title: Sklep Komisije (EU) 2019/1712 z dne 20. julija 2018 o javnem posojilu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN), ki ga je Slovaška odobrila podjetju Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) (notificirano pod dokumentarno številko (2019) 4723) (Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno) (Besedilo velja za EGP)

text:
                  11.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 260/56

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/1712
         z dne 20. julija 2018
         o javnem posojilu SA.29198 - (2010/C) (ex 2009/NN), ki ga je Slovaška odobrila podjetju Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)
         (notificirano pod dokumentarno številko (2019) 4723)
         (Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)
         (Besedilo velja za EGP)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
         po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   POSTOPEK

                     (1)

                     Z dopisom z dne 24. februarja 2010 je Komisija obvestila Slovaško o svoji odločitvi, da glede javnega posojila podjetju Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s., začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka).

                     (2)

                     Sklep Komisije o začetku postopka je bil, kot je pojasnjeno v dopisu, sprejet na podlagi predhodne pritožbe anonimnega konkurenta z dne 21. aprila 2009 in priglasitve, ki jo je Slovaška zaradi pravne varnosti vložila dne 10. avgusta 2009.

                     (3)

                     Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe v zvezi z javnim posojilom, vendar tovrstnih pripomb ni prejela.

                     (4)

                     Slovaška je z dopisom z dne 16. junija 2010 predložila svoje pripombe k sklepu o začetku postopka.

                     (5)

                     Komisija je dne 8. novembra 2010, 22. decembra 2010, 14. junija 2011, 6. avgusta 2012 in 25. avgusta 2016 slovaškim organom poslala zahtevke za dodatne informacije. Slovaški organi so svoje odgovore posredovali dne 6. decembra 2012, 20. in 22. januarja 2011, 11. julija 2011, 17. septembra 2012 oziroma 14. oktobra 2016. Dne 20. decembra 2017 so slovaški organi predložili dodaten dopis, o katerem je potekala razprava na sestanku dne 23. januarja 2018.

               2.   PODROBEN OPIS UKREPA

         2.1   Prejemnik (dejavnosti, lastništvo, tržni delež itd.)

                     (6)

                     Podjetje Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (v nadaljnjem besedilu: ZSSK Cargo), je bilo ustanovljeno leta 2005, potem ko je bil prvotni upravljavec železnic Železničná spoločnosť, a.s., razdeljen v tri ločena železniška podjetja: Železnice Slovenskej republiky – upravitelj infrastrukture, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – potniški promet in ZSSK Cargo – tovorni promet. Slovaška vlada je bila in je še vedno ustanovitelj in 100-odstotni delničar podjetja ZSSK Cargo. Ministrstvo za promet, pošto in telekomunikacije slovaške vlade izvaja vladne pravice delničarja.

               2.2   Opis posojila podjetju ZSSK Cargo

                     (7)

                     Posojilo v višini 165 969 594,37 EUR, ki je predmet tega postopka, je bilo odobreno z vladnim odlokom št. 173 z dne 4. marca 2009 in izplačano podjetju ZSSK Cargo dne 6. aprila 2009 na podlagi pogodbe, sklenjene dne 31. marca 2009 med ministrstvom za promet, pošto in telekomunikacije ter podjetjem ZSSK Cargo (2). Posojilo je bilo odobreno za desetletno obdobje z dveletnim obdobjem odloga pred prvim plačilom obroka za vračilo glavnice.

                     (8)

                     Posojilo je bilo nezavarovano. Namenjeno je bilo financiranju plač in drugih stroškov osebja, stroškov za uporabo železniške infrastrukture ter finančnih stroškov v okviru znatnega padca prihodkov iz poslovanja ter tekočih in načrtovanih ukrepov prestrukturiranja, ki so podrobneje opisani v nadaljevanju. Dejansko je bilo posojilo odobreno po poročilu, pripravljenem februarja 2009, o gospodarskem položaju podjetja in železnic Slovaške republike (Železnice Slovenskej republiky) z opisom finančnih težav podjetja ZSSK Cargo, ki je bilo kot referenčni dokument priloženo vladnemu odloku št. 173 z dne 4. marca 2009.

                     (9)

                     Spremenljiva obrestna mera za posojilo je temeljila na 6-mesečni referenčni obrestni meri Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR), povišani za 3,2-odstotni letni pribitek. Dne 6. aprila 2009 je dogovorjena letna obrestna mera znašala 4,844 % (1,644 % (6-mesečna obrestna mera EURIBOR) + 3,2 % (pribitek)). Po navedbah slovaških organov je bila ta obrestna mera določena na podlagi mnenja slovaške agencije za upravljanje dolga in likvidnosti ARDAL (3).

                     (10)

                     Slovaški organi so v letih 2011 in 2012 večkrat za skupno 18 mesecev podaljšali začetno dveletno obdobje odloga za odplačilo glavnice posojila, ob upoštevanju nespremenjenega finančnega položaja podjetja ZSSK Cargo in ob priznavanju njegovih tekočih prizadevanj za prestrukturiranje. Čeprav je prvotno obdobje odplačila trajalo do leta 2019, je podjetje ZSSK Cargo do novembra 2015 vnaprej odplačalo celotno posojilo z vsemi upoštevnimi obrestmi.

               2.3   Poslovna in finančna uspešnost podjetja ZSSK Cargo

                     (11)

                     Zagotavljanje storitev železniškega tovornega prometa je bilo na Slovaškem leta 2007 odprto za konkurenco, skladno z Direktivo Sveta 91/440/EGS (4), s katero je bil od 1. januarja 2006 liberaliziran mednarodni železniški tovorni promet, od 1. januarja 2007 pa tudi vse druge storitve železniškega tovornega prometa.

                     (12)

                     Podjetje ZSSK Cargo je zagotavljalo in še vedno zagotavlja železniški tovorni promet v samostojni obliki ali v kombinaciji s storitvami cestnega prometa ter najem, vzdrževanje in popravilo tirnih vozil. Do leta 2010 je na Slovaškem delovalo 15 podjetij za tovorni promet. Podjetje ZSSK Cargo je leta 2008 opravilo prevoz 44,5 ton blaga, kar je predstavljalo 93,7 % tržnega deleža na slovaškem trgu železniškega tovornega prometa. V prvi polovici leta 2009 je podjetje ZSSK Cargo opravilo prevoz 15,3 milijona ton, kar predstavlja 93-odstotni delež slovaškega trga železniškega tovornega prometa.

                     (13)

                     Podjetje ZSSK Cargo je po ustanovitvi leta 2005 v prvih treh letih (5) zabeležilo izgubo. V letih 2005 in 2006 je podjetje ZSSK Cargo zabeležilo neto izgubo v višini 428 milijonov SKK (11,3 milijona EUR) (6) oziroma 855 milijonov SKK (24,8 milijona EUR) (7). V letu 2007 je podjetju ZSSK Cargo uspelo zmanjšati svojo neto izgubo na 154 milijonov SKK (4,5 milijona EUR). V letu 2008 je podjetje ZSSK Cargo zabeležilo neto dobiček v višini 83 milijonov SKK (2,4 milijona EUR), ki je bil zlasti dosežen z znižanjem stroškov poslovanja za več kot 600 milijonov SKK (17,4 milijona EUR).

               2.4   Finančni položaj podjetja ZSSK Cargo ob odobritvi posojila

                     (14)

                     Glede na informacije, ki so jih zagotovili slovaški organi, se je EBIDTA (dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo) podjetja ZSSK Cargo v letu 2008 povečal za 6 % v primerjavi z letom 2007, ko je dosegel 59,8 milijona EUR. V letih 2007 in 2008 so ključni finančni kazalci (prihodki, lastniški kapital, celotna zadolženost) ostali stabilni ali pa so se nekoliko izboljšali. Razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom se je na primer leta 2008 zmanjšalo za 6 % na 43,9 %. Finančni podatki podjetja ZSSK Cargo iz marca 2009, ki so se uporabili za bonitetno oceno S&P, omogočajo sklep, da podjetje ZSSK Cargo ni bilo v težavah (bonitetna ocena C) in je ostalo v naložbenem razredu (bonitetna ocena BB).

                     (15)

                     Vendar je v letnem poročilu podjetja ZSSK Cargo za leto 2008 navedeno, da se je v zadnjem četrtletju leta 2008 učinek gospodarske krize v celoti pokazal v zmanjšanem povpraševanju po prevozu, zaradi česar se je posledično poslabšala uspešnost podjetja ZSSK Cargo. Prihodki od prevoza blaga so v tem obdobju znatno upadli za več kot 30 %. Posledično se je finančno stanje podjetja ZSSK Cargo konec leta 2008 in pozneje poslabšalo. Prihodki podjetja so se v prvi polovici leta 2009 zmanjšali za 38 % v primerjavi z istim obdobjem leta 2008. Podobno so se rezultati podjetja zmanjšali z neto dobička v višini 22 milijonov EUR v prvi polovici leta 2008 na neto izgubo v višini 47 milijonov EUR v prvi polovici leta 2009.

                     (16)

                     V zvezi s tem so bila v poročilu o gospodarskem položaju podjetja in železnic Slovaške republike iz februarja 2009 opisana prizadevanja za prestrukturiranje, ki jih je podjetje ZSSK Cargo izvajalo že v obdobju 2006–2008. V poročilu je zabeležena potreba po posojilu, hkrati pa so vanj vključeni naslednji dodatni ukrepi, ki so se zdeli potrebni za izboljšanje finančnega položaja podjetja ZSSK Cargo: (i) dodatni ukrepi za znižanje stroškov, (ii) začasna odpuščanja zaposlenih ter (iii) dolgoročna optimizacija števila zaposlenih in nadaljnje prestrukturiranje poslovanja podjetja ZSSK Cargo. Zmanjšanje števila zaposlenih za več kot 10 % in drugi ukrepi za prestrukturiranje stroškov so privedli do znižanja stroškov poslovanja za 600 milijonov SKK (17,4 milijona EUR) v letu 2007. Z ukrepi prestrukturiranja je bilo doseženo znatno zmanjšanje izgube v letu 2007 ter pozitiven rezultat v letu 2008, kljub prvim negativnim učinkom krize ob koncu leta. Na podlagi teh dejstev se v poročilu ugotavlja, da je bilo podjetje ZSSK Cargo na poti do dolgoročne konkurenčnosti in donosnosti ter da je bil glavni vzrok za pričakovano finančno izgubo v letu 2009 drastičen, vendar začasen upad obsega prometa zaradi krize, ki se je začela v predhodnem letu.

                     (17)

                     Nato je glede letne uspešnosti (preglednica spodaj) čisti dobiček v letu 2010 ostal močno negativen. Vendar je podjetju že v letu 2011 uspelo bistveno zmanjšati izgubo s poznejšimi zmanjšanimi prihodki. V naslednjih letih se je število osebja do leta 2016 zmanjšalo za 44 %. Do leta 2013 je podjetje ZSSK Cargo okrevalo in, kot prikazuje preglednica, zdaj beleži skromen dobiček.

                        Izbrani finančni podatki podjetja ZSSK Cargo v obdobju 2008–2016

                                 (v milijonih EUR)

                                 2008

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 2012

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Prihodki

                                 458

                                 340

                                 378

                                 371

                                 315

                                 369

                                 296

                                 284

                                 278

                                    Dobiček

                                 2,7

                                 – 126,6

                                 – 122,6

                                 –0,3

                                 –23,9

                                 +0,3

                                 –5,5

                                 +0,8

                                 +0,1

                                    Število zaposlenih

                                 10 448

                                 9 826

                                 9 546

                                 8 054

                                 6 822

                                 6 331

                                 6 103

                                 6 027

                                 5 794

                                    Vir: Letna poročila podjetja ZSSK Cargo, ki jih je zagotovila Slovaška republika, (od leta 2011) na voljo tudi na spletnem naslovu https://www.zscargo.sk/en/media/annual-reports.

               2.5   Kotacije posojil iz drugih bank in pogoji drugih posojil s podobno tedanjo bonitetno oceno

                     (18)

                     Preden je bilo marca 2009 odobreno posojilo, so tri poslovne banke okvirno ponudile podjetju ZSSK Cargo posojilo z istim zneskom (166 milijonov EUR) in obdobjem odplačila (10 let) s 6-mesečno obrestno mero EURIBOR plus 295 bazičnih točk. ([poslovna banka 1] (8)), 285–300 bazičnih točk glede na zapadlost ([poslovna banka 2]) oziroma 425 bazičnih točk ([poslovna banka 3]), brez posebnega zavarovanja.

                     (19)

                     Na dan odobritve posojila, tj. 31. marca 2009, je približno 32 podjetij s podobno kreditno sposobnostjo (bonitetna ocena BB) kot podjetje ZSSK Cargo sklenilo pogodbe o kreditnih zamenjavah z desetletnim obdobjem zapadlosti na finančnih trgih. Večina teh pogodb je imela stopnje razmika med 305 in 916 bazičnih točk (9).

               2.6   Razlogi za začetek postopka

                     (20)

                     Komisija se je odločila začeti postopek, saj ni mogla izključiti, da je pri javnem posojilu za podjetje ZSSK Cargo šlo za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija je menila, da bi bilo mogoče posojilo odobriti pod ugodnejšimi pogoji od obrestnih mer, določenih v sporočilu o referenčnih obrestnih merah (10), ki je bilo sprejeto malo pred sklepom o začetku postopka. Hkrati je Komisija izrazila pomisleke glede združljivosti posojila z notranjim trgom, zlasti glede naslednjih točk.

                     (21)

                     Kar zadeva vprašanje, ali je bilo posojilo skladno s tržnimi pogoji, je bil v sklepu o začetku postopka izražen dvom glede utemeljitve obrestne mere na podlagi 6-mesečne obrestne mere EURIBOR namesto enoletne obrestne mere IBOR, določene v sporočilu o referenčnih obrestnih merah, ter dveletnega obdobja odloga in njegovega učinka na obrestno mero. Zdi se, da pri zaračunani obrestni marži (320 bazičnih točk) ni bil upoštevan vse slabši finančni položaj podjetja ZSSK Cargo: ker podjetje ni imelo zgodovine posojil ali razpoložljive bonitetne ocene in je bilo v finančnih težavah, bi moral pribitek za posojilo z visokim zavarovanjem skladno s sporočilom o referenčnih obrestnih merah znašati vsaj 400 bazičnih točk, če pa je raven zavarovanja nizka, bi moral ta pribitek znašati 1 000 bazičnih točk.

                     (22)

                     Sklep o začetku postopka je hkrati vzbudil pomisleke, ali bi bilo mogoče posojilo, če je predstavljalo državno pomoč, razglasiti za združljivo z notranjim trgom na podlagi členov 107(3)(b) ali (c) PDEU glede na pravila, določena v začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (11), Smernicah Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (12) ali Smernicah Skupnosti o državnih pomočeh za prevoznike v železniškem prometu (13).

               3.   PRIPOMBE SLOVAŠKE

                     (23)

                     Slovaški organi trdijo, da je posojilo pod tržnimi pogoji odobrila država kot preudaren delničar in zato ne vsebuje elementov državne pomoči.

                     (24)

                     Prvič, slovaški organi trdijo, da bi v istih okoliščinah kateri koli razumen delničar podjetju odobril posojilo. Po trditvah slovaških organov je mogoče pričakovati, da bi delničar odobril posojilo pod tržnimi pogoji z obrestno mero na spodnji meji, ki jo banke ponujajo za posojila s podobnimi parametri. Ni v interesu delničarja, da odobri posojilo za poslovanje svojega lastnega podjetja po previsokih obrestih, saj bi s tem nesorazmerno obremenil podjetje, kar bi lahko sčasoma onemogočilo uresničitev namena posojila, ki je običajno premostitev začasnih gospodarskih težav ali nadaljnji razvoj poslovanja podjetja. Dejansko delničar predvsem želi, da podjetje v naslednjih obdobjih ustvari dobiček, zato ni njegov interes, da zasluži obresti na posojilo, ki je bilo njegovemu lastnemu podjetju odobreno pod normalnimi tržnimi pogoji, temveč da podpre poslovanje podjetja, da bi se tako ustvaril dobiček, s katerim se lahko nato izplačajo dividende.

                     (25)

                     Drugič, slovaški organi trdijo, da bi podjetje ZSSK Cargo po finančnih projekcijah podjetja, ki so bile na voljo v času odobritve posojila, imelo dovolj prostega denarnega toka za odplačilo posojila v desetletnem obdobju. Dejansko je Slovaška republika pri odločanju o zagotovitvi posojila skrbno preučila njegov znesek ter pogoje zagotovitve posojila podjetju ZSSK Cargo glede na trenutni razvoj na trgu in v gospodarstvu, ob hkratnem upoštevanju predpostavk o prihodnjih pričakovanjih. V tem okviru je imela Slovaška republika na voljo poročila o kriznem upravljanju podjetja ZSSK Cargo, v katerih je podjetje ZSSK Cargo podrobno opisalo varčevalne ukrepe, ki so predstavljali osnovni predpogoj za nadaljnje delovanje podjetja, da to ne bi zašlo v težave, ter predpogoj za ustvarjenje priložnosti za odplačilo posojila. Ko je Slovaška republika zagotovila posojilo, je izhajala iz predpostavke, da bo po odpravi negativnih učinkov gospodarske krize gospodarstvo doseglo ponoven zagon, ki bo hkrati pozitivno vplival na sektor železniškega tovornega prometa, kar bi se kazalo v povečanem obsegu blaga, ki se prevaža. Slovaška republika poudarja, da so se ta pričakovanja nato uresničila ter da je podjetje ZSSK Cargo v naslednjih obdobjih zabeležilo povečanje števila prevozov in je ponovno začelo dosegati dobre gospodarske rezultate, hkrati pa mu je v letu 2015 uspelo odplačati celotno posojilo skupaj z obrestmi, kar je pred rokom, določenim v pogodbi o posojilu.

                     (26)

                     Slovaški organi so hkrati poudarili dejstvo, da je podjetju ZSSK Cargo v letu 2008 uspelo zmanjšati svojo zadolženost, saj se je razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom zmanjšalo za skoraj 6 odstotnih točk na 43,9 %. Trdijo tudi, da podjetje ZSSK Cargo ni bilo v težavah ter da je agencija za upravljanje dolga in likvidnosti (ARDAL) izračunala obrestno mero, ki je bila skladna s sporočilom o referenčnih obrestnih merah.

                     (27)

                     Tretjič, slovaški organi so zatrjevali, da so o pogojih posojila odločili na podlagi ponudb treh poslovnih bank, ki so bile pozvane k predložitvi ponudb za odobritev posojila v istem znesku, ter drugih posojil, ki jih je podjetje ZSSK Cargo prejelo v preteklosti.

                     (28)

                     Uporaba 6-mesečne obrestne mere EURIBOR je temeljila na dejstvu, da bi jo uporabile tudi poslovne banke, ki zagotavljajo posojila na trgu. Slovaška republika je bila zato zainteresirana za odobritev posojila po obrestni meri, podobni tisti, po kateri bi si lahko podjetje ZSSK Cargo tedaj izposojalo na trgu, ob upoštevanju najugodnejših pogojev, ki bi jih bilo mogoče dobiti na trgu. Ker so bile torej zasebne banke podjetju ZSSK Cargo pripravljene zagotoviti posojilo pod podobnimi pogoji in ker je ena od bank podjetje ZSSK Cargo opisala kot zanesljivo in pošteno stranko med svojimi pomembnimi strankami, so slovaški organi zatrjevali, da so ravnali kot zasebni subjekt in da zato posojilo ne predstavlja finančne ugodnosti ter tako podjetju ZSSK Cargo ni omogočilo ugodnejšega konkurenčnega položaja v primerjavi z drugimi konkurenti.

                     (29)

                     Četrtič, kar zadeva domnevno nedokazano bonitetno oceno podjetja ZSSK Cargo, so slovaški organi zatrjevali, da podjetje ZSSK Cargo v času odobritve posojila ni bilo podjetje brez zgodovine posojil ali bonitetne ocene. Podjetje ZSSK Cargo je v času zagotovitve izterljive finančne pomoči imelo razmeroma dobro zgodovino posojil, banke pa so ga štele za zanesljivo stranko. To se je kazalo tudi v ponudbah poslovnih bank, predloženih Komisiji. Te ponudbe jasno kažejo, da so bile banke podjetju ZSSK Cargo pripravljene zagotoviti posojilo pod podobnimi pogoji kot Slovaška republika, glede zgodovine posojil in zanesljivosti podjetja ZSSK Cargo pa nobena banka tega podjetja ni pozvala, naj zagotovi zavarovanje, niti tega zavarovanja ni določila kot pogoj za odobritev posojila. Zato tudi v primeru podjetja ZSSK Cargo banke ne bi zahtevale uradne bonitetne ocene za odobritev posojila na običajnem trgu, hkrati pa so lahko banke same podjetju ZSSK Cargo določile bonitetno oceno.

                     (30)

                     Nazadnje slovaški organi trdijo, da četudi banke predstavijo resnične ponudbe, ni razloga za uporabo alternativnih (referenčnih) metod, da se ugotovi, ali je bilo posojilo odobreno pod tržnimi pogoji, uporaba sporočila o referenčnih obrestnih merah pa hkrati kaže, da so bili pogoji posojila skladni z referenčnimi obrestnimi merami:

                                 (a)

                                 6-mesečna obrestna mera EURIBOR je tedaj znašala 1,67 %, kar skupaj z uporabljenim pribitkom (3,2 %) predstavlja 4,87-odstotno obrestno mero;

                                 (b)

                                 3,2-odstotni pribitek ustreza pribitku, ki bi ga uporabile poslovne banke (povprečni pribitek glede na okvirne ponudbe poslovnih bank znaša 3,35 %).

                     (31)

                     ZSSK Cargo ni bilo podjetje z visoko ali dobro bonitetno oceno in ni ponudilo nobenega zavarovanja (v takem primeru bi zadostoval pribitek 100 bazičnih točk (1 %)), vendar ni mogoče trditi, da je bilo podjetje brez zgodovine posojil oziroma z bonitetno oceno, ki bi zahtevala pribitek vsaj 400 bazičnih točk. Ker bi podjetje ZSSK Cargo tedaj lahko bilo ocenjeno kot podjetje z boljšo bonitetno oceno od dobre in z nizkim zavarovanjem, vendar z zgodovino posojil, ki kaže na njegovo sposobnost za pokritje obveznosti, je bilo po trditvah slovaških organov razumno določiti pribitek v skladu z metodologijo, določeno v sporočilu o referenčnih obrestnih merah, ki ima razpon od 100 do 220 bazičnih točk, kar ustreza metodi, ki jo je v tem primeru uporabila Slovaška republika, čeprav se je kot osnova za izračun uporabila 6-mesečna obrestna mera EURIBOR.

                     (32)

                     V tem pogledu so banke tedaj določile obrestne mere z uporabo 6-mesečne obrestne mere EURIBOR s približno 3-odstotnim pribitkom, tj. z obrestnimi merami, ki so bile podobne pogojem posojila. Obrestna mera je bila določena na podlagi ocene tržnih pogojev, vključno z okvirnimi ponudbami, ki so jih predložile poslovne banke in torej izražajo tržne pogoje, ter na podlagi primerjave z obrestnimi merami, po katerih si je izposojala država (1,5 % letno), k čemur je bila ob upoštevanju posojilnega tveganja podjetja ZSSK Cargo dodana posojilna marža 1,7 % letno, kar skupaj določa 3,2-odstotni letni pribitek. Zato je bila obrestna mera določena v skladu s tedanjimi tržnimi pogoji, in sicer 6-mesečno obrestno mero EURIBOR + 3,2-odstotnim letnim pribitkom.

                     (33)

                     Slovaška republika torej trdi, da je ravnala v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in da zato posojilo ni predstavljalo nobene prednosti za podjetje ZSSK Cargo.

               4.   OCENA – OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

                     (34)

                     Skladno s členom 107(1) PDEU je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

                     (35)

                     Da bi bil ukrep opredeljen kot pomoč v smislu navedene določbe, morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep je mogoče pripisati državi in se financira iz državnih sredstev; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) navedena prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vplivati na trgovino med državami članicami. Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna, zato je v tem primeru ustrezno oceno omejiti na vprašanje, ali je posojilo predstavljalo (selektivno) prednost za podjetje ZSSK Cargo.

               4.1   Pravni okvir za oceno obstoja gospodarske prednosti pred tržnimi pogoji

                     (36)

                     Sodišče je menilo, da je uporaba preskusa zasebnega vlagatelja, ki omogoča oceno, ali je določenemu (javnemu) podjetju zagotovljena neupravičena gospodarska prednost, odvisna od tega, ali država ravna kot delničar ali javni organ. Država članica mora nedvoumno dokazati, da je ravnala kot vlagatelj, ki želi donosno naložbo, ter to trditev podpreti z objektivnimi in preverljivimi elementi. Ti elementi morajo biti sočasni s sklepom o odobritvi ukrepa in dokazovati, da je bil sklep utemeljen na ekonomskih ocenah, podobnih tistim, ki bi jih tržni vlagatelj izvedel za določitev donosnosti naložbe (14). Obstoj in obseg pomoči je treba oceniti ob upoštevanju okoliščin v času odobritve posojila (15).

                     (37)

                     Ni nujno, da tržni vlagatelj, čigar ravnanje je treba primerjati s posredovanjem javnega vlagatelja, ravna kot običajni vlagatelj, ki vlaga kapital z namenom, da bi si v razmeroma kratkem času zagotovil donos. Vendar mora ravnanje ustrezati vsaj ravnanju zasebnega holdinga ali skupine zasebnih podjetij, ki sledijo strukturni politiki – splošni ali sektorski – in jih vodijo perspektive dolgoročne donosnosti (16).

                     (38)

                     Slovaška republika trenutno trdi, da je ob odobritvi posojila ravnala kot preudaren delničar in je zagotovila dokaze, ki so ji bili na voljo in jih je upoštevala pred odobritvijo posojila (glej oddelek 3). Iz tega sledi, da mora Komisija na podlagi navedenih zakonov preveriti obstoj selektivne gospodarske prednosti. Zlasti če bi lahko v podobnih okoliščinah ter na podlagi razpoložljivih in preučenih informacij tržni vlagatelj v okoliščinah, ki čim bolj ustrezajo tistim pri Slovaški republiki – prek njenega pristojnega ministrstva za promet, pošto in telekomunikacije – zagotovil financiranje podjetju ZSSK Cargo v obliki dolgoročnega posojila pod pogoji, pod katerimi je bilo posojilo odobreno (17).

                     (39)

                     Pri tem preverjanju je treba oceniti, ali je bila s pogoji posojila, ki jih je Slovaška republika zagotovila v korist podjetja ZSSK Cargo, slednjemu podeljena selektivna gospodarska prednost, kar pomeni pod pogoji, ki jih podjetje ZSSK Cargo ne bi moglo pridobiti na trgu. V ta namen mora Komisija upoštevati zlasti finančni položaj podjetja ZSSK Cargo ter predvidljivi razvoj v času odobritve posojila, položaj Slovaške republike kot delničarja in pogoje, pod katerimi se zagotovi posojilo.

                     (40)

                     Preskusiti je torej treba, ali bi udeleženec na trgu v položaju Slovaške republike marca 2009 odobril posojilo pod istimi pogoji. Ustrezni izvajalec za oceno ni poslovna banka, ki je imela v preteklosti malo kreditnih razmerij z odobritvami komercialnih posojil ali pa jih sploh ni imela, temveč tržni vlagatelj, ki je edini delničar podjetja ZSSK Cargo in posojilo odobri z namenom, da bi svoji odvisni družbi omogočil pokritje stroškov poslovanja po hudem in nepričakovanem upadu njene dejavnosti in prihodkov.

                     (41)

                     Pri tem preverjanju dejstvo, da je podjetje ZSSK Cargo že leta 2015, tj. štiri leta pred prvotnim rokom, v celoti odplačalo posojilo in nato zabeležilo dobiček v poslovanju, samo po sebi ne omogoča sklepa, da bi tržni posojilodajalec, ki deluje namesto ministrstva za promet, pošto in telekomunikacije, prav tako odobril posojilo z razumnim zagotovilom, da bo to odplačano. Zgodnje odplačilo zgolj naknadno potrjuje razumnost ocene, ki jo je javni delničar/upnik opravil na podlagi informacij, ki so bile razpoložljive in preverjene pred odobritvijo posojila, in ni odločilno za pozitiven sklep, da bi drug izvajalec prav tako odobril isto posojilo.

               4.2   Ocena posojila podjetju ZSSK Cargo

                     (42)

                     Prvič, dokazi, predloženi v postopku, kažejo, da so tri poslovne banke podjetju ZSSK Cargo okvirno ponudile posojilo z istim zneskom (166 milijonov EUR) in obdobjem odplačila (deset let) s 6-mesečno obrestno mero EURIBOR plus 295 bazičnih točk ([poslovna banka 1]), 285–300 bazičnih točk ([poslovna banka 2]) oziroma 425 bazičnih točk ([poslovna banka 3]), brez posebnega zavarovanja. Dve poslovni banki sta bili zato pripravljeni podjetju ZSSK Cargo ponuditi še nižje marže obrestnih mer od tistih, ki jih je zaračunala Slovaška republika, in sicer 320 bazičnih točk. Te okvirne ponudbe so bile znane Slovaški republiki, ki jih je preverila, da bi določila obrestno mero zadevnega posojila (glej uvodni izjavi 18 in 27). Obrestna mera za javno posojilo je bila zato določena zaradi plačila, ki je ustrezalo zasebnim tržnim posojilodajalcem, in skladno z njim.

                     (43)

                     Dejstvo, da je bilo glede posojila določeno dveletno obdobje odloga za odplačilo glavnice posojila, ki je bilo pozneje podaljšano še za 18 mesecev, najverjetneje ni bistveno vplivalo na oceno pogojev posojila. Ker so bile obresti na neporavnani znesek plačane vsakih 6 mesecev od začetka obdobja posojila, so višja plačila obresti izravnala koristi odloženega odplačevanja glavnice.

                     (44)

                     Poleg tega okvirne ponudbe tudi kažejo, da je bila uporaba 6-mesečne obrestne mere EURIBOR standardna praksa zasebnih bank in zato skladna s tržnimi pogoji. Vse te banke so podjetje ZSSK Cargo poznale na podlagi posojil, zagotovljenih v preteklih letih, [poslovna banka 1] pa je v svoji ponudbi celo izrecno opisala podjetje ZSSK Cargo kot zanesljivega in zaupanja vrednega partnerja. Poleg teh dveh ponudb je imelo podjetje ZSSK Cargo zgodovino posojil pri teh treh ter drugih poslovnih bankah, za razliko od predhodnega stališča v sklepu o začetku postopka.

                     (45)

                     Nazadnje, primerjava obrestne marže 320 bazičnih točk za posojilo z obrestnimi merami kreditnih zamenjav v času odobritve posojila, kot je opisano v uvodni izjavi 19, prav tako kaže, da je mogoče za obrestno maržo šteti, da spada med dejanske tržne obrestne mere za podjetja z isto bonitetno oceno, kot jo je marca 2009 imelo podjetje ZSSK Cargo. Povedano drugače, primerjava s kreditnimi zamenjavami ne potrjuje pomislekov, izraženih v sklepu o začetku postopka. Iz tega sledi sklep, da za dejansko zaračunano obrestno mero ni dokazano, da bi podjetju ZSSK Cargo zagotovila neupravičeno prednost pred tržnimi pogoji.

                     (46)

                     Zato vsi razpoložljivi dokazi kažejo, da je podjetje ZSSK Cargo najverjetneje tudi od zasebnih poslovnih posojilodajalcev pridobilo financiranje pod podobnimi pogoji, kar odpravlja dvome, izražene v sklepu o začetku postopka. Še bolj zato, ker za razliko od države taki udeleženci na trgu kot delničarji niso mogli izterjati nobenih prihodkov, ki so hipotetično izpadli od posojil pod ponujenimi pogoji in so bili pri prvem preverjanju domnevno nizki.

                     (47)

                     Drugič, podjetje ZSSK Cargo skladno z dokazi, zbranimi v postopku, v času odobritve posojila ni bilo podjetje v težavah glede na količinsko opredeljeni merili iz Smernic Skupnosti o pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 2004 (točka 10). Podjetje ZSSK Cargo namreč tedaj ni izgubilo več kot polovice svojega delniškega kapitala, od tega eno četrtino v zadnjih 12 mesecih, in ni izpolnjevalo meril za nacionalni postopek zaradi insolventnosti. Poleg tega se kljub akutnemu likvidnostnemu primanjkljaju v letu 2009 tudi ne zdi verjetno, da bi bilo mogoče za podjetje ZSSK Cargo šteti, da je bilo na podlagi količinsko neopredeljenih meril iz navedenih smernic (točka 11, npr. naraščajoči dolgovi, zniževanje vrednosti sredstev ali nična čista vrednost sredstev, presežne zmogljivosti) v težavah.

                     (48)

                     Dejansko je podjetje ZSSK Cargo v letu 2008 zabeležilo majhen dobiček, akumulirane izgube iz preteklih let (ki so na dan 31. decembra 2008 znašale 1 452 milijonov SKK (42,2 milijona EUR)) pa so bile razmeroma majhne v primerjavi s skupnim lastniškim kapitalom, ki je presegal 13 000 milijonov SKK (377,5 milijona EUR). Tudi znatna izguba, ki je bila nato zabeležena za celotno leto 2009, ni odpravila več kot polovice njegovega vpisanega osnovnega kapitala. Poleg tega je bila zadolženost podjetja ZSSK Cargo v začetku leta 2009 razmeroma skromna, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa je znašalo 0,44. Za primerjavo, v Smernicah o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah iz leta 2014 (ki se v tem primeru ne uporabljajo) razmerje za opredelitev podjetja v težavah v skladu s posebnimi pravili za pomoč podjetjem v težavah znaša 7,5, kar pomeni, da je 17-krat višje.

                     (49)

                     Bonitetna ocena podjetja ZSSK Cargo v času odobritve posojila se zdi višja od ocene CCC za podjetja v težavah, skladno s sporočilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008, na katerem je temeljil sklep o začetku postopka zaradi predhodne navedbe, da je bila dejansko zaračunana obrestna mera neupravičeno nizka. Nasprotno, razpoložljivi dokazi kažejo, da bi podjetje ZSSK Cargo prejelo oceno BB in tako imelo dostop do financiranja po nižjih stroških kot podjetja v težavah. Poleg tega je nezanemarljiva razlika 80 bazičnih točk med 320 bazičnimi točkami obrestne marže javnega posojila, ki je predmet preiskave, in 400 bazičnimi točkami približka tržne marže, določene za podjetja z bonitetno oceno BB in nizkim zavarovanjem na podlagi sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008, bistveno nižja od razlike 140 bazičnih točk med dejanskimi kotacijami obrestnih mer posojil od poslovnih bank v primerjavi s tistimi, ki jih je v postopku navedlo podjetje ZSSK Cargo.

                     (50)

                     Iz tega sledi, da v nasprotju s predhodnimi stališči iz sklepa o začetku formalnega postopka za razliko v obrestni meri javnega posojila v primerjavi s približkom tržne marže, navedenim v sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008, ni mogoče šteti, da nakazuje, da slednje ni bilo odobreno v skladu s tržnimi pogoji.

                     (51)

                     Tretjič, upoštevati je treba dejstvo, da je država imela (in še vedno ima) v lasti 100 % delnic podjetja ZSSK Cargo. Gospodarski razmisleki države glede pričakovanega dobička iz posojila niso omejeni zgolj na pričakovanih plačilih obrestnih mer, kot v primeru poslovnih bank, temveč morajo nujno upoštevati dejstvo, da bi se s posojilom izboljšala zmožnost podjetja ZSSK Cargo za doseganje prihodnjega dobička in tako povišala – ali ohranila – vrednost lastniškega deleža države. Dejansko je bil eden od izrecnih razlogov za financiranje, kot je naveden v poročilu iz leta 2009, da se podjetju ZSSK Cargo omogoči premagovanje gospodarske krize in prestrukturiranje za dosego dolgoročne dobičkonosnosti, za katero je v istem poročilu navedeno, da jo je bilo podjetje ZSSK Cargo sposobno doseči.

                     (52)

                     Zagotovitev posojila je torej bila eden od številnih medsebojno dopolnjujočih se ukrepov za zagotovitev dolgoročne rešitve finančnega položaja podjetja ZSSK Cargo, ki so prikazani v uvodni izjavi 16 in vključujejo (i) ukrepe za znižanje stroškov, (ii) začasna odpuščanja zaposlenih ter (iii) dolgoročno optimizacijo števila zaposlenih in nadaljnje prestrukturiranje poslovanja podjetja ZSSK Cargo. Tudi preudaren udeleženec na trgu bi podprl prestrukturiranje svoje popolnoma odvisne družbe, saj so obstajali realni obeti, da se bo njen položaj izboljšal. V poročilu iz februarja 2009, ki so ga slovaški organi pripravili in preverili pred odobritvijo posojila, je res navedeno, da je država skrbno preverila prihodnje obete za razvoj podjetja ZSSK Cargo, vključno z njegovo zmožnostjo za ustvarjanje denarnih tokov, ki so bili potrebni za servisiranje in odplačevanje dolga, kot bi jih preveril tudi preudaren tržni vlagatelj ali posojilodajalec. Dejansko se je javni delničar na podlagi obetov in razpoložljivih informacij odločil odobriti posojilo, ki je v celoti vračljivo, vendar z razumnim obdobjem odloga, namesto drugih alternativnih finančnih instrumentov, kot so (nevračljiv) lastniški kapital ali dolg, ki se lahko preoblikuje v lastniški kapital, ali drugo hibridno financiranje, ki bi lahko pokazalo na pričakovane težave podjetja ZSSK pri vračanju.

                     (53)

                     Enako kot so med finančno in gospodarsko krizo, ki se je začela v letu 2008, ravnali drugi zasebni delničarji, objektivni in preverljivi dokazi, ki jih je predložila Slovaška republika, kažejo, da je ministrstvo za promet, pošto in telekomunikacije z odobritvijo zadevnega posojila želelo ravnati in je dejansko ravnalo kot delničar, da bi ohranilo morebiten pomemben lastniški delež z nadaljnjim poslovanjem podjetja ZSSK Cargo v težavnem poslovnem okolju, za katerega so bili značilni strmi padci v obsegu tovora, ter je podprlo nadaljnje poslovanje podjetja, tako da mu je dovolilo prestrukturiranje, ki ga je podjetje nato tudi izvedlo.

               4.3   Sklepne ugotovitve

                     (54)

                     Pogoji javnega posojila, odobrenega podjetju ZSSK Cargo, so bili skladni s tržnimi pogoji, zato bi tako posojilo odobril tudi udeleženec v tržnem gospodarstvu. Iz tega sledi, da za zadevno posojilo ni mogoče šteti, da je dalo (selektivno) prednost podjetju ZSSK Cargo. Ker so pogoji člena 107(1) PDEU kumulativni, torej ni treba ocenjevati, ali je posojilo vključevalo državna sredstva, ali je izkrivljalo oziroma bi lahko izkrivljalo konkurenco in ali je vplivalo na trgovino med državami članicami. A fortiori ni treba ocenjevati, ali bi bilo mogoče zadevno posojilo razglasiti za nezdružljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) ali (c) PDEU –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Posojilo, ki ga je Slovaška republika odobrila podjetju Železničná Spoločnosť Cargo Slovakia, a.s., in znaša 165 969 594,37 EUR, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

            Člen 2
            Ta sklep je naslovljen na Slovaško republiko.

            V Bruslju, 20. julija 2018

                  Za Komisijo

               Margrethe VESTAGER

                  Članica Komisije

            (1)  UL C 117, 6.5.2010, str. 13.

            (2)  Pogodba temelji na aktu št. 523/2004 z dne 23. septembra 2004 o proračunskih pravilih javne uprave ter o spremembah in dopolnitvah nekaterih zakonov in akta št. 278/1993 zb. o upravljanju državne lastnine, kakor je bil spremenjen.

            (3)  Agencija ARDAL je bila ustanovljena kot proračunska organizacija, povezana z državnim proračunom prek proračunskega poglavja ministrstva za finance Slovaške republike na podlagi člena 14 akta št. 291/2002 zb. o državni zakladnici ter o spremembah in dopolnitvah nekaterih aktov na podlagi akta št. 389/2002 zb. o državnem dolgu in državnih poroštvih. Cilj in namen delovanja agencije sta „zagotoviti likvidnost in dostop do trga, da bi se potrebe države financirale pregledno, preudarno in stroškovno učinkovito ter da bi se hkrati sčasoma znižali stroški servisiranja dolga, če bodo povezana tveganja portfelja dolga ostala na sprejemljivi ravni“ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

            (4)  Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (UL L 237, 24.8.1991, str. 25).

            (5)  Letna poročila za obdobje 2005–2008 so objavljena na spletnem mestu podjetja ZSSK Cargo:
         http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/.

            (6)  Menjalni tečaj 1 EUR = 37,88 SKK, objavljen v UL C 336, 31.12.2005, str. 1.

            (7)  Menjalni tečaj 1 EUR = 34,435 SKK, objavljen v UL C 332, 30.12.2006, str. 1.

            (8)  Zaupne informacije.

            (9)  Podatkovna zbirka S&P Capital IQ Platform na spletnem naslovu https://www.capitaliq.com. Kreditna zamenjava je dogovor o finančni zamenjavi, da bo prodajalec kreditne zamenjave kupcu (običajno upniku referenčnega posojila) v primeru neplačila posojila (s strani dolžnika) poplačal nastalo škodo. Povedano drugače, prodajalec kreditne zamenjave kupca zavaruje pred tveganjem neplačila referenčnega posojila. Ta instrument je kot tak zelo pomemben, saj kaže, kakšna bi bila premija za tveganje/provizija za poroštvo, ki bi jo udeleženec na trgu zahteval za kritje tveganja neplačila posojila.

            (10)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

            (11)  UL C 83, 7.4.2009, str. 1.

            (12)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

            (13)  UL C 184, 22.7.2008, str. 13.

            (14)  Zadeva C-124/10 P, Komisija proti EDF, EU:C:2012:318, točke od 81 do 84.

            (15)  Zadeva T-318/00, Freistaat Thüringen proti Komisiji, točka 125, EU:T:2005:363.

            (16)  Zadeva C-305/89, Italijanska republika proti Komisiji, točka 20, EU:C:1991:142.

            (17)  Združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Kraljevina Španija proti Komisiji, točka 21.
         EU:C:1994:325.


title: Sklep Sveta (EU) 2019/1814 z dne 24. oktobra 2019 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije

text:
                  30.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 278/10

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1814
         z dne 24. oktobra 2019
         o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Kraljevine Španije
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga španske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. José Ignacio CENICEROS GONZÁLEZ je 18. septembra 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1571 (4) kot član zamenjal Pedra SANZA ALONSA. Begoña MARTÍNEZ ARREGUI je 1. oktobra 2015 s Sklepom Sveta (EU) 2015/1774 (5) kot nadomestna članica zamenjala Emilia DEL RÍA SANZA.

                     (2)

                     Zaradi konca mandata Joséja Ignacia CENICEROSA GONZÁLEZA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi konca mandata Begoñe MARTÍNEZ ARREGUI se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:

                        (a)

                        za članico:

                                    —

                                    Concepción ANDREU RODRÍGUEZ, Presidenta de la Comunidad Autónoma de La Rioja;

                        (b)

                        za nadomestnega člana:

                                    —

                                    Francisco Celso GONZÁLEZ GONZÁLEZ, Consejero de Hacienda de la Comunidad Autónoma de La Rioja.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 24. oktobra 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2015/1571 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju dveh španskih članov Odbora regij (UL L 245, 22.9.2015, str. 8).

            (5)  Sklep Sveta (EU) 2015/1774 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij (UL L 258, 3.10.2015, str. 10).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/1815 z dne 24. oktobra 2019 o imenovanju dveh članov in treh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Slovenije

text:
                  30.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 278/12

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1815
         z dne 24. oktobra 2019
         o imenovanju dveh članov in treh nadomestnih članov Odbora regij na predlog Republike Slovenije
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         Ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga slovenske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

                     (2)

                     Zaradi konca mandatov Petra BOSSMANA in Andreje POTOČNIK sta se sprostili mesti članov Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi konca mandatov Mojce ČEMAS STJEPANOVIČ, Tanje VINDIŠ FURMAN in Mirana SENČARJA so se sprostila tri mesta nadomestnih članov Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujejo:

                        (a)

                        za člana:

                                    —

                                    Gregor MACEDONI, župan Mestne občine Novo mesto,

                                    —

                                    Nuška GAJŠEK, županja Mestne občine Ptuj;

                        (b)

                        za nadomestne člane:

                                    —

                                    Aleksander Saša ARESNOVIČ, župan Mestne občine Maribor,

                                    —

                                    Breda ARNŠEK, podžupanja Mestne občine Celje,

                                    —

                                    Vlasta KRMELJ, županja Občine Selnica ob Dravi.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 24. oktobra 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: Sklep Sveta (EU) 2019/1816 z dne 24. oktobra 2019 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Portugalske republike

text:
                  30.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 278/13

         SKLEP SVETA (EU) 2019/1816
         z dne 24. oktobra 2019
         o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Portugalske republike
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga portugalske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA je 6. novembra 2018 s Sklepom Sveta (EU) 2018/1666 (4) kot nadomestni član zamenjal Francisca LOPESA.

                     (2)

                     Zaradi konca mandata Álvara DOS SANTOSA AMARA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

                     (3)

                     Zaradi imenovanja Hélderja Antónia GUERRE DE SOUSE SILVE za člana Odbora regij se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:

                        (a)

                        za člana:

                                    —

                                    Hélder António GUERRA DE SOUSA SILVA, Presidente da Câmara de Mafra;

                        (b)

                        za nadomestnega člana:

                                    —

                                    Carlos André Teles Paulo DE CARVALHO, Presidente da Câmara de Tabuaço.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 24. oktobra 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               A.-K. PEKONEN

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020
         (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020
         (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020
         (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2018/1666 z dne 6. novembra 2018 o imenovanju dveh članov in petih nadomestnih članov Odbora regij na predlog Portugalske republike
         (UL L 278, 8.11.2018, str. 24).


title: Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/1810, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 29 oktobra 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU

text:
                  30.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 278/1

         SKLEP EVROPSKEGA SVETA (EU) 2019/1810,
         sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom,
         z dne 29 oktobra 2019
         o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU
         EVROPSKI SVET JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 50(3) Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Euratom) v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji, ki se uporablja za Euratom na podlagi člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

                     (2)

                     Evropska unija je v skladu s členom 50 PEU v pogajanjih z Združenim kraljestvom dosegla sporazum o podrobnostih njegovega izstopa, ki upošteva okvir njegovih prihodnjih odnosov z Unijo.

                     (3)

                     Evropski svet je 25. novembra 2018 potrdil osnutek Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) ter odobril politično izjavo o vzpostavitvi okvira za prihodnje odnose med Evropsko unijo ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: politična izjava). Svet je 11. januarja 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/274 (1) o podpisu Sporazuma o izstopu (2).

                     (4)

                     V skladu s členom 50(3) PEU se Pogodbi za državo, ki izstopa, prenehata uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu, razen če Evropski svet v dogovoru z zadevno državo članico soglasno ne sklene, da se to obdobje podaljša.

                     (5)

                     S Sklepom (EU) 2019/476 (3) je Evropski svet v dogovoru z Združenim kraljestvom prvotno sklenil, da se obdobje iz člena 50(3) PEU podaljša do 12. aprila 2019. To obdobje je bilo nato s Sklepom Evropskega sveta (EU) 2019/584, sprejetim v dogovoru z Združenim kraljestvom (4), dodatno podaljšano do 31. oktobra 2019.

                     (6)

                     Po pogajanjih med pogajalci Unije in Združenega kraljestva septembra in oktobra 2019 je bil dosežen dogovor o revidiranem besedilu Protokola o Irski/Severni Irski, vključenega v Sporazum o izstopu, in o potrebnih tehničnih prilagoditvah členov 184 in 185 navedenega sporazuma, ter tudi o revidiranem besedilu politične izjave. Evropski svet je 17. oktobra 2019 potrdil spremenjeni Sporazum o izstopu in odobril revidirano besedilo politične izjave. Svet je 21. oktobra 2019 sprejel Sklep (EU) 2019/1750 o spremembi Sklepa (EU) 2019/274 (5) o podpisu Sporazuma o izstopu.

                     (7)

                     Združeno kraljestvo je 19. oktobra 2019 predložilo prošnjo za podaljšanje obdobja, določenega v členu 50(3) PEU do 31. januarja 2020. V prošnji je navedeno, da če bi strani ratifikacijo Sporazuma o izstopu lahko dosegle pred 31. januarjem 2020, vlada predlaga, da bi se to obdobje predčasno zaključilo.

                     (8)

                     Vlada Združenega kraljestva je uvedla potrebno zakonodajo za namene ratifikacije Sporazuma o izstopu. Svet Evropske unije je 21. oktobra 2019 odobril osnutek Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o izstopu in ga posredoval v odobritev Evropskemu parlamentu. Unija in Združeno kraljestvo še nista zaključila potrebnih notranjih postopkov za ratifikacijo Sporazuma o izstopu. V Združenem kraljestvu poteka razprava o tem, kako rešiti vprašanje ratifikacije, predsednik vlade Združenega kraljestva pa zagovarja izvedbo splošnih volitev.

                     (9)

                     Z namenom omogočiti zaključek ratifikacije Sporazuma o izstopu, Evropski svet odobri dodatno podaljšanje do 31. januarja 2020.

                     (10)

                     Evropski svet je opozoril, da na podlagi člena 50(3) PEU Sporazum o izstopu lahko začne veljati prej, če bi strani svoje postopke ratifikacije zaključili pred koncem obdobja iz člena 50(3) PEU. Torej bi do izstopa moralo priti prvi dan meseca po zaključku postopkov ratifikacije ali 1. februarja 2020, kar koli nastopi prej.

                     (11)

                     To nadaljnje podaljšanje ne sme ogroziti rednega delovanja Unije in njenih institucij. Poleg tega bo imelo za posledico, da bo Združeno kraljestvo ostalo država članica do novega datuma izstopa, z vsemi pravicami in obveznostmi v skladu s členom 50 PEU, vključno z obveznostjo predlagati kandidata, ki bo imenovan za člana Komisije. Opozarja se, da ima Združeno kraljestvo pravico svoje uradno obvestilo kadar koli preklicati. Evropski svet opozarja na zavezo Združenega kraljestva, da bo med obdobjem podaljšanja ukrepalo na konstruktiven in odgovoren način v skladu z dolžnostjo lojalnega sodelovanja, ter od Združenega kraljestva pričakuje, da bo to zavezo in obveznost iz Pogodb izpolnjevalo na način, ki odraža njegov položaj države članice, ki izstopa. Združeno kraljestvo bo v ta namen olajšalo izpolnjevanje nalog Unije ter se bo vzdržalo kakršnih koli ukrepov, ki bi lahko ogrozili doseganje ciljev Unije, zlasti pri sodelovanju v postopkih odločanja Unije.

                     (12)

                     Trenutni mandati članov institucij, organov, uradov in agencij Unije, ki so bili predlagani, imenovani ali izvoljeni v zvezi s članstvom Združenega kraljestva v Uniji, se bodo zaključili, takoj ko se bosta Pogodbi prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo, tj. na datum izstopa.

                     (13)

                     To podaljšanje izključuje vsakršno ponovno razpravo glede Sporazuma o izstopu. Vse enostranske zaveze, izjave ali druga dejanja s strani Združenega kraljestva bi morali biti skladni s črko in duhom Sporazuma o izstopu ter ne smejo ovirati njegovega izvajanja. Takšnega podaljšanja ni mogoče izkoristiti za začetek pogajanj o prihodnjih odnosih.

                     (14)

                     Kot je določeno v členu 50(4) PEU, Združeno kraljestvo ne sodeluje pri razpravah Evropskega sveta o tem sklepu niti pri njegovem sprejetju. Vendar se je v skladu s členom 50(3) PEU strinjalo s podaljšanjem obdobja iz navedenega člena in s tem sklepom, kot je navedeno v pismu predsednika vlade Združenega kraljestva z dne 28. oktobra 2019 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Obdobje iz člena 50(3) PEU, kot je bilo podaljšano s Sklepom Evropskega sveta (EU) 2019/584, se dodatno podaljša do 31. januarja 2020.

               2.   V skladu s členom 50(3) PEU in kot je določeno v Sporazumu o izstopu, v primeru, da obe strani navedenega sporazuma zaključita svoje postopke ratifikacije in depozitarja uradno obvestita o zaključku teh postopkov novembra 2019, decembra 2019 oziroma januarja 2020, bo Sporazum o izstopu začel veljati:

                           —

                           1. decembra 2019,

                           —

                           1. januarja 2020 oziroma

                           —

                           1. februarja 2020.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 29. oktobra 2019

                  Za Evropski svet

                  Predsednik

               D. TUSK

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2019/274 z dne 11. januarja 2019 o podpisu, v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 47 I, 19.2.2019, str. 1).

            (2)  Besedilo Sporazuma o izstopu, priloženo Sklepu (EU) 2019/274, je bilo objavljeno v UL C 66 I, 19.2.2019, str. 1.

            (3)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/476, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 22. marca 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 80I, 22.3.2019, str. 1).

            (4)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/584, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 11. aprila 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 101, 11.4.2019, str. 1).

            (5)  Sklep Sveta (EU) 2019/1750 z dne 21. oktobra 2019 o spremembi Sklepa (EU) 2019/274 o podpisu, v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 274 I, 28.10.2019, str. 1).


title: Sklep Sveta z dne 24. oktobra 2019 o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola2019/C 370/02

text:
                  31.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 370/4

         SKLEP SVETA
         z dne 24. oktobra 2019
         o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola
         (2019/C 370/02)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1) ter zlasti členov 54 in 55 Uredbe,
         v vlogi organa s pooblastili za imenovanje izvršnega direktorja in namestnikov izvršnega direktorjev Europola,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Mandat enega od sedanjih namestnikov izvršnega direktorja Europola bo potekel 31. oktobra 2019. Zato je treba imenovati novega namestnika izvršnega direktorja Europola.

                     (2)

                     Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 določa pravila za izbor, podaljšanje mandata in razrešitev izvršnega direktorja Europola in njegovih namestnikov.

                     (3)

                     V skladu s točko (a) člena 3(1) Sklepa upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 eno od mest namestnika izvršnega direktorja Europola velja za prosto od 31. januarja 2019, kar je devet mesecev pred koncem mandata enega od trenutnih namestnikov izvršnega direktorja Europola. Obvestilo o prostem delovnem mestu namestnika izvršnega direktorja Europola je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije23. januarja 2019 (2).

                     (4)

                     V skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 ožji seznam kandidatov pripravi izbirna komisija, ki jo ustanovi upravni odbor (v nadaljnjem besedilu: izbirna komisija). Izbirna komisija je 8. maja 2019 pripravila ustrezno obrazloženo poročilo.

                     (5)

                     Na podlagi poročila izbirne komisije in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 ter sklepom upravnega odbora z dne 1. maja 2017 je upravni odbor 23. maja 2019 izdal obrazloženo mnenje o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola, v katerem je Svetu predložil ožji seznam treh kandidatov, primernih za to delovno mesto.

                     (6)

                     Svet je 18. julija 2019 za novega namestnika izvršnega direktorja Europola izbral Jürgena EBNERJA in za namene četrtega pododstavka člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 o izboru obvestil pristojni odbor Evropskega parlamenta.

                     (7)

                     Izbrani kandidat je 5. septembra 2019 nastopil pred Odborom Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Svet pa je bil o mnenju, ki ga je navedeni odbor sprejel v skladu s četrtim pododstavkom člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794, obveščen z dopisom z dne 18. oktobra 2019 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Jürgen EBNER se imenuje za namestnika izvršnega direktorja Europola za obdobje od 1. novembra 2019 do 31. oktobra 2023 v razredu AD 14.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Luxembourgu, 24. oktobra 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               Aino-Kaisa PEKONEN

            (1)  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

            (2)  UL C 28 A, 23.1.2019, str. 1.


title: Sklep visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 1. oktobra 2019 o izvedbenih pravilih v zvezi z varstvom osebnih podatkov v Evropski službi za zunanje delovanje in uporabo Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta2019/C 370/05

text:
                  31.10.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 370/9

         Sklep visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko
         z dne 1. oktobra 2019
         o izvedbenih pravilih v zvezi z varstvom osebnih podatkov v Evropski službi za zunanje delovanje in uporabo Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta
         (2019/C 370/05)
         VISOKI PREDSTAVNIK UNIJE ZA ZUNANJE ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO JE –
         ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (2010/427/EU) (1) (v nadaljnjem besedilu: sklep Sveta o ESZD) ter zlasti člena 11(3) Sklepa,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) ter zlasti členov 43, 44 in 45 Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Zaradi večje odgovornosti upravljavcev podatkov, določene v Uredbi, je treba sprejeti nov izvedbeni sklep, ki bo nadomestil Sklep PROC HR(2011) 016 visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. decembra 2011 o pravilih glede varstva podatkov v ESZD.

                     (2)

                     Vloga pooblaščene osebe za varstvo podatkov in odgovornosti upravljavca podatkov v Evropski službi za zunanje delovanje morajo biti jasno določene in prilagojene zahtevam iz Uredbe –

               SKLENIL:
         ODDELEK 1

            SPLOŠNE DOLOČBE

            Člen 1
            Predmet urejanja in področje uporabe

               1.   Ta sklep v skladu s členom 45(3) Uredbe določa naloge, dolžnosti in pooblastila pooblaščene osebe za varstvo podatkov v ESZD.

               2.   Ta sklep nadalje določa notranje postopke in odgovornosti upravljavcev in obdelovalcev podatkov ter vlogo, naloge in dolžnosti koordinatorjev in korespondentov za varstvo podatkov, zlasti v skladu s členoma 26 in 29 Uredbe.

            Člen 2
            Opredelitev pojmov
            V tem sklepu in brez poseganja v opredelitve pojmov iz Uredbe:

                        (a)

                        „upravljavec podatkov“ pomeni ESZD ali njene organizacijske subjekte, vključno z delegacijami EU, ki same ali skupaj z drugimi določajo namene in načine obdelave osebnih podatkov;

                        (b)

                        „predstavnik upravljavca podatkov“ pomeni člane vodstva ESZD ali vodje njenih organizacijskih subjektov, ki nadzorujejo upravljavce podatkov iz točke (a) zgoraj in so odgovorni za obdelavo osebnih podatkov;

                        (c)

                        „pooblaščeni upravljavec“ pomeni službo ali osebje v organizacijskem subjektu upravljavca podatkov, zadolženo za upravljanje dejavnosti obdelave osebnih podatkov;

                        (d)

                        „skupni upravljavci“ pomeni dva ali več organizacijskih subjektov, ki skupaj določijo namene in načine obdelave osebnih podatkov ter vloge in odgovornosti upravljavcev, vključno z njihovimi dolžnostmi v zvezi z uveljavljanjem pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zlasti kadar ESZD nadzoruje obdelavo skupaj z drugimi institucijami, organi, agencijami ali uradi EU ali drugimi subjekti;

                        (e)

                        „pooblaščena oseba za varstvo podatkov“ pomeni člana osebja ESZD, ki ga ESZD v skladu s členom 43 Uredbe imenuje za podporo, obveščanje in svetovanje upravljavcem podatkov;

                        (f)

                        „koordinator in korespondent za varstvo podatkov“ (v nadaljnjem besedilu: KVP) pomeni člane osebja ESZD na sedežu oziroma v delegacijah EU, ki so imenovani za pomoč njihovim upravljavcem podatkov pri zadevah v zvezi z varstvom podatkov;

                        (g)

                        „obdelovalec“ pomeni subjekt znotraj ali zunaj ESZD, ki obdeluje osebne podatke v imenu upravljavca podatkov;

                        (h)

                        „obvestila o varstvu podatkov“ so obvestila, kot so izjave o varstvu osebnih podatkov, v skladu s katerimi upravljavec podatkov posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, zagotovi informacije v skladu s členoma 15 in 16 Uredbe;

                        (i)

                        „osebje ESZD“ v skladu s členom 6 sklepa Sveta o ESZD pomeni uradnike in druge uslužbence EU, ki delajo za ESZD, vključno z osebjem iz diplomatskih služb držav članic EU, napotenimi nacionalnimi strokovnjaki in pripravniki.

         ODDELEK 2

            POOBLAŠČENA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV

            Člen 3
            Imenovanje pooblaščene osebe za varstvo podatkov

               1.   Generalni sekretar ESZD v skladu s členom 43 Uredbe imenuje pooblaščeno osebo za varstvo podatkov izmed osebja ESZD in jo registrira pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu: ENVP).

               2.   Poleg zahtev iz člena 43(3) Uredbe mora pooblaščena oseba za varstvo podatkov dobro poznati službe ESZD ter njihovo strukturo, informacijske sisteme, upravna pravila in postopke. Imeti mora strokovno znanje s področja varstva podatkov ter biti sposobna trezno presojati in ohranjati nepristransko in objektivno držo v skladu s kadrovskimi predpisi.

               3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov se imenuje za mandat petih let in se lahko ponovno imenuje.

               4.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je lahko razrešena s položaja samo s privolitvijo ENVP, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njenih dolžnosti.

               5.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov je upravno povezana z generalnim sekretarjem.

               6.   Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov se objavijo na intranetu ESZD in zunanjem spletišču ESZD ter se sporočijo ENVP.

            Člen 4
            Položaj pooblaščene osebe za varstvo podatkov

               1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov deluje neodvisno in v sodelovanju z ENVP. ESZD pooblaščeni osebi za varstvo podatkov ne izdaja nobenih navodil v zvezi z opravljanjem njenih nalog.

               2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ne sme biti razrešena ali kaznovana zaradi opravljanja svojih nalog.

               3.   Pooblaščeno osebo za varstvo podatkov je treba obvestiti o vseh stikih z zunanjimi osebami v zvezi z uporabo Uredbe in tega sklepa, predvsem o vsakem sodelovanju z ENVP in člani mreže pooblaščenih oseb za varstvo podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah EU.

               4.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov stopijo v stik glede vseh vprašanj, povezanih z obdelavo njihovih osebnih podatkov ali uveljavljanjem njihovih pravic na podlagi Uredbe.

               5.   S pooblaščeno osebo za varstvo podatkov se lahko upravljavec podatkov ali njegov predstavnik, kadrovski odbor in vsak član osebja posvetujejo o vseh zadevah v zvezi z razlago ali uporabo Uredbe, ne da bi morali ukrepati po uradni poti. Nihče ne sme trpeti škode, ker je zadevo predložil pooblaščeni osebi za varstvo podatkov.

            Člen 5
            Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov
            Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

                        (a)

                        je vključena v posvetovanja o vseh vprašanjih v zvezi z varstvom osebnih podatkov;

                        (b)

                        zagotavlja smernice in proaktivno svetuje subjektom ESZD in njihovim izvajalcem, ki izvajajo dejavnosti obdelave osebnih podatkov, o tem, kako izvajati Uredbo in ta sklep, vključno s posvetovanjem o obvestilih o kršitvah varstva osebnih podatkov, ocenah učinka in potrebi po predhodnem posvetovanju z ENVP;

                        (c)

                        prek rednih stikov z upravljavci podatkov spremlja skladnost z določbami o varstvu podatkov in upravljavce podatkov podpira pri njihovih nalogah, zlasti s prispevanjem k pripravi in objavi obvestil o varstvu podatkov ter pripravi odgovorov na zahteve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki;

                        (d)

                        vzdržuje redne stike s KVP na sedežu ESZD in v delegacijah EU ter upravlja mrežo KVP v ESZD;

                        (e)

                        spodbuja splošno ozaveščenost o varstvu podatkov, organizira usposabljanja in informativne sestanke;

                        (f)

                        sodeluje s pooblaščenimi osebami za varstvo podatkov iz drugih institucij, organov, uradov in agencij EU, zlasti z izmenjavo izkušenj in najboljših praks;

                        (g)

                        vodi centralni register dejavnosti obdelave, ki jih izvaja ESZD, na podlagi evidenc, ki jih pripravijo upravljavci podatkov v skladu s členom 31 Uredbe, in poskrbi, da je register javno dostopen;

                        (h)

                        pomaga pri zagotavljanju zastopanja visokega predstavnika ali ESZD na mednarodni ravni v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi z varstvom podatkov.

            Člen 6
            Pooblastila
            Pooblaščena oseba za varstvo podatkov pri opravljanju svojih nalog:

                        (a)

                        lahko vedno dostopa do podatkov, ki jih obdelujejo subjekti ESZD in njihovi izvajalci, ter do vseh uradov, centrov za obdelavo podatkov in nosilcev podatkov;

                        (b)

                        organu za imenovanja pred vsako odločitvijo o zadevah v zvezi z uporabo določb o varstvu podatkov predloži svoje mnenje;

                        (c)

                        lahko predlaga upravne ukrepe in izda splošna priporočila za ustrezno uporabo Uredbe in tega sklepa;

                        (d)

                        lahko vodstvu ESZD, njenemu osebju in vsaki zadevni zunanji osebi poda priporočila za praktično izboljšanje varstva podatkov;

                        (e)

                        lahko preiskuje zadeve v zvezi z varstvom podatkov ter o rezultatu preiskave poroča osebi, ki je zahtevala preiskavo ali vložila pritožbo, upravljavcu podatkov in kateremu koli zadevnemu članu vodstva ESZD;

                        (f)

                        lahko razvija predloge in notranje postopke, navodila ali politike za zagotavljanje smernic upravljavcem in obdelovalcem podatkov;

                        (g)

                        lahko uporablja storitve zunanjih strokovnjakov, vključno s strokovnjaki za informacijsko tehnologijo;

                        (h)

                        lahko organ za imenovanja ESZD obvesti o primerih, ko član osebja ne izpolnjuje obveznosti iz Uredbe in tega sklepa, ter predlaga začetek upravne preiskave;

                        (i)

                        lahko izda notranje smernice o varstvu podatkov (smernice pooblaščene osebe za varstvo podatkov), ki jih je treba upoštevati pri obdelavi osebnih podatkov.

            Člen 7
            Viri

               1.   Pooblaščeni osebi za varstvo podatkov se zagotovijo ustrezno osebje in viri, potrebni za opravljanje nalog iz člena 5 tega sklepa.

               2.   Pooblaščeni osebi za varstvo podatkov pri opravljanju nalog iz člena 5 tega sklepa pomaga vse osebje ESZD, zlasti upravljavci in obdelovalci podatkov, ki zagotovijo zahtevane informacije o dejavnostih obdelave podatkov in dostop do osebnih podatkov ter pripravijo osnutke odgovorov na zahteve, ki jih pooblaščena oseba za varstvo podatkov prejme od posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki uveljavljajo pravico do dostopa, spremembe in izbrisa, vendar so povezane z dejavnostmi obdelave, za katere je odgovoren upravljavec podatkov.

               3.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima lahko namestnika ali pomočnika ter upravno osebje in administrativno podporo, kot je potrebno. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko uporabi tudi druge subjekte ESZD ali pogodbene subjekte in zunanje strokovnjake.

               4.   Namestnik ali pomočnik pooblaščene osebe za varstvo podatkov, kadar je imenovan, podpira pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pri opravljanju njenih nalog in jo lahko zastopa v primeru njene odsotnosti. Členi 4, 5 in 6 tega sklepa se uporabljajo tudi za namestnika ali pomočnika pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

               5.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima ustrezne prostore, v katerih je mogoče zagotoviti varnost in zaupnost informacij, vključno z osebnimi podatki, ter ustrezno shranjevanje in arhiviranje podatkov in dokumentov.

               6.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov ima na voljo elektronsko orodje, ki lahko (i) vodi evidenco dejavnosti obdelave osebnih podatkov v skladu s členom 31 Uredbe in (ii) shranjuje obvestila o varstvu podatkov, obvestila o kršitvah varstva osebnih podatkov, ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov, zahteve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in evidenco prenosov podatkov.

               7.   ESZD pooblaščeno osebo za varstvo podatkov podpira pri ohranjanju in širjenju njenega strokovnega znanja, med drugim z omogočanjem udeležbe na medinstitucionalnih ali zunanjih tečajih usposabljanja, konferencah ali dogodkih, povezanih z varstvom podatkov, ter na srečanjih in usposabljanjih, ki jih organizirata ENVP in mreža pooblaščenih oseb za varstvo podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah EU.

         ODDELEK 3

            SUBJEKTI, VKLJUČENI V POSTOPKE V ZVEZI Z VARSTVOM PODATKOV

            Člen 8
            Upravljavci in obdelovalci podatkov

               1.   Pooblaščeni upravljavci ter predstavniki upravljavcev in obdelovalcev so v imenu upravljavca podatkov odgovorni za zagotovitev, da so vse dejavnosti obdelave pod njihovim nadzorom v skladu z Uredbo, zlasti členom 26 Uredbe, in določbami tega sklepa. Naloge obdelave podatkov lahko v skladu s členom 29 Uredbe po potrebi zaupajo osebju ESZD, ki dela pod njihovo odgovornostjo, ali pogodbenim subjektom.

               2.   Upravljavci podatkov zlasti:

                           (a)

                           odgovarjajo, zagotavljajo in dokazujejo, da se obdelava izvaja v skladu z Uredbo in tem sklepom;

                           (b)

                           evidentirajo vsako dejavnost obdelave in vse bistvene spremembe obstoječe dejavnosti obdelave;

                           (c)

                           zagotavljajo, da so posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni o obdelavi njihovih podatkov v skladu s členoma 15 in 16 Uredbe, in sicer z objavo obvestil o varstvu podatkov;

                           (d)

                           sodelujejo s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in ENVP, zlasti z zagotavljanjem informacij v odgovorih na njune zahteve v 14 koledarskih dneh od datuma zahteve;

                           (e)

                           obvestijo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, kadar osebne podatke v imenu upravljavca podatkov obdeluje izvajalec;

                           (f)

                           imenujejo KVP, ga podpirajo pri opravljanju njegovih dolžnosti in obvestijo pooblaščeno osebo za varstvo podatkov o kakršni koli spremembi osebe ali funkcije KVP;

                           (g)

                           se posvetujejo s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov o tem, ali so dejavnosti obdelave v skladu z Uredbo in tem sklepom. S pooblaščeno osebo za varstvo podatkov ali drugimi strokovnjaki se lahko posvetujejo o vprašanjih v zvezi z zaupnostjo, razpoložljivostjo in celovitostjo dejavnosti obdelave ter varnostnih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 33 Uredbe.

               3.   Upravljavci podatkov lahko v skladu z določbami Uredbe kot obdelovalce uporabljajo druge subjekte v ESZD ali pogodbene subjekte, če v svojih evidencah dokumentirajo, kdo je obdelovalec, naloge, ki so mu zaupane, in sprejete varnostne ukrepe.

               4.   Upravljavec podatkov zagotovi, da je pooblaščena oseba za varstvo podatkov nemudoma obveščena:

                           (a)

                           o vseh vprašanjih, ki imajo ali bi lahko imela posledice za varstvo podatkov;

                           (b)

                           o vseh sporočilih in odločitvah vodstva ESZD v zvezi z uporabo Uredbe, zlasti o sodelovanju z ENVP.

            Člen 9
            Koordinator in korespondent za varstvo podatkov

               1.   Glede na njihovo velikost in vrsto osebnih podatkov, ki se obdelujejo, imajo organizacijski subjekti ESZD KVP, ki deluje kot kontaktna točka za varstvo podatkov. Vsak upravni direktorat ali direktorat na sedežu ESZD in vsaka delegacija EU imenuje koordinatorja za varstvo podatkov oziroma korespondenta za varstvo podatkov. Vsi oddelki, ki redno obdelujejo veliko količino osebnih podatkov, posebne kategorije podatkov ali občutljive osebne podatke, katerih obdelava predstavlja veliko tveganje, prav tako imenujejo svojega KVP. Funkcija KVP je dodeljena položaju, ki omogoča pregled nad dejavnostmi subjekta.

               2.   KVP ima potrebne spretnosti in pridobi znanje o varstvu podatkov. Deležen je uvodnega usposabljanja v zvezi z varstvom podatkov ter se lahko udeleži informativnih sestankov in sestankov mreže KVP.

               3.   KVP:

                           (a)

                           brez poseganja v pristojnosti pooblaščene osebe za varstvo podatkov pomaga upravljavcem podatkov pri izpolnjevanju njihovih obveznosti;

                           (b)

                           olajšuje komunikacijo med pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in upravljavci podatkov;

                           (c)

                           je kontaktna točka za zadeve v zvezi z varstvom podatkov v svoji službi in se povezuje s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov;

                           (d)

                           obvešča in podpira sodelavce pri zadevah v zvezi z obdelavo osebnih podatkov;

                           (e)

                           osebju posreduje informacije o dogodkih ozaveščanja in usposabljanjih;

                           (f)

                           sodeluje s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pri sestavljanju in posodabljanju popisa obstoječih in novih dejavnosti obdelave osebnih podatkov;

                           (g)

                           stopi v stik s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in jo uradno obvesti o vseh osebnih podatkih, ki so bili obdelani v okviru službe;

                           (h)

                           pomaga pri določanju ustreznih pooblaščenih upravljavcev in obdelovalcev podatkov;

                           (i)

                           razvija evidence na svojem strokovnem področju;

                           (j)

                           podpira upravljavce podatkov pri vzpostavljanju in pregledovanju evidenc ter ustvarjanju obvestil o varstvu podatkov;

                           (k)

                           prispeva k preverjanjem skladnosti in ocenam učinka;

                           (l)

                           zagotavlja, da njegova služba objavlja in pravilno uporablja ustrezna obvestila o varstvu podatkov;

                           (m)

                           pooblaščeno osebo za varstvo podatkov uradno obvesti o vseh kršitvah varstva osebnih podatkov;

                           (n)

                           v sodelovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov pripravi odgovor na zahteve posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, s katerimi ti uveljavljajo svoje pravice, ter obravnava pritožbe in vprašanja v zvezi z dejavnostmi obdelave podatkov v svoji službi.

               4.   KVP ima pravico pridobiti informacije, ki so potrebne za opredelitev dejavnosti obdelave osebnih podatkov, in se v imenu svoje službe posvetovati s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. To ne vključuje pravice dostopa do osebnih podatkov, za obdelavo katerih je odgovoren upravljavec podatkov.

            Člen 10
            Organ za imenovanja
            Organ za imenovanja se s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov posvetuje o vsaki zahtevi ali pritožbi v skladu s členom 90 Kadrovskih predpisov v zvezi z uporabo Uredbe.

            Člen 11
            Osebje ESZD

               1.   Vse osebje ESZD pri obdelavi osebnih podatkov uporablja pravila o zaupnosti in varnosti, kakor je določeno v členih 33, 34 in 35 Uredbe. Noben član osebja ESZD, ki ima dostop do osebnih podatkov, ne sme obdelovati podatkov brez navodil upravljavcev podatkov.

               2.   Vsi člani osebja ESZD svojemu vodji sporočijo, ko morajo obdelovati osebne podatke, da lahko upravljavci podatkov obdelavo dokumentirajo v svojih evidencah o varstvu podatkov in pripravijo potrebna obvestila o varstvu podatkov.

               3.   Vsak član osebja ESZD lahko pooblaščeni osebi za varstvo podatkov predloži zahtevo ali izrazi skrb, tudi v zvezi z domnevno kršitvijo varstva osebnih podatkov, ali vloži pritožbo pri ENVP v zvezi z domnevno kršitvijo Uredbe ali tega sklepa, ne da bi moral o tem obvestiti svoje nadrejene.

               4.   Če kateri koli član osebja meni, da tretja država, ozemlje ali eden ali več določenih sektorjev v tretji državi, ali mednarodna organizacija ne zagotavlja ustrezne ravni varstva v smislu člena 45(3) Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ali člena 36(3) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (4), o tem uradno obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

         ODDELEK 4

            UKREPI IN POSTOPKI

            Člen 12
            Varnostni ukrepi ter vgrajeno in privzeto varstvo podatkov

               1.   Zaščitni, tehnični in organizacijski ukrepi za preprečevanje kršitev varstva osebnih podatkov, uhajanja ali nepooblaščenega razkritja podatkov vključujejo:

                           (a)

                           ustrezno opredelitev vlog, odgovornosti in postopkovnih korakov;

                           (b)

                           varno elektronsko okolje, ki preprečuje nezakonit ali nenameren dostop do elektronskih podatkov ali njihov prenos nepooblaščenim osebam, z varnostnimi ukrepi, vgrajenimi v različne aplikacije informacijske tehnologije, ki se uporabljajo;

                           (c)

                           varno obdelavo in hrambo dokumentov v papirni obliki;

                           (d)

                           elektronski in fizični dostop samo za pooblaščeno osebje s pravico do dostopa, ki se dodeli posamično.

               2.   Upravljavci podatkov pred pripravo dejavnosti obdelave podatkov izvajajo vgrajeno in privzeto varstvo podatkov, kot je določeno v členu 27 Uredbe. Za izvajanje vgrajenega in privzetega varstva podatkov se lahko upravljavec podatkov posvetuje s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in drugimi ustreznimi službami, vključno s službo za informacijsko tehnologijo in varnost informacijske tehnologije.

            Člen 13
            Uradno obveščanje o kršitvah varstva osebnih podatkov
            Po odkritju kakršnega koli incidenta, zlasti kršitve varnosti, ki povzroči nenamerno ali nezakonito uničenje, izgubo, spremembo, nepooblaščeno razkritje ali dostop do osebnih podatkov, ki so bili preneseni, shranjeni ali kako drugače obdelani (kršitev varstva osebnih podatkov), upravljavec ali obdelovalec podatkov nemudoma uradno obvesti pooblaščeno osebo za varstvo podatkov in v 72 urah ENVP ter incident ustrezno dokumentira.

            Člen 14
            Preiskave in obravnava zahtev in pritožb s strani pooblaščene osebe za varstvo podatkov

               1.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko začne preiskavo v zvezi z domnevno kršitvijo obveznosti iz Uredbe na lastno pobudo ali na zahtevo. Zahteve se na pooblaščeno osebo za varstvo podatkov naslovijo v pisni obliki.

               2.   Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko od upravljavca podatkov, ki je odgovoren za zadevno dejavnost obdelave podatkov, zahteva pisno izjavo o zadevi. Upravljavec podatkov mora pooblaščeni osebi za varstvo podatkov odgovoriti v 14 koledarskih dneh od prejema te zahteve. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov lahko zahteva dostop do dodatnih informacij, dokumentov, nosilcev podatkov, podatkovnih centrov, prostorov in sistemov drugih služb ESZD, zlasti oddelka za informacijsko tehnologijo, direktorata za varnost in generalnega direktorata, ki se ukvarja z upravnimi poizvedbami in disciplinskimi postopki. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov mora informacije ali mnenje prejeti v 14 koledarskih dneh.

               3.   V primeru očitno neutemeljenih, neprimernih in pretiranih zahtev, zlasti kadar se ponavljajo zahteve istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko pooblaščena oseba za varstvo podatkov v skladu s členom 14 Uredbe zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo. Vložnika zahteve se o tem ustrezno obvesti.

         ODDELEK 5

            POSTOPEK ZA UVELJAVLJANJE PRAVIC POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

            Člen 15
            Splošne določbe

               1.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, se lahko za uveljavljanje svojih pravic v skladu s členi 14 do 24 Uredbe obrnejo na upravljavca podatkov ali pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

               2.   Zahteve za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, se vložijo pisno. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov po potrebi pomaga posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri iskanju ustreznega upravljavca podatkov. Pooblaščena oseba za varstvo podatkov prejete zahteve posreduje ustreznemu upravljavcu podatkov, ki se lahko z njo posvetuje.

               3.   Upravljavci podatkov obdelajo zahtevo in odgovorijo neposredno posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki.

            Člen 16
            Obdelava zahtev za uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

               1.   Upravljavci podatkov ukrepajo v zvezi z zahtevo šele po tem, ko je bila preverjena identiteta vložnika, ali ko je v primeru zahteve, vložene s strani predstavnika posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, podano dovoljenje tega posameznika.

               2.   Upravljavec podatkov, odgovoren za dejavnost obdelave podatkov, vložniku zahteve v 14 koledarskih dneh od dneva, ko je ESZD prejela zahtevo, pošlje potrdilo o prejemu. Če ni določeno drugače, upravljavec podatkov na zahtevo odgovori v enem mesecu od registracije zahteve. Upravljavec podatkov bodisi poda pozitiven odgovor na zahtevo bodisi pisno navede razloge za popolno ali delno zavrnitev. Rok za odgovor se lahko v skladu s členom 14(3) Uredbe podaljša za največ dva dodatna meseca, pri čemer se upoštevata kompleksnost zadeve in število vloženih zahtev.

               3.   Zahteva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se lahko zavrne, če:

                           (a)

                           ni utemeljena;

                           (b)

                           se uporabi izjema, določena v Uredbi;

                           (c)

                           se uporabi omejitev v skladu z notranjimi predpisi (5), sprejetimi na podlagi člena 25 Uredbe.

               4.   V primeru očitno neutemeljenih, neprimernih in pretiranih zahtev, zlasti kadar se ponavljajo zahteve istega posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko upravljavec podatkov po posvetovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov v skladu s členom 14 Uredbe zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo. Vložnika zahteve se o tem ustrezno obvesti.

            Člen 17
            Izjeme in omejitve
            Omejitve v skladu z notranjimi predpisi, sprejetimi na podlagi člena 25 Uredbe, ter izjeme iz členov 15 do 19 in 21 do 24 Uredbe se uporabljajo samo po posvetovanju s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov.

         ODDELEK 6

            KONČNE DOLOČBE

            Člen 18
            Obveščanje o tem sklepu

               1.   V skladu s členom 41 Uredbe se o tem sklepu obvesti ENVP.

               2.   Ta sklep se da na ustrezen način na voljo osebju ESZD, zlasti z objavo na notranjem spletišču ESZD.

            Člen 19
            Razveljavitev
            Sklep PROC HR(2011) 016 visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. decembra 2011 o pravilih glede varstva podatkov se razveljavi.

            Člen 20
            Učinkovanje
            Ta sklep začne učinkovati dan po sprejetju.

            V Bruslju, 1. oktobra 2019

               Federica MOGHERINI

                  Visoka predstavnica

            (1)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

            (2)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

            (3)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

            (4)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

            (5)  Sklep visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o notranjih predpisih glede omejitev nekaterih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v okviru delovanja Evropske službe za zunanje delovanje (ADMIN(2019) 10).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2019/1944 z dne 25. novembra 2019 o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi

text:
                  25.11.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 303/3

         SKLEP SVETA (SZVP) 2019/1944
         z dne 25. novembra 2019
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2016/1693 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 20. septembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/1693 (1) o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi.

                     (2)

                     Zaradi grožnje, ki jo še vedno predstavljajo ISIL (Daiš) in Al Kaida ter osebe, skupine, podjetja in subjekti, povezani z njimi, bi bilo treba na seznam oseb, skupin, podjetij in subjektov iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1693 dodati eno osebo.

                     (3)

                     V Sklepu (SZVP) 2016/1693 bi bilo treba dodati določbo, ki bi določala, da lahko Svet in visoki predstavnik obdelujeta osebne podatke, da lahko opravljata svoje naloge na podlagi navedenega sklepa.

                     (4)

                     Sklep (SZVP) 2016/1693 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2016/1693 se spremeni:

                        (1)

                        vstavi se naslednji člen:

                           „Člen 6a

                              1.   Svet in visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) lahko obdelujeta osebne podatke, da lahko opravljata svoje naloge na podlagi tega sklepa, zlasti:

                                          (a)

                                          kar zadeva Svet, za pripravo sprememb in spreminjanje Priloge;

                                          (b)

                                          kar zadeva visokega predstavnika, za pripravo sprememb Priloge.

                              2.   Svet in visoki predstavnik lahko po potrebi ustrezne podatke v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo fizične osebe s seznama, s kazenskimi obsodbami teh oseb ali z varnostnimi ukrepi v zvezi s takimi osebami obdelujeta samo, kolikor je taka obdelava potrebna za pripravo Priloge.

                              3.   Za namene tega sklepa sta Svet in visoki predstavnik določena za ‚upravljavca‘ v smislu točke 8 člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), da se zagotovi, da lahko zadevne fizične osebe uveljavljajo svoje pravice na podlagi Uredbe (EU) 2018/1725.

                           (*1)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).“"

                        (2)

                        Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 25. novembra 2019

                  Za Svet

                  Predsednica

               F. MOGHERINI

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/1693 z dne 20. septembra 2016 o omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al Kaidi ter osebam, skupinam, podjetjem in subjektom, povezanim z njimi, in razveljavitvi Skupnega stališča 2002/402/SZVP (UL L 255, 21.9.2016, str. 25).

            PRILOGA
            Na seznam iz Priloge k Sklepu (SZVP) 2016/1693 se doda naslednji vnos:

                        „5.

                        Guillaume PIROTTE; datum rojstva: 7. junij 1994; kraj rojstva: Grasse (Francija); državljanstvo: francosko“