title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 081/17/COL z dne 26. aprila 2017 o zaključku formalnega postopka preiskave domnevne državne pomoči, dodeljene prek najema zemljišč in nepremičnin na območju Gufunes (Islandija) [2017/1911]

text:
               19.10.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 269/53

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 081/17/COL
   z dne 26. aprila 2017
   o zaključku formalnega postopka preiskave domnevne državne pomoči, dodeljene prek najema zemljišč in nepremičnin na območju Gufunes (Islandija) [2017/1911]
   NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –
   ob upoštevanju:
   Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,
   Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 24 Sporazuma,
   Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 1 dela I ter členov 7(2) in 13 dela II ter
   po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA

   1.   POSTOPEK

               (1)

               Gámaþjónustan hf. (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) je z elektronsko pošto z dne 2. aprila 2014 pri Nadzornem organu vložil pritožbo v zvezi z domnevno nezakonito državno pomočjo, ki jo je mesto Reykjavik (v nadaljnjem besedilu: mesto) dodelilo prek oddaje nepremičnin in zemljišč na območju Gufunes v Reykjaviku na Islandiji v najem podjetju Íslenska Gámafélagið (v nadaljnjem besedilu: podjetje ÍG) po ceni, ki je domnevno nižja od tržne (2).

               (2)

               Nadzorni organ je po predhodni preučitvi 30. junija 2015 sprejel Odločbo št. 261/15/COL o začetku formalnega postopka preiskave domnevne pomoči. Islandski organi so se na odločbo Nadzornega organa odzvali z dopisom z dne 1. oktobra 2015 (3).

               (3)

               Odločba Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave je bila 24. septembra 2015 objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, pri čemer so bile zainteresirane strani pozvane, naj v enem mesecu predložijo svoje pripombe k predhodnim stališčem Nadzornega organa (4).

               (4)

               Podjetje ÍG, ki mu je bilo odobreno enotedensko podaljšanje roka, je pripombe predložilo z dopisom z dne 29. oktobra 2015 (5). Nadzorni organ ni prejel drugih pripomb. Po izteku enomesečnega roka za predložitev pripomb je od pritožnika z elektronsko pošto z dne 25. novembra 2015 prejel tržne informacije (6). Z dopisom z dne 26. novembra 2015 (7) je pripombe in tržne informacije posredoval islandskim organom ter jim dal možnost, da odgovorijo nanje. Islandski organi so odgovorili z dopisom z dne 5. januarja 2016 (8). Zadevo so na sestanku v Reykjaviku 12. februarja 2016 obravnavali tudi predstavniki islandskih organov in Nadzornega organa.

               (5)

               Nazadnje je Nadzorni organ od pritožnika z elektronsko pošto z dne 21. maja 2016 (9), 27. maja 2016 (10) in 15. decembra 2016 (11) prejel dodatne informacije o razvoju dogodkov na območju Gufunes.

         2.   OPIS UKREPA

   2.1   OBMOČJE GUFUNES

               (6)

               Območje Gufunes se nahaja v okrožju Grafarvogur v Reykjaviku na Islandiji. Na tem območju je do leta 2001 delovala tovarna umetnih gnojil Áburðarverksmiðjan. Leta 2002 je reykjaviški urbanistični sklad (Skipulagssjóður Reykjavíkur, v nadaljnjem besedilu: sklad SR) od delničarjev kupil tovarno Áburðarverksmiðjan in okoliško območje (v nadaljnjem besedilu: kupoprodajna pogodba). Po navedbah islandskih organov je bilo takrat predvideno, da se z območja odstranijo vse zgradbe in napeljave. Leta 2007 je bil sklad SR razpuščen, njegova sredstva in naloge pa naj bi prevzel novoustanovljeni sklad Eignasjóður.

               (7)

               V skladu z reykjaviškim občinskim prostorskim načrtom za obdobje 2001–2024 je območje Gufunes predvideno za stanovanjske namene in ne za industrijske dejavnosti (12). Poleg tega je predvideno za gradnjo avtoceste Sundabraut, ki bi povezovala Laugarnes in Gufunes. Še več, v skladu z reykjaviškim občinskim načrtom za obdobje 2010–2030 se industrija z industrijskega območja Gufunes umika, v prihodnosti pa je predvideno mešano urbano območje s stanovanjskimi enotami in čistimi gospodarskimi dejavnostmi (13). V nobenem načrtu ni v prihodnosti predvidena ohranitev industrijskih dejavnosti na tem območju.

         2.2   POGODBE, SKLENJENE MED MESTOM REYKJAVIK IN PODJETJEM ÍSLENSKA GÁMAFÉLAGIÐ ZA NAJEM ZEMLJIŠČ IN NEPREMIČNIN NA OBMOČJU GUFUNES

               (8)

               Ko je sklad SR februarja 2002 kupil zemljišče in nepremičnine na območju Gufunes, je bilo na njem več najemnikov (predvsem izvajalci in razvijalci). Podjetje ÍG je takrat imelo najemno pogodbo s tovarno Áburðarverksmiðjan, ki je bila sklenjena 29. oktobra 1999 (v nadaljnjem besedilu: pogodba iz leta 1999). V njej je bila na podlagi cene na kvadratni meter določena mesečna najemnina v višini 159 240 ISK (14). Podjetje ÍG je zemljišče uporabljalo za svojo dejavnost ravnanja z odpadki. Sklad RS je v skladu s kupoprodajno pogodbo od tovarne Áburðarverksmiðjan prevzel vse obveznosti in pravice v zvezi z obstoječimi najemnimi pogodbami, vključno s pogodbo s podjetjem ÍG iz leta 1999.

               (9)

               Po navedbah mesta se je na območju Gufunes neprestano kaj dogajalo in ga je bilo težko upravljati. Poleg tega so bile zgradbe in napeljave v slabem stanju, nekateri najemniki niso plačevali najemnine, na območju pa se je kopičil odpadni material, kot so razbiti avtomobili. Mestu je bilo torej jasno, da bo moralo najeti osebje, ki bo dan in noč nadzorovalo območje, če bo želelo opravljati svojo vlogo zemljiškega lastnika.

               (10)

               Glede na navedene razmere se ni zdelo realno, da bi se območje ponudilo v najem. Mesto je torej sklenilo, da ne bo obnovilo obstoječih najemnih pogodb, temveč bo pogodbo sklenilo le z eno stranko. Zato se je sklad SR odločil, da se bo s podjetjem ÍG, takrat največjim najemnikom, ki je poleg tega pravočasno plačevalo najemnino, pogajal glede pogojev najema, čiščenja in nadzora območja (15). V nadaljevanju so predstavljene pogodbe, sklenjene med skladom SR in podjetjem ÍG:

                           (i)

                              22. februar 2005: sklad SR in podjetje ÍG sta sklenila pogodbo o najemu nekaterih nepremičnin na območju, s katero je bila nadomeščena pogodba iz leta 1999. Skupna mesečna najemnina za skupaj 4 676 kvadratnih metrov (vključno s parcelo v izmeri 500 kvadratih metrov) je bila določena na 960 000 ISK (16);

                           (ii)

                              14. oktober 2005: sklad SR in podjetje ÍG sta sklenila pogodbo (v nadaljnjem besedilu: splošna najemna pogodba iz leta 2005), s katero je bila nadomeščena prejšnja pogodba z dne 22. februarja 2005, o najemu, čiščenju in nadzoru zemljišč na območju Gufunes. V skladu z njo je moralo podjetje ÍG opravljati vsa vzdrževalna dela in izboljšave na nepremičninah. Splošna najemna pogodba iz leta 2005 je veljala do 31. decembra 2009. V njej ni bilo določeno, koliko kvadratnih metrov nepremičnin je podjetje ÍG najelo. Vendar je bilo v zračnem posnetku, priloženem splošni najemni pogodbi iz leta 2005, prikazano, kateri deli območja so bili oddani v najem podjetju ÍG (17). Islandski organi so pojasnili, da se je pogodba nanašala na območje, veliko približno 130 000 kvadratnih metrov. V splošni najemni pogodbi iz leta 2005 ni bila določena cena na kvadratni meter ali vrednost obveznosti podjetja ÍG. Določena je bila skupna mesečna najemnina v višini 2 000 000 ISK, ki naj bi se vsak mesec preračunala v skladu z indeksom cen življenjskih potrebščin (18);

                           (iii)

                              29. december 2006: veljavnost splošne najemne pogodbe iz leta 2005 je bila z dopolnilom podaljšana do 31. decembra 2011. Podjetju ÍG je bila naložena tudi obveznost porušenja določenih nepremičnin in odstranitve opreme z zemljišča. Na svoje stroške je lahko obdržalo naprave in napeljave, odstranjene z zemljišča (19);

                           (iv)

                              21. december 2007: veljavnost splošne najemne pogodbe iz leta 2005 je bila z dopolnilom podaljšana do 31. decembra 2015. Lastnik bi lahko kadar koli prevzel celotno zemljišče, oddano v najem, ali njegov del, če bi bilo to potrebno zaradi sprememb v načrtovanju rabe zemljišč. Podjetje ÍG se je tudi zavezalo, da bo znova priključilo napeljave za električno energijo, vodo in ogrevanje, ki so postale neuporabne. Poleg tega je umaknilo odškodninski zahtevek zoper mesto (20);

                           (v)

                              15. junij 2009: veljavnost splošne najemne pogodbe iz leta 2005 je bila z dopolnilom podaljšana do 31. decembra 2018. Podjetje ÍG se je zavezalo, da bo skrbelo za vzdrževanje območja in zvišalo nasip, obstoječi najem skladišča za čolne v lasti reykjaviškega jahtnega kluba pa je bil podaljšan. Zavezalo se je tudi, da bo umaknilo zahtevek zoper mesto v zvezi s stroški vzdrževanja (21).

               (11)

               Čeprav velikost zemljišča, ki ga je najelo podjetje ÍG, znaša 130 000 m2, je po navedbah mesta za namene podjetja ÍG uporabnih samo 110 000 m2. Skupna evidentirana velikost zgradb je 24 722 m2. Po podatkih islandskega registra nepremičnin je vrednost zemljišča, ki je bilo prej v lasti tovarne Áburðarverksmiðjan, 211 000 000 ISK. Vrednost zemljišča, ki ga ima v najemu podjetje ÍG, ni bila ocenjena, vendar pa mesto vrednost celotnega zemljišča, ki je bilo prej v lasti tovarne Áburðarverksmiðjan, ocenjuje na približno 137 000 000 ISK. Skupna evidentirana vrednost zgradb, ki jih najema podjetje ÍG, je 850 323 512 ISK (22).

               (12)

               V skladu s členom 4(2) islandskega zakona št. 4/1995 o občinskih prihodkih lastnik nepremičnine plača davek na nepremičnine, razen v primeru v najem oddanih kmetij ali parcel ali druge pogodbene uporabe zemljišča, pri katerih davek plača prebivalec ali uporabnik. Zadevno zemljišče, zgradbe in napeljave so na opredeljenem območju pristanišča, ki pripada podjetju Faxaflóahafnir sf. in je oddano v najem mestu. Mesto torej plačuje davek na nepremičnine za najeto zemljišče in nepremičnine, ki jih oddaja v najem podjetju ÍG.

               (13)

               Čeprav nobena od pogodb ne vključuje informacij o vrednosti storitev, ki jih opravlja podjetje ÍG, je mesto predložilo preglednico, v kateri je predstavljena ocena stroškov podjetja ÍG, navedenih v splošni najemni pogodbi iz leta 2005 in poznejših dopolnilih (v nadaljnjem besedilu skupaj: najemne pogodbe), od datuma, ko je bila sklenjena splošna najemna pogodba iz leta 2005, do konca najemnega obdobja leta 2018 (23). Oceno so opravili strokovni analitiki mesta. Poleg tega predložene informacije vsebujejo stroške končanih in nekončanih projektov rušenja. Glede na predložene informacije povprečni mesečni stroški, ki jih ima podjetje ÍG, znašajo 10 815 624 ISK, vključno z najemnino. Mesečna najemnina torej predstavlja približno 25 % vseh stroškov, ki jih ima podjetje ÍG na mesec.

               (14)

               Sklad SR ob sklenitvi najemne pogodbe z dne 22. februarja 2005 podjetju ÍG ni naložil nobenih obveznosti. Te so bile uvedene s splošno najemno pogodbo iz leta 2005 z dne 14. oktobra 2005 ter določene glede na predlagana rušenja in ocenjene stroške čiščenja, odstranjevanja odpadkov in nadzora območja. Obveznosti čiščenja in odstranjevanja odpadkov so se glede na stanje območja štele za obsežne. V nadaljevanju je predstavljena ocena stroškov podjetja ÍG v skladu z njegovimi obveznostmi, določenimi v splošni najemni pogodbi iz leta 2005 (24):

                           Leto

                           2006

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           2017

                           2018

                              Najemnina

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                              Zaposleni

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                              Uprava

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Vzdrževanje

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Pravne zadeve

                           1 500 000

                           1 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Stroški energije drugih

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Nedok. rušenja

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                              Konč. rušenja

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                              Popravila

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Zapornice/ograje

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                              Čiščenje

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           3 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Pleskanje

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Obnovitve

                           30 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Ožičenje itd.

                           7 500 000

                           8 000 000

                           9 000 000

                           12 000 000

                           9 500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                              Odplake

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                              Valolom

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Odstranjevanje odpadkov

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           2 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Asfalt

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Tla

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Požarni alarm

                           10 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                              Obveznosti skupaj

                           138 393 684

                           109 393 684

                           104 893 684

                           112 593 684

                           95 394 284

                           91 594 284

                           89 394 284

                           81 894 284

                           91 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           79 894 284

                              Skupaj ISK

                           170 763 999

                           141 763 999

                           137 263 999

                           144 963 999

                           127 764 599

                           123 964 599

                           121 764 599

                           114 264 599

                           123 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           112 264 599

                              Povprečno na mesec

                           14 230 333

                           11 813 667

                           11 438 667

                           12 080 333

                           10 647 050

                           10 330 383

                           10 147 050

                           9 522 050

                           10 322 050

                           10 238 717

                           10 238 717

                           10 238 717

                           9 355 383

                              Povprečno

                              10 815 624

                              Vir: mesto Reykjavik

         2.3   NEDAVNI RAZVOJ DOGODKOV NA OBMOČJU GUFUNES

               (15)

               Mestni svet Reykjavika se je na začetku leta 2014 dogovoril o ustanovitvi usmerjevalnega odbora, ki bo predstavil vizijo za območje Gufunes (25). Odbor je predlagal odprti idejni natečaj za prihodnjo ureditev območja Gufunes. Mestni svet Reykjavika se je na zasedanju junija 2015 dogovoril o objavi obvestila o natečaju s pozivom zainteresiranim stranem, naj predložijo ideje za prihodnjo ureditev območja Gufunes (26). Mesto je po objavi obvestila prejelo štiri ideje. Eno od teh je predložila družba za filmsko produkcijo RVK Studios, ki je izrazila zanimanje za nakup dela zgradb na območju Gufunes, da bi tam vzpostavila filmsko industrijo. Zgradbe, za nakup katerih se je zanimala družba RVK Studios, so nekatere od starih nepremičnin tovarne Áburðarverksmiðjan, ki so bile na podlagi najemnih pogodb oddane v najem podjetju ÍG.

               (16)

               Mesto in družba RVK Studios sta nato zadevni del območja Gufunes dala oceniti dvema neodvisnima nepremičninskima posrednikoma (27). Mestni svet se je na zasedanju 18. novembra 2015 dogovoril, da urad za upravljanje nepremičnin in gospodarski razvoj pooblasti za začetek pogajanj z družbo RVK Studios na podlagi cenitev (28). Poleg tega ga je pooblastil za začetek pogajanj s podjetjem ÍG o izselitvi in morebitni preselitvi v skladu z določbami splošne najemne pogodbe iz leta 2005.

               (17)

               Mestni svet Reykjavika je 19. maja 2016 privolil v sklenitev pogodbe z družbo RVK Studios o nakupu nekaterih nepremičnin na območju Gufunes (29). Mesto je nato sporočilo, da bo podjetje ÍG svoje dejavnosti preselilo na novo industrijsko območje mesta, tj. v Esjumelar (30). Župan Reykjavika in izvršni direktor podjetja ÍG sta 20. maja 2016 podpisala pogodbi o prenehanju najemnih pogodb in preselitvi podjetja ÍG ter postavila temeljni kamen za nove prostore podjetja ÍG v Esjumelarju. Mesto je 27. maja 2016 podpisalo pogodbo z družbo RVK Studios o prodaji nekaterih starih nepremičnin tovarne Áburðarverksmiðjan (31). Velikost nepremičnin, prodanih družbi RVK Studios, znaša 8 400 m2, nakupna cena pa je bila 301 650 000 ISK. Mesto je družbi RVK Studios ponudilo tudi nakup območja vzhodno od zgradb v skupni izmeri 19 200 m2. Družba RVK Studios bo za to plačevala 1 000 ISK na kvadratni meter na leto.

         3.   PRITOŽBA

               (18)

               Po mnenju pritožnika je mesto podjetju ÍG dodelilo nezakonito državno pomoč, ko mu je po cenah, nižjih od tržnih, v najem oddajalo nepremičnine in zemljišča na območju Gufunes. Pritožnik v pritožbi pri Nadzornem organu navaja, da je natančen znesek pomoči sicer težko določiti, vendar da je cena očitno precej nižja od razumne tržne cene. Ker podjetje ÍG ne plačuje običajne tržne cene, ima konkurenčno prednost. Poleg tega se po navedbah pritožnika za zemljišča na območju Gufunes zanimajo številna podjetja, ki potrebujejo obsežne površine za svoje dejavnosti, na primer transportna središča in podjetja za skladiščenje.

               (19)

               Pritožnik je navedel, da je bila najemnina v splošni najemni pogodbi iz leta 2005 določena na 2 milijona ISK z letnimi zvišanji v skladu z indeksom cen življenjskih potrebščin (davek na nepremičnine, ki ga ne plačuje podjetje ÍG, ampak lastnik zemljišča, tj. mesto, znaša 41 % letnega zneska najemnine). Poleg tega ima podjetje ÍG nekatere obveznosti vzdrževanja, ki se štejejo za del cene najema, čeprav približnih stroškov navedenih obveznosti v pogodbah ni mogoče najti. Prav tako z najemnimi pogodbami podjetju ÍG ni prepovedano, da zemljišče oddaja v podnajem tretjim strankam. Pritožnik je poudaril, da najemne pogodbe ne vsebujejo ocene v zvezi z morebitnim prihodkom od oddajanja delov nepremičnin v podnajem in v zvezi s tem, ali je to vplivalo na ceno najema.

               (20)

               Pritožnik opozarja tudi, da ni jasno, kakšna je bila cena za kvadratni meter in kako je bila določena višina najemnine. Po mnenju pritožnika bi morala tržna cena za najem nepremičnin glede na različne priznane metodologije za določanje cen znašati od 12 do 41 milijonov ISK na mesec. Pritožnik trdi, da je oddajanje nepremičnin podjetju ÍG po ceni, ki je precej pod tržno vrednostjo, v nasprotju s pravili EGP o državni pomoči.

         4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (21)

               Nadzorni organ je v Odločbi št. 261/15/COL predhodno ocenil, ali pogodbe, sklenjene med mestom in podjetjem ÍG v zvezi z oddajo območja Gufunes v najem, pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, in če jo, ali bi se lahko državna pomoč štela za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

               (22)

               Nadzorni organ je po preučitvi informacij, ki so jih predložili islandski organi, predhodno ugotovil, da ni mogoče izključiti, da pogodbe med mestom in podjetjem ÍG pomenijo državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. V Odločbi št. 261/15/COL so bili opredeljeni naslednji vidiki:

                           (i)

                           za namen člena 61(1) Sporazuma EGP država zajema vse organe državne uprave, od centralne ravni države do občinske ravni. Ker so zemljišča in nepremičnine, oddani v najem podjetju ÍG, pripadali mestu, vsak popust pri ceni najema torej pomeni prenos državnih sredstev;

                           (ii)

                           Nadzorni organ je izrazil pomisleke glede tega, ali je mesto ob sklenitvi pogodb s podjetjem ÍG ravnalo kot zasebni najemodajalec v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Njegova predhodna ocena je bila, da gospodarske prednosti v korist podjetja ÍG ni mogoče izključiti;

                           (iii)

                           ker druga podjetja niso imela možnosti, da bi se z mestom pogajala o najemu zemljišč in nepremičnin, je Nadzorni organ predhodno menil, da so bili ukrepi selektivni;

                           (iv)

                           nazadnje, Nadzorni organ je opozoril, da bi vsaka pomoč, dodeljena podjetju ÍG v obliki nižje najemnine, temu teoretično omogočila, da zaradi pomoči poveča ali vsaj ohrani svoje dejavnosti. Pomoč je torej lahko omejevala priložnosti podjetij, ustanovljenih v drugih pogodbenicah, ki bi morda želela konkurirati podjetju ÍG na islandskem trgu zbiranja odpadkov. Pomoč je torej lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino v EGP.

               (23)

               Po mnenju Nadzornega organa so bili potrebni dodatni dokazi za ugotovitev, ali bi se lahko pogoji najemnih pogodb šteli za združljive z delovanjem Sporazuma EGP.

               (24)

               Zato je Nadzorni organ dvomil, ali so najemne pogodbe med mestom in podjetjem ÍG pomenile državno pomoč, in če so jo, ali bi se lahko štele za združljive z delovanjem Sporazuma EGP v skladu z njegovim členom 61(3)(c).

         5.   PRIPOMBE MESTA K ODLOČBI O ZAČETKU POSTOPKA

               (25)

               Po mnenju mesta pogodbe s podjetjem ÍG ne vključujejo državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, ker podjetje ÍG ni prejelo prednosti.

               (26)

               Po navedbah mesta sta bili pogodbi z dne 22. februarja 2005 in 14. oktobra 2005 sklenjeni po običajnih tržnih pogojih, saj je najemnina temeljila na najemnini, določeni na podlagi postopka javne objave ob koncu leta 2003, in je bila v skladu z analizami/ocenami, ki so jih opravili strokovnjaki mesta.

               (27)

               Mesto trdi, da metodologije, ki jih je predstavil pritožnik, niso primerne za določitev tržne cene najema. Namesto tega opravi primerjavo z najemom druge nepremičnine, tj. stare državne tovarne cementa na Sævarhöfði 31 na industrijskem območju, ki je podobno območju Gufunes.

               (28)

               Mesto je leta 2014 kupilo nepremičnino na Sævarhöfði 31. Leta 2013 je osrednji organ za javna naročila (Ríkiskaup) v imenu islandske države objavil, da se nepremičnina oddaja v najem. Ko je mesto kupilo nepremičnino, se je zavezalo, da bo v skladu z objavo sprejelo najvišjo ponudbo. Osrednji organ za javna naročila je prejel štiri ponudbe, najvišjo za 420 000 ISK na mesec, ne da bi bile za najemnika določene kakršne koli posebne storitve ali obveznosti. Nepremičnina na Sævarhöfði 31 je ocenjena na 293 028 000 ISK. Najvišja ponudba za najem torej predstavlja 0,147-odstotni delež ocenjene vrednosti nepremičnine. Za primerjavo, cena najema v skladu s splošno najemno pogodbo iz leta 2005 s podjetjem ÍG predstavlja 0,320-odstotni delež ocenjene vrednosti nepremičnin na območju Gufunes. Mesto poudarja, da je bila cena najema nepremičnine na Sævarhöfði 31 ugotovljena po postopku javne objave in da ustrezno izraža tržno vrednost industrijskih območij v mestu pod običajnimi tržnimi pogoji. Ta primerjava kaže, da najemnine, ki jo je plačevalo podjetje ÍG, nikakor ni mogoče šteti za nižjo od tržne vrednosti industrijskih območij v mestu, zlasti ob upoštevanju, da pri ceni najema za Sævarhöfði 31 niso bili upoštevani dejavniki, ki so vplivali na ceno najema za območje Gufunes.

               (29)

               Po mnenju mesta dejstvo, da so se druge stranke pozneje zanimale za območje, ni pomembno pri presoji povpraševanja po območju v času, ko je bila sklenjena splošna najemna pogodba iz leta 2005, tj. oktobra 2005. Takrat se namreč ni zdelo realno, da bi se območje ponudilo v najem. Podjetje ÍG je nosilo vse stroške čiščenja območja in povrnitve zgradb v ustrezno stanje. Poleg tega druge stranke niso pokazale zanimanja, ko je bilo leta 2003 objavljeno, da se območje oddaja v najem. Zato je treba domnevati, da je poznejše zanimanje za območje povezano s stanjem območja po tem, ko je podjetje ÍG prevzelo njegovo upravljanje.

               (30)

               Po mnenju mesta najvišja cena ni edini dejavnik, ki bi ga Nadzorni organ moral upoštevati pri uporabi preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu. Ustrezno vprašanje je namreč, ali bi udeleženec v tržnem gospodarstvu sklenil zadevni posel po enakih pogojih (32). Poleg tega je treba ravnanje javnega in zasebnega vlagatelja primerjati glede na to, kako bi v času zadevnega posla ravnal zasebni vlagatelj, ob upoštevanju takrat razpoložljivih informacij in predvidljivega razvoja dogodkov.

               (31)

               Ko so bile sklenjene pogodbe med mestom in podjetjem ÍG, tržni pogoji niso bili običajni, saj za tovrstne industrijske nepremičnine v takem stanju ni bilo dejavnega trga. Zato je treba po mnenju mesta običajne tržne pogoje oceniti z objektivnega in preverljivega vidika, ki je obstajal takrat. V zvezi z navedenim mesto meni, da so take informacije na voljo v dokumentih, ki jih je v tej zadevi predložil Reykjavik. Če bi bilo poleg tega mogoče dokazati običajne tržne pogoje za tovrstna industrijska območja, primer cene najema, dosežene leta 2014 za nekdanjo državno tovarno cementa na Sævarhöfði 31, dokazuje tržno vrednost za industrijska območja, kot je Gufunes.

               (32)

               Po mnenju mesta obveznosti, ki so bile podjetju ÍG naložene z najemnimi pogodbami, ni mogoče primerjati s spornimi obveznostmi v zadevi Haslemoen Leir (33). Obveznost znižanja cene, ki je bila sporna v navedeni zadevi, se je nanašala na morebitne izgube za podjetje Haslemoen AS, ker določene zgradbe ne bi moglo oddati v najem. Obveznosti, naložene podjetju ÍG, pa so se nanašale na vzdrževalna dela in izboljšave na nepremičninah, rušitve, ponovno priključitev napeljav za električno energijo, vodo in ogrevanje ter druga gradbena dela na območju. Stroške teh obveznosti so strokovni analitiki mesta ocenili na podlagi rezultatov zadnjih razpisov za podobne projekte. Kljub pomanjkanju dokumentacije v podporo natančnemu ekonomskemu učinku storitev, zaupanih podjetju ÍG, in negotovosti glede prostorskega načrtovanja mora Nadzorni organ priznati, da se je zaradi teh obveznosti cena najema znižala. Po mnenju mesta bi bilo neupoštevanje učinka obveznosti nerazumno, še zlasti ker so dejanski stroški, ki jih je podjetje ÍG imelo zaradi obveznosti, v skladu z ocenjenimi.

               (33)

               Mesto meni, da je pri sklenitvi najemnih pogodb s podjetjem ÍG ravnalo kot udeleženec v tržnem gospodarstvu in upoštevalo razmisleke glede prostorskega načrtovanja. Mesto je v najemne pogodbe vključilo zelo zahtevne določbe o prenehanju z zelo kratkim odpovednim rokom, da bi lahko hitro izpraznilo območje, če in ko bi država privolila v začetek gradnje avtoceste Sundabraut. Sklad SR je bil v celoti seznanjen z nepremičninami in območjem ter je bil sposoben objektivno oceniti, ali je območje v dovolj dobrem stanju, da se lahko odda v najem na trgu. Zasebni vlagatelj bi bil pri odločanju o uporabi zemljišča in nepremičnin vedno pozoren na prostorske načrte.

               (34)

               Glede na zgornje razmisleke mesto trdi, da so najemne pogodbe s podjetjem ÍG v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

         6.   PRIPOMBE PODJETJA ÍG

               (35)

               Po mnenju podjetja ÍG ima kot najemnik od velikosti zemljišča zelo omejeno korist, saj so zaradi nje obveznosti vzdrževanja in nadzora težje in dražje. Poleg tega so zgradbe, ki so po kvadratnih metrih ogromne, v zelo slabem stanju. Podjetje ÍG poudarja, da so bile zgradbe dejansko kupljene zato, da bi se porušile. Načrtovano je bilo popolno porušenje, na zemljišču pa sta bila predvidena stanovanjsko območje in avtocesta. Zato je kakršen koli izračun na podlagi kvadratnih metrov ali velikosti zemljišča za namene določitve tržne vrednosti najema območja nepomemben.

               (36)

               Sklad SR je leta 2003 območje in zgradbe na območju Gufunes uporabil, da je zagotovil skladišča za različne posameznike in podjetja, ki jim je odredil, da morajo zapustiti druga območja v mestu. Ta ureditev je za sklad SR kmalu postala logistično problematična, zato je podjetju ÍG ponudil najem celotnega območja, da bi ga to počistilo. Podjetje ÍG je sprva zelo oklevalo pri sprejetju naloge, saj se je območje srečevalo z več težavami, kot so težavni najemniki ter nakopičeni razbiti avtomobili in industrijski odpadki.

               (37)

               Podjetje ÍG je v zadnjih desetih letih porabilo povprečno 16,5 milijona ISK na mesec za stroške vzdrževanja in druge stroške, ki bi jih običajno moral nositi najemodajalec. Navedene stroške je treba upoštevati pri oceni tržne vrednosti najema.

               (38)

               Po navedbah podjetja ÍG so zgradbe na območju Gufunes v obupnem stanju kljub sredstvom, vloženim v obnove. Skoraj vse zgradbe zamakajo, večina njihovih streh pa je poškodovanih in neuporabnih. Poleg tega so skoraj vsa okna razen oken v pisarniški zgradbi poškodovana in neuporabna, tla v številnih zgradbah so nevarna, na nekaterih mestih so luknje, stopnišča pa ne izpolnjujejo zakonsko predpisanih pogojev. V večini zgradb tudi ni vode in stranišč, električna napeljava pa ni v skladu z zakonsko predpisanimi merili.

               (39)

               Podjetje ÍG je bilo poleg tega večji del najemnega obdobja soočeno z dejstvom, da lahko mesto zemljišče na hitro zahteva nazaj. Določba, v kateri je bil določen kratek odpovedni rok 18 mesecev, in obveznost, da se del zemljišča na zahtevo vrne z le 12-mesečnim odpovednim rokom, sta bili ovira pri opravljanju dejavnosti, kot je odstranjevanje odpadkov, za katero so potrebni težki stroji in oprema.

               (40)

               Po mnenju podjetja ÍG je poznejše zanimanje pritožnika le malo pomembno pri presoji povpraševanja po območju v času, ko je bila sklenjena splošna najemna pogodba iz leta 2005. Razmere leta 2005 so bile take, da se ni zdelo realno, da bi se območje ponudilo v najem. Podjetje ÍG je od takrat vložilo precejšnja sredstva v obnovo, čiščenje in vzdrževanje območja. Zato je treba domnevati, da je poznejše zanimanje za območje povezano s stanjem območja po tem, ko je podjetje ÍG prevzelo njegovo upravljanje.

               (41)

               Nazadnje je podjetje ÍG predložilo neodvisno oceno najema z dne 15. oktobra 2015, ki jo je opravilo podjetje 101 Reykjavík Fasteignasala (34). V njej je na podlagi vrednosti in stanja posameznih nepremičnin ocenjena vrednost splošne najemne pogodbe iz leta 2005, kakršna je bila oktobra 2005. Cenilec je ugotovil, da je bila skupna mesečna vrednost najema nepremičnin in območja 1 870 000 ISK.

         II.   OCENA

   1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

               (42)

               Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
               „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

               (43)

               Iz tega izhaja, da ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep: (i) dodeli država ali je dodeljen iz državnih sredstev, (ii) upravičencu zagotavlja selektivno gospodarsko prednost, (iii) lahko vpliva na trgovino med pogodbenicami in izkrivlja konkurenco.

         1.1   NEOBSTOJ PREDNOSTI
   1.1.1   Splošno

               (44)

               Nadzorni organ v nadaljevanju predstavlja svoje sklepanje, na podlagi katerega je ugotovil, da z najemnimi pogodbami podjetju ÍG ni dodeljena prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

               (45)

               Prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države, zaradi česar je v ugodnejšem položaju kot njegovi konkurenti (35). Če bi bil posel izveden pod ugodnimi pogoji v smislu, da je podjetje ÍG plačevalo najemnino, ki je bila pod tržno ceno, bi bilo podjetje deležno prednosti v smislu pravil o državni pomoči.

               (46)

               Nadzorni organ za preučitev tega vprašanja uporabi preskus „udeleženca v tržnem gospodarstvu“, v katerem se ravnanje države ali javnih organov pri prodaji premoženja ali njegovi oddaji v najem primerja z ravnanjem zasebnih gospodarskih subjektov (36).

               (47)

               Namen preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu je oceniti, ali je država podjetju dodelila prednost, s tem da v zvezi z določenim poslom, npr. prodajo premoženja ali njegovo oddajo v najem, ni ravnala kot zasebni udeleženec v tržnem gospodarstvu (37). Javni organ mora zanemariti cilje javne politike ter se namesto tega osredotočiti na edini cilj doseganja tržne stopnje donosa ali dobička od svojih naložb in tržne cene pri prodaji premoženja ali njegovi oddaji v najem (38). Vendar Nadzorni organ opozarja, da je treba pri tej oceni običajno upoštevati posebne pravice ali obveznosti, povezane z zadevnim premoženjem, zlasti tiste, ki bi lahko vplivale na tržno vrednost.

               (48)

               Skladnost s tržnimi pogoji in dejstvo, ali dogovorjena cena posla ustreza tržni ceni, je mogoče ugotoviti na podlagi nekaterih meril. Organiziranje odprtega, preglednega in brezpogojnega razpisnega postopka je običajno ustrezen način za zagotovitev, da je prodaja premoženja ali njegova oddaja v najem, ki jo opravijo nacionalni organi, v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu ter da je bila za zadevno blago in storitve plačana poštena tržna cena. Vendar to ne pomeni samodejno, da je mogoče ob neobstoju pravilnega razpisnega postopka ali morebitni napaki v takem postopku upravičeno domnevati o obstoju državne pomoči. Nadzorni organ se lahko opre tudi na druga merila, vključno s strokovnimi ocenami vrednosti.

         1.1.2   Neobstoj konkurenčnega postopka

               (49)

               Glede na zgornje razmisleke mora Nadzorni organ najprej preučiti, ali je mesto organiziralo razpisni postopek, ki je bil ustrezen in primeren za določitev tržne cene (39). Vendar je bilo v tej zadevi potrjeno, da se v zvezi z zadevnim območjem ni začel noben javni razpis. Poleg tega ni bila pred sklenitvijo splošne najemne pogodbe iz leta 2005 opravljena nobena neodvisna ocena vrednosti.

               (50)

               Vendar je mesto poudarilo, da so se pri določitvi najemnine v splošni najemni pogodbi iz leta 2005 s podjetjem ÍG upoštevale različne obstoječe najemne pogodbe na območju, ki so bile sklenjene po javnih objavah v islandskih medijih leta 2003. Vendar pa Nadzorni organ meni, da so bile te objave samo pozivi za izkaz interesa ter ne pomenijo odprtega in konkurenčnega razpisnega postopka. Poleg tega se niso nanašale na celotno območje, ki bi se v najem oddalo enemu najemniku, ampak na posamezne nepremičnine na navedenem območju.

               (51)

               Nadzorni organ torej ugotavlja, da ta postopek javne objave ne izpolnjuje zahtev preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu. Zato ta postopek ne more biti zanesljivo merilo za določitev tržne cene za zadevno najemno pravico.

         1.1.3   Strokovna ocena vrednosti najema

               (52)

               Kot je navedeno zgoraj, zaradi neobstoja zadostnega razpisnega postopka ni izključena možnost, da Nadzorni organ uporabi preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Vendar mora preučiti vsebino zadevnega posla in zlasti primerjati dogovorjeno ceno s tržno ceno. V ta namen se običajno opre na neodvisno strokovno študijo za oceno vrednosti kot merilo za tržno ceno. Taka študija bi morala biti v idealnem primeru opravljena v času posla. Vendar se lahko Nadzorni organ pri svoji oceni opre tudi na naknadno študijo za oceno vrednosti (40).

               (53)

               Mesto je navedlo, da na tržno ceno najema na območju Gufunes vpliva več dejavnikov. Prvič, zgradbe in napeljave so bile v slabem stanju, nekateri najemniki niso plačevali najemnine, na območju pa se je kopičil odpadni material, ki ga je bila treba odstraniti. Drugič, v zvezi s prostorskimi načrti za območje Gufunes je vladala negotovost. V skladu s preteklimi in sedanjimi občinskimi načrti se industrijska dejavnost z območja umika, zato mesto ne more skleniti dolgoročne najemne pogodbe za nepremičnine. Tretjič, podjetje ÍG mora del zemljišča na zahtevo vrniti na podlagi 12-mesečnega odpovednega roka, odpovedni rok za celotno območje, vključno z zgradbami, pa je znašal le 18 mesecev.

               (54)

               Kot je že bilo navedeno, je mesto pri dveh neodvisnih nepremičninskih posrednikih naročilo oceno vrednosti nepremičnin in najemnih pravic, ko se je z družbo RVK Studios pogajalo o prodaji zgradb na območju Gufunes. Čeprav se ti neodvisni oceni ne nanašata neposredno na tržno ceno najema nepremičnin, potrjujeta njihovo slabo stanje in tržno vrednost. Oba neodvisna cenilca poudarjata, da zgradbe zamakajo in niso zadostno izolirane, da je v njih precejšnja količina industrijskih odpadkov iz časa, ko je bilo na zemljišču podjetje za umetna gnojila, in da na splošno propadajo. Poleg tega nekatere zgradbe vsebujejo azbest, druge pa je treba podreti.

               (55)

               Kot je bilo predhodno navedeno, je mesto zagotovilo tudi primerjavo s podobnimi industrijskimi nepremičninami na naslovu Sævarhöfði 31. Osrednji organ za javna naročila je objavil, da se to območje ponuja v najem, sprejeta pa je bila najvišja od štirih ponudb, in sicer za 420 000 ISK na mesec. Ta najemna pogodba ni vključevala posebnih storitev ali obveznosti, ki bi jih moral izpolnjevati najemnik. Najvišja ponudba za najem je kot delež ocenjene vrednosti nepremičnin znašala 0,147 %, medtem ko je cena najema v skladu s splošno najemno pogodbo iz leta 2005 s podjetjem ÍG znašala 0,320 % ocenjene vrednosti nepremičnin na območju Gufunes.

               (56)

               Poleg tega je podjetje 101 Reykjavík Fasteignasala opravilo neodvisno oceno vrednosti splošne najemne pogodbe iz leta 2005 (41). Ta je bila opravljena 15. oktobra 2015. Temelji na vrednosti in stanju posameznih nepremičnin, ki so bile posamično ocenjene in pregledane. V oceni vrednosti se upoštevajo stanje nepremičnin in območja ob sklenitvi splošne najemne pogodbe iz leta 2005 ter takrat prevladujoče tržne razmere. Cenilec je ugotovil, da je bila oktobra 2005 skupna mesečna vrednost najema nepremičnin 1 870 000 ISK. Vendar je bila v skladu s splošno najemno pogodbo iz leta 2005 mesečna najemnina za podjetje ÍG določena na 2 000 000 ISK, vsak mesec pa se je preračunala v skladu z indeksom cen življenjskih potrebščin (42). Mesečna najemnina, ki jo je plačevalo podjetje ÍG, je torej glede na strokovno oceno vrednosti višja od tržne cene najema.

               (57)

               Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega Nadzorni organ meni, da splošna najemna pogodba iz leta 2005 ni bila sklenjena po ceni, nižji od tržne cene.

               (58)

               Nazadnje, Nadzorni organ ugotavlja, da niti v primerjavi z nepremičninami na Sævarhöfði 31 niti v oceni vrednosti, ki jo je pripravilo podjetje 101 Reykjavík Fasteignasala, niso upoštevane posebne obveznosti, vključene v najemne pogodbe, zlasti kratek odpovedni rok (ki je bil zdaj naveden) in različne obveznosti glede vzdrževanja. Finančni vpliv teh obveznosti na ceno najema je težko količinsko opredeliti. So pa nedvomno v korist mesta na račun podjetja ÍG, kar dodatno potrjuje ugotovitve Nadzornega organa, da je bila splošna najemna pogodba iz leta 2005 sklenjena po tržnih pogojih.

               (59)

               Nadzorni organ ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da z najemnimi pogodbami podjetju ÍG ni bila zagotovljena gospodarska prednost.

         2.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (60)

               Nadzorni organ na podlagi zgornje ocene meni, da najemne pogodbe, sklenjene med mestom in podjetjem ÍG v zvezi z oddajo območja Gufunes v najem, ne vključujejo državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Najemne pogodbe, sklenjene med mestom Reykjavik in podjetjem Íslenska Gámafélagið v zvezi z oddajo območja Gufunes v najem, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP. Formalni postopek preiskave je s tem zaključen.
   Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Islandijo.
   Člen 3
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 26. aprila 2017

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Frank J. BÜCHEL

            Član kolegija

      (1)  Odločba št. 261/15/COL o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči, dodeljene prek najema zemljišč in nepremičnin na območju Gufunes, objavljena v UL C 316, 24.9.2015, str. 22, in Dopolnilu EGP št. 57, 24.9.2015, str. 21.

      (2)  Dokumenti št. 704341–704343.

      (3)  Dokument št. 774957.

      (4)  Odločba št. 261/15/COL o začetku formalnega postopka preiskave morebitne državne pomoči, dodeljene prek najema zemljišč in nepremičnin na območju Gufunes, objavljena v UL C 316, 24.9.2015, str. 22, in Dopolnilu EGP št. 57, 24.9.2015, str. 21.

      (5)  Dokument št. 778453.

      (6)  Dokument št. 781877.

      (7)  Dokument št. 781927.

      (8)  Dokument št. 786716.

      (9)  Dokument št. 805588.

      (10)  Dokument št. 806264.

      (11)  Dokument št. 831665.

      (12)  Na voljo na spletnem naslovu: http://skipulagssja.skipbygg.is/skipulagssja/. Glej tudi http://reykjavik.is/sites/default/files/adalskipulag/08_grafarvogur.pdf.

      (13)  Prav tam.

      (14)  Dokument št. 716986, stran 17.

      (15)  Dokumenta št. 716985 in 742948.

      (16)  Dokument št. 716986, stran 21.

      (17)  Glej dokument št. 716985.

      (18)  Dokument št. 716986, stran 25.

      (19)  Dokument št. 716986, stran 29.

      (20)  Dokument št. 716986, stran 31.

      (21)  Dokument št. 716986, stran 33.

      (22)  Dokument št. 716985.

      (23)  Dokument št. 742948.

      (24)  Vsi podatki so v islandskih kronah.

      (25)  Dokument št. 716985.

      (26)  Obvestilo je na voljo na spletnem naslovu: http://www.hugmyndasamkeppni.is/samkeppnir/gufunes-framtidharskipulag.

      (27)  Dokument št. 786718.

      (28)  Zapisnik zasedanja mestnega sveta je na voljo na spletnem naslovu: http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5386.

      (29)  Zapisnik zasedanja mestnega sveta je na voljo na spletnem naslovu: http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5407.

      (30)  Obvestilo je na voljo na spletnem naslovu: http://reykjavik.is/frettir/islenska-gamafelagid-flytur-esjumela.

      (31)  Obvestilo je na voljo na spletnem naslovu: http://reykjavik.is/frettir/gengid-fra-kaupum-rvk-studios-fasteignum-undir-kvikmyndaver.

      (32)  Sodba Westdeutsche Landesbank Girozentrale proti Komisiji, T-228/99 in T-233/99, EU:T:2003:57.

      (33)  Glej Odločbo Nadzornega organa št. 90/12/COL z dne 15. marca 2012 o prodaji nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir, na voljo na spletnem naslovu: http://www.eftasurv.int/media/decisions/90-12-COL.pdf, odstavek 81.

      (34)  Dokument št. 778453.

      (35)  Sodbi SFEI in drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60, ter Španija proti Komisiji, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

      (36)  Za uporabo preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu glej zadevo Asker Brygge, E-12/11, Poročilo Sodišča Efte za leto 2012, str. 536, ter sodbo v zadevah Land Burgenland in drugi proti Komisiji, C-214/12 P, C-215/12 P in C-223/12 P, EU:C:2013:682. Ti zadevi se nanašata na prodajo neposredne lastninske pravice na zemljišču. Vendar pa zagotavljata tudi smernice za prodajo drugih pravic na zemljišču, kot je najemna pravica v tej zadevi.

      (37)  Glej Smernice Nadzornega organa o pojmu državna pomoč, kot je naveden v členu 61(1) Sporazuma EGP, odstavek 133. Na voljo na spletnem naslovu: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/EFTA-Surveillance-Auhtority-Guidelines-on-the-notion-of-State-aid.pdf.

      (38)  Sodba Land Burgenland in drugi proti Komisiji, C-214/12 P, C-215/12 P in C-223/12 P, EU:C:2013:682.

      (39)  Odločba Nadzornega organa Efte št. 61/16/COL o zaključku formalnega postopka preiskave morebitne pomoči na podlagi zakupa optičnega vlakna, ki se je prej upravljalo v imenu zveze NATO, še neobjavljena, na voljo na spletnem naslovu: http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/061-16-COL.pdf, odstavek 80.

      (40)  Zadeva Asker Brygge, E-12/11, Poročilo Sodišča Efte za leto 2012, str. 536, točka 81, in Odločba Nadzornega organa Efte št. 61/16/COL o zaključku formalnega postopka preiskave morebitne pomoči na podlagi zakupa optičnega vlakna, ki se je prej upravljalo v imenu zveze NATO, še neobjavljena, odstavek 88.

      (41)  Dokument št. 778453.

      (42)  Dokument št. 716986, stran 25.


title: 2014/948/EU: Sklep Sveta z dne 15. decembra 2014 o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               24.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 369/1

         SKLEP SVETA
   z dne 15. decembra 2014
   o podpisu Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi

      (2014/948/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 19. decembra 2006 z Uredbo (ES) št. 2027/2006 (1) odobril sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Protokol med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu med pogodbenicama (2) je prenehal veljati 31. avgusta 2014.

               (3)

               Svet je Komisijo pooblastil za pogajanja z Republiko Zelenortski otoki o novem protokolu (v nadaljevanju: Protokol), ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti na ribolovnem območju, v katerem Republika Zelenortski otoki izvaja svojo suverneost in jurisdikcijo v ribištvu.

               (4)

               Po zaključku pogajanj je bil 28. avgusta 2014 Protokol parafiran.

               (5)

               Da bi plovila Unije lahko ponovno začela izvajati ribolovne dejavnosti bi bilo treba Protokol uporabljati začasno od datuma njegovega podpisa, kakor to določa člen 15 Protokola.

               (6)

               Protokol bi bilo treba podpisati in ga začasno uporabljati do končanja postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis protokola med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki se odobri s pridržkom njegove sklenitve.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Protokol se v skladu s členom 15 Protokola začasno uporablja od datuma podpisa Protokola do končanja postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 15. decembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         M. MARTINA

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 2027/2006 z dne 19. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (UL L 414, 30.12.2006, str. 1).

      (2)  UL L 181, 9.7.2011, str. 2.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/1908 z dne 22. oktobra 2015 v podporo globalnemu mehanizmu za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju ter drugem nedovoljenem konvencionalnem orožju in strelivu zaradi zmanjšanja tveganja nedovoljene trgovine z njima („iTrace II“)

text:
               23.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 278/15

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1908
   z dne 22. oktobra 2015
   v podporo globalnemu mehanizmu za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju ter drugem nedovoljenem konvencionalnem orožju in strelivu zaradi zmanjšanja tveganja nedovoljene trgovine z njima („iTrace II“)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 26(2) in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 13. decembra 2003 sprejel evropsko varnostno strategijo, v kateri je določenih pet ključnih izzivov za Unijo: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, odpoved države in organizirani kriminal. Posledice nedovoljene proizvodnje in prenosa konvencionalnega orožja ter prometa z njim, vključno z osebnim in lahkim orožjem (v nadaljnjem besedilu: SALW), ter njegovega pretiranega kopičenja in nenadzorovanega širjenja so osrednji problem štirih od teh petih izzivov. To povečuje negotovost v podsaharski Afriki, na Bližnjem vzhodu in številnih drugih območjih po svetu, zaostruje konflikte in ogroža gradnjo miru po konfliktu, zato resno ogroža mir in varnost.

               (2)

               Svet je 15. in 16. decembra 2005 sprejel strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovini s SALW in pripadajočim strelivom (v nadaljnjem besedilu: strategija EU glede SALW), s katero je določil smernice za ukrepanje EU v zvezi s SALW. Strategija EU glede SALW poudarja, da SALW dejansko prispeva k stopnjevanju terorizma in organiziranega kriminala in predstavlja poglavitni dejavnik pri nastanku in širjenju sporov ter razpadu državnih struktur.

               (3)

               V strategiji EU glede SALW je tudi zatrjeno, da bi Unija morala okrepiti in podpreti sistem za spremljanje sankcij in podpreti poostritev nadzora nad izvozom ter si prizadevati za izvajanje Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP (1), med drugim z zavzemanjem za ukrepe, ki bi izboljšali preglednost.

               (4)

               Z Akcijskim programom Združenih narodov za preprečevanje, zatiranje in odpravo nedovoljene trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh njenih oblikah (v nadaljnjem besedilu: akcijski program ZN), sprejetim 20. julija 2001, so se vse države članice ZN zavezale, da bodo preprečevale nedovoljeno trgovino s SALW, kakor tudi preusmeritev tega orožja do oseb, ki zanj nimajo dovoljenja, in zlasti, da bodo upoštevale tveganje preusmeritve SALW v nezakonito trgovino, ko bodo ocenjevale vloge za izvozna dovoljenja.

               (5)

               Generalna skupščina ZN je 8. decembra 2005 sprejela mednarodni instrument, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo identifikacijo in sledenje nedovoljenega SALW.

               (6)

               Na drugi pregledni konferenci o akcijskem programu ZN leta 2012 so vse države članice ZN ponovno potrdile svojo zavezanost preprečevanju nedovoljene trgovine s SALW, vključno s preusmeritvami tega orožja k osebam, ki zanj nimajo dovoljenja, pa tudi zavezo iz akcijskega programa ZN glede ocenjevanja vlog za izvozna dovoljenja.

               (7)

               Generalna skupščina ZN je 2. aprila 2013 sprejela besedilo pogodbe o trgovini z orožjem (v nadaljnjem besedilu: ATT). Cilj ATT je vzpostaviti najvišje možne skupne mednarodne standarde za ureditev ali izboljšanje ureditve mednarodne trgovine s konvencionalnim orožjem, preprečiti in odpraviti nedovoljeno trgovino s konvencionalnim orožjem ter preprečiti preusmerjanje konvencionalnega orožja. Unija bi morala podpreti vse države članice ZN, da bi uvedle učinkovit nadzor nad prenosi orožja, s čimer se bo zagotovilo, da bo pogodba o trgovini z orožjem kar najbolj učinkovita, zlasti glede izvajanja njenega člena 11.

               (8)

               Unija je v preteklosti podpirala Conflict Armament Research Ltd (v nadaljnjem besedilu: CAR) preko Sklepa Sveta 2013/698/SZVP (2).

               (9)

               Unija želi financirati drugo fazo globalnega mehanizma za poročanje o nedovoljenem SALW in drugem konvencionalnem orožju in strelivu zaradi zmanjšanja tveganja za nedovoljeno trgovino z njima, da bi na ta način še naprej prispevala k uresničitvi prej opisanih ciljev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Unija zaradi izvajanja strategije EU glede SALW ter spodbujanja miru in varnosti podpira projektne dejavnosti, ki imajo naslednje specifične cilje:

               —

               neprekinjeno vzdrževanje in nadgradnja dostopnega in uporabniku prijaznega globalnega sistema za upravljanje informacij o SALW ter drugem konvencionalnem orožju in strelivu, ki je bilo preusmerjeno ali izvira iz nedovoljene trgovine („iTrace“), da bi oblikovalcem politike, strokovnjakom za nadzor konvencionalnega orožja in inšpektorjem za nadzor izvoza konvencionalnega orožja zagotovili ustrezne informacije za razvoj učinkovitih, z dokazi podprtih strategij in projektov za boj proti nedovoljenemu širjenju SALW in drugega konvencionalnega orožja in streliva,

               —

               izvajanje terenskih raziskav glede SALW ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki je v obtoku na konfliktnih območjih, prenos vseh zbranih dokazov v sistem za upravljanje informacij, po potrebi s pošiljanjem nacionalnim vladam uradnih zahtev za sledenje, in objava informacij, ko so te preverjene (vključno z uradnim sledenjem), v sistemu iTrace,

               —

               združitev obstoječe dokumentacije o prenosih SALW ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki je relevantna za politiko, v globalnem sistemu za upravljanje informacij, vključno z nacionalnimi poročili o izvozu orožja, poročili o posameznih državah za register konvencionalnega orožja ZN ter za akcijski program ZN o nedovoljeni trgovini s SALW, besedili nacionalnih, regionalnih in mednarodnih instrumentov in preverjenimi poročili o nedovoljenih prenosih SALW ter drugega nedovoljenega konvencionalnega orožja in streliva, ki jih zberejo skupine ZN za spremljanje sankcij, organizacije civilne družbe in mednarodna sredstva obveščanja,

               —

               osveščanje z razširjanjem ugotovitev projekta na terenu, promoviranje namena in možnih funkcij sistema iTrace pri mednarodnih in nacionalnih oblikovalcih politik, strokovnjakih za nadzor konvencionalnega orožja in organih za izdajo dovoljenj za izvoz orožja, povečanje mednarodne zmogljivosti za spremljanje nedovoljenega širjenja SALW ter drugega konvencionalnega orožja in streliva ter za pomoč oblikovalcem politik pri določanju prednostnih področij za mednarodno pomoč in sodelovanje ter za zmanjšanje tveganja preusmerjanja SALW in drugega konvencionalnega orožja in streliva. Pobude za osveščanje na terenu bodo namenjene tudi usklajevanju izmenjave informacij in sklepanju trajnostnih partnerstev s posamezniki in organizacijami, ki lahko zagotovijo informacije, ki se lahko prenesejo v sistem iTrace,

               —

               zagotavljanje poročil o ključnih vprašanjih politike, sestavljenih na podlagi podatkov, pridobljenih s preiskavami na terenu ter vključenih v sistem iTrace, o specifičnih področjih, ki bi morala biti deležna mednarodne pozornosti, vključno s pomembnejšimi vzorci nedovoljenega trgovanja z SALW in drugim konvencionalnim orožjem in strelivom ter regionalno distribucijo orožja in streliva, ki izvira iz nedovoljene trgovine.

         Ta projekt, ki je podrobneje opisan v Prilogi k temu sklepu, financira Unija.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za skupno zunanjo in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Za tehnično izvedbo projekta iz člena 1 je pristojna družba Conflict Armament Research Ltd (v nadaljnjem besedilu: CAR).
   3.   CAR svoje naloge opravlja pod odgovornostjo VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore s CAR.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projekta iz člena 1 je 2 530 684 EUR. Predvideni skupni proračun za celotni projekt, ki ga sofinancira CAR in nemško Zvezno ministrstvo za zunanje zadeve, je 3 020 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje referenčnega finančnega zneska iz odstavka 1. V ta namen Komisija s CAR sklene ustrezen sporazum. V njem se določi, da mora CAR zagotoviti razpoznavnost prispevka Unije glede na njegov obseg.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima Komisija v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, kakor tudi o datumu sklenitve sporazuma.
   Člen 4
   1.   VP Svetu poroča o izvajanju tega sklepa na podlagi četrtletnih opisnih poročil, ki jih pripravi CAR. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet. Za pomoč Svetu pri vrednotenju rezultatov tega sklepa oceno projekta izvede zunanji subjekt.
   2.   Komisija poroča o finančnih vidikih projekta iz člena 1.
   Člen 5
   1.   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   2.   Ta sklep preneha veljati 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma iz člena 3(3). Ne glede na navedeno pa preneha veljati šest mesecev po začetku njegove veljavnosti, če do takrat ni sklenjen noben sporazum.

      V Luxembourgu, 22. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         F. ETGEN

      (1)  Skupno stališče Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

      (2)  Sklep Sveta 2013/698/SZVP z dne 25. novembra 2013 v podporo globalnemu mehanizmu za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju in drugem konvencionalnem orožju in strelivu zaradi zmanjšanja tveganja nedovoljene trgovine z njima (UL L 320, 30.11.2013, str. 34).

      PRILOGA

         Globalni mehanizem za poročanje o osebnem in lahkem orožju ter drugem konvencionalnem orožju in strelivu iTrace

      1.   Ozadje in utemeljitev podpore skupne zunanje in varnostne politike (SZVP)

      1.1   Ta sklep temelji na več zaporednih sklepih Sveta za preprečevanje destabilizacijskega učinka preusmerjanja osebnega in lahkega orožja in drugega konvencionalnega orožja ter trgovine z njim, zlasti Sklepu Sveta 2013/698/SZVP (1), s katerim je bil vzpostavljen globalni mehanizem za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju ter drugem nedovoljenem konvencionalnem orožju in strelivu (iTrace).
      Nedovoljeno širjenje osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva pomembno prispeva k destabilizaciji držav in zaostrovanju sporov, s tem pa resno ogroža mir in varnost. Kot je navedeno v strategiji EU glede SALW, nedovoljeno orožje in strelivo prispevata k stopnjevanju terorizma in organiziranega kriminala ter sta poglavitni dejavnik pri nastanku in širjenju sporov ter razpadu državnih struktur.
      Dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi Sklepa 2013/698/SZVP, so znatno povečale zmogljivost mednarodne skupnosti za spremljanje in odkrivanje na področju zatiranja nedovoljenega širjenja osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja. V okviru Sklepa 2013/698/SZVP, je v sistemu iTrace evidentiranih več kot 200 000 kosov konvencionalnega orožja, streliva in z njima povezanega materiala, vključno z improviziranimi eksplozivnimi napravami. To krepko presega vsa prejšnja prizadevanja za kartiranje nedovoljenega orožja skupaj. Preiskave na terenu v okviru sistema iTrace so bile izvedene v Srednjeafriški republiki, Čadu, Demokratični republiki Kongo, Slonokoščeni obali, Egiptu, Iraku, Jordaniji, Libanonu, Maliju, Mavretaniji, Mjanmarju, Nepalu, Somaliji, Somalilandu, Južnem Sudanu, Siriji, Združenih arabskih emiratih in Ugandi. Sistem iTrace je zagotovil tudi znatno tehnično podporo skupinam za sankcije Varnostnega sveta ZN in misijam ZN (MINUSCA, MINUSMA, MONUSCO, UNMISS, UNOCI in UNSOM) ter več vladam, ki so zaprosile za podporo sistema iTrace, namenjeno preiskovanju.
      Ker sta se razširila obseg in raven preiskav, je sistem iTrace postal vse bolj ključno orodje pri: a) pridobivanju informacij, ki se nanašajo na prenose nedovoljenega orožja na konfliktna območja, zlasti na določena območja, ki državam članicam EU zbujajo zaskrbljenost, in na podlagi katerih je mogoče oblikovati ukrepe politike; b) omogočanju razumevanja v realnem času o globalni nedovoljeni trgovini z orožjem; c) profiliranju preusmerjanja za povečanje zmogljivosti organov EU za nadzor izvoza pri ocenjevanju tveganja za preusmeritev pred izvozom in d) zagotavljanju lažje izmenjave informacij med sicer slabo povezanimi organi ZN, mednarodnimi, regionalnimi in nacionalnimi organi.
      1.2.   Cilj tega sklepa je zato nadaljevati delo pilotnega projekta iz Sklepa 2013/698/SZVP ter oblikovalcem politik, strokovnjakom za nadzor orožja in inšpektorjem za nadzor izvoza orožja s tem še naprej zagotavljati ustrezne, s sistematičnim zbiranjem pridobljene informacije, ki jim bodo omogočile, da razvijejo učinkovite, z dokazi podprte strategije za boj proti nedovoljenemu širjenju konvencionalnega orožja in njegovega streliva, ki bodo izboljšale mednarodno in regionalno varnost. Tako jim bo še naprej pomagal povezati uspešno odzivno strategijo z ustreznim preventivnim ukrepanjem proti nedovoljeni ponudbi in povpraševanju ter zagotoviti učinkovit nadzor nad konvencionalnim orožjem v tretjih državah.
      1.3.   Ta sklep določa stalno vzdrževanje in nadgradnjo javno dostopnega elektronskega sistema iTrace za sledenje nedovoljenega osebnega in lahkega orožja ter drugega nedovoljenega konvencionalnega orožja in streliva, ki bo prikazoval točno določene vrste orožja, dobavitelje, vektorje prenosa in nedovoljene prejemnike. Sistem iTrace, ki je usmerjen v konfliktna območja, deluje kot globalni mehanizem za poročanje, ki nacionalnim vladam omogoča, da spremljajo trgovino z osebnim in lahkim orožjem in drugim konvencionalnim orožjem in strelivom ter odkrijejo primere preusmerjanj.
      2.   Splošni cilji

      Ukrep, opisan v nadaljevanju, bo mednarodni skupnosti dodatno pomagal pri preprečevanju destabilizacijskega učinka preusmerjanja osebnega in lahkega orožja in drugega konvencionalnega orožja in streliva ter trgovine z njima. Oblikovalcem politik, strokovnjakom za nadzor orožja in inšpektorjem za nadzor izvoza orožja bo še naprej zagotavljal ustrezne informacije, ki jim bodo omogočile, da razvijejo učinkovite, z dokazi podprte strategije za boj proti nedovoljenemu širjenju osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, da bi izboljšali mednarodno in regionalno varnost. Natančneje bo ukrep zagotovil:

                  (a)

                  konkretne informacije o trgovini z osebnim in lahkim orožjem ter drugim konvencionalnim orožjem, ki so potrebne za učinkovitejše spremljanje izvajanja akcijskega programa ZN o nedovoljeni trgovini z osebnim in lahkim orožjem;

                  (b)

                  konkretne informacije za okrepitev izvajanja mednarodnega instrumenta za sledenje;

                  (c)

                  konkretne informacije za sledenje pomembnejših poti in subjektov, ki sodelujejo pri dobavi konvencionalnega orožja in streliva na konfliktna območja ali mednarodnim terorističnim organizacijam, ter za zagotavljanje dokazov o skupinah in posameznikih, ki se ukvarjajo z nedovoljeno trgovino, v podporo nacionalnim sodnim postopkom;

                  (d)

                  okrepljeno sodelovanje med ustreznimi organi in misijami ZN ter drugimi mednarodnimi organizacijami pri sledenju osebnega in lahkega orožja in drugega konvencionalnega orožja ter pri neposrednem zagotavljanju informacij v podporo obstoječim mehanizmom spremljanja, vključno z Interpolovo evidenco nedovoljenega strelnega orožja in sistemom upravljanja spremljanja (iARMS), ki dopolnjuje sistem iTrace in s katerim se bo zagotovilo nadaljnje usklajevanje;

                  (e)

                  ustrezne informacije za določitev prednostnih področij za mednarodno sodelovanje in pomoč pri učinkovitem zatiranju preusmerjanja osebnega in lahkega orožja in drugega konvencionalnega orožja in streliva ter trgovine z njima, na primer s financiranjem projektov v zvezi z varnim ravnanjem z zalogami orožja in/ali upravljanjem meja;

                  (f)

                  mehanizem za podporo pri spremljanju izvajanja ATT, zlasti zaradi odkrivanja preusmeritev prenesenega konvencionalnega orožja, pa tudi zaradi podpiranja vlad pri ocenjevanju tveganja preusmeritve pred izvozom konvencionalnega orožja, zlasti tveganja preusmeritve v državi, ki kupuje, ali ponovnega izvoza pod neželenimi pogoji.

            3.   Dolgoročna trajnost projekta in rezultati

      Z ukrepom bo okrepljen trajen okvir za stalno spremljanje nedovoljenega širjenja osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva. Pričakuje se, da bo znatno izboljšal obstoječe informacije o orožju ter pomembno prispeval k ciljnemu razvoju učinkovitega nadzora nad konvencionalnim orožjem in politik glede nadzora izvoza. Natančneje bo projekt:

                  (a)

                  nadalje razvil sistem za upravljanje informacij, ki bo zagotovil dolgoročno zbiranje in analizo podatkov o nedovoljenem konvencionalnem orožju;

                  (b)

                  oblikovalcem politike in strokovnjakom za nadzor konvencionalnega orožja zagotovil orodje za določitev učinkovitejših strategij in prednostnih področij za pomoč in sodelovanje (na primer s prepoznavanjem mehanizmov za podregionalno in regionalno sodelovanje, usklajevanje in izmenjavo informacij, ki jih je treba vzpostaviti ali okrepiti, s prepoznavanjem nacionalnih zalog orožja, neustreznega upravljanja inventarja, nedovoljenih poti prenosa, slabega nadzora meja in nezadostnih zmogljivosti za pregon);

                  (c)

                  imel vgrajeno prilagodljivost za pridobivanje informacij, ki so relevantne za politiko, ne glede na hitro spreminjajoče se zahteve politike;

                  (d)

                  znatno izboljšal učinkovitost mednarodnih organizacij in posameznikov za spremljanje orožja, saj bo zagotavljal mehanizem za izmenjavo informacij, ki se bo nenehno širil.

            4.   Opis ukrepa

      4.1.   Projekt 1: Okrepitev globalnega sistema za upravljanje informacij o orožju iTrace in spletnega portala za kartiranje

      4.1.1.   Cilj projekta

      Projekt bo nadgradil programsko opremo sistema iTrace, ki jo je družba CAR prvotno razvita za projekt, ki se izvaja pod pogoji iz Sklepa 2013/698/SZVP, in zagotovil, da bo sistem uporabnikom še prijaznejši. Ta nadgradnja vključuje: izboljšano analitiko podatkov; razvoj programskega nabora uporabniških funkcij, ki bo specifičnim skupinam uporabnikov zagotovil jasna navodila o tem, kako kar najkoristneje uporabiti sistem; visokohitrosten vnos podatkov (vključno s satelitskim pretakanjem); takojšnjo posodobitev dokumentov, povezanih s posameznimi politikami; mobilno aplikacijo iTrace, ki bo delovala na napravah iOS® in Android® ter izboljšave podatkovne baze zaradi vključitve vse raznovrstnejšega orožja in sestavnih delov.
      4.1.2.   Projektne dejavnosti

      V okviru tega projekta bodo potekale naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  Sistem bo nadgrajen tako, da bo omogočal izdelavo naprednih analiz o večletnih trendih trgovine z orožjem. Izboljšave bodo vključevale zmogljivosti glede poizvedovanja o podatkih in njihove vizualizacije, kar bo uporabnikom omogočilo preiskovanje zapletenih odnosov med velikimi nabori podatkov.

                  (b)

                  Razvoj programskega nabora uporabniških funkcij, ki bo zagotovil pojasnjevalni vmesnik med stranjo za prijavo v sistem iTrace in samim portalom. Ta programski nabor bo razvrščen po posameznih temah, priložen pa mu bo tudi video z navodili, usmerjen na posamezne skupine uporabnikov (npr. oblikovalce politik na področju nadzora nad orožjem ali uradnike, pristojne za izdajo izvoznih dovoljenj), predstavljal bo specifične funkcije sistema (npr. pridobivanje statističnih podatkov o preusmerjanju ali izdelovanje državnih profilov) in zagotovil smernice glede naprednega iskanja in uporabe podatkov. Vključeval bo tudi funkcijo interaktivne pomoči, razvrščeno glede na pogosto zastavljena vprašanja.

                  (c)

                  Sistem bo spremenjen tako, da bo omogočal takojšnjo posodobitev informacij o posameznih državah (vključno z nacionalnimi poročili, zakonodajo in instrumenti za nadzor nad orožjem). V realnem času bo poiskal informacije iz različnih obstoječih zbirk podatkov, kar bo omogočilo hitro iskanje in vpogled v dokumente v zvezi s politikami na mobilni aplikaciji (glej točko 4.1.2 (e)).

                  (d)

                  Sistem bo prestrukturiran tako, da bo omogočal vnos podatkov v MS Excelu® in drugih aplikacij, ki temeljijo na tabelah, prek satelitske navzgornje povezave. Ta sprememba naj bi petkrat povečala hitrost vnosa podatkov in je postala nujna zaradi zbiranja podatkov v velikem obsegu (predvsem v Iraku in Siriji).

                  (e)

                  V odgovor na povpraševanje uporabnikov bo v okviru projekta razvita poenostavljena različica sistema iTrace, ki je zasnovana tako, da deluje na napravah iOS ® in Android ®. Namen te aplikacije bo oblikovalcem politik zagotoviti dostop do funkcij sistema iTrace za geoprostorsko kartiranje, spremljanje preusmerjanja in dokumente posameznih držav, in sicer na vseh platformah in v vseh forumih.

                  (f)

                  Sistem bo spremenjen, da bi se upoštevale nove zbirke podatkov ter vse raznovrstnejše orožje, strelivo, sestavni deli in vojaška vozila, ki so bili identificirani med razširjenimi operacijami družbe CAR v obdobju 2013–2015.

            4.1.3.   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  omogočil spletnim uporabnikom iskanje po kraju, državi, regiji ali celini kjer koli na svetu;

                  (b)

                  našel in zagotovil vizualni dokaz, da je bilo osebno in lahko orožje ter drugo konvencionalno orožje in strelivo na tem kraju, v tej državi ali regiji ali na tej celini preusmerjeno ali je tam potekala nedovoljena trgovina z njim;

                  (c)

                  prikazal datume prenosa, poti, po katerih poteka nedovoljena dobava, in trgovce z orožjem, ki so sodelovali pri katerem koli primeru trgovanja z osebnim in lahkim orožjem in drugim konvencionalnim orožjem in strelivom (po tisoč kosov);

                  (d)

                  samodejno našel podobne primere (osebno in lahko orožje ter drugo konvencionalno orožje ali strelivo iste vrste, država proizvodnje ali proizvodna serija) ter jih skupaj s krajem, na katerem se nahajajo, prikazal na spletnem zemljevidu sveta;

                  (e)

                  našel in kartiral povezave med vrstami osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki je bilo preusmerjeno ali izvira iz nedovoljene trgovine, ali strani, vpletene v nedovoljeno mednarodno trgovino;

                  (f)

                  zagotovil obsežna poročila (na primer obseg preusmeritev v neki državi ali izvor preusmerjenega konvencionalnega orožja) v pdf-formatu;

                  (g)

                  hranil, za posamezne države in cel svet, obstoječo, za politiko relevantno dokumentacijo o prenosu osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, vključno z nacionalnimi poročili o izvozu orožja, poročili o posameznih državah za register konvencionalnega orožja ZN in za akcijski program ZN o nedovoljeni trgovini s SALW, besedili ustreznih nacionalnih, regionalnih in mednarodnih instrumentov ter preverjenimi poročili o nedovoljenih prenosih osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki jih zberejo skupine ZN za spremljanje sankcij, organizacije civilne družbe in mednarodna sredstva obveščanja;

                  (h)

                  pretakal podatke, združljive z Interpolovim sistemom iARMS, kar bo Interpolu omogočilo, da navzkrižno primerja orožje, uporabljeno pri kaznivih dejanjih, iz sistema iARMS z informacijami o nedovoljenem orožju iz sistema iTrace;

                  (i)

                  zagotovil statistike o preusmerjanjih, da bi strokovnjakom za nadzor konvencionalnega orožja pomagal določiti prednostna področja za izboljšanje, pomoč in sodelovanje ter nacionalnim organom za izdajo dovoljenj za izvoz orožja pomagal prepoznavati konkretna tveganja za preusmeritev.

            4.1.4.   Kazalniki izvajanja projekta

      S projektom se bo še naprej vzdrževal in nadgrajeval brezplačen, javno dostopen elektronski sistem za kartiranje, ki ne bo imel omejitev glede morebitnih uporabnikov.
      4.1.5.   Komu bo projekt namenjen

      Sistem iTrace bo še naprej zagotavljal vse bolj celovite informacije, ki bodo neposredno, vendar ne izključno, namenjene: nacionalnim oblikovalcem politike na področju nadzora orožja, uradom za izdajo dovoljenj za izvoz orožja, regionalnim in mednarodnim organizacijam (vključno s skupinami ZN za spremljanje sankcij, misijami ZN za ohranjanje miru, UNODC, UNODA in Interpolom), nevladnim raziskovalnim organizacijam (vključno z mednarodnim centrom za preoblikovanje iz Bonna (Bonn International Center for Conversion – BICC), skupino za raziskovanje in informiranje o miru (Group for Research and Information on Peace – GRIP), Mednarodnim mirovnim raziskovalnim inštitutom v Stockholmu (Stockholm International Peace Research Institute – SIPRI) in Small Arms Survey), zagovorniškim organizacijam (vključno z Amnesty International in Human Rights Watch) ter mednarodnim sredstvom obveščanja.
      4.2.   Projekt 2: Preiskave na terenu, potrebne za to, da se v sistem iTrace v realnem času še naprej vnaša dokazno gradivo o preusmerjanju osebnega in lahkega orožja in drugega konvencionalnega orožja in streliva ter trgovini z njima in drugimi ustreznimi informacijami.

      4.2.1.   Cilj projekta

      V okviru projekta bodo potekale terenske raziskave osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki je v obtoku na konfliktnih območjih. Geografski obseg projekta se bo nenehno širil, projekt pa bo prednostno namenjen številnim državam, ki so za države članice EU še posebej skrb zbujajoče, med drugim Srednjeafriška republika, Irak, Libija, Mali, Južni Sudan, Somalija in Sirija. Sklenitev formalnih dogovorov o izmenjavi informacij s številnimi organizacijami, vključno z misijami ZN, in selektivno pošiljanje uradnih zahtev za sledenje nacionalnim vladam, bosta zagotovila lažje izvajanje tega projekta.
      Poleg tega se bodo v okviru projekta nadaljevale teoretične raziskave in preverjanje (tudi s preiskavami na terenu) obstoječih informacij o zadevnih prenosih, ki niso bile pridobljene prek družbe CAR, temveč drugih organizacij, z namenom vnosa v sistem iTrace.
      4.2.2.   Projektne dejavnosti

      V okviru tega projekta bodo potekale naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  napotitev usposobljenih strokovnjakov za orožje, ki bodo opravili terensko analizo nedovoljenega osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja, streliva in s tem povezanega materiala, zaseženega v državah, v katerih potekajo spopadi;

                  (b)

                  analiza, pregled in preverjanje dokumentiranih dokazov o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju in drugem nedovoljenem konvencionalnem orožju in strelivu ter njihovih uporabnikih, med drugim tudi fotografij orožja, njegovih sestavnih delov ter notranjih in zunanjih oznak, embalaže, z njim povezanih odpremnih dokumentov in rezultatov preiskav na terenu (uporabniki, dobave in poti prenosa);

                  (c)

                  pregled in preverjanje dodatnih novejših dokazov o ustreznih prenosih osebnega in lahkega orožja ter drugega konvencionalnega orožja in streliva, ki jih zberejo druge organizacije kot CAR, vključno s poročili skupin ZN za spremljanje, organizacij civilne družbe in mednarodnih sredstev obveščanja;

                  (d)

                  prenos vseh zbranih in pregledanih dokazov v sistem za upravljanje informacij iTrace in spletni portal za kartiranje;

                  (e)

                  izbira in podpora lokalnih partnerjev, da se med celotnim trajanjem predlaganega ukrepa in po njegovem zaključku zagotovi neprekinjeno zbiranje podatkov za sistem iTrace;

                  (f)

                  stalna povezava z vladami EU, da se vnaprej določijo nacionalne kontaktne točke in mehanizem za usklajevanje, da se še pred začetkom preiskovanja jasno določi obseg preiskav CAR in odpravijo morebitna navzkrižja interesov.

            Projekt se bo izvajal postopoma v celotnem dvoletnem obdobju, predvidenim za projekt iTrace.
      4.2.3.   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  na kraju samem dokumentiral fizične dokaze o konvencionalnem orožju in strelivu, ki je bilo preusmerjeno ali izvira iz nedovoljene trgovine, na konfliktnih območjih;

                  (b)

                  preverjal in spremljal primere nedovoljene trgovine z orožjem na podlagi dokazov, ki jih bodo družba CAR, organizacije s stalnimi dogovori o izmenjavi informacij z družbo CAR in po potrebi druge organizacije zbrale o preusmerjanju konvencionalnega orožja in streliva v vseh regijah ali o nedovoljeni trgovini z njim;

                  (c)

                  zagotovil konkretne vizualne dokaze o konvencionalnem orožju in strelivu, ki je bilo preusmerjeno ali izvira iz nedovoljene trgovine, vključno s fotografijami primerkov, serijskimi številkami, tovarniškimi oznakami, škatlami, dobavnicami, odpremnimi dokumenti in dovoljenji končnih uporabnikov;

                  (d)

                  zagotovil tekstovna poročila o nedovoljeni dejavnosti, vključno s potmi za tihotapljenje, akterji, vpletenimi v preusmerjanje ali nedovoljen prenos, in ocene dejavnikov, ki k temu prispevajo (vključno z neučinkovitim upravljanjem in varovanjem zalog orožja ter namernimi, državno usklajenimi mrežami za nedovoljeno dobavo);

                  (e)

                  zagotovil prenos omenjenih dokazov v sistem za upravljanje informacij iTrace in spletni portal za kartiranje, da bi bili v celoti javno dostopni.

            4.2.4.   Kazalniki izvajanja projekta

      Do 30 napotitev na teren (vključno s podaljšanjem napotitve, če je potrebno) v celotnem dvoletnem obdobju, da se pridobijo dokazi, ki bodo preneseni v sistem za upravljanje informacij iTrace in spletni portal za kartiranje.
      4.2.5.   Komu bo projekt namenjen

      Glej razdelek 4.1.5 za popoln seznam tistih, ki jim je projekt namenjen, ki je enak za vse projekte iz tega sklepa.
      4.3.   Projekt 3: Osveščanje zainteresiranih strani na terenu in mednarodno usklajevanje

      4.3.1.   Cilj projekta

      Projekt bo prikazal koristi sistema iTrace mednarodnim in nacionalnim oblikovalcem politike, strokovnjakom za nadzor konvencionalnega orožja in organom za izdajo dovoljenj za izvoz orožja. Pobude za osveščanje na terenu bodo namenjene tudi dodatnemu usklajevanju izmenjave informacij in sklepanju trajnostnih partnerstev s posamezniki in organizacijami, ki lahko zagotovijo informacije, ki se lahko prenesejo v sistem iTrace,
      4.3.2.   Projektne dejavnosti

      V okviru tega projekta bodo potekale naslednje dejavnosti:

                  (a)

                  Osebje CAR na zadevnih mednarodnih konferencah pripravi predstavitev o vseh vidikih nedovoljene trgovine s konvencionalnim orožjem. Predstavitve bodo namenjene promociji sistema iTrace, s poudarkom na (1) konkretnih koristih za pomoč pri spremljanju izvajanja akcijskega programa ZN, ATT in drugih ustreznih mednarodnih instrumentov, (2) uporabnosti pri določanju prednostnih področij za mednarodno pomoč in sodelovanje ter (3) njegovi uporabnosti kot mehanizmu ocenjevanja tveganja za organe za izdajo dovoljenj za izvoz orožja;

                  (b)

                  Osebja družbe CAR pripravi predstavitev za nacionalne vlade in osebje mirovnih operacij. Predstavitve bodo namenjene promociji sistema iTrace med ustreznimi oddelki misije zaradi spodbujanja in sklepanja uradnih dogovorov o izmenjavi informacij, na podlagi katerih se lahko zagotovijo informacije, ki jih je mogoče prenesti v sistem iTrace, pa tudi zaradi podpore oblikovalcem politike pri določanju prednostnih področij za mednarodno pomoč in sodelovanje.

            Projekt se bo izvajal postopoma v celotnem dvoletnem obdobju, predvidenem za projekt iTrace.
      4.3.3.   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  prikazal uporabnost sistema iTrace nacionalnim in mednarodnim oblikovalcem politik, ki si prizadevajo za izvajanje sporazumov o nadzoru konvencionalnega orožja in nadzoru izvoza orožja (akcijski program ZN, ATT in drugi ustrezni mednarodni instrumenti), ter ovrednotil njihovo izvajanje;

                  (b)

                  zagotovil ustrezne informacije, ki bodo oblikovalcem politik in strokovnjakom za nadzor konvencionalnega orožja pomagale pri določanju prednostnih področij za mednarodno pomoč in sodelovanje ter pri oblikovanju učinkovitih strategij proti širjenju;

                  (c)

                  organom za izdajo dovoljenj za izvoz orožja zagotovil podrobne informacije o sistemu iTrace in njegovi uporabnost za ocenjevanje tveganja, poleg tega pa bo služil kot sredstvo za nadaljnje povratne informacije in izboljšanje sistema;

                  (d)

                  olajšal izmenjavo informacij med nacionalnimi vladami in mirovnimi operacijami ZN, vključno z obdelavo in analizo podatkov z uporabo sistema iTrace;

                  (e)

                  nadgradil mrežo, ki jo tvori čedalje večja skupina strokovnjakov za konvencionalno orožje, ki na kraju samem preiskujejo preusmeritve konvencionalnega orožja in streliva ter nedovoljeno trgovino z njima;

                  (f)

                  javnost bolje seznanil z vlogo sledenja konvencionalnega orožja in streliva kot sredstvom za spremljanje izvajanja akcijskega programa ZN, ATT ter drugih mednarodnih in regionalnih instrumentov za nadzor orožja in nadzor izvoza orožja.

            4.3.4.   Kazalniki izvajanja projekta

      Do 12 konferenc ozaveščanja, ki se jih udeležijo uslužbenci družbe CAR. Na vseh konferencah se predstavi sistem iTrace. Program konferenc in kratki povzetki bodo vključeni v končno poročilo.
      4.3.5.   Komu bo projekt namenjen

      Glej razdelek 4.1.5 za popoln seznam tistih, ki jim je projekt namenjen, ki je enak za vse projekte iz tega sklepa.
      4.4.   Projekt 4: poročila o politiki iTrace

      4.4.1.   Cilj projekta

      Projekt bo zagotovil poročila o ključnih vprašanjih politike, pripravljenih na podlagi podatkov, pridobljenih s preiskavami na terenu in vključenih v sistem iTrace. Poročila bodo zasnovana tako, da bodo poudarjena specifična področja mednarodnega interesa, vključno s pomembnejšimi vzorci nedovoljenega trgovanja s konvencionalnim orožjem in strelivom ter regionalno distribucijo orožja in streliva, ki izvira iz nedovoljene trgovine, in prednostna področja, ki bi morala biti deležna mednarodne pozornosti.
      4.4.2.   Projektne dejavnosti

      Poglobljena analiza bo omogočila pripravo, pregled, urejanje in objavo do desetih poročil o politiki iTrace.
      4.4.3.   Rezultati projekta

      Projekt bo:

                  (a)

                  zagotovil do deset poročil, v katerih bo predstavljeno po eno vprašanje mednarodnega interesa;

                  (b)

                  zagotovil posredovanje poročil o politiki iTrace vsem državam članicam EU;

                  (c)

                  zasnoval ciljno strategijo za osveščanje na terenu, da se zagotovi kar največja globalna pokritost;

                  (d)

                  pomagal ohranjati prepoznavnost ukrepa na političnem prizorišču in v mednarodnih sredstvih obveščanja, med drugim s predstavljanjem aktualnih informacij o nedovoljenem orožju, zagotavljanjem za politiko relevantne analize v podporo procesom nadzora orožja, ki so v teku, in prilagajanjem poročil, da bi zagotovili kar največji interes mednarodnih sredstev obveščanja.

            4.4.4.   Kazalniki izvajanja projekta

      V obdobju trajanja predlaganega ukrepa se pripravi do deset elektronskih poročil o politiki iTrace, ki se posredujejo celemu svetu.
      4.4.5.   Komu bo projekt namenjen

      Glej razdelek 4.1.5 za popoln seznam tistih, ki jim je projekt namenjen, ki je enak za vse projekte iz tega sklepa.
      5.   Kraj izvajanja

      Projekt 1 se bo izvajal v Združenem kraljestvu. Upošteva se, da potrebnih rezultatov preiskav na terenu ni mogoče preveriti na daljavo, za Projekt 2 pa bodo potrebne daljše napotitve strokovnjakov za konvencionalno orožje na konfliktna območja. Napotitev se oceni v vsakem primeru posebej, pri čemer se upoštevajo varnost, dostopnost in razpoložljivost informacij. Družba CAR je že navezala stike v mnogih zadevnih državah oziroma tam že izvaja projekte. Projekt 3 se bo izvajal na mednarodnih konferencah ter ob usklajevanju z nacionalnimi vladami in ustreznimi organizacijami po vsem svetu za zagotovitev kar največje prepoznavnosti projekta. Projekt 4 bo pripravljen v Združenem kraljestvu.
      6.   Trajanje

      Vsi projekti naj bi skupaj trajali 24 mesecev.
      7.   Izvajalec in prepoznavnost EU

      Za tehnično izvedbo tega sklepa bo pristojna družba CAR. CAR svojo nalogo opravlja pod odgovornostjo VP.
      CAR je nastal iz vse večje mreže preiskovalcev orožja, ki se z identifikacijo in sledenjem konvencionalnega orožja in streliva ukvarja že vse od leta 2006. Družba CAR se usmerja na identifikacijo in sledenje orožja na terenu. Ta pristop individualnega preučevanja primerov in tehnična zmogljivost, ki je potrebna za njegovo izvedbo, sta ključna za celovito kartiranje preusmeritev konvencionalnega orožja v države, v katerih potekajo spopadi, in znotraj njih, česar mednarodna skupnost trenutno ne spremlja v zadostni meri. V ta namen CAR pošilja manjše ekipe preiskovalcev, ki imajo deset ali več let izkušenj na tem področju, na konfliktna območja, da bi preučili in dokumentirali nedovoljeno orožje na kraju samem.
      Družba CAR je od maja 2013 osebje za operacije na terenu napotila na 18 konfliktnih območij, neposredno podprla sedem skupin ZN za spremljanje sankcij, sklenila uradne dogovore o izmenjavi informacij z dvema misijama ZN za ohranjanje miru in zagotavljala tehnično pomoč dvema misijama SVOP. Zagotavljala je tudi redno tehnično podporo sedmim nacionalnim vladam na področju identifikacije orožja in njegovega sledenja. Družba CAR ostaja edina organizacija zunaj sistema ZN, katere naloga je izključno identifikacija konvencionalnega orožja, streliva in s tem povezanega materiala ter njihovega sledenja na terenu in v sedanjih oboroženih konfliktih.
      Sklep 2013/698/SZVP z dne 25. novembra 2013 je družbo CAR pooblastil za vzpostavitev in izvajanje sistema iTrace. Ta sistem je globalni mehanizem za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju ter drugem nedovoljenem konvencionalnem orožju in strelivu. V pilotni fazi (iTrace I) je bil projekt usmerjen predvsem na dokumentiranje nedovoljenega orožja v podsaharski Afriki, z dodatnim poudarkom na Bližnjem vzhodu (Irak in Sirija), ter na prenos ugotovitev v sistem iTrace. V okviru projekta je bilo doslej evidentiranih več kot 200 000 kosov spornega orožja, streliva in z njima povezanega materiala, ki je v obtoku na konfliktnih območjih.
      CAR s primernimi ukrepi zagotovi seznanjenost javnosti z dejstvom, da je ukrep financirala Unija. Ti ukrepi se bodo izvajali v skladu s Priročnikom za komunikacijo in prepoznavnost zunanjega delovanja Evropske unije, ki ga je sprejela in objavila Komisija.
      CAR bo torej zagotovil prepoznavnost prispevka Unije z ustreznim trženjem in oglaševanjem, pri čemer bo izpostavljena vloga Unije in zagotovljena preglednost njenih ukrepov ter informiranje o razlogih za sklep, podpori Unije sklepu in rezultatih te podpore. Na gradivu, pripravljenem v okviru projekta, bo na vidnem mestu prikazana zastava Unije v skladu s smernicami Unije za ustrezno uporabo in prikaz zastave.
      8.   Poročanje

      CAR pripravi četrtletno opisno poročilo.

         (1)  Sklep Sveta 2013/698/SZVP z dne 25. novembra 2013 v podporo globalnemu mehanizmu za poročanje o nedovoljenem osebnem in lahkem orožju in drugem konvencionalnem orožju in strelivu zaradi zmanjšanja tveganja nedovoljene trgovine z njima (UL L 320, 30.11.2013, str. 34).