title: 2010/521/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2010 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2008

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/150

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 5. maja 2010
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2008
   (2010/521/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2008,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori agencije (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o Evropski agenciji za kemikalije, zlasti člena 97,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 94,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0089/2010),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za kemikalije za proračunsko leto 2008;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za kemikalije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 304, 15.12.2009, str. 33.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2002/262/: Odločba Nadzornega organa EFTA št. 262/02/COL z dne  18. decembra 2002  o petintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic v zvezi z metodologijo za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški

text:
               25.5.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 139/1

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

   št. 262/02/COL
   z dne 18. decembra 2002
   o petintrideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z uvedbo novih smernic v zvezi z metodologijo za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2), ter zlasti člena 24 Sporazuma in člena 1 Protokola k Sporazumu,
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču nadzorni organ Efte izdaja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (3), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel nadzorni organ Efte (4),
   KER je 26. julija 2001 Evropska komisija sprejela Sporočilo o določitvi pravil, po katerih bo analizirala državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški v sektorju za električno energijo (5),
   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil EGP o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP nadzorni organ Efte po posvetovanju s Komisijo sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija, da bi se ohranili enaki pogoji konkurence,
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   OB SKLICEVANJU na to, da se je nadzorni organ Efte o tej temi posvetoval z državami Efte na večstranskem sestanku dne 19. oktobra 2001 –
   SKLENIL:

               1.

               Smernice o državni pomoči se spremenijo tako, da se doda novo poglavje 21; Metodologija za analizo državne pomoči, povezane z nasedlimi stroški. Novo poglavje je objavljeno v Prilogi I k tej odločbi.

               2.

               Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod Odločbe in Priloge I. Države Efte sporočijo svoje soglasje k predlaganemu ustreznemu ukrepu (obveznost poročanja iz točke 21.4(5)(c)), kakor je določeno v Prilogi I, v 20 delovnih dneh od datuma prejema tega dopisa.

               3.

               Evropska komisija se obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo I v skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP.

               4.

               Ta odločba se skupaj s Prilogo I objavi v oddelku EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, po tem ko so države Efte sporočile svoje soglasje k ustreznemu ukrepu.

               5.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 18. decembra 2002

            Za nadzorni organ Efte

         Einar M. BULL

            Predsednik

         Hannes HAFSTEIN

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“.

      (2)  V nadaljnjem besedilu „Sporazum o nadzornem organu in sodišču“.

      (3)  V nadaljnjem besedilu „Smernice o državni pomoči“.

      (4)  Prvotno objavljena v UL L 231, 3.9.1994, v Dopolnilu EGP št. 32.

      (5)  Sporočilo je na voljo na spletni strani Komisije:
   http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

      PRILOGA

         „21.   METODOLOGIJA ZA ANALIZO DRŽAVNE POMOČI, POVEZANE Z NASEDLIMI STROŠKI
         21.1   UVOD

                     (1)

                     Direktiva 96/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. decembra 1996 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo (1) (v nadaljnjem besedilu ‚Direktiva’ ali ‚Direktiva 96/92/ES’) je določila načela za odprtje evropske industrije električne energije za konkurenco.

                     (2)

                     Zgoraj navedena direktiva je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom skupnega odbora EGP št. 168/1999 (2).

                     (3)

                     Postopni prehod iz položaja zelo omejene konkurence v položaj resnične konkurence na ravni EGP se mora zgoditi pod sprejemljivimi ekonomskimi pogoji, ki upoštevajo posebne značilnosti industrije električne energije. Ta potreba se v veliki meri odraža že v samem besedilu Direktive.

                     (4)

                     Da bi omogočil obvladovanje številnih zelo posebnih položajev, člen 24 Direktive državam Efte dovoljuje odložitev izvajanja nekaterih določb Direktive za prehodno obdobje. Mehanizmi državne pomoči, zasnovani zato, da elektroenergetskim podjetjem omogočijo, da se pod ugodnimi pogoji prilagodijo uvedbi konkurence, ne spadajo v področje uporabe odstopanj, določenih v členu 24.

                     (5)

                     Namen teh smernic je pojasniti, kako namerava organ ob upoštevanju Direktive 96/92/ES uporabljati pravila Sporazuma EGP za te vrste državne pomoči. Te smernice ne posegajo v pravila o državni pomoči, ki izhajajo iz drugih zadevnih okvirov, smernic in sporočil. V skladu z zadevnimi smernicami bo organ še naprej odobril regionalno in okoljsko pomoč. Podobno bo pomoč, ki je ni bilo mogoče odobriti v skladu s členom 61 Sporazuma EGP, kjer bo primerno, predmet proučitve ob upoštevanju člena 59(2) Sporazuma EGP.

               21.2   PREHODNI UKREPI IN DRŽAVNA POMOČ

                     (1)

                     Člen 24 Direktive 96/92/ES, prilagojen s členom 1(i) Sklepa skupnega odbora EGP št. 168/1999 z dne 26. novembra 1999, določa, da prehodne ukrepe, ki začasno odstopajo od Direktive, lahko odobri organ (3):
                     ‚Tiste države EFTE, kjer se obveznosti in zajamčeno obratovanje, ki so bili določeni pred začetkom veljavnosti Sklepa št. 168/1999 Skupnega odbora EGP z dne 26. novembra 1999, ne morejo izpolnjevati zaradi določb navedenega sklepa, lahko zaprosijo za prehodni režim na podlagi člena 24(1) in (2). Prošnje za prehodni režim je treba nadzornemu organu EFTA predložiti najkasneje v šestih mesecih po začetku veljavnosti Sklepa št. 168/1999 Skupnega odbora EGP z dne 26. novembra 1999’.

                     (2)

                     Glede na trenutno stanje organ meni, da odločitve, ki jih sprejme v skladu s členom 24, lahko ustvarijo prehoden režim samo v primerih, kjer je bilo predhodno ugotovljeno, da je ukrep, ki so ga priglasile države članice Efte v skladu z navedenim členom, nezdružljiv z določbami Direktive, določenimi v poglavjih IV, V, VI in VII. V skladu s členom 24 Direktive lahko organ sam odobri odstopanja od navedenih določb.

                     (3)

                     V skladu s tem sistem prelevmanov, ki ga je uvedla država Efte preko sklada za nadomestilo stroškov obveznosti ali jamstev, ki jih ni mogoče izpolniti na podlagi uporabe Sklepa št. 168/1999, ne pomeni ukrepa, ki bi lahko bil upravičen do odločitve organa o odobritvi prehodnega režima v skladu s členom 24 Direktive 96/92/ES; tak ukrep ne zahteva odstopanja od zadevnih poglavij Direktive. Po drugi strani pa lahko pomeni državno pomoč, ki jo zajema člen 61 Sporazuma EGP in Protokol 3 k Sporazumu med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča.

                     (4)

                     Namen teh smernic je pokazati, kako namerava organ uporabljati pravila Sporazuma EGP o državnih pomočeh v primeru ukrepa pomoči, namenjenega nadomestitvi stroškov obveznosti ali jamstev, ki ga ne bo več mogoče odobriti na podlagi Sklepa 168/1999. Zlasti se smernice ne uporabljajo za ukrepe, ki jih ni mogoče opredeliti kot državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

               21.3   OPREDELITEV UPRAVIČENIH NASEDLIH STROŠKOV

                     (1)

                     Take obveznosti in zajamčeno obratovanje se običajno navajajo kot ‚nasedli stroški’. V praksi se lahko pojavljajo v različnih oblikah: dolgoročne kupoprodajne pogodbe, naložbe, izvedene pod implicitnim ali eksplicitnim jamstvom prodaje, naložbe zunaj področja običajne dejavnosti, itd. Da bi lahko take obveznosti ali jamstva uvrstili med upravičene nasedle stroške, ki jih odobri organ, morajo izpolnjevati naslednja merila:

                                 (a)

                                 ‚Obveznosti in zajamčeno obratovanje’, ki bi lahko privedli do nasedlih stroškov, morajo datirati pred 27. novembrom 1999, datumom začetka veljavnosti Sklepa št. 168/1999.

                                 (b)

                                 Obstoj in veljavnost takih obveznosti ali jamstev se utemelji ob upoštevanju osnovnih pravnih in pogodbenih določb in zakonodajnega okvira, v katerem so bili sestavljeni.

                                 (c)

                                 Obstaja tveganje, da obveznosti ali jamstva ne bodo izpolnjena zaradi določb Direktive 96/92/ES. Da bi veljali kot nasedli stroški, morajo obveznosti ali jamstva zato zaradi učinkov Direktive postati negospodarni in morajo znatno ovirati konkurenčnost zadevnega podjetja. To mora biti razvidno med drugim iz načina knjiženja zadevnega podjetja (npr. rezervacij), ki morajo odražati predvidljive vplive obveznosti in jamstev.
                                 Zlasti kjer je kot posledica zadevnih obveznosti ali jamstev v odsotnosti pomoči ali kakršnih koli prehodnih ukrepov ogrožena sposobnost preživetja podjetij, velja, da morajo obveznosti ali jamstva izpolnjevati zahteve, določene v prejšnjem odstavku.
                                 Vpliv takih obveznosti ali jamstev na konkurenčnost ali sposobnost preživetja zadevnih podjetij se bo ocenil na konsolidirani ravni. Da bi obveznosti in jamstva pomenili nasedle stroške, mora biti mogoče vzpostaviti odnos med vzroki in posledicami med začetkom veljavnosti Sklepa 168/1999 in težavami, ki jih zadevna podjetja imajo pri izpolnjevanju ali zagotavljanju združljivosti s takimi obveznostmi ali jamstvi. Da bi vzpostavil tak odnos med vzroki in posledicami, bo organ upošteval vsak padec cene električne energije ali izgube tržnega deleža, ki jo je utrpelo zadevno podjetje. Obveznosti in jamstva, ki jih ni bilo mogoče izpolniti ne glede na začetek veljavnosti Sklepa 168/1999, ne pomenijo nasedlih stroškov.

                                 (d)

                                 Take obveznosti ali jamstva morajo biti nepreklicni. V kolikor bi podjetje imelo možnost preklica proti plačilu ali spreminjanja, je treba pri takih obveznostih ali jamstvih to dejstvo upoštevati pri izračunavanju upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (e)

                                 Obveznosti ali jamstva, vezana na podjetja, ki so last iste skupine, praviloma ne morejo veljati kot nasedli stroški.

                                 (f)

                                 Nasedli stroški so gospodarski stroški, ki morajo ustrezati dejanskim naloženim zneskom, ki so bili plačani ali se lahko plačajo za obveznosti ali jamstva, iz katerih izhajajo: pavšalnih izračunov zato ni mogoče sprejeti, razen če je mogoče dokazati, da odražajo gospodarsko stanje.

                                 (g)

                                 Nasedli stroški ne smejo vključevati dohodkov, dobičkov ali dodane vrednosti, v povezavi z obveznostmi ali jamstvi, iz katerih izhajajo.

                                 (h)

                                 Nasedli stroški morajo biti vrednoteni brez kakršnih koli plačanih ali plačljivih pomoči glede na sredstva, na katera so vezani. Zlasti kjer obveznost ali zajamčeno obratovanje ustreza naložbi, ki je predmet državne pomoči, je treba vrednost pomoči odšteti od vseh nasedlih stroškov, ki izhajajo iz obveznosti ali jamstva.

                                 (i)

                                 Kadar koli nasedli stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki jih je težko izpolniti zaradi Sklepa 168/1999, se pri izračunu upravičenih nasedlih stroškov upošteva dejanska sprememba v ekonomskih in konkurenčnih razmerah, ki prevladujejo na nacionalnih in skupnih trgih električne energije. Zlasti kjer lahko obveznosti in jamstva pomenijo nasedle stroške zaradi predvidljivega padca cen električne energije, mora izračun nasedlih stroškov upoštevati dejanska gibanja cen električne energije.

                                 (j)

                                 Stroški, amortizirani pred prenosom Sklepa 168/1999 v nacionalno zakonodajo, niso nasedli stroški. Vendar rezervacije ali amortizacija sredstev, vključeni v bilanco stanja zadevnega podjetja z izrecnim ciljem upoštevanja predvidljivih učinkov Sklepa, lahko ustrezajo nasedlim stroškom.

                                 (k)

                                 Upravičeni nasedli stroški ne morejo preseči najnižje ravni, ki zadevnim podjetjem dovoljuje, da nadaljujejo z izvajanjem ali zagotavljanjem združljivosti z obveznostmi ali jamstvi, ki jih pod vprašaj postavlja Sklep168/1999 (4). Posledično jih je treba izračunati ob upoštevanju najbolj gospodarne rešitve (ker ni nobene pomoči) z vidika zadevnega podjetja. To med drugim lahko pomeni prenehanje obveznosti ali jamstev, ki povzročajo nasedle stroške, ali odprodajo vseh ali nekaterih sredstev, ki povzročajo nasedle stroške (kjer to ni v nasprotju z načeli samih obveznosti ali jamstev).

                                 (l)

                                 Stroški, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive (26. november 2006) praviloma ne pomenijo upravičenih nasedlih stroškov v smislu te metodologije (5). Vendar, če je potrebno, lahko organ pravočasno upošteva take obveznosti in jamstva ter jih, kadar je to ustrezno, upošteva kot upravičene nasedle stroške na naslednji stopnji odpiranja skupnega trga električne energije.

                                 (m)

                                 Za države Efte, ki svoje trge odprejo hitreje, kot to zahteva Sklep skupnega odbora EGP št. 168/1999, lahko organ upošteva kot upravičene nasedle stroške v skladu s to metodologijo tiste stroške, ki jih bodo nekatera podjetja morala nositi po časovnem okviru, navedenem v členu 26 Direktive, če taki stroški izhajajo iz obveznosti ali jamstev, ki izpolnjujejo merila iz točk (a) do (l) oddelka 21.3 zgoraj, in če so omejeni na obdobje, ki se zaključi najkasneje 31. decembra 2010.

               21.4   NASEDLI STROŠKI IN DRŽAVNA POMOČ

                     (1)

                     Splošno načelo, določeno v členu 61(1) Sporazuma EGP pravi, da je državna pomoč prepovedana. Vendar pa odstavka 2 in 3 navedenega člena določata vrsto odstopanj od tega splošnega pravila. Poleg tega v skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP za ‚podjetja, pooblaščena za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetja, ki imajo značaj dohodkovnega monopola,’ veljajo pravila Sporazuma EGP, zlasti pravila o konkurenci, v kolikor uporaba navedenih pravil pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog, ki so jim dodeljene. V katerem koli primeru trgovina ne sme biti prizadeta v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju z interesi pogodbenic.

                     (2)

                     Državna pomoč, ki ustreza upravičenim nasedlim stroškom, opredeljenim v teh smernicah, je namenjena olajšanju prehoda elektroenergetskih podjetij na konkurenčni trg električne energije. Organ lahko pozitivno gleda na tako pomoč, kolikor se izkrivljanje konkurence izravna s prispevkom, ki ga prispeva taka pomoč, za dosego skupnega cilja, ki ga tržne sile niso mogle doseči. Res izkrivljanje konkurence, ki izhaja iz pomoči, izplačane za olajšanje prehoda iz večinoma zaprtega trga na delno liberaliziran trg, ne more biti v nasprotju s skupnim interesom, kjer je časovno in učinkovno omejen, če je liberalizacija trga električne energije v splošnem interesu trga EGP in ga vzpostavitev notranjega trga dopolnjuje. Organ tudi upošteva, da pomoč, dodeljena za nasedle stroške, elektroenergetskim podjetjem omogoča, da zmanjšajo tveganja, povezana z obstoječimi obveznostmi ali naložbami, ter jih tako spodbuja, da svoje naložbe dolgoročno ohranijo. Če ne bi bilo nadomestila za nasedle stroške, bi bilo tveganje, da bi zadevna podjetja celotne stroške njihovih negospodarnih obveznosti ali jamstev prenesla na svoje uporabnike brez možnosti izbire, toliko večje.

                     (3)

                     Pomoč za nadomestilo nasedlih stroškov v industriji električne energije se lahko upraviči tudi glede na druge liberalizirane sektorje ob dejstvu, da liberalizacije trga električne energije ni spremljal niti hitrejši tehnološki napredek niti povečano povpraševanje, ter ob dejstvu, da v interesu varstva okolja, zanesljivosti oskrbe in nemotenega delovanja gospodarstev držav EGP, ni mogoče čakati, da elektroenergetska podjetja zaidejo v težave, in potem razmišljati o tem, ali bi jim odobrili državno podporo.

                     (4)

                     V tem kontekstu organ upošteva, da se pomoč, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov, običajno šteje za odstopanje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, če olajšuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                     (5)

                     Brez poseganja v posebne določbe, ki izhajajo iz smernic organa o uporabi določb EGP o državnih pomočeh, vključno s smernicami o državni pomoči za varstvo okolja (6), lahko organ načeloma sprejme kot združljivo s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP pomoč, namenjeno za nadomestilo nasedlih stroškov, ki izpolnjuje naslednja merila:

                                 (a)

                                 Pomoč mora nadomestiti upravičene nasedle stroške, ki so bili jasno določeni in izolirani. Pod nobenim pogojem ne sme preseči zneska upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (b)

                                 Ureditve izplačevanja pomoči morajo dovoljevati upoštevanje prihodnjega razvoja konkurence. Tak razvoj se lahko ocenjuje zlasti na podlagi merljivih dejavnikov (cene, tržni deleži, drugi pomembni dejavniki, ki jih navede država Efte). Ker ima sprememba pogojev konkurence neposreden učinek na znesek upravičenih nasedlih stroškov in bo znesek izplačane pomoči nujno pogojen z razvojem resnične konkurence, je pri izračunu v času izplačane pomoči treba upoštevati spremembe pomembnih dejavnikov, da se lahko oceni stopnja dosežene konkurence.

                                 (c)

                                 Država Efte se mora zavezati, da bo organu poslala letno poročilo, ki zlasti opisuje razvoj položaja konkurenčnosti na svojem trgu električne energije in med drugim navaja spremembe, ki jih je opazila v zvezi s pomembnimi merljivimi dejavniki. Letno poročilo vsebuje podrobnosti o tem, kako so bili izračunani nasedli stroški, upoštevani za zadevno leto, in navaja zneske izplačane pomoči.

                                 (d)

                                 Organ bo pri svoji oceni na degresivno naravo pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, gledal pozitivno; ta bo zadevnemu podjetju pomagala pospešiti priprave na liberaliziran trg električne energije.

                                 (e)

                                 Najvišji znesek pomoči, ki se lahko izplača podjetju za nadomestilo nasedlih stroškov, mora biti vnaprej določen. Upoštevati mora povišanje produktivnosti, ki jo lahko doseže podjetje.
                                 Podobno morajo biti vnaprej jasno opredeljene podrobne ureditve za izračunavanje in financiranje pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, in najdaljše obdobje, za katero se taka pomoč lahko dodeli. Priglasitev pomoči zlasti opredeli, kako izračun nasedlih stroškov upošteva spremembe različnih dejavnikov, navedenih pod točko (b).

                                 (f)

                                 Da bi preprečile kumulacijo pomoči, se morajo države Efte vnaprej zavezati, da podjetjem, ki naj bi prejela pomoč v zvezi z nasedlimi stroški, ne bodo izplačevale nobenih pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Organ upošteva, da izplačilo nadomestila za nasedle stroške, povezane z naložbami v sredstva, ki ne obetajo dolgoročne sposobnosti preživetja, industriji električne energije ne olajšuje prehoda na liberaliziran trg in se zato ne more šteti za odstopanje v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP.

                     (6)

                     Vendar ima organ zelo resno pomisleke glede pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, ki ne izpolnjujejo zgoraj navedenih meril ali za katere je mogoče, da bodo izkrivljale konkurenco v nasprotju s skupnimi interesi, iz naslednjih razlogov:

                                 (a)

                                 Pomoč ni vezana na upravičene nasedle stroške, ki ustrezajo zgornji opredelitvi, ali na jasno opredeljene in posamično opredeljene nasedle stroške ali presega znesek upravičenih nasedlih stroškov.

                                 (b)

                                 Pomoč je namenjena ohranjanju vseh ali nekaterih prihodkov z datumom pred začetkom veljavnosti Sklepa 168/1999, ne da bi izrecno upoštevala upravičene nasedle stroške, ki bi lahko nastali kot posledica uvedbe konkurence.

                                 (c)

                                 Znesek pomoči verjetno ni bil prilagojen tako, da bi upošteval razlike med ekonomskimi in tržnimi predpostavkami, oblikovanimi na začetku ob ocenjevanju nasedlih stroškov in njihovimi dejanskimi spremembami v času.

               21.5   METODA FINANCIRANJA POMOČI, NAMENJENE ZA NADOMESTILO NASEDLIH STROŠKOV

                     (1)

                     Države Efte lahko same izberejo metode financiranja pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, glede na to, katere so po njihovem mnenju najbolj primerne. Vendar je za odobritev take pomoči potrebno, da se organ prepriča, da finančne ureditve niso v nasprotju s cilji Direktive 96/92/ES ali z interesi pogodbenic. Interesi pogodbenic med drugim upoštevajo varstvo potrošnikov, prost pretok blaga in storitev ter konkurenco.

                     (2)

                     Finančne ureditve ne smejo ovirati tujih podjetij ali novih udeležencev pri vstopu na določen nacionalni ali regionalni trg. Zlasti pomoč, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov, ne sme biti financirana iz prelevmanov za električno energijo v prehodu med državami EGP ali iz prelevmanov, vezanih na razdaljo med proizvajalcem in porabnikom.

                     (3)

                     Organ bo tudi zagotovil, da bodo ureditve za financiranje pomoči, namenjene za nadomestilo nasedlih stroškov, pravično obravnavale tako upravičene kot neupravičene porabnike. Zato bo letno poročilo, navedeno v točki (c) oddelka 21.4 vsebovalo razčlenitev po upravičenih in neupravičenih potrošnikih glede na finančna sredstva, namenjena za nadomestilo nasedlih stroškov. Kadar neupravičeni potrošniki sodelujejo pri financiranju nasedlih stroškov neposredno preko tarif za nakup električne energije, mora biti to jasno navedeno. Prispevek, ki velja za obe skupini (upravičeno in neupravičeno), ne sme preseči deleža nasedlih stroškov, ki jih je treba nadomestiti, ki ustreza tržnemu deležu, upoštevanem za navedene porabnike.

                     (4)

                     Kadar sredstva zberejo zasebna podjetja z namenom financiranja mehanizmov pomoči, namenjenih za nadomestilo nasedlih stroškov, mora biti upravljanje teh sredstev jasno ločeno od običajnih virov navedenih podjetij. Podjetja, ki take naložbe upravljajo, ne smejo imeti koristi od njih.

               21.6   DRUGI DEJAVNIKI OCENJEVANJA

                     (1)

                     Pri proučevanju državne pomoči, namenjene za nadomestitev nasedlih stroškov, organ zlasti upošteva velikost in raven povezanosti zadevnega omrežja in strukture industrije električne energije. Za pomoč za majhno omrežje z nizko ravnjo povezanosti s ostalim EGP je manj verjetno, da bo znatno izkrivljala konkurenco.

                     (2)

                     Ta metodologija za nasedle stroške ne vpliva na uporabo smernic o nacionalni regionalni pomoči (7) v regijah, zajetih v členu 61(3)(a) Sporazuma EGP. V skladu s členom 59(2) Sporazuma EGP, kjer uporaba pravil o državnih pomočeh za nasedle stroške pravno ali dejansko ovira izvajanje posebnih nalog, dodeljenih podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, oziroma podjetjem, ki imajo značaj dohodkovnega monopola, ta pravila lahko odstopajo od predvidenih, če trgovina ni prizadeta v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju z interesi pogodbenic.

                     (3)

                     Pravila, določena v tej metodologiji za državno pomoč, namenjeno za nadomestilo nasedlih stroškov, ki izhajajo iz Sklepa 168/1999, se uporabljajo neodvisno od javnega ali zasebnega lastništva zadevnih podjetij.“

         (1)  UL L 27, 30.1.1997, str. 20.

         (2)  UL L 61, 1.3.2001, str. 23, in Dopolnilo EGP št. 11, 1.3.2001, str. 221.

         (3)  Člen 3 Sklepa 168/1999 pravi: ‚Ta sklep začne veljati 27. novembra 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.’

         (4)  V primeru dolgoročnih kupoprodajnih pogodb se nasedli stroški zato izračunajo s primerjavo pogojev, pod katerimi bi na liberaliziranem trgu podjetje lahko prodalo ali kupilo proizvod, ob upoštevanju, da so vsi ostali pogoji isti.

         (5)  Treba je razumeti, da naložbe, ki jih ni mogoče povrniti ali niso gospodarsko izvedljive kot rezultat liberalizacije notranjega trga električne energije, lahko pomenijo nasedle stroške v smislu te metodologije, vključno s primeri, ki načeloma veljajo še po letu 2006. Poleg tega obveznosti ali jamstva, katerih izvajanje se mora nujno nadaljevati po 26. novembru 2006, saj bi v nasprotnem primeru prišlo do velikega tveganja glede varstva okolja, javne varnosti, socialne zaščite delavcev ali varovanja omrežja električne energije, lahko, kadar je to upravičeno, prestavljajo upravičene nasedle stroške v skladu s to metodologijo.

         (6)  UL L 237, 6.9.2001, str. 16.

         (7)  UL L 111, 29.4.1999 in Dopolnilo EGP št. 18. S tem v zvezi glej poglavje 25 Smernic o državni pomoči.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/332 z dne 2. marca 2015 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji

text:
               3.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 58/70

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/332
   z dne 2. marca 2015
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 8. julija 2014 sprejel Sklep 2014/438/SZVP (1) o imenovanju Herberta SALBERJA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji. Mandat PPEU se izteče 28. februarja 2015.

               (2)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih osem mesecev.

               (3)

               PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   Mandat Herberta SALBERJA kot PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji se podaljša do 31. oktobra 2015. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.
   Člen 2
   Cilji politike
   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije za Južni Kavkaz, vključno s cilji, določenimi v sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 1. septembra 2008 in sklepih Sveta z dne 15. septembra 2008 ter 27. februarja 2012. Navedeni cilji vključujejo:

               (a)

               v skladu z obstoječimi mehanizmi, vključno z Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in njeno skupino iz Minska, preprečevanje sporov v regiji, prispevanje k mirnemu reševanju sporov v regiji, vključno s krizo v Gruziji in sporom v Gorskem Karabahu, s spodbujanjem vrnitve beguncev in notranje razseljenih oseb ter z drugimi ustreznimi sredstvi, pa tudi podpiranje izvajanja takšnega reševanja v skladu z načeli mednarodnega prava;

               (b)

               konstruktivno sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi akterji v zvezi z regijo;

               (c)

               spodbujanje in podpiranje nadaljnjega sodelovanja med Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo ter, če je to ustrezno, njihovimi sosednjimi državami;

               (d)

               povečanje uspešnosti in vidnosti Unije v regiji.

         Člen 3
   Mandat
   Da bi dosegli cilje politike, je mandat PPEU:

               (a)

               razvijanje stikov z vladami, parlamenti, drugimi ključnimi političnimi akterji, sodstvom in civilno družbo v regiji;

               (b)

               spodbujanje držav v regiji k sodelovanju pri regionalnih vprašanjih skupnega interesa, kot so skupne varnostne grožnje, boj proti terorizmu, nezakoniti trgovini in organiziranemu kriminalu;

               (c)

               pomoč pri mirnem reševanju sporov v skladu z načeli mednarodnega prava in olajšanje izvajanja takšnega reševanja v tesnem sodelovanju z Združenimi narodi, OVSE in njeno skupino iz Minska;

               (d)

               v zvezi s krizo v Gruziji:

                           (i)

                           pomoč pri pripravi mednarodnih pogovorov, predvidenih v točki 6 načrta za dogovor z dne 12. avgusta 2008 („mednarodna razprava v Ženevi“) in njegovih izvedbenih ukrepih z dne 8. septembra 2008, vključno z načini zagotavljanja varnosti in stabilnosti v regiji, vprašanjem beguncev in notranje razseljenih oseb, in sicer na podlagi mednarodno priznanih načel, in vsemi drugimi zadevami, o katerih se strani medsebojno dogovorita;

                           (ii)

                           pomoč pri opredelitvi stališča Unije in zastopanje Unije na ravni PPEU v pogovorih iz točke (i) ter

                           (iii)

                           lajšanje izvajanja načrta za dogovor z dne 12. avgusta 2008 ter njegovih izvedbenih ukrepov z dne 8. septembra 2008;

               (e)

               lajšanje priprave in izvajanja ukrepov za krepitev zaupanja;

               (f)

               po potrebi pomoč pri pripravi prispevkov Unije k uresničevanju možne rešitve spora;

               (g)

               krepitev dialoga Unije z glavnimi zadevnimi akterji v regiji;

               (h)

               pomoč Uniji pri nadaljnjem razvoju celovite politike do Južnega Kavkaza;

               (i)

               v okviru dejavnosti iz tega člena prispevanje k izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic in smernic Unije o človekovih pravicah, zlasti glede otrok in žensk na območjih, prizadetih s strani sporov, posebej s spremljanjem in obravnavanjem razvoja dogodkov v zvezi s tem.

         Člen 4
   Izvajanje mandata
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata pod nadzorom VP.
   2.   PVO je v prednostni povezavi s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. Brez poseganja v pristojnosti VP PVO strateško vodi in politično usmerja PPEU v okviru mandata PPEU.
   3.   PPEU se tesno usklajuje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2015 do 31. oktobra 2015 je 1 350 000 EUR.
   2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ta ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo napotitev osebja k PPEU. Plače takega napotenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice napotile k institucijam Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.
   3.   Vse napoteno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije, ki ga pošilja, ali ESZD, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnimi oddelki ESZD ali delegacijami Unije, da bi zagotovili skladnost in doslednost njihovih dejavnosti.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno izvajanje misije PPEU ter članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani ekipe PPEU spoštujejo varnostna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije v regiji in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja za katerega je neposredno odgovoren, zlasti tako, da:

               (a)

               na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt misije, ki določa posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, ki ureja upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in načrt za evakuacijo misije;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani ekipe PPEU, ki se jih razporedi zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje misije opravili ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za območje misije določila ESZD;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa pripravljajo pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti delovanja Unije in pomaga zagotoviti, da se vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic dosledno uporabljajo za doseganje ciljev politike Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   Na terenu je treba vzdrževati tesne stike z vodji delegacij Unije in vodji misij držav članic, ki PPEU pri izvajanju mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU v tesnem sodelovanju z vodjo delegacije Unije v Gruziji daje vodji nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) lokalne politične smernice. PPEU in civilni poveljnik operacije EUMM Georgia se po potrebi medsebojno posvetujeta. PPEU sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   Člen 13
   Pomoč v zvezi z zahtevki
   PPEU in osebje PPEU pomagajo pri zagotavljanju elementov za odgovore glede kakršnih koli zahtevkov in obveznosti, ki izhajajo iz mandatov predhodnih PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji, in zagotavljajo upravno pomoč in dostop do ustrezne dokumentacije v ta namen.
   Člen 14
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije v regiji se redno preverjata. PPEU do konca avgusta 2015 Svetu, VP in Komisiji predloži celovito poročilo o izvajanju mandata.
   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2015.

      V Bruslju, 2. marca 2015

            Za Svet

            Predsednica

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  Sklep Sveta 2014/438/SZVP z dne 8. julija 2014 o spremembi in podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (UL L 200, 9.7.2014, str. 11).

      (2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).


title: 2014/645/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUCAP NESTOR/2/2014 z dne 24. julija 2014 o sprejetju prispevkov tretjih držav k misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR)

text:
               6.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 267/7

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUCAP NESTOR/2/2014
   z dne 24. julija 2014
   o sprejetju prispevkov tretjih držav k misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR)

      (2014/645/SZVP)

   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2012/389/SZVP z dne 16. julija 2012 o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) (1) in zlasti člena 10(3) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 10(3) Sklepa 2012/389/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

               (2)

               Glede na priporočilo civilnega poveljnika operacij v zvezi s prispevkom Avstralije bi bilo treba prispevek navedene države sprejeti.

               (3)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Prispevek Avstralije k misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) je sprejet in se šteje za pomembnega.
   2.   Avstralija je oproščena finančnih prispevkov v proračun EUCAP NESTOR.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. julija 2014

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 187, 17.7.2012, str. 40.


title: Sklep Komisije z dne 6. marca 2013 o spremembi Sklepa Komisije z dne 6. oktobra 2010 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za razvoj operativnih nalog evropskih satelitskih navigacijskih sistemov – „Svetovalna skupina za operativne naloge sistema“  Besedilo velja za EGP

text:
               7.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 66/24

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 6. marca 2013
   o spremembi Sklepa Komisije z dne 6. oktobra 2010 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za razvoj operativnih nalog evropskih satelitskih navigacijskih sistemov – „Svetovalna skupina za operativne naloge sistema“
   (Besedilo velja za EGP)
   2013/C 66/05
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom Komisije z dne 6. oktobra 2010 je bila ustanovljena skupina strokovnjakov za razvoj operativnih nalog evropskih satelitskih navigacijskih sistemov – „Svetovalna skupina za operativne naloge sistema“ (1) (v nadaljnjem besedilu: skupina), da bi Komisiji neodvisno svetovala o razvojnih spremembah programov EGNOS in Galileo.

               (2)

               Pri oblikovanju skupine se je Komisija odločila, da morajo skupino sestavljati posamezniki, imenovani v svojem imenu.

               (3)

               V skladu s pravili Komisije o strokovnih skupinah (2) morajo člani, imenovani v svojem imenu, delovati neodvisno in v javnem interesu.

               (4)

               Nekateri člani skupine, ki jih imenuje Komisija (3), so zaposleni in vodstveni delavci zasebnih podjetij, na katere delo skupine neposredno vpliva. Zato takšni zaposleni in vodstveni delavci ne morejo delovati kot člani v svojem imenu, lahko pa sodelujejo pri delu skupine kot predstavniki zainteresiranih strani.

               (5)

               Glede na navedeno morajo biti člani skupine posamezniki, imenovani v svojem imenu, posamezniki, ki zastopajo skupni interes zainteresiranih strani in organizacij. V skladu s pravili Komisije o strokovnih skupinah (4) se izraz organizacije razume v širšem pomenu besede, ki se med drugim nanaša na podjetja, združenja, nevladne organizacije, sindikate, agencije in organe Unije ter mednarodne organizacije.

               (6)

               Sklep Komisije z dne 6. oktobra 2010 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za razvoj operativnih nalog evropskih satelitskih navigacijskih sistemov – „Svetovalna skupina za operativne naloge sistema“ je zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odstavka 2 in 3 člena 4 Sklepa z dne 6. oktobra 2010 o ustanovitvi skupine strokovnjakov za razvoj operativnih nalog evropskih satelitskih navigacijskih sistemov – „Svetovalna skupina za operativne naloge sistema“ se nadomestita z naslednjim:

      „2.   Komisija imenuje člane izmed strokovnjakov z znanjem na področjih iz člena 2 in iz organizacij z evidenco dejavnosti na teh področjih, ki so se odzvale na povabilo k oddaji prijave.
      3.   Člani skupine so:

                  —

                  posamezniki, imenovani v svojem imenu,

                  —

                  posamezniki, ki zastopajo skupni interes zainteresiranih strani na področju satelitske navigacije; ne predstavljajo posameznih zainteresiranih strani, ali

                  —

                  organizacije v najširšem pomenu besede, vključno s podjetji, združenji, nevladnimi organizacijami, sindikati, agencijami in organi Unije ter mednarodnimi organizacijami. Organizacije predlagajo svoje predstavnike.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se do 31. decembra 2014.

      V Bruslju, 6. marca 2013

            Za Komisijo

         Antonio TAJANI

            Podpredsednik

      (1)  UL C 271, 7.10.2010, str. 2.

      (2)  C(2010) 7649 final, pravilo 9.

      (3)  C(2011) 3624 final.

      (4)  C(2010) 7649 final, pravilo 8.


title: 2009/393/ES: Sklep Sveta z dne 18. maja 2009 o stališču, ki naj bo v imenu Skupnosti sprejeto v Mednarodnem svetu za žita v zvezi s podaljšanjem Konvencije o trgovanju z žiti iz leta 1995

text:
               20.5.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 124/63

      SKLEP SVETA

   z dne 18. maja 2009
   o stališču, ki naj bo v imenu Skupnosti sprejeto v Mednarodnem svetu za žita v zvezi s podaljšanjem Konvencije o trgovanju z žiti iz leta 1995
   (2009/393/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi z drugim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Konvencijo o trgovanju z žiti iz leta 1995 je sklenila Skupnost s Sklepom Sveta 96/88/ES (1) in je bila redno podaljšana za nadaljnja obdobja dveh let. Nazadnje je bila podaljšana s sklepom Mednarodnega sveta za žita junija 2007 in ostaja v veljavi do 30. junija 2009. Nadaljnje podaljšanje je v interesu Skupnosti. Komisija, ki zastopa Skupnost v Konvenciji o trgovanju z žiti, bi zato morala biti pooblaščena, da glasuje za tako podaljšanje –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Stališče Skupnosti v Mednarodnem svetu za žita je glasovati za podaljšanje Konvencije o trgovanju z žiti iz leta 1995 za nadaljnje obdobje do dveh let.
   Ta sklep pooblašča Komisijo, da izrazi to stališče v Mednarodnem svetu za žita.

      V Bruslju, 18. maja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         J. KOHOUT

      (1)  UL L 21, 27.1.1996, str. 47.


title: 2009/744/ES: Sklep Sveta z dne 24. septembra 2009 o imenovanju irske članice Odbora regij

text:
               9.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 265/39

      SKLEP SVETA

   z dne 24. septembra 2009
   o imenovanju irske članice Odbora regij
   (2009/744/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga irske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandata Seamusa MURRAYJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se za članico Odbora regij imenuje:
   Fiona O’LOUGHLIN, članica Kildare County Council.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 24. septembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         M. OLOFSSON

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Sveta (EU) 2017/262 z dne 6. februarja 2017 o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta ter razveljavitvi Sklepa 2013/811/EU

text:
               16.2.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 39/4

         SKLEP SVETA (EU) 2017/262
   z dne 6. februarja 2017
   o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta ter razveljavitvi Sklepa 2013/811/EU
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), ter zlasti člena 2 navedenih kadrovskih predpisov in člena 6 navedenih pogojev za zaposlitev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za vodenje generalnega sekretariata Sveta je v skladu s prvim pododstavkom člena 240(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije odgovoren generalni sekretar.

               (2)

               Da bi poenostavili administracijo in izboljšali učinkovitost upravljanja osebja, bi moral generalni sekretar imeti širšo možnost prenesti svoja pooblastila v zvezi z uporabo Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (v nadaljevanju: Kadrovski predpisi) in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljevanju: Pogoji za zaposlitev) na generalnega direktorja administracije. Poleg tega bi moral generalni sekretar imeti možnost, da na vse generalne direktorje prenese pooblastila za odločanje glede notranjih prerazporeditev in premestitev glede na kadrovske potrebe v njihovih generalnih direktoratih.

               (3)

               Sklep Sveta 2013/811/EU (2) bi bilo treba razveljaviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Pooblastila, ki so bila na organ za imenovanje prenesena s Kadrovskimi predpisi, ter pooblastila, ki so bila na organ, pristojen za sklepanje pogodb o zaposlitvi, prenesena s Pogoji za zaposlitev, v zadevah generalnega sekretariata Sveta izvaja:

               (a)

               Svet v zvezi z generalnim sekretarjem;

               (b)

               Svet na predlog generalnega sekretarja v zvezi z uporabo členov 1a, 30, 34, 41, 49, 50 in 51 Kadrovskih predpisov za generalne direktorje;

               (c)

               generalni sekretar v vseh drugih primerih.

         2.   Generalni sekretar je pooblaščen, da katera koli ali vsa svoja pooblastila v celoti ali delno prenese na generalnega direktorja administracije, če gre za uporabo Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev.
   3.   Generalni sekretar je pooblaščen, da na vse generalne direktorje v skladu s prvim pododstavkom člena 7(1) Kadrovskih predpisov prenese pooblastila v zvezi s prerazporeditvami in premestitvami v interesu službe v njihovih generalnih direktoratih.
   Člen 2
   Sklep 2013/811/EU se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 1. marca 2017.

      V Bruslju, 6. februarja 2017

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter o uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uradnike Komisije (UL L 56, 4.3.1968, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta 2013/811/EU z dne 17. decembra 2013 o določitvi organa za imenovanje in organa za sklepanje pogodb o zaposlitvi generalnega sekretariata Sveta ter razveljavitvi Sklepa 2011/444/EU (UL L 355, 31.12.2013, str. 91).


title: 2013/159/SZVP: Sklep Političnega in varnostnega odbora Atalanta/1/2013 z dne 22. marca 2013 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

text:
               27.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 87/12

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA ATALANTA/1/2013
   z dne 22. marca 2013
   o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)
   (2013/159/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 6 Skupnega ukrepa.
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil EU.

               (2)

               PVO je 27. novembra 2012 sprejel Sklep Atalanta/3/2012 (2), s katerim je kontraadmirala Ángela GARCĺO DE PAREDESA PÉREZA DE SEVILLO imenoval za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta).

               (3)

               Poveljnik operacije EU je priporočil, da se kapitana Jorgeja NOVOJA PALMO imenuje za novega poveljnika sil EU ter nadomesti kontraadmirala Ángela GARCĺO DE PAREDESA PÉREZA DE SEVILLO.

               (4)

               Vojaški odbor EU to priporočilo podpira.

               (5)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Kapitan Jorge NOVO PALMA je od 6. aprila 2013 imenovan za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.
   Člen 2
   Sklep Atalanta/3/2012 se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 6. aprila 2013.

      V Bruslju, 22. marca 2013

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora Atalanta/3/2012 z dne 27. novembra 2012 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (UL L 332, 4.12.2012, str. 20).


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1710 z dne 29. aprila 2015 o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/429

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1710
      z dne 29. aprila 2015
      o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2013 z odgovori skupnega podjetja (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05306/2015 – C8-0049/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 209,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi „Skupnega podjetja ENIAC“ (5),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (6), zlasti člena 1(2) in člena 12,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8),

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0104/2015),

         1.

            odloži odobritev zaključnega računa Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2013;

         2.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 452, 16.12.2014, str. 26.

         (2)  UL C 452, 16.12.2014, str. 27.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

         (6)  UL L 169, 7.6.2014, str. 152.

         (7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (8)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/828 z dne 21. aprila 2016 o sklenitvi, v imenu Unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

text:
               27.5.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 140/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/828
   z dne 21. aprila 2016
   o sklenitvi, v imenu Unije, Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 115 v povezavi s členom 218(6)(b) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/2469 (2) je bil Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (v nadaljnjem besedilu: Protokol o spremembi), podpisan dne 8. decembra 2015 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (2)

               Besedilo Protokola o spremembi k Sporazumu, ki je rezultat teh pogajanj, ustrezno odraža pogajalske smernice, ki jih je izdal Svet, saj usklajuje Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), z najnovejšim razvojem dogodkov na mednarodni ravni v zvezi z avtomatično izmenjavo podatkov, in sicer s svetovnim standardom za avtomatično izmenjavo podatkov o finančnih računih za namene obdavčenja, ki ga je oblikovala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Unija, njene države članice in Republika San Marino so dejavno sodelovale pri delu svetovnega foruma OECD za podporo razvoja in izvajanja tega standarda. Besedilo Sporazuma, kakor ga spreminja ta protokol o spremembi, je pravna podlaga za izvajanje svetovnega standarda v odnosih med Evropsko unijo in Republiko San Marino.

               (3)

               V skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

               (4)

               Protokol o spremembi bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se odobri v imenu Unije (5).
   Člen 2
   1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1) Protokola o spremembi.
   2.   Komisija obvesti Republiko San Marino in države članice o uradnih obvestilih, ki jih je prejela v skladu s členom 1(1)(d) Sporazuma, kot izhaja iz Protokola o spremembi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 21. aprila 2016

            Za Svet

            Predsednik

         G.A. VAN DER STEUR

      (1)  Mnenje z dne 3. marca 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/2469 z dne 8. decembra 2015 o podpisu, v imenu Unije in o začasni uporabi Protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Republiko San Marino o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (UL L 346, 31.12.2015, str. 1).

      (3)  UL L 381, 28.12.2004, str. 33.

      (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (5)  Besedilo Protokola o spremembi je bilo objavljeno v UL L 346, 31.12.2015, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu in začasni uporabi.


title: Sklep Sveta z dne 9. julija 2013 o imenovanju predsednika pritožbenih senatov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

text:
               11.7.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 199/2

         SKLEP SVETA
   z dne 9. julija 2013
   o imenovanju predsednika pritožbenih senatov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
   2013/C 199/03
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o znamki Skupnosti (1) in zlasti člena 136 Uredbe,
   ob upoštevanju kandidatur, ki jih je predložil Upravni odbor Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) 31. maja 2013 –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   G. Théophilos MARGELLOS, rojen v Atenah dne 21. novembra 1953, je imenovan za predsednika pritožbenih senatov Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) za obdobje petih let.
   Člen 2
   Datum, ko začne teči obdobje petih let iz člena 1, določi upravni odbor Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 9. julija 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 78, 24.3.2009, str. 1.


Pomembno pravno obvestilo

|

52007BP0125(01)

1. Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 (C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))

Uradni list 074 E , 20/03/2008 str. 0256 - 0256

		1.Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 (C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC))Evropski parlament,- ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 [1],- ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnem zaključnem računu Evropske agencije za varnost hrane za proračunsko leto 2005 z odgovori Agencije [2],- ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 - C6-0080/2007),- ob upoštevanju Pogodbe o ES, zlasti člena 276 Pogodbe,- ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun evropskih skupnosti [3], zlasti člena 185 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane [4], zlasti člena 44 Uredbe,- ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 [5], zlasti člena 94 Uredbe,- ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,- ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0112/2007),1. podeli izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane razrešnico glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2005;2. navaja pripombe v priloženi resoluciji;3. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za varnost hrane, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).[1] UL C 266, 31.10.2006, str. 22.[2] UL C 312, 19.12.2006, str. 42.[3] UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).[4] UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).[5] UL L 357, 31.12.2002, str. 72.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1602 z dne 28. aprila 2016 o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/436

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1602
   z dne 28. aprila 2016
   o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja ENIAC za obdobje od 1. januarja do 26. junija 2014 z odgovorom skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2016 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 (05587/2016 – C8-0058/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 209,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (4),

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL (5), zlasti člena 1(2) in člena 12,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0113/2016),

               1.

               odloži odobritev zaključnega Skupnega podjetja ENIAC za proračunsko leto 2014;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja ECSEL, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 422, 17.12.2015, str. 25.

      (2)  UL C 422, 17.12.2015, str. 26.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 30, 4.2.2008, str. 21.

      (5)  UL L 169, 7.6.2014, str. 152.

      (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (7)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: 2009/169/ES,Euratom: Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 25. februarja 2009 o imenovanju sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti

text:
               28.2.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 56/17

      SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

   z dne 25. februarja 2009
   o imenovanju sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti
   (2009/169/ES, Euratom)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 224 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 140 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Na podlagi členov 5 in 7 ter v povezavi s členom 47 Protokola o Statutu Sodišča bi bilo zaradi odstopa ge. Virpi TIILI treba imenovati sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti za preostanek mandata, torej do 31. avgusta 2010 –
   SKLENILI:
   Člen 1
   Za sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti je imenovan g. Heikki KANNINEN, in sicer za obdobje od 1. septembra 2009 do 31. avgusta 2010.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. februarja 2009

            Predsednica

         M. VICENOVÁ


title: Sklep Sveta 2013/477/SZVP z dne 27. septembra 2013 o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije

text:
               28.9.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 257/18

         SKLEP SVETA 2013/477/SZVP
   z dne 27. septembra 2013
   o spremembi Sklepa 2010/573/SZVP o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/573/SZVP (1).

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2010/573/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije podaljšati do 30. septembra 2014.

               (3)

               Sklep 2010/573/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 4(2) Sklepa 2010/573/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „2.   Ta sklep se uporablja do 30. septembra 2014. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi lahko podaljša ali spremeni.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. septembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GUSTAS

      (1)  Sklep 2010/573/SZVP z dne 27. septembra 2010 o omejevalnih ukrepih proti vodstvu pridnestrske regije Republike Moldavije (UL L 253, 28.9.2010, str. 54).


title: 2004/919/ES: Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o boju proti kriminalu, povezanemu z vozili, s čezmejnimi posledicami

text:
               30.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 389/28

      SKLEP SVETA

   z dne 22. decembra 2004
   o boju proti kriminalu, povezanemu z vozili, s čezmejnimi posledicami
   (2004/919/ES)
   SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1)(a) in 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju pobude Kraljevine Nizozemske,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ocenjuje se, da je vsako leto v državah članicah Evropske unije ukradeno 1,2 milijona motornih vozil.

               (2)

               Te kraje povzročajo precejšnjo škodo, ki znaša najmanj 15 milijard EUR letno.

               (3)

               Velik del teh vozil, po ocenah med 30 in 40 %, je ukradenih s pomočjo organiziranega kriminala, nato so predelana in prepeljana v druge države v Evropski uniji ali izven nje.

               (4)

               Poleg povzročanja gmotne škode to resno prizadeva tudi čut za pravičnost in občutek varnosti državljanov. Kriminal v zvezi z vozili lahko spremljajo resne oblike nasilja.

               (5)

               Vse to predstavlja oviro pri doseganju cilja iz člena 29 Pogodbe, da je treba državljanom zagotoviti visoko stopnjo varstva na območju svobode, varnosti in pravice.

               (6)

               Svet je dne 27. maja 1999 sprejel Resolucijo o boju proti mednarodnemu kriminalu s pomočjo boljšega spremljanja uporabljanih poti (1).

               (7)

               Kriminal, povezan z vozili, je na mednarodni ravni lahko povezan z drugimi oblikami kriminala, kot so trgovina z mamili, strelnim orožjem in ljudmi.

               (8)

               Boj proti kriminalu, povezanemu z vozili, je v pristojnosti organov pregona držav članic. Vendar pa je za soočanje s čezmejnimi oblikami te vrste kriminala potreben in sorazmeren skupen pristop, ki vključuje – kjer je to možno in potrebno – sodelovanje med državami članicami in organi pregona držav članic.

               (9)

               Še zlasti je pomembno sodelovanje med organi pregona in organi za registracijo vozil, pa tudi posredovanje podatkov vsem zadevnim stranem.

               (10)

               Enako pomembno je sodelovanje z Europolom, saj slednji lahko priskrbi ustrezne analize in poročila.

               (11)

               Preko Evropske policijske učne mreže (EPLN) nudi Evropska policijska akademija (CEPOL) policijskim silam v državah članicah knjižnico, ki omogoča dostop do podatkov in strokovnega znanja s področja kriminala, povezanega z vozili. Z razpravami v svojem okviru EPLN zagotavlja tudi možnost izmenjave znanja in izkušenj.

               (12)

               Boj proti kriminalu, povezanemu z vozili, se bo okrepil, ko se bo povečalo število držav članic, ki so pristopile k Pogodbi o evropskemu informacijskemu sistemu za prometna in vozniška dovoljenja (EUCARIS) z dne 29. junija 2000.

               (13)

               Za učinkovit boj proti kriminalu mednarodnih razsežnosti, povezanemu z vozili, bo treba sprejeti številne posebne ukrepe –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Opredelitve
   Za namene tega sklepa se uporabljajo naslednje opredelitve:

               1.

               „Vozilo“ pomeni vsako motorno vozilo, priklopnik ali prikolico, kot so opredeljeni v določbah, ki se nanašajo na schengenski informacijski sistem (SIS).

               2.

               „Pristojni nacionalni organi“ pomenijo katere koli državne organe, ki jih imenujejo države članice za namene tega sklepa in ki lahko po potrebi vključujejo policijo, carino, mejno stražo in sodne organe.

         Člen 2
   Cilj
   1.   Cilj tega sklepa je, da se doseže boljše sodelovanje v okviru Evropske unije z namenom preprečevanja in boja proti čezmejnemu kriminalu, povezanemu z vozili.
   2.   Posebno pozornost se posveča povezavam med krajami vozil in nezakonito trgovino z avtomobili ter oblikami organiziranega kriminala, kot so trgovina s prepovedanimi drogami, strelnim orožjem in ljudmi.
   Člen 3
   Sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi
   1.   V skladu s svojim nacionalnim pravom države članice sprejmejo potrebne ukrepe za krepitev vzajemnega sodelovanja med pristojnimi nacionalnimi organi v boju proti čezmejnemu kriminalu, povezanemu z vozili, na primer s pomočjo sporazumov o sodelovanju.
   2.   Sodelovanju v zvezi z nadzorom izvoza se posveča posebna pozornost, pri čemer se upošteva pristojnosti v državah članicah.
   Člen 4
   Sodelovanje med pristojnimi organi in zasebnim sektorjem
   1.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom sprejmejo potrebne ukrepe za pripravo rednih posvetovanj med ustreznimi pristojnimi nacionalnimi organi, v taka posvetovanja pa lahko pritegnejo predstavnike zasebnega sektorja (na primer lastnike zasebnih registrov pogrešanih vozil, zavarovalnice in trgovce z avtomobili) z namenom koordiniranja informacij in vzajemnega usklajevanja dejavnosti na tem področju.
   2.   Države članice v skladu z nacionalnim pravom sprejmejo postopke za hitro vračanje vozil, ki jih po zasegu sprostijo pristojni nacionalni organi.
   Člen 5
   Kontaktne točke za kriminal, povezan z vozili
   1.   Države članice do 30. marca 2005 enega izmed svojih organov pregona imenujejo za kontaktno točko za boj proti čezmejnemu kriminalu, povezanemu z vozili.
   2.   Države članice na podlagi obstoječe veljavne zakonodaje kontaktnim točkam dovolijo, da izmenjujejo izkušnje, strokovno znanje ter splošne in tehnične podatke o kriminalu, povezanem z vozili. Izmenjava podatkov obsega tudi metode in najboljše prakse preprečevanja kriminala, povezanega z vozili. Take izmenjave ne vključujejo izmenjav osebnih podatkov.
   3.   Podatki o imenovanih nacionalnih kontaktnih točkah, vključno z naknadnimi spremembami, se uradno sporočijo Generalnemu sekretariatu Sveta za objavo v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 6
   Izdajanje razpisov ukrepov za ukradena vozila in prometna dovoljenja
   1.   Ob vsaki prijavi kraje vozila pristojni organi držav članic v skladu z nacionalnim pravom nemudoma vnesejo razpis ukrepa za ukradeno vozilo v SIS in, če je to mogoče, v Interpolovo bazo podatkov o ukradenih motornih vozilih.
   2.   Razpis ukrepa v iskalnem registru država članica, ki ga je izdala, v skladu z nacionalnim pravom umakne takoj, ko preneha razlog, zaradi katerega je bil razpis ukrepa v zvezi z vozilom izdan.
   3.   Ob vsaki prijavi kraje prometnih dovoljenj pristojni organi držav članic v skladu z nacionalnim pravom v SIS nemudoma vnesejo ustrezen razpis ukrepa.
   Člen 7
   Registracija
   1.   Vsaka država članica zagotovi, da njeni pristojni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje zlorab in kraj prometnih dokumentov za vozila.
   2.   Organi pregona obvestijo nacionalne organe za registracijo vozil, ali je bilo vozilo, ki je v postopku registracije, ukradeno. Dostop do baz podatkov v ta namen se izvaja ob ustreznem upoštevanju določb prava Skupnosti.
   Člen 8
   Preprečevanje zlorab prometnih dovoljenj
   1.   Da bi se preprečile zlorabe prometnih dovoljenj, vsaka država članica v skladu z nacionalnim pravom zagotovi, da njeni pristojni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se zadrži prometno dovoljenje lastnika oziroma uporabnika vozila, če je bilo vozilo težje poškodovano v nesreči (popolna izguba).
   2.   Prometno dovoljenje se v skladu z nacionalnim pravom zadrži tudi, če se med pregledom, ki ga izvaja organ pregona, posumi, da je prišlo do kršitve v zvezi z identifikacijskimi oznakami vozila, kot je na primer identifikacijska številka vozila.
   3.   Prometna dovoljenja se v skladu z nacionalnim pravom vrnejo šele po opravljenem pregledu in potrditvi istovetnosti vozila.
   Člen 9
   Europol
   Vsaka država članica poskrbi, da njeni organi pregona po potrebi obveščajo Europol v okviru njegovih nalog in pooblastil o storilcih kaznivih dejanj, povezanih z vozili.
   Člen 10
   Spodbujanje krepitve strokovnega znanja in usposabljanja
   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da državne ustanove, ki so odgovorne za usposabljanje ustreznih organov pregona, v svojih učnih načrtih, če je to primerno v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo, spodbujajo specialistično usposabljanje na področju preprečevanja in odkrivanja kriminala, povezanega z vozili. Tako usposabljanje lahko vključuje prispevek Europola, ki je v skladu z njegovimi pristojnostmi.
   Člen 11
   Sestanek kontaktnih točk in letno poročilo Svetu
   Kontaktne točke za kriminal, povezan z vozili, se sestanejo najmanj enkrat letno pod pokroviteljstvom države članice, ki predseduje Svetu. K sodelovanju na tem sestanku se povabi tudi Europol. Predsedstvo poroča Svetu o napredku praktičnega sodelovanja med organi pregona.
   Člen 12
   Ocenjevanje
   Svet do 30. decembra 2007 oceni izvajanje tega sklepa.
   Člen 13
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Za države članice, za katere določbe schengenskega pravnega reda v zvezi s SIS še ne učinkujejo, obveznosti iz tega sklepa v zvezi s SIS začnejo učinkovati z dnem, ko se te določbe začnejo uporabljati v skladu s sklepom Sveta, ki se sprejme v skladu z veljavnimi postopki v ta namen.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. VEERMAN

      (1)  UL C 162, 9.6.1999, str. 1.