolagal z infrastrukturo in finančnimi sredstvi, da je proizvedel več, kot je znašala njegova kvota, kljub plačilu višjega davka ni bil v slabšem položaju v primerjavi s proizvajalcem, ki mu kljub zmanjšanju bremena davka ne bi mogel konkurirati. Francoski organi menijo, da to tudi ni moglo vplivati na trgovino, ker je bil sistem obdavčitve določen glede na nacionalni obseg proizvodnje, tako da če je zmanjšanje obremenitve nekaterim omogočilo, da brez finančnih posledic proizvedejo več, je to zato, ker so nekateri proizvajalci proizvedli manj. Količina mleka, ki je bila na koncu dana na trg, je bila nespremenjena, kar ni moglo vplivati na trgovino med državami članicami.

               (29)

               Francoski organi v zvezi s trditvijo Komisije, da možnost javnih organov, da urejajo povračila, očitno kaže na obstoj diskrecijske obravnave gospodarskih subjektov, ki presega zgolj upravljanje davčnih prihodkov po objektivnih merilih, kar lahko po mnenju Sodišča pri individualni uporabi splošnega ukrepa povzroči selektivnost ukrepa (11), poudarjajo, da je bil splošni ukrep, ki je zajemal vse proizvajalce, uveden s tržnim letom 2009-2010 za ukinitev sheme mlečnih kvot in da je eno- ali dvoodstotni prag povračila nediskriminatoren, ker se za vse proizvajalce mleka uporablja na podlagi količine, ki presega individualno kvoto, kar dejansko pomeni znižanje davčne stopnje. Prav tako je bilo povračilo odobreno vsem malim proizvajalcem v nestabilnih razmerah (proizvodni stroški, občutljivost za ciklična tveganja), da bi bil njihov prispevek na ravni njihovih zmogljivosti in obsega proizvodnih struktur v skladu z načeli progresivnosti, ki urejajo vzpostavitev davčnih lestvic. Ti mali proizvajalci so proizvajalci, katerih individualna kvota predstavlja največ 55 % povprečne individualne kvote na nacionalni ravni. Skupaj predstavljajo 25 % proizvajalcev in manj kot 20 % nacionalne kvote.

               (30)

               Francoski organi iz vseh teh razlogov ter ob upoštevanju preglednosti in javne narave sheme povračil, katere podrobna pravila za izvajanje so bila jasno pojasnjena v odlokih o koncu tržnega leta, objavljenih v Uradnem listu Francoske republike in povzetih na spletiščih decentraliziranih državnih služb, menijo, da shema povračil ne izpolnjuje meril za ukrep državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

               (31)

               Nazadnje, francoski organi opozarjajo, da so bila povračila dodeljene fiskalne dajatve za vsak primer posebej za tržni leti 2006-2007 in 2007-2008 odobrena tudi rejcem, ki so se spopadali z boleznijo modrikastega jezika.

         V.   DODATNE PRIPOMBE FRANCOSKIH ORGANOV

               (32)

               Francoski organi, ki so bili zaprošeni, da dokažejo upoštevanje vseh pravil o državni pomoči, ki se uporabljajo za pomoč za upokojitev in prenehanje dejavnosti, ob upoštevanju svojih pripomb, predloženih po začetku postopka iz člena 108(2) PDEU (12) in po sestanku 12. decembra 2012, so v dopisu, poslanem po elektronski pošti dne 18. februarja 2013 (13), zagotovili naslednja pojasnila.

      Pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti v okviru prenehanja dejavnosti zaradi upokojitve

               (33)

               Francoski organi navajajo, da so kmetje dobili dostop do sheme pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti zaradi upokojitve s tržnim letom 2009/2010 po ukinitvi sheme nacionalne pomoči za predčasno upokojitev. Podrobna pravila izvajanja slednje sheme so ustrezala določbam člena 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (14), pri čemer je bil pogoj za dodelitev pomoči zlasti prenehanje vseh kmetijskih dejavnosti. Ta pravila so se uporabljala tudi v okviru sheme pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti. V praksi upoštevanje popolnega prenehanja mlekarske dejavnosti na terenu nadzorujejo inšpektorji, ki so zadolženi za nadzor vzorca kmetij, izbranih na podlagi analize tveganja, ki jo je izvedla organizacija France AgriMer. Stopnja nadzora je v skladu s stopnjo, ki jo določajo predpisi Unije. Po navedbah francoskih organov ni bila ugotovljena nobena nepravilnost.

      Pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, dodeljena v okviru pomoči za zaprtje proizvodne, predelovalne in tržne zmogljivosti

               (34)

               Francoski organi najprej poudarijo, da se shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti lahko uporabi, ko proizvajalec deloma ali popolnoma preneha z mlekarsko dejavnostjo v skladu s členom 75(1)(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in točko 144(f) Smernic 2007–2013, in da je ta shema v večini primerov (od 80 do 90 % glede na tržno leto) pomoč za popolno prenehanje mlekarske dejavnosti, in nato shemo analizirajo z vidika različnih pogojev iz točke 144 Smernic 2007–2013, ki se nanaša na pomoč za zaprtje zmogljivosti.

               (35)

               Kar zadeva vprašanje, ali je izvedena pomoč v splošnem interesu sektorja, v katerem obstajajo presežne zmogljivosti (točka 144(a) do (e) Smernic 2007–2013), francoski organi najprej opozorijo na trditve iz uvodne izjave 26 in dodajajo, da je v okrožnicah, s katerimi je urejena shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, poudarjeno, da se del pridobljenih kvot vrne v nacionalno rezervo in ponovno dodeli v okviru običajnih dodelitev kvot, ter da je izražena želja, da bi jih ponovno dodelili v korist proizvajalcev, ki lahko proizvedejo več, kot je njihova prvotna referenčna količina, s čimer bi ob gospodarskem prestrukturiranju sektorja mleka pripomogli tudi k njegovi konkurenčnosti. Vendar pa vztrajajo pri zahtevi, naj se zanje uporabi točka 144(e) Smernic 2007–2013, v skladu s katero bodo sheme, ki se uporabljajo za sektorje, za katere velja omejevanje proizvodnje ali kvote, pregledane za vsak primer posebej.

               (36)

               Kar zadeva vprašanje, ali upravičenec do pomoči zagotavlja protistoritev (točka 144(f) Smernic 2007–2013), obravnavajo primer proizvajalcev, ki svoje mleko tržijo z oddajo zbiralcu, in primer proizvajalcev, ki ga tržijo z neposredno prodajo potrošniku.

               (37)

               Pri proizvajalcih, ki svoje mleko tržijo z oddajo zbiralcu, se zadevna oseba v primeru popolnega prenehanju dejavnosti zaveže, da bo popolnoma in dokončno opustila oddajo in trženje mleka ali mlečnih proizvodov, pri čemer mora v 30 dneh po datumu prenehanja in najpozneje do 31. marca leta N + 1 (pri čemer je N leto vložitve vloge za pomoč za prenehanje) predložiti potrdilo o popolnem in dokončnem prenehanju dejavnosti. Poleg tega se mora zavezati, da ne bo več zaprosila za kvoto. V primeru delnega prenehanja se zadevna oseba zaveže, da bo dokazala zaprtje enega obrata (če jih ima več) ali izkazala zmanjšanje največje proizvodne količine v enakih razmerjih, kot se zmanjša referenčna količina za proizvajalce, ki imajo samo en obrat. V ta namen mora biti proizvajalec sposoben predložiti priglasitev kvote, ki jo je njegov odkupovalec določil za tekoče tržno leto, in tudi priglasitev nove kvote za naslednje tržno leto. Ta nadzor velja do ukinitve kvot konec leta 2015. Poleg tega proizvajalec, ki je zaprosil za nadomestilo za delno opustitev, na tej podlagi pozneje ne more več dobiti drugega nadomestila. Če zaprosi za nadomestilo za popolno opustitev in ga tudi prejme, se kvote, za katere je bilo izplačano nadomestilo v okviru delnega prenehanja, upoštevajo pri izračunih.

               (38)

               Pri proizvajalcih, ki mleko prodajajo neposredno končnemu potrošniku, mora proizvajalec v 30 dneh po datumu prenehanja poslati izjavo o ustavitvi proizvodnje za neposredno prodajo.

               (39)

               Ne glede na predvideni scenarij organizacija France AgriMer nadzira upoštevanje izjav na administrativni ravni in na kraju samem. V primeru nepravilnosti je treba neupravičeno prejete zneske vrniti skupaj z zakonsko izračunanimi obrestmi, lahko pa se sprejmejo tudi sankcije v skladu s kazenskim zakonikom.

               (40)

               Kar zadeva načelo, da so do nadomestila upravičeni le proizvajalci, ki so dejansko opravljali proizvodno dejavnost, in le proizvodne zmogljivosti, ki so se dejansko uporabljale (točka 144(g) Smernic 2007–2013), francoski organi navajajo, da se lahko pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti dodeli samo proizvajalcem s proizvodno dejavnostjo.

               (41)

               Kar zadeva omejitev upravičenosti do pomoči na podjetja, ki izpolnjujejo obvezne minimalne standarde, in izključitev proizvajalcev, za katere je bila proizvodna zmogljivost že zaprta ali pa se takšno zaprtje zdi neizogibno (točka 144(i) in (j) Smernic 2007–2013), francoski organi poudarjajo, da mleko, oddano in plačano po analizi, obvezno izpolnjuje minimalne zahteve za uporabo v mlekarni. Nobeno mlečnopredelovalno podjetje ni dolžno ustaviti proizvodnje, ker naj ne bi bili upoštevani minimalni standardi. Poleg tega so francoski organi pojasnili, da do pomoči niso upravičeni proizvajalci v stečajnem postopku ali postopku sodne likvidacije, kot tudi ne podjetja, ki sicer niso v takem postopku, vendar izpolnjujejo druga merila za opredelitev podjetja v težavah (likvidnostne težave, močno zmanjšanje prometa, povečevanje izgub, vse večja zadolženost, zmanjševanje sredstev).

               (42)

               Kar zadeva dostopnost sheme vsem gospodarskim subjektom v sektorju (točka 144(k) Smernic 2007–2013), francoski organi poudarjajo, da je pregledna in javna ter zato dostopna vsem. Podrobna pravila za dostop do sheme pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti in njeno izvajanje so opisana v različnih odlokih, ob koncu tržnega leta objavljenih v Uradnem listu Francoske republike, in v okrožnicah.

               (43)

               Kar zadeva neobstoj previsokega nadomestila za izgubo vrednosti kapitala in prihodnjega dohodka (točka 144(l) Smernic 2007–2013), francoski organi poudarjajo, da je lestvica nadomestil padajoča glede na količino in čas. Poleg tega individualno referenčno količino v povprečju sestavlja 20 % količin, dodeljenih v petih tržnih letih pred vlogo za pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, in ta del je izključen iz izračuna nadomestila. Po takem sistemu znesek nadomestila ne presega vrednosti kvote, ki jo Komisija oceni za Francijo. To trditev podpirajo številke, ki kažejo, da je Komisija leta 2012 vrednost francoske kvote ocenila na 200 EUR/1 000 litrov, medtem ko vrednost, izračunana na podlagi lestvic, ki se uporabljajo za Francijo, znaša 90 EUR/1 000 litrov in se uporablja kot osnova za izračun nadomestila.

               (44)

               Kar zadeva protistoritev, ki jo zagotavlja sektor (točka 144(m) Smernic 2007–2013), francoski organi navajajo, da se shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti financira večinoma iz prihodkov sistema prenosa kvot brez prenosa zemljišča, ki je bil uveden v skladu s členom 75(1)(e) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in omogoča, da proizvajalci pridobijo kvote v zameno za plačilo. Preostanek financiranja je zagotovljen iz javnih ali zasebnih virov (država, ozemeljske skupnosti in medpanožne organizacije).

               (45)

               Kar zadeva uporabo točke 144(n) Smernic 2007–2013, ki določa, da se država članica z uvedbo sheme za zaprtje zmogljivosti zaveže, da ne bo dodelila pomoči za ustvarjanje novih proizvodnih zmogljivosti v zadevnem sektorju pet let po zaključku programa za zaprtje zmogljivosti, francoski organi poudarjajo, da je namen sheme pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti prestrukturiranje sektorja v skladu z možnostjo, zagotovljeno z Uredbo (ES) št. 1234/2007, da so kvote, sproščene v okviru te sheme, na voljo drugim proizvajalcem, in da mora torej združljivost te sheme, ki je predvidena z navedeno uredbo, razložiti Komisija.

      Druge ugotovitve

               (46)

               Komisija je v telefaksu z dne 15. januarja 2013 poudarila, da so proizvajalci plačevali davek odkupovalcem, vendar pa so se slednjim izvršila tudi povračila, predvidena z odloki o uvedbi davka. Zato je od francoskih organov zahtevala, naj dokažejo, da so odkupovalci proizvajalcem te zneske nato vrnili.

               (47)

               Francoski organi v dopisu, poslanem po elektronski pošti dne 18. februarja 2013, pojasnjujejo, da so zneski morebitnih povračil, dolgovanih proizvajalcem, presegli njihovo referenčno količino, zato so odtegnjeni pri viru in torej neposredno odšteti od zneska davka, določenega ob koncu tržnega leta, in da je ta mehanizem vračila v obliki odbitka davka, ki ga proizvajalec dolguje v primeru preseženih količin, ena od obveznosti, ki jih imajo odobreni odkupovalci v skladu s členoma 65 in 85 Uredbe (ES) št. 1234/2007, kakor je bila spremenjena. Odkupovalci morajo o povračilih sicer poročati v skladu z zakonikom o kmetijstvu in morskem ribištvu.

               (48)

               Kar zadeva prag povračila (15), francoski organi potrjujejo, da se določena deleža (1 % in 2 %) uporabljata za vse proizvajalce, ki so presegli individualno kvoto, in po enaki stopnji za vse zadevno tržno leto.

               (49)

               Kar zadeva določitev količin, ki dajejo pravico do povračila (16), francoski organi pojasnjujejo, da je bil mehanizem zasnovan, da bi se francoska panoga prilagodila odpravi kvot, pri čemer je bil namen ohraniti primerno raven prihodkov od davka na presežne količine z odobritvijo povračila ogroženim malim proizvajalcem (pri čemer 15 % proizvajalcev predstavlja 10 % nacionalne kvote). Po navedbah francoskih organov je mehanizem združljiv z načeli progresivnosti, ki urejajo uvedbo davčnih lestvic, na katere se sklicuje točka 24 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (17), pri čemer je bil za proizvajalce, ki niso upravičeni do povračil, namenjenih „malim proizvajalcem“, vendar so kljub temu v ranljivem položaju glede na dodeljeno referenčno količino, vzpostavljen mehanizem dodatnih povračil, katerega namen je bil preprečiti učinke praga.

               (50)

               Francoski organi so v dopisu z dne 20. januarja 2017 pojasnili, da so bila povračila iz druge in tretje alinee uvodne izjave 16 uvrščena v shemo de minimis v skladu z določbami Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (18), ker so bila takrat odobrena pod pogoji, določenimi s to uredbo, ki se je uporabljala retroaktivno.

               (51)

               Nazadnje, kar zadeva vprašanje nadomestila za izgubo zaradi bolezni modrikastega jezika, francoski organi pojasnjujejo, da se je zaradi bolezni spremenilo ravnanje nekaterih proizvajalcev, ki so zaradi znižanja bruto marž in spopadanja s težavami, ki so bile med drugim povezane s prepovedjo izločitve živine, navedene marže nadoknadili s proizvodnjo prek svoje kvote. V teh razmerah je bila uvedena shema povračila dajatve, ki se je uporabljala v okviru nacionalne sheme dodeljene fiskalne dajatve ali v skladu s členom 84(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 v primeru preseganja nacionalne kvote iz člena 78 navedene uredbe. Obseg povračil je bil naslednji:

                           —

                           v tržnem letu 2006-2007 5 % kvote na prepovedanem območju in 2,5 % na drugih območjih z omejitvami, na katerih so bile izgube manjše,

                           —

                           v tržnem letu 2007-2008 najvišje povračilo za 10 000 litrov (enako 4 % povprečne kvote) ne glede na zadevno območje.

               (52)

               Francoski organi menijo, da, je sistem povračil skladen z vsemi določbami iz pododdelka V.B.4 Smernic 2007–2013 in pogoji iz člena 10(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 (19), ker nacionalna kvota ni presežena. Posebej poudarjajo naslednje:

                           —

                           pomoč je bila dodeljena kmetom (točke 131, 132(e) in 137 Smernic 2007–2013);

                           —

                           povračilo, namenjeno nadomestilu izgub kmetov upravičencev, spada v okvir člena 107(3)(c) PDEU (točka 132(a) Smernic 2007–2013 in člen 10(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1857/2006);

                           —

                           ukrep povračila je bi uveden na podlagi določb Unije (Direktiva Sveta 2000/75/ES (20)) in nacionalnih določb (člen L 221-1 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu) za ukrepanje proti zadevni bolezni (program ukrepov), kar potrjuje skrb javnih organov v zvezi s pojavom te bolezni (točka 132(b) Smernic 2007–2013 in člen 10(4) Uredbe (ES) št. 1857/2006);

                           —

                           cilj ukrepa povračila je zagotoviti nadomestilo zaradi različnih ukrepov, ki so jih priporočili ali ukazali pristojni organi v smernicah (točka 132(c) Smernic 2007–2013), zlasti ukrepov omejevanja ali prepovedi premikov živali;

                           —

                           ravnanje kmeta ni prispevalo k povečanju tveganja za pojav bolezni (točka 132(d) Smernic 2007–2013);

                           —

                           ni možnosti za previsoko nadomestilo (točka 136 Smernic 2007–2013), ker gre za enkratni ukrep zaradi bolezni živali, kar dejansko izključuje tveganje kumulacije.

         VI.   OCENA

      Področje uporabe

               (53)

               Ker je bilo ob začetku postopka iz člena 108(2) PDEU (glej uvodni izjavi 24 in 25 sklepa o začetku postopka) dokazano, da pobrani davek ni bil davek, naložen v smislu sodne prakse, se bo ta analiza nanašala na dva, med seboj neodvisna dela: prvič, povračilo davka iz uvodne izjave 16, in drugič, pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, ki se je financirala do tržnega leta 2011/2012, ker je Komisija 15. maja 2013 odobrila shemo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti za tržni leti 2012/2013 in 2013/2014 (21).

               (54)

               Ta analiza ne bo zajemala pomoči za uničenja mleka, okuženega s PCB, ker so francoski organi tudi v zvezi s tem predložili pojasnila o točni uporabi ustreznih uredb de minimis
                   (22) in ker se za pomoč, ki izpolnjuje pogoje iz teh uredb, šteje, da ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, zato Komisiji ni treba več odločati o njej. Prav tako ne bo zajemala kompenzacijske pomoči, povezane z boleznijo modrikastega jezika.

      Obstoj pomoči

               (55)

               Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

               (56)

               Za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu navedene določbe morajo torej biti izpolnjeni ti kumulativni pogoji: (i) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira iz državnih sredstev; (ii) upravičencu zagotavlja prednost; (iii) ta prednost je selektivna ter (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. V zadevnem primeru je treba glede na področje uporabe, določeno v uvodnih izjavah 53 in 54, to opredelitev oceniti na ravni povračil iz uvodne izjave 16 in na ravni pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti.

               (57)

               Komisija v zvezi s povračili iz druge in tretje alinee uvodne izjave 16 ugotavlja, da so francoski organi ta povračila uvrstili v shemo de minimis v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1408/2013, ki se je uporabljala retroaktivno. Zato niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

               (58)

               Kar zadeva povračilo iz prve alinee uvodne izjave 16, je Komisija na podlagi razpoložljivih informacij v okviru sklepa o začetku formalnega postopka menila, da je povračilo (ki je bilo del znižanj iz navedenega sklepa) vsebuje element pomoči, ker ga je financirala država, ki se je z njegovo dodelitvijo odpovedala virom sredstev. Poleg tega se je s tem povračilom dajala prednost nekaterim podjetjem (mlečnopredelovalna podjetja, ki so bila upravičena do povračila, so bila tako razbremenjena finančnega bremena, ki so ga morala kot davčni zavezanci nositi druga mlečnopredelovalna podjetja); povračilo bi lahko tudi izkrivljalo konkurenco in zaradi položaja Francije na trgu vplivalo na trgovino. Komisija je tudi pojasnila, da torej ni mogoče ugotoviti, ali sta obstoj in urejanje povračila v okviru veljavnega davčnega sistema upravičena, in poudarila, da se zdi, da možnost javnih organov, da urejajo povračila, kaže na obstoj diskrecijske obravnave gospodarskih subjektov, ki presega zgolj upravljanje davčnih prihodkov. Nazadnje, nobenih dokazov ni, da bi lahko ekvivalent dotacije znižanja spadal v shemo de minimis, ki omogoča, da se pomoči v nizkih zneskih ne štejejo za državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

               (59)

               Da bi ocenili upoštevnost trditve francoskih organov, da povračila ne pomenijo ugodnejše obravnave ene kategorije subjektov, je treba vzpostaviti referenčni sistem za preverjanje, ali je ukrep selektiven, z drugimi besedami, ali je dajal prednost nekaterim proizvajalcem pred drugimi proizvajalci, ki so bili v enakem dejanskem in pravnem položaju. V zadevnem primeru se ta sistem uporablja za proizvajalce, ki so presegli kvoto (vsi proizvajalci iz te kategorije so v enakem dejanskem in pravnem položaju, ker so zavezanci za davek; nasprotno pa proizvajalci, ki niso presegli svoje kvote, niso v enakem dejanskem in pravnem položaju, ker so proizvajali v okviru svoje kvote in ker niso zavezanci za davek).

               (60)

               Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložili francoski organi, ugotavlja, da je bilo povračilo brez razlikovanja odobreno vsem proizvajalcem, ki so presegli kvoto, in je bilo prilagojeno glede na tržno leto in ne glede na upravičene proizvajalce v istem tržnem letu. Tako je bilo z odlokom z dne 17. avgusta 2010 (23) določeno povračilo davka od 1 % kvote za vse proizvajalce, ki so presegli kvoto, z odlokom z dne 16. avgusta 2011 (24) pa povračilo davka od 2 % kvote, prav tako za vse proizvajalce, ki so presegli kvoto. Komisija ugotavlja tudi, da sistem pomeni sankcioniranje, ker se uporablja le v primeru presežene kvote. Ker to sankcioniranje zadeva le proizvajalce, ki so v enakem dejanskem in pravnem položaju, se z enotnim povračilom ne daje prednost nobenemu od njih, tako da ni selektivno. Povračilo torej ne izpolnjuje enega od meril iz člena 107(1) PDEU, zato se lahko šteje, da ni državna pomoč, ne da bi bilo treba analizirati še druga merila iz navedenega člena 107(1) PDEU.

               (61)

               Na drugi strani pa se s pomočjo za prenehanje mlekarske dejavnosti daje prednost njenim upravičencem, ki imajo v primerjavi svojimi tekmeci lahko na voljo sredstva za financiranje drugih dejavnosti, povezanih s kmetijstvom. Ta prednost je dodeljena iz državnih sredstev (prihodek iz davka in dodatna sredstva javnih oblasti – glej uvodno izjavo 11 sklepa o začetku formalnega postopka) in z njo se daje prednost nekaterim podjetjem (podjetja, ki delujejo v sektorju proizvodnje mleka). V skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da je konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepljen z dodelitvijo gospodarske prednosti, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (25).

               (62)

               V skladu s sodno prakso Sodišča se zdi, da državna pomoč vpliva na trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje znotraj EU (26). V obravnavanem primeru upravičenci do pomoči poslujejo na trgu mlečnih proizvodov, na katerem poteka trgovina znotraj EU (27). Zadevni sektor je odprt za konkurenco na ravni EU, zato je občutljiv za vsak ukrep v korist proizvodnji v eni ali več državah članicah. Zato bi lahko pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

               (63)

               Glede na navedeno so izpolnjeni pogoji iz člena 107(1) PDEU. Zato je mogoče ugotoviti, da je pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti državna pomoč v smislu navedenega člena. Pomoč se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, če zanjo lahko velja katero od odstopanj iz PDEU.

               (64)

               V obravnavanem primeru bi se bilo glede na naravo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti mogoče sklicevati le na odstopanje iz člena 107(3)(c) PDEU, ki določa, da je pomoč združljiva s skupnim trgom, če je namenjena za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

               (65)

               Ker pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti Komisiji ni bila priglašena, je treba uporabo odstopanja iz člena 107(3)(c) PDEU analizirati z vidika pravil o državni pomoči, ki so veljala ob njeni dodelitvi. Po informacijah, ki so jih predložili francoski organi, je bila pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti v dveh različnih oblikah, in sicer kot: pomoč za upokojitev in pomoč za zaprtje zmogljivosti. Navedbe iz uvodne izjave 33 kažejo, da je pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, dodeljena kot pomoč za upokojitev, nadomestila nacionalno shemo pomoči za predčasno upokojitev, ki se je od tržnega leta 2009/2010 financirala v okviru politike za razvoj podeželja. Zato je treba upoštevati merila za združljivost pomoči iz Smernic 2007–2013. Kar zadeva pomoč za zaprtje zmogljivosti, preglednica iz uvodne izjave 21 kaže, da je bila pomoč izplačana za tržno leto 2006/2007. Vendar pa določbe odloka o ureditvi pomoči (28) kažejo, da so bili prvi sklepi o dodelitvi pomoči po vsej verjetnosti sprejeti leta 2007, torej po začetku veljavnosti Smernic 2007–2013. Zato bodo te smernice uporabljene tudi kot osnova za analizo združljivosti zadevne pomoči.

      Pomoč za upokojitev

               (66)

               V točki 85 Smernic 2007–2013 je navedeno, da mora biti pomoč omejena le na pomoč primarnim proizvajalcem (kmetom). V točki 87 je določeno, da bo Komisija državno pomoč za zgodnjo upokojitev razglasila za združljivo s členom 87(3)(c) Pogodbe (zdaj člen 107(3)(c) PDEU), če izpolnjuje vse zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1698/2005. Poleg tega se s točko 88 Smernic 2007–2013 zahteva trajno in dokončno prenehanje vseh komercialnih kmetijskih dejavnosti.

               (67)

               Komisija v obravnavanem primeru na podlagi uvodne izjave 33 ugotavlja, da so pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti prejeli le kmetje, in to v obliki pomoči za upokojitev, da je bila shema za predčasno upokojitev, ki se je izvajala v Franciji, odobrena v okviru politike za razvoj podeželja, torej zlasti ker je bila v skladu z določbami člena 23 Uredbe (ES) št. 1698/2005 in ker so bili ob dodelitvi pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti izpolnjeni pogoji za njeno odobritev, vključno s prenehanjem vseh kmetijskih dejavnosti.

               (68)

               Komisija na podlagi teh elementov ugotavlja, da so bile določbe Smernic 2007–2013 o pomoči za zgodnjo upokojitev ali prenehanje kmetijskih dejavnosti upoštevane.

      Pomoč za prenehanje dejavnosti

               (69)

               Smernice 2007–2013 določajo naslednje upoštevne pogoje združljivosti:

                           —

                           pomoč mora biti v splošnem interesu sektorja (točka 144(a));

                           —

                           ob presežni zmogljivosti morajo biti pomoči del programa za prestrukturiranje sektorja z opredeljenimi cilji in posebnim časovnim razporedom, zbiranje vlog mora biti omejeno na največ šest mesecev in nadaljnjih dvanajst mesecev za dejansko zaprtje (točka 144(b) in (c));

                           —

                           plačana ne sme biti pomoč, ki bi ovirala mehanizme skupne ureditve trga; sheme pomoči, ki se uporabljajo za sektorje, za katere velja omejevanje proizvodnje ali kvote, bodo pregledane za vsak primer posebej (točka 144(e));

                           —

                           upravičenec mora zagotoviti protistoritev, ki običajno vsebuje dokončno in nepreklicno odločitev za opustitev ali nepreklicno zaprtje zadevne proizvodne zmogljivosti; to pomeni, da bo zadevno podjetje v celoti zaprlo zmogljivosti ali – v primeru podjetja z več proizvodnimi enotami – da bo zaprlo posamezno proizvodno enoto; upravičenec mora zagotoviti pravno zavezujoče zaveze, da bo zaprtje dokončno in trajno ter da ne bo drugje začel enake dejavnosti; te zaveze morajo veljati tudi za morebitnega prihodnjega kupca zadevne zmogljivosti; (točka 144(f));

                           —

                           v sheme za zaprtje zmogljivosti bodo vključeni le kmetje, ki dejansko proizvajajo v petih letih pred zaprtjem, in le proizvodne zmogljivosti, ki se dejansko stalno uporabljajo v zadnjih petih letih pred zaprtjem (točka 144(g));

                           —

                           upravičena so le tista podjetja, ki izpolnjujejo obvezne minimalne standarde (točka 144(i));

                           —

                           omogočiti je treba, da se izključi možnost plačila pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (točka 144(j));

                           —

                           shema mora biti na voljo vsem gospodarskim subjektom v zadevnem sektorju pod enakimi pogoji (točka 144(k));

                           —

                           znesek pomoči mora biti strogo omejen na vsoto nadomestila za izgubo vrednosti sredstev in spodbujevalnega plačila, ki ne sme presegati 20 % vrednosti sredstev (točka 144(l));

                           —

                           vsaj polovico stroškov te pomoči mora prispevati sektor (točka 144(m));

                           —

                           pomoč ne sme biti dodeljena za ustvarjanje novih proizvodnih zmogljivosti v zadevnem sektorju pet let po zaključku programa za zaprtje zmogljivosti (točka 144(n)).

               (70)

               Ker v skladu s točko 11 Smernic 2007–2013 za uporabo členov 107, 108 in 109 PDEU za sektorje, ki so zajeti s skupno ureditvijo trga, veljajo določbe zadevnih uredb, bo prvi pogoj, katerega upoštevanje bo analizirano, neposeganje v skupno ureditev trga.

               (71)

               Člen 75 Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa:
               „1.   Za uspešno prestrukturiranje proizvodnje mleka ali izboljšanje okolja lahko države članice v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določijo ob upoštevanju upravičenih interesov zadevnih strank:

                           (a)

                           dodelijo nadomestilo v enem ali več letnih obrokih proizvajalcem, ki se zavežejo, da bodo nepreklicno v celoti ali delno opustili proizvodnjo mleka, in tako sproščene kvote dajo v nacionalne rezerve;

                           (b)

                           na podlagi objektivnih meril določijo pogoje, po katerih lahko proizvajalci na začetku dvanajstmesečnega obdobja v zameno za plačilo dosežejo, da jim pristojni organ ali ustanova, ki ga ta organ imenuje, ponovno dodeli individualne kvote, ki so jih ob koncu prejšnjega dvanajstmesečnega obdobja nepreklicno sprostili drugi proizvajalci v zameno za nadomestilo v enem ali več letnih obrokih, ki so enaki zgoraj navedenemu plačilu;

                     […]“.

               (72)

               Ker so v navedenem členu 75 natančno opisani mehanizmi, lastni shemi pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, uvedeni v Franciji, in ker je državam članicam prepuščena odločitev za sprejetje podrobnih pravil za izvajanje sheme pomoči za prenehanje dejavnosti, Komisija ugotavlja, da shema pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti ne posega v skupno ureditev trgov in ne izkrivlja njenega pravilnega delovanja.

               (73)

               Kar zadeva interes, ki ga mora pomoč imeti za sektor, se v obravnavanem primeru ni mogoče sklicevati na neobstoj presežne zmogljivosti, kot kaže uvodna izjava 74, pomoč pa tudi ni povezana z nujnimi razlogi varovanja zdravja ali okolja. Vendar pa to niso edina merila, ki se lahko uporabijo (njihov obstoj zadostuje za utemeljitev interesa pomoči, vendar pa to ne pomeni, da ni mogoče upoštevati drugih meril), zato Komisija v obravnavanem primeru ugotavlja, da so trditve francoskih organov (29) utemeljene, ne samo ker dodelitev pomoči dejansko omogoča ustvarjanje možnosti za proizvodnjo, prerazporejenih za izboljšanje konkurenčnosti podjetij v shemi kvot, ampak tudi ker uporabljeni mehanizem ustreza mehanizmu, ki se uporablja pri zadevni skupni ureditvi trgov.

               (74)

               Kar zadeva obstoj programa za prestrukturiranje sektorja z opredeljenimi cilji in natančnim časovnim razporedom, če je zmogljivost v sektorju presežna, Komisija ugotavlja, da so navedena merila izpolnjena iz naslednjih razlogov:

                           —

                           mogoče je šteti, da je zmogljivost v sektorju presežna: osrednji namen sheme mlečnih kvot iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 (in pred njo Uredbe (ES) št. 1788/2003) je zmanjšati nesorazmerje med ponudbo in povpraševanjem na zadevnem trgu in iz tega nesorazmerja izhajajoče strukturne presežke ter na ta način doseči boljšo uravnoteženost trga (glej uvodno izjavo 36 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in uvodno izjavo 3 Uredbe (ES) št. 1788/2003);

                           —

                           dodelitev pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti je del sheme, namenjene prestrukturiranju proizvodnje, tako da kmetom, ki to želijo, omogoča, da se umaknejo iz sektorja, pri čemer dajo na razpolago količine, ki bi jih lahko proizvedli;

                           —

                           kar zadeva časovni razpored, sta v odlokih, ki urejajo shemo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, določena rok za predložitev vlog, ki znaša največ šest mesecev, in rok za prenehanje dejavnosti (ki je v obravnavanem primeru enak roku za zaprtje zmogljivosti, ker je zadevni osebi kvota odvzeta), ki znaša največ eno leto. V odloku z dne 23. junija 2009, ki ureja shemo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti za tržno leto 2009/2010, je na primer določeno, da je treba vloge za pomoč predložiti najpozneje do 31. avgusta 2009 in da mora dejavnost prenehati najpozneje do 31. marca 2010; v odlokih za druga tržna leta so uporabljeni isti roki, pri čemer je razlika glede na datum sprejetja odloka, vendar še vedno v okviru omejitev, določenih v Smernicah 2007–2013.

               (75)

               Kar zadeva zagotovitev protistoritve, Komisija na podlagi uvodnih izjav 36, 37 in 38 ugotavlja, da mora upravičenec, da bi lahko prejel pomoč, svojo kvoto za mleko nepreklicno opustiti v celoti ali delno. Čeprav je v točki 144(f) navedeno, da protistoritev običajno vključuje zaprtje zmogljivosti proizvodne enote v celoti, je treba spomniti, da je bilo obravnavanem primeru delno zaprtje proizvodne zmogljivosti določeno s shemo kvot, ki je urejena z Uredbo (ES) št. 1234/2007. V teh okoliščinah je mogoče delno zaprtje šteti za zadostno protistoritev upravičenca. Poleg tega je mogoče opustitev kvot v tem primeru enačiti z dejanskim zaprtjem proizvodne enote. Kar zadeva zaveze, ki jih je treba sprejeti, mora upravičenec predložiti potrdilo o dokončni opustitvi proizvodnje in se v prihodnosti odreči prošnji za novo kvoto. Ob delnem prenehanju se dejansko zmanjšanje proizvodnje dokazuje z izjavami, ki se odkupovalcu predložijo med letom. Merilo protistoritve je torej izpolnjeno.

               (76)

               Kar zadeva merilo za upravičenost, povezano z izvajanjem dejavnosti in uporabo proizvodne zmogljivosti v petih letih pred zaprtjem zmogljivosti, Komisija ugotavlja, kot so navedli francoski organi (30), da morajo upravičenci, da bi lahko prejeli pomoč, dejansko izvajati dejavnost in pri tem uporabljati svojo kvoto. Že res, da odloki, ki urejajo shemo pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti, ne vsebujejo nobenega sklica na petletno obdobje iz točke 144(g) Smernic, vendar pa upoštevanje tega obdobja potrjuje način izračuna same pomoči, saj, kot je navedeno v uvodni izjavi 43, individualno referenčno količino v povprečju sestavlja 20 % količin, dodeljenih v petih tržnih letih pred vlogo za pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, kar kaže na proizvodno dejavnost v navedenem obdobju. Komisija torej meni, da je merilo trajanja dejavnosti izpolnjeno. Ker je treba sheme pomoči, ki se uporabljajo za sektorje, za katere velja omejevanje proizvodnje ali kvote, pregledati za vsak primer posebej, Komisija tudi poudarja, da v določbah uredb (ES) št. 1788/2003 in (ES) št. 1234/2007 ni nobenih navedb o tem, da je treba to merilo izpolnjevati pet let.

               (77)

               Kar zadeva izpolnjevanje standardov, so pojasnila, ki so jih predložili francoski organi (31), zadosten dokaz, da je to merilo izpolnjeno.

               (78)

               Kar zadeva možnost izključitve podjetij v težavah iz upravičenosti do pomoči, Komisija ugotavlja, da merila iz uvodne izjave 41 ustrezajo merilom za opredelitev podjetja v težavah iz točk 10(c) in 11 Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (32) iz leta 2004, ki so se uporabljale ob dodelitvi pomoči. Komisija torej meni, da je merilo izključitve podjetij v težavah izpolnjeno.

               (79)

               Kar zadeva dostopnost sheme vsem gospodarskim subjektom v sektorju, Komisija ugotavlja, da se edine izključitve pri shemi pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti nanašajo na proizvajalce, ki bi kršili veljavno zakonodajo, na primer na področju okolja ali uskladitve s standardi. Ker torej do sheme lahko dostopajo vsi, ki upoštevajo zakonodajo, Komisija meni, da je merilo splošne dostopnosti do sheme izpolnjeno.

               (80)

               Kar zadeva omejitev zneska pomoči na vsoto nadomestila za izgubo vrednosti sredstev in spodbujevalnega plačila, ki ne sme presegati 20 % vrednosti sredstev, Komisija ugotavlja, da glede na številčne podatke iz uvodne izjave 43 in zlasti dejstvo, da je eden od elementov individualnih količin, ki pomeni 20 % teh količin, samodejno izključen iz osnove za izračun pomoči, ni prekomernega nadomestila glede na dejansko vrednost kvote.

               (81)

               Kar zadeva obveznost, da sektor zagotovi vsaj polovico stroškov, Komisija na podlagi preglednice iz uvodne izjave 21 in pojasnil, ki so jih predložili francoski organi (33), ugotavlja, da se pomoč večinoma financira iz sistema prenosa kvot brez prenosa zemljišča, v katerem proizvajalci shemi zagotavljajo sredstva s kupovanjem kvot. Razmerje med zneski, ki izhajajo iz tega prenosa kvot, in zneski, ki izhajajo iz drugih virov financiranja, kaže zlasti, da ta prenos kvot (z drugimi besedami, proizvajalci) prispeva več kot 50 % financiranja pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti. Komisija torej ugotavlja, da je merilo zagotavljanja vsaj polovice stroškov s strani sektorja izpolnjeno.

               (82)

               Nazadnje, kar zadeva prepoved ustvarjanja novih proizvodnih zmogljivosti v zadevnem sektorju pet let po zaključku programa za zaprtje zmogljivosti, Komisija ugotavlja, da v obravnavanem primeru to merilo ni upoštevno, ker namen sheme pomoči za prenehanje mlekarske dejavnosti ni zagotoviti neto zmanjšanje proizvodne zmogljivosti v sektorju mleka na nacionalni ravni, ampak prestrukturirati proizvodnjo v okviru nacionalne kvote v skladu s členom 75 Uredbe (ES) št. 1234/2007 (34).

         VII.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (83)

               Komisija ugotavlja, da povračila iz uvodne izjave 16 ne vsebujejo elementov državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

               (84)

               Komisija poleg tega ugotavlja, da je bila pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti dodeljena v skladu s Smernicami 2007–2013 in se zato lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, čeprav je bila izvedena nezakonito, s čimer je bil kršen člen 108(3) PDEU –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Povračila v zvezi z davkom, ki je bil s členom 25 zakona št. 2005-1720 z dne 30. decembra 2005 uveden v korist nacionalne organizacije za kmetijske in morske proizvode (France AgriMer), niso državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 2
   Pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti, financirana od začetka tržnega leta 2006/2007 do konca tržnega leta 2011/2012, je državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Navedena pomoč je združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

      V Bruslju, 27. septembra 2017

            Za Komisijo

         Phil HOGAN

            Član Komisije

      (1)  Dopis SG-Greffe(2012) D/15827.

      (2)  UL C 361, 22.11.2012, str. 10.

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (UL L 270, 21.10.2003, str. 123).

      (4)  Ta izraz zajema tudi „znižanja“, navedena v sklepu o začetku postopka.

      (5)  Po informacijah, ki so jih predložili francoski organi, se namreč povračilo izračuna od količine presežene kvote in ne od kvote (glej uvodno izjavo 29).

      (6)  Sistem nakupa kvot.

      (7)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

      (8)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

      (9)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

      (10)  Uredba Komisije (ES) št. 1535/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis v sektorju kmetijske proizvodnje (UL L 337, 21.12.2007, str. 35).

      (11)  Sodba Sodišča z dne 26. septembra 1996, Francija/Komisija, C-241/94, ECLI: EU:C:1996:353.

      (12)  Glej uvodno izjavo 25.

      (13)  Glej uvodno izjavo 13.

      (14)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

      (15)  Glej uvodno izjavo 29.

      (16)  Glej drugo in tretjo alineo uvodne izjave 16.

      (17)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

      (18)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).

      (19)  Uredba Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, in o spremembi Uredbe (ES) št. 70/2001 (UL L 358, 16.12.2006, str. 3).

      (20)  Direktiva Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (UL L 327, 22.12.2000, str. 74).

      (21)  Državna pomoč SA.36009 – Francija, pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti (dokument C(2013) 2762 final z dne 15. maja 2013).

      (22)  Glej uvodno izjavo 27.

      (23)  Glej uvodno izjavo 16.

      (24)  Odlok z dne 16. avgusta 2011 o pobiranju davka v breme odkupovalcev in proizvajalcev mleka, ki so v tržnem letu 2010/2011 presegli individualno kvoto za oddajo(odlok o koncu tržnega leta oddaje).

      (25)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980, Philip Morris Holland BV/Komisija Evropskih skupnosti,730/79, ECLI:EU:C:1980:209.

      (26)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988, Francoska republika/Komisija Evropskih skupnosti, C-102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

      (27)  Francija je bila v letu 2011, ki spada v obdobje, v katerem je bila izplačana pomoč, druga največja proizvajalka mleka v Uniji, saj je na trgu, na katerem je trgovina znotraj Skupnosti (uvoz in izvoz) znašala približno 14 milijonov ton mleka, proizvedla 25,27 milijona ton mleka.

      (28)  Odlok z dne 28. avgusta 2006 o dodelitvi nadomestila za popolno ali delno opustitev proizvodnje mleka in uvedbi posebne sheme prenosa referenčnih količin mleka za tržno leto 2006/2007.

      (29)  Glej uvodno izjavo 35.

      (30)  Glej uvodno izjavo 40.

      (31)  Glej uvodno izjavo 41.

      (32)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2. Veljavnost teh smernic, ki je bila prvotno določena do 9. oktobra 2009, je bila prvič podaljšana do 9. oktobra 2012 (Sporočilo Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3)) in nato še drugič (Sporočilo Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah z dne 1. oktobra 2004 (UL C 296, 2.10.2012, str. 3)) do njihove nadomestitve z novimi pravili, ki se uporabljajo od 1. avgusta 2014 (Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1)).

      (33)  Glej uvodno izjavo 44.

      (34)  Glej državno pomoč SA.36009 – Francija, pomoč za prenehanje mlekarske dejavnosti.


               8.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 88/8

         Sklep Organa za evropske politične stranke in evropske politične fundacije
   z dne 29. septembra 2017
   o registraciji Fondation pour une Europe des nations et des libertés
   (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
   (2018/C 88/04)
   ORGAN ZA EVROPSKE POLITIČNE STRANKE IN EVROPSKE POLITIČNE FUNDACIJE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o statutu in financiranju evropskih političnih strank in evropskih političnih fundacij (1), zlasti člena 9,
   ob upoštevanju vloge, ki jo je podala Fondation pour une Europe des nations et des libertés,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Organ je 4. septembra 2017 od Mouvement pour une Europe des nations et des libertés (v nadaljnjem besedilu: MENL) v imenu Fondation pour une Europe des nations et des libertés (v nadaljnjem besedilu: FENL) prejel dopis (v nadaljnjem besedilu: dopis) za registracijo slednje kot evropske politične fundacije.

               (2)

               V tem času gibanje MENL še ni bilo evropska politična stranka v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, saj še ni bilo registrirano v skladu s pogoji in postopki iz te uredbe.

               (3)

               Organ je 8. septembra 2017 MENL in FENL poslal predhodno oceno v skladu s členom 34 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 (v nadaljnjem besedilu: prva predhodna ocena), pri čemer se je skliceval na člen 8(1) te uredbe, v skladu s katerim lahko vlogo vloži samo evropska politična stranka, s katero je fundacija formalno povezana.

               (4)

               Organ je v prvi predhodni oceni navedel, da dopis brez poseganja v vprašanje, ali je pomenil vlogo v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, ni bil dopusten oziroma ni izpolnjeval vsaj enega od pogojev iz člena 3(2) te uredbe.

               (5)

               Organ je 18. septembra 2017 obvestil MENL o svojem sklepu z dne 14. septembra 2017, da ga registrira kot evropsko politično stranko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1141/2014, isti dan pa je prejel vlogo FENL (v nadaljnjem besedilu: vlagatelj) za registracijo kot evropska politična fundacija.

               (6)

               Organ je 20. septembra 2017 s telefonskim klicem obvestil vlagatelja, da se šteje, da vloga nadomešča dopis z dne 4. septembra 2017.

               (7)

               Organ je 25. septembra 2017 poslal predhodno oceno v skladu s členom 34 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 (v nadaljnjem besedilu: druga predhodna ocena), pri čemer se je skliceval na člen 3(3) te uredbe, v skladu s katerim morata evropska politična stranka in povezana evropska politična fundacija zagotoviti, da so vsakdanje upravljanje, upravne strukture in finančni računi obeh organizacij ločeni.

               (8)

               Organ je v drugi predhodni oceni navedel, da vloga ni izpolnjevala vsaj enega od pogojev iz člena 3(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, saj je bilo sedem od osmih članov odbora vlagatelja istih kot članov odbora MENL.

               (9)

               Vlagatelj je 27. septembra 2017 javno sporočil, da spreminja sestavo svojega odbora, zato da bi najkasneje do 19. oktobra 2017 zmanjšal prekrivanje z odborom MENL in zagotovil skladnost s členom 3(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

               (10)

               28. septembra 2017 je vlagatelj vložil dopis, v katerem se je skliceval na svojo javno napoved in zagotovil nadaljnje podrobnosti o spreminjanju sestave odbora, da bi zmanjšal prekrivanje z odborom MENL in zagotovil skladnost s členom 3(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014.

               (11)

               Odbor meni, da so javna napoved vlagatelja, ki je bila namenjena širši javnosti, in ukrepi, ki jih je že sprejel za njeno uresničitev, dejanski elementi, ki jih je treba upoštevati v tem primeru, skupaj z drugimi elementi dosjeja.

               (12)

               Če vlagatelj ne bo uresničil svoje javne napovedi, bo organ upravičen do preklica sklepa o registraciji, saj bi ta temeljil na napačnih ali zavajajočih informacijah.

               (13)

               Vlagatelj je tudi predložil dokumente, ki potrjujejo, da izpolnjuje druge pogoje iz člena 3 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014, izjavo v obliki, ki je določena v prilogi k tej uredbi, in svoj statut z določbami, ki jih zahteva člen 5 te uredbe.

               (14)

               Vlagatelj je predložil dodatno dokumentacijo v skladu s členoma 1 in 2 Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 (2).

               (15)

               Organ je vlogo in predloženo dokumentacijo pregledal v skladu s členom 9 Uredbe (EU, Euratom) št. 1141/2014 in sklenil, da ni dokazano, da vlagatelj ne izpolnjuje pogojev za registracijo iz člena 3 te uredbe ali da statuta ne vsebujeta določb, ki jih zahteva člen 5 te uredbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Fondation pour une Europe des nations et des libertés se registrira kot evropska politična fundacija.
   Evropsko pravno osebnost pridobi na dan objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem uradnega obvestila.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na:

               Fondation pour une Europe des nations et des libertés

               75, Boulevard Haussmann

               75008 Paris

               FRANCIJA

      V Bruslju, 29. septembra 2017

            Za organ za evropske politične stranke in evropske politične fundacije

            Direktor

         M. ADAM

      (1)  UL L 317, 4.11.2014, str. 1.

      (2)  Delegirana uredba Komisije (EU, Euratom) 2015/2401 z dne 2. oktobra 2015 o vsebini in delovanju registra evropskih političnih strank in fundacij (UL L 333, 19.12.2015, str. 50).

      PRILOGA

         STATUTS

            Article 1

            Constitution et conversion

         Il est constitué entre les adhérents aux présents statuts et ceux qui y adhèreront ultérieurement, une association régie par la loi du 1er juillet 1901 et son décret d’application.
         Elle peut se convertir de la personnalité juridique nationale en une personnalité juridique européenne en cas de l’acquisition de la personnalité juridique européenne conformément aux conditions exposées dans le règlement (UE/Euratom) No 1141/2014 du Parlement européen et du Conseil du 22 octobre 2014 relatif au statut et au financement des partis politiques européens et des fondations politiques européennes.

            Article 2

            Dénomination et logo

         Elle est dénommée «Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés» en abrégé «FENL».
         Le logo de l’association est défini à l’ANNEXE 1 des statuts.

            Article 3

            Objet

         L’association est un espace de réflexion qui rassemble les fondations politiques, les élus européens et nationaux des États membres de l’Union européenne et des États tiers.
         Elle œuvre par tous les moyens à la réalisation du présent objet. En particulier elle soutient et complète les objectifs du parti politique européen auquel elle est affiliée par:

                     —

                     Observation, analyse et contribution au débat sur des questions de politiques publiques européennes et sur le processus d’intégration européenne;

                     —

                     Développement d’activités liées à des questions de politiques publiques européennes, notamment organisation et soutien de séminaires, formations, conférences et études sur ce type de questions entre les acteurs concernés;

                     —

                     Développement de la coopération notamment dans des pays tiers;

                     —

                     Mise à disposition comme cadre pour la coopération, au niveau européen, entre fondations politiques nationales, universitaires et autres acteurs concernés;

               L’association peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but. Elle peut notamment prêter son concours et s’intéresser à toute activité similaire à son but. Dans cet objectif elle peut également, de façon accessoire, exercer toute activité commerciale, à la condition que les revenus de ces activités soient affectés exclusivement à son but principal.
         L’association ne doit pas poursuivre de buts lucratifs.

            Article 4

            Siège et représentation

         Son siège est fixé au 3, rue de Téhéran 75008 Paris 8EME et sera transféré au 75, boulevard Hausmann, 75008 Paris 8EME le jour de la publication de ce changement au Journal officiel.
         Il pourra être transféré en tout autre lieu par décision du Bureau, cette décision impliquant un changement de statut.
         Sa représentation auprès de l’Union européenne est fixée au 14B rue de la Science, 1040 Bruxelles, Belgique
         L’administration centrale de la FENL se situe à son siège à Paris.

            Article 5

            Durée

         L’association est constituée pour une durée indéterminée.

            Article 6.1.

            Membres

                     1.

                     L’association se compose de membres individuels, des fondations membres et membres observateurs.

                     2.

                     Sont membres individuels de l’association les Membres du Parlement européen qui sont Membres du Mouvement pour une Europe des Nations, parti européen affilié.

                     3.

                     Sont fondations membres de l’association les personnes morales qui participent par leurs représentants au fonctionnement de l’association et à la réalisation de son objet.

            Article 6.2.

            Les droits et les devoirs de membres

                     1.

                     Les membres individuels participent aux réunions de l’association avec le droit d’expression, le droit d’initiative et le droit de vote.

                     2.

                     Les représentants de fondations membres ont le droit d’assister aux réunions auxquelles ils sont invités avec le droit d’expression et le droit d’initiative, mais sans droit de vote.

            Article 7

            Admission – Radiation des membres

                     1.

                     L’admission des membres est décidée par le Bureau statuant aux deux tiers. Le refus d’admission n’a pas à être motivé.

                     2.

                     La qualité de membre de l’association se perd par:

                                 —

                                 Radiation prononcée par le Bureau statuant aux deux tiers de ses membres hormis, le cas échéant, celui qui est concerné par ladite radiation, pour motif grave, l’intéressé ayant été préalablement invité à présenter sa défense;

                                 —

                                 Démission notifiée par lettre recommandée au président de l’association;

                                 —

                                 Décès pour les personnes physiques ou la dissolution, pour quelle que cause que ce soit pour les personnes morales. Les membres fondateurs ne peuvent être radiés.

            Article 8

            Bureau

                     1.

                     Le Bureau de l’association comprend au moins un président, un trésorier et plusieurs membres individuels provenant d’au moins un quart des États membres.
                     La demande d’adhésion doit être adressée au président et confirmée par le Bureau actuel.

                     2.

                     La durée des fonctions des membres du Bureau est fixée à deux années, chaque année s’entendant de la période comprise entre deux assemblées générales annuelles.

                     3.

                     En cas de vacance d’un ou plusieurs postes de membres du Bureau, cet organe pourvoira à leur remplacement en procédant à une ou plusieurs nominations à titre provisoire.
                     Ces cooptations sont soumises à la ratification de la plus prochaine assemblée générale ordinaire. Les membres du Bureau cooptés ne demeurent en fonction que pour la durée du mandat restant à courir du mandat de leurs prédécesseurs.

                     4.

                     Le mandat de membre du Bureau prend fin par la démission, la perte de la qualité de membre de l’association ou la révocation prononcée par l’assemblée générale, ladite révocation pouvant intervenir sur incident de séance.

                     5.

                     Les fonctions de membre du Bureau sont gratuites.

            Article 9

            Réunions et délibérations du Bureau

                     1.

                     Le Bureau se réunit:

                                 —

                                 Sur convocation du président, chaque fois que celui-ci le juge utile et au moins une fois par an;

                                 —

                                 Si la réunion est demandée par au moins la moitié des membres du Bureau;

                           Les convocations sont adressées 15 jours avant la réunion au moins par lettre simple ou par courrier électronique dans un délai raisonnable. Elles mentionnent l’ordre du jour de la réunion arrêté par le président ou les membres qui ont demandé cette réunion.

                     2.

                     Le Bureau peut délibérer si au moins la moitié de ses membres sont présents ou représentés. Le nombre de pouvoirs pouvant être détenus par une seule personne est illimité.

                     3.

                     Sauf dispositions contraires dans les présents statuts le Bureau prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 10

            Pouvoirs du Bureau

                     1.

                     Le Bureau est investi des pouvoirs les plus étendus pour administrer l’association, dans les limites de son objet et sous réserve des pouvoirs de l’assemblée générale. Il autorise le(s) président(s) à agir en justice. Il désigne le trésorier et les éventuels vice-présidents de l’association. Il prend notamment toutes décisions relatives à l’emploi des fonds, à la prise à bail des locaux nécessaires à la réalisation de l’objet de l’association, à la gestion du personnel. Le Bureau définit les principales orientations de l’association. Il arrête le budget et les comptes annuels de l’association.

                     2.

                     Les membres du Bureau sous la direction du président et du Trésorier veillent à la transparence de toutes activités menées par l’association, en particulier en ce qui concerne la tenue des livres de compte, les comptes et les dons, le respect de la vie privée et la protection des données à caractère personnel.

            Article 11

            Président(s)

                     1.

                     Un président ou deux co-présidents est (sont) élu(s) à la majorité des membres de l’association avec droit de vote, pour une période de deux ans renouvelable. Il(s) dirige(nt) et représente(nt) de plein droit l’association, notamment dans tous les actes de représentation administrative, financière et juridique. Il(s) peut (peuvent) déléguer l’exercice de ces responsabilités.

                     2.

                     Tous les actes juridiques passés au nom de l’association, ne relevant pas de la gestion journalière comme décrite dans l’article 15.1 ou d’une délégation spéciale de pouvoirs, doivent être signés par le président

            Article 12

            Trésorier

         Le trésorier est nommé par le Bureau pour une période de deux ans. Il est chargé des aspects financiers de la vie de l’association. Il veille en particulier à la régularité de la gestion de l’association au regard de la réglementation nationale et des obligations que l’association pourrait souscrire auprès des pouvoirs publics nationaux et européens.
         Il veuille au respect des règles décrites dans l’article 15.

            Article 13

            Assemblées générales

         Elles réunissent tous les membres de l’association à jour du paiement de leurs cotisations à la date de la réunion. Chaque membre peut se faire représenter par un autre membre de l’association muni d’un pouvoir spécial.
         Le nombre de pouvoirs dont peut disposer chaque membre de l’assemblée est illimité. Chaque membre de l’association dispose d’une voix et des voix des membres qu’il représente. Les assemblées sont convoquées à l’initiative du président.
         La convocation est effectuée par lettre simple ou par courrier électronique contenant l’ordre du jour arrêté par le président et adressé à chaque membre de l’association quinze jours à l’avance. L’assemblée ne peut délibérer que sur les questions inscrites à l’ordre du jour. Il est établi une feuille de présence émargée par les membres de l’assemblée en entrant en séance et certifiée par le président et le secrétaire de l’assemblée.
         L’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés. Les procès-verbaux sont retranscrits, sans blanc ni rature, dans l’ordre chronologique sur le registre des délibérations de l’association.
         Quorum: l’assemblée délibère valablement quel que soit le nombre de ses membres présents ou représentés.
         Sauf dispositions contraires dans les présents statuts l’Assemblée générale prend les décisions a' la majorité absolue des présents ou représentés.

            Article 14

            Secretariat et gestion journalière

         Le Secretariat est en charge de la gestion journalière de l’association, y compris la représentation de l’association, dans les limites de la gestion journalière.
         Cette gestion journalière inclut, entre autres:

                     —

                     La gestion du secrétariat et la mise en œuvre des décisions prises par le Bureau et Assemblées générales;

                     —

                     La coordination entre les membres individuels, les secrétariats généraux des fondations membres et le secrétariat général du parti politique européen auquel elle est affiliée;

                     —

                     La préparation, en accord avec le président, des ordres du jour des réunions des organes, la supervision de la convocation des réunions, leur préparation et la rédaction des procès-verbaux;

                     —

                     La vérification des documents relatifs a' toutes les demandes d’activité qui engage l’association financièrement et politiquement

                     —

                     Il est en lien direct avec l’exécutif: président et trésorier

            Article 15

            Comptes annuelles

         L’exercice social commence le 1er janvier et se termine le 31 décembre de chaque année.
         Au plus tard dans les cinq mois qui suivent la fin de l’exercice, le Secretariat présente au Bureau pour l’acceptation les états financiers annuels et les notes d’accompagnement, qui couvrent les recettes et les dépenses, ainsi que l’actif et le passif de début et de fin d’exercice, conformément au droit applicable.
         Les documents acceptés par le Bureau sont signés par le président.
         Les états financiers et les notes d’accompagnement sont préparés par le Trésorier et vérifiés par un expert indépendant externe.

            Article 16

            Dissolution

         En cas de dissolution de l’association pour quelque cause que ce soit, décidée à la majorité absolue par l’assemblée générale après accord des membres du Bureau, l’assemblée générale désigne un ou plusieurs liquidateurs chargés des opérations de liquidation. Lors de la clôture de la liquidation, l’assemblée se prononce sur la dévolution de l’actif net.

            Article 17

            Règlement intérieur

         Le Bureau peut établir un règlement intérieur ayant pour objet de préciser et compléter les règles de fonctionnement de l’association.

            Article 18

            Modification des statuts

         Toute modification des présents statuts doit être approuvée par au moins deux tiers des membres du Bureau présents.

            Article 19

            Affiliation

         L’Association pour la Fondation pour une Europe des Nations et des Libertés est affiliée au Mouvement pour une Europe des Nations et des Libertés, parti politique européen siégeant au 3, rue de Téhéran

            Fait à Strasbourg le 5 juillet 2017.

               Gerolf ANNEMANS

                  Président

         Annexe 1
         Logo de l’association


title: Sklep Sveta (EU) 2018/343 z dne 5. marca 2018 o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo

text:
               9.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 67/1

         SKLEP SVETA (EU) 2018/343
   z dne 5. marca 2018
   o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom 2005/781/ES (1) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               V skladu s členom XII Sporazuma začne Sporazum veljati na dan, ko se pogodbenici med seboj pisno obvestita o tem, da so dokončani vsi notranji postopki, potrebni za začetek veljavnosti Sporazuma. Sporazum na začetku velja za dobo pet let, veljavnost pa se lahko sporazumno podaljša po vrednotenju v predzadnjem letu vsakega sledečega podaljšanega obdobja.

               (3)

               Svet je s Sklepom 2012/646/EU (3) odobril podaljšanje veljavnosti Sporazuma za nadaljnjih pet let.

               (4)

               Pogodbenici sta v izmenjavi pisem z dne 14. novembra 2016 in 5. januarja 2017 potrdili interes za podaljšanje veljavnosti Sporazuma za nadaljnjih pet let.

               (5)

               Podaljšanje veljavnosti Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podaljšanje veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo za nadaljnjih pet let se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije obvesti (-jo) Vlado Federativne republike Brazilije, da je Unija zaključila svoje notranje postopke, potrebne za podaljšanje veljavnosti Sporazuma v skladu s členom XII(2) Sporazuma.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 5. marca 2018

            Za Svet

            Predsednik

         N. DIMOV

      (1)  Sklep Sveta 2005/781/ES z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (UL L 295, 11.11.2005, str. 37).

      (2)  UL L 295, 11.11.2005, str. 38.

      (3)  Sklep Sveta 2012/646/EU z dne 10. oktobra 2012 o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (UL L 287, 18.10.2012, str. 4).


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2018/355 z dne 27. februarja 2018 o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/682 (BiH/26/2018)

text:
               12.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 68/12

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2018/355
   z dne 27. februarja 2018
   o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2017/682 (BiH/26/2018)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da sprejme ustrezne sklepe o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

               (2)

               PVO je 29. marca 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/682 (2), s katerim je za poveljnika sil EU imenoval generalmajorja Antona WALDNERJA.

               (3)

               Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU imenuje generalmajor Martin DORFER, ki naj bi 28. marca 2018 na tem položaju nasledil generalmajorja Antona WALDNERJA.

               (4)

               Vojaški odbor EU je to priporočilo podprl 30. januarja 2018.

               (5)

               Sklep (SZVP) 2017/682 bi bilo zato treba razveljaviti.

               (6)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo.

               (7)

               Evropski svet je na zasedanju v Københavnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice Unije, ki so tudi članice Nata ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so posledično sklenile dvostranske sporazume o varnosti z Natom –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Generalmajor Martin DORFER se z 28. marcem 2018 imenuje za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini.
   Člen 2
   Sklep (SZVP) 2017/682 se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 28. marca 2018.

      V Bruslju, 27. februarja 2018

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/682 z dne 29. marca 2017 o imenovanju poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2016/332 (BiH/25/2017) (UL L 98, 11.4.2017, str. 20).