title: 2013/759/EU: Sklep Sveta z dne 12. decembra 2013 o prehodnih ukrepih za upravljanje ERS od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti 11. Evropskega razvojnega sklada

text:
               14.12.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 335/48

         SKLEP SVETA
   z dne 12. decembra 2013
   o prehodnih ukrepih za upravljanje ERS od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti 11. Evropskega razvojnega sklada
   (2013/759/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000,
   Ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (1),
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katera se uporablja četrti del Pogodbe ES (2) (v nadaljnjem besedilu: Notranji Sporazum za 10. ERS), ter zlasti člena 1(5) Notranjega sporazuma za 10. ERS,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 1(5) Notranjega sporazuma za 10. ERS po 31. decembru 2013 ne bo več mogoče dodeljevati sredstev iz 10. ERS, razen če Svet na predlog Komisije in soglasno ne odloči drugače.

               (2)

               Odstavek 5 Priloge Ib (večletni finančni okvir za obdobje 2008–2013) k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU določa, dasredstev iz 10. ERS, razen zneskov, namenjenih za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, pri čemer so izvzete povezane subvencije obrestnih mer, ne bo več mogoče dodeljevati po 31. decembru 2013, razen če Svet na predlog Komisije in soglasno ne odloči drugače.

               (3)

               Člen 1(2) Priloge IIAa Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav določa, da sredstev iz 10. ERS ne bo več mogoče dodeljevati po 31. decembru 2013, razen če Svet na predlog Komisije in soglasno ne odloči drugače.

               (4)

               Člen 13(3) Notranjega sporazuma za 10. ERS določa, da je ta sporazum sklenjen za enako obdobje kot večletni finančni okvir Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in da velja tako dolgo, dokler vse operacije, ki so financirane v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in navedenega večletnega finančnega okvira, ne bodo v celoti izvedene.

               (5)

               Organizacija in delovanje Evropske službe za zunanje delovanje sta opisana v Sklepu Sveta 2010/427/EU (3).

               (6)

               11. ERS bo morda začel veljati po 1. januarju 2014. Zato je primerno, da se določijo prehodni ukrepi (v nadaljnjem besedilu:premostitveni sklad), ki jih bo treba financirati iz saldov in zapadlih sredstev v okviru 10. ERS in prejšnjih ERS, da se zagotovijo razpoložljiva sredstva za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (v nadaljnjem besedilu: AKP) državami ter čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO) ter podpora odhodkov od januarja 2014 do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. ERS –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Dokler ne začne veljati Notranji sporazum za 11. ERS, se prehodni ukrepi v obliki akcijskih programov, posameznih in posebnih ukrepov za partnerje AKP, finančnih sklepov za podporo ČDO ter posebnih akcijskih programov za podporo odhodkov financirajo iz premostitvenega sklada, ki je sestavljen iz neporabljenih sredstev prejšnjih ERS in zapadlih sredstev iz projektov ali programov v okviru teh ERS. Premostitveni sklad lahko zajema tudi nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer in tehnično pomoč za projekte, dodeljene Evropski investicijski banki, kakor je določeno v členih1,2 in 4 Priloge II Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav. Ti prehodni finančni ukrepi so namenjeni lažjemu izvajanju programskih dokumentov in odzivanju na potrebe po nujni pomoči.
   Sredstva v okviru navedenega premostitvenega sklada je treba obračunati v okviru 11. ERS. Po začetku veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. ERS se deleži prispevkov držav članic iz člena 1(2)(a) Notranjega sporazuma za 8., 9. in 10. ERS ustrezno zmanjšajo.
   Člen 2
   Za izvajanje premostitvenega sklada se še uporabljata Uredba Sveta (ES) št. 617/2007 (4) in Uredba Sveta (ES) št. 215/2008 (5).
   Člen 3
   Ta sklep se uporablja v skladu s Sklepom 2010/427/EU.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. ERS.

      V Bruslju, 12. decembra 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

      (2)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (3)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

      (4)  Uredba Sveta (ES) št. 617/2007 z dne 14. maja 2007 o izvajanju 10. Evropskega razvojnega sklada v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (UL L 152, 13.6.2007, str. 1).

      (5)  Uredba Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2015/105 z dne 14. aprila 2014 o podpisu Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije, v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi

text:
               24.1.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 19/2

         SKLEP SVETA (EU) 2015/105
   z dne 14. aprila 2014
   o podpisu Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije, v imenu Unije in o njegovi začasni uporabi
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. junija 2007 Komisijo pooblastil za pogajanja o protokolu k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani (1) o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

               (2)

               Pogajanja so bila zaključena.

               (3)

               Cilj Protokola je določiti finančna in tehnična pravila, ki bi Azerbajdžanski republiki omogočila sodelovanje v določenih programih Unije. Horizontalni okvir, ki ga določa Protokol, sestavlja ukrep gospodarskega, finančnega in tehničnega sodelovanja, ki omogoča dostop do podpore, zlasti finančne, ki jo bo Unija zagotavljala na podlagi teh programov. Navedeni okvir se uporablja samo za tiste programe, pri katerih je v ustreznih ustanovnih pravnih aktih predvidena možnost sodelovanja Azerbajdžanske republike. Podpis in začasna uporaba Protokola zato še ne pomenita tudi izvajanja pooblastil v okviru različnih sektorskih politik, ki se izvajajo s temi programi; ta pooblastila se izvajajo šele, ko so ti programi vzpostavljeni.

               (4)

               Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in ga začasno uporabljati do zaključka postopkov za njegovo sklenitev –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Azerbajdžansko republiko na drugi strani o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Azerbajdžansko republiko o splošnih načelih za sodelovanje Azerbajdžanske republike v programih Unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega protokola.
   Besedilo Protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije.
   Člen 3
   Protokol se začasno uporablja od datuma njegovega podpisa (2) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 14. aprila 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

      (2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Protokola.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1742 z dne 20. septembra 2016 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije

text:
               30.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 264/23

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1742
   z dne 20. septembra 2016
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla sporazum s Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Sporazum je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/2226 (2) in se začasno uporablja od 21. novembra 2015.

               (3)

               S Sporazumom se ustanovi Skupni odbor strokovnjakov za upravljanje Sporazuma. Unijo v navedenem skupnem odboru zastopa Komisija, ki bi ji morali pomagati predstavniki držav članic.

               (4)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3). Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (5)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4). Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (6)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma (5).
   Člen 3
   Komisija, ki ji pomagajo predstavniki držav članic, zastopa Unijo v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem v skladu s členom 6 Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 20. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         I. KORČOK

      (1)  Odobritev z dne 8. junija 2016 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/2226 z dne 26. oktobra 2015 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (UL L 317, 3.12.2015, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: 2005/49/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o pravilih delovanja odbora iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

text:
               25.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 21/13

      SKLEP SVETA

   z dne 18. januarja 2005
   o pravilih delovanja odbora iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča
   (2005/49/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom, z dne 2. novembra 2004, o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije (1), in zlasti člena 3(3) Priloge I Protokola,
   ob upoštevanju priporočila predsednika Sodišča z dne 2. decembra 2004,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča je predvidena ustanovitev odbora sedmih osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki.

               (2)

               Na podlagi omenjenega odstavka 3, Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča odloči o pravilih delovanja tega odbora. To določbo je treba začeti uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Pravila delovanja odbora iz odstavka 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča, so navedena v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep se uveljavi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. januarja 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J.-C. JUNCKER

      (1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

      PRILOGA
      Pravila delovanja odbora, predvidenega v členu 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

                  1.

                  Odbor sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki.

                  2.

                  Te osebnosti so imenovane za obdobje štirih let. Ko jim poteče mandat, so lahko ponovno imenovane.

                  3.

                  Svet izmed članov odbora imenuje njegovega predsednika.

                  4.

                  Generalni sekretariat Sveta zagotovi delovanje sekretariata odbora. Za delo odbora zagotovi potrebno administrativno pomoč, vključno s prevodi dokumentov.

                  5.

                  Odbor je sklepčen, če je prisotnih najmanj pet njegovih članov.
                  Odbor odloča z navadno večino. V primeru enakega števila glasov je odločilen glas predsednika.

                  6.

                  Člani odbora, ki morajo v okviru svojih službenih dolžnosti odpotovati iz kraja svojega prebivališča, so upravičeni do povračila stroškov in dnevnic pod pogoji, določenimi v členu 6 Uredbe Sveta št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom z dne 25. julija 1967, o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES kot tudi predsednika, sodnikov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje (1).
                  Nastale izdatke krije Svet.

         (1)  UL 187, 8.8.1967, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1292/2004 (UL L 243, 15.7.2004, str. 23).


title: Sklep Sveta 2013/659/SZVP z dne 15. novembra 2013 o spremembi Sklepa 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 306/15

         SKLEP SVETA 2013/659/SZVP
   z dne 15. novembra 2013
   o spremembi Sklepa 2010/231/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Somaliji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. aprila 2010 sprejel Sklep 2010/231/SZVP (1) o omejevalnih ukrepih proti Somaliji in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/138/SZVP.

               (2)

               Varnostni svet Združenih narodov je 24. julija 2013 sprejel Resolucijo 2111 (2013), s katero je spremenil embargo na orožje, uveden na podlagi odstavka 5 Resolucije 733 (1992) ter dopolnjen z odstavkoma 1 in 2 Resolucije 1425 (2002), odstavkom 12 Resolucije 1846/2008), odstavkom 11 Resolucije 1851 (2008) in odstavki 33 do 38 Resolucije 2093 (2013).

               (3)

               Sklep 2010/231/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/231/SZVP se spremeni:

               1.

               Člen 1(3) se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Odstavka 1 in 2 se ne uporabljata za:

                           (a)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči ter usposabljanja v zvezi z vojaško dejavnostjo izključno za podporo ali uporabo s strani osebja Združenih narodov, vključno z misijo Združenih narodov za pomoč v Somaliji (UNSOM);

                           (b)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči ter usposabljanja v zvezi z vojaško dejavnostjo izključno za podporo ali uporabo s strani misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM);

                           (c)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči izključno za podporo ali uporabo s strani strateških partnerjev AMISOM, ki izvajajo dejavnosti izključno v okviru strateškega koncepta Afriške unije z dne 5. januarja 2012, (ali naslednjih strateških konceptov AU) ter v sodelovanju in ob usklajevanju z AMISOM;

                           (d)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči ter usposabljanja v zvezi z vojaško dejavnostjo izključno za podporo ali uporabo s strani misije Evropske unije za usposabljanje (EUTM) v Somaliji;

                           (e)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst izključno za uporabo s strani držav članic ali mednarodnih, regionalnih in podregionalnih organizacij, ki izvajajo ukrepe za zatiranje piratstva in oboroženih ropov na morju ob obali Somalije, na zahtevo zvezne vlade Somalije, o kateri je uradno obvestila generalnega sekretarja, in pod pogojem, da so vsi izvedeni ukrepi v skladu z veljavnim mednarodnim humanitarnim pravom in pravom človekovih pravic;

                           (f)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči ter usposabljanja v zvezi z vojaško dejavnostjo izključno za razvoj varnostnih sil zvezne vlade Somalije in za zagotavljanje varnosti za prebivalce Somalije, razen v zvezi z dobavo predmetov iz Priloge II, kolikor je bil Odbor za sankcije o tem uradno obveščen vsaj pet dni vnaprej v skladu z odstavkoma 14 in 15 RVSZN 2111 (2013) ter, če je ustrezno, kot je določeno v odstavku 4 tega člena;

                           (g)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst iz Priloge II zvezni vladi Somalije po predhodni odobritvi s strani Odbora za sankcije za vsak primer posebej;

                           (h)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje zaščitnih oblačil, vključno z zaščitnimi jopiči in vojaškimi čeladami, ki jih zgolj za osebno uporabo v Somalijo začasno izvozi osebje Združenih narodov, predstavniki medijev ter delavci na področju človekoljubne in razvojne pomoči in njihovo spremno osebje;

                           (i)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje nesmrtonosne vojaške opreme, namenjene izključno človekoljubni ali zaščitni rabi, o čemer država dobaviteljica, mednarodna, regionalna ali podregionalna organizacija zgolj informativno pet dni vnaprej uradno obvesti Odbor za sankcije;

                           (j)

                           dobavo, prodajo ali posredovanje orožja in njemu sorodnih materialov vseh vrst in za neposredno ali posredno zagotavljanje tehničnega svetovanja, finančne in druge pomoči ter usposabljanja v zvezi z vojaško dejavnostjo s strani držav članic ali mednarodnih, regionalnih in podregionalnih organizacij, namenjenih izključno pomoči pri razvoju institucij na varnostnem področju v Somaliji, če Odbor v petih delovnih dneh od prejema uradnega obvestila o kakršni koli takšni pomoči s strani države dobaviteljice, mednarodne, regionalne ali podregionalne organizacije ne sprejme odklonilne odločitve.“

               2.

               Naslov Priloge II se nadomesti z naslednjim:
               „Seznam predmetov iz točk (f) in (g) člena 1(3)“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 15. novembra 2013

            Za Svet

            Predsednik

         R. ŠADŽIUS

      (1)  UL L 105, 27.4.2010, str. 17.


title: 2010/795/EU: Sklep Sveta z dne 14. decembra 2010 o spremembi Poslovnika Sveta

text:
               22.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/47

         SKLEP SVETA
   z dne 14. decembra 2010
   o spremembi Poslovnika Sveta
   (2010/795/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 240(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju člena 2(2) Priloge III Poslovnika Sveta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 3(3) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi je določeno, da se do 31. oktobra 2014 in če to zahteva član Sveta v skladu s četrtim pododstavkom istega člena, pri sprejemanju aktov s kvalificirano večino preveri, ali države članice, ki tvorijo kvalificirano večino, predstavljajo najmanj 62 % celotnega prebivalstva Unije, izračunanih v skladu s številom prebivalstva, navedenim v členu 1 Priloge III Poslovnika Sveta (v nadaljnjem besedilu: Poslovnik).

               (2)

               V členu 2(2) Priloge III Poslovnika je predvideno, da Svet v skladu s podatki, ki so na voljo Statističnemu uradu Evropske unije 30. septembra predhodnega leta, z učinkom 1. januarja vsakega leta, spremeni številke iz člena 1 navedene priloge.

               (3)

               Zato bi bilo treba za leto 2011 prilagoditi Poslovnik –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V Prilogi III Poslovnika se člen 1 nadomesti z naslednjim:

      „Člen 1
      Za namene izvajanja člena 16(5) PEU ter člena 3(3) in (4) Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi je število prebivalcev posamezne države članice za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 naslednje:

                  Država članica

                  Prebivalstvo
                  (× 1 000)

                  Nemčija

                  81 802,3

                  Francija

                  64 714,1

                  Združeno kraljestvo

                  62 008,0

                  Italija

                  60 340,3

                  Španija

                  45 989,0

                  Poljska

                  38 167,3

                  Romunija

                  21 462,2

                  Nizozemska

                  16 575,0

                  Grčija

                  11 305,1

                  Belgija

                  10 827,0

                  Portugalska

                  10 637,7

                  Češka

                  10 506,8

                  Madžarska

                  10 014,3

                  Švedska

                  9 340,7

                  Avstrija

                  8 375,3

                  Bolgarija

                  7 563,7

                  Danska

                  5 534,7

                  Slovaška

                  5 424,9

                  Finska

                  5 351,4

                  Irska

                  4 467,9

                  Litva

                  3 329,0

                  Latvija

                  2 248,4

                  Slovenija

                  2 047,0

                  Estonija

                  1 340,1

                  Ciper

                  803,1

                  Luksemburg

                  502,1

                  Malta

                  413,0

                  Skupaj

                  501 090,4

                  Prag (62 %)

                  310 676,1“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporabljati se začne 1. januarja 2011.

      V Bruslju, 14. decembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o spremembi Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: Sklep Sveta (EU) 2015/798 z dne 11. maja 2015 o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja v imenu Evropske unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč

text:
               22.5.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 127/19

         SKLEP SVETA (EU) 2015/798
   z dne 11. maja 2015
   o pooblastilu Evropske komisije za pogajanja v imenu Evropske unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) ter člena 218(3) in (4) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ker bi bilo treba Komisijo pooblastiti za pogajanja v imenu Unije o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča (1) in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (2) –
   SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Komisija je pooblaščena, da se glede zadev, ki so v pristojnosti Unije in v zvezi s katerimi je Unija že sprejela pravila, v imenu Unije pogaja o spremembah Dunajske konvencije o varstvu ozonskega plašča in Montrealskega protokola o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, na Konferenci pogodbenic Konvencije in na srečanju pogodbenic Protokola v letih 2015 in 2016.
   Člen 2
   1.   Komisija se pogaja ob posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet, in v skladu s pogajalskimi smernicami Sveta iz dodatka k temu sklepu.
   2.   Svet lahko kadar koli pregleda vsebino teh pogajalskih smernic. Zato Komisija po vsakem pogajalskem sestanku poroča Svetu o izidu pogajanj in po potrebi o morebitnih težavah med pogajanji.
   Člen 3
   Kolikor vsebina spremembe iz člena 1 spada v deljeno pristojnost Unije in držav članic, bi Komisija in države članice med pogajalskim procesom morale tesno sodelovati, da se zagotovi enotno zastopanje Unije in njenih držav članic na mednarodni ravni.
   Člen 4
   Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

      V Bruslju, 11. maja 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. DŪKLAVS

      (1)  UL L 297, 31.10.1988, str. 10.

      (2)  UL L 297, 31.10.1988, str. 21.


title: 2013/612/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/312

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Eurojusta za proračunsko leto 2011
   (2013/605/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Eurojusta za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Eurojusta za proračunsko leto 2011 z odgovori Eurojusta (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (4) in zlasti člena 36 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0072/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Eurojusta za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje upravnemu direktorju Eurojusta, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 180.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep (EU, Euratom) 2016/1201 Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 13. julija 2016 o imenovanju članov Nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

text:
               23.7.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 198/40

         SKLEP (EU, Euratom) 2016/1201 EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA IN KOMISIJE
   z dne 13. julija 2016
   o imenovanju članov Nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)
   EVROPSKI PARLAMENT, SVET IN EVROPSKA KOMISIJA SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   Ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (1) ter zlasti člena 15(2) te uredbe.
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 15(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 je določeno, da Nadzorni odbor Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) sestavlja pet neodvisnih članov z izkušnjami pri opravljanju visoke pravosodne, preiskovalne ali primerljive funkcije, ki je povezana s področji dejavnosti Urada. Soglasno jih imenujejo Evropski parlament, Svet in Komisija. V sklepu o imenovanju članov Nadzornega odbora je vključen tudi rezervni seznam s potencialnimi člani, ki lahko nadomestijo člane Nadzornega odbora za preostanek mandata zaradi odstopa, smrti ali trajne nezmožnosti za delo enega ali več članov.

               (2)

               V skladu s členom 15(3) mandat članov Nadzornega odbora traja pet let in se ne podaljša. Da bi Nadzorni odbor ohranil strokovno znanje in izkušnje, se izmenično zamenjajo trije oziroma dva člana.

               (3)

               Dolžnosti dveh članov Nadzornega odbora, ki sta določena z žrebom, skladno s členom 21(2) z odstopanjem od prvega stavka člena 15(3) prenehajo po izteku prvih 36 mesecev njunega mandata. Dolžnosti dveh članov, ki sta bila imenovana z učinkom od 23. januarja 2012, so zato prenehale 22. januarja 2015. V skladu s členom 15(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 sta navedena člana po izteku mandata še naprej opravljala svojo funkcijo do zaključka postopka imenovanja novih članov Nadzornega odbora. Zato je treba čim prej imenovati nove člane, ki ju bodo nadomestili.

               (4)

               Evropski parlament, Svet in Komisija po izbirnem postopku ugotavljajo, da osebe, ki bodo imenovane za člane in potencialne člane Nadzornega odbora, izpolnjujejo zahtevi, določeni v členu 15(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, glede neodvisnosti in izkušenj pri opravljanju visoke pravosodne, preiskovalne ali primerljive funkcije, ki je povezana s področji dejavnosti Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Za članici Nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) sta z dnem začetka veljavnosti tega sklepa imenovani:

               —

               Colette DRINAN,

               —

               Grażyna Maria STRONIKOWSKA.

         2.   Za člane Nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) so s 23. januarjem 2017 imenovani:

               —

               Maria Helena Pereira Loureiro Correia FAZENDA,

               —

               Petr KLEMENT,

               —

               Jan MULDER.

         3.   Če katera od navedenih oseb izstopi iz Nadzornega odbora, umre ali postane trajno nezmožna za delo, se nemudoma za preostanek mandata nadomesti s prvo osebo, ki še ni nadomestila člana v Nadzornem odboru in je navedena na naslednjem seznamu:

               —

               Rafael MUÑOZ LÓPEZ-CARMONA,

               —

               Anca JURMA,

               —

               Dobrinka MIHAYLOVA,

               —

               Gerhard JAROSCH,

               —

               Kalliopi THEOLOGITOU,

               —

               Antonio BALSAMO,

               —

               Angelo Maria QUAGLINI.

         Člen 2
   Člani Nadzornega odbora pri opravljanju svojih nalog ne zahtevajo ali sprejemajo navodil od nobene vladne ali druge institucije, organa, urada ali agencije.
   Ne smejo se ukvarjati z zadevami, v katerih imajo neposredno ali posredno osebne interese, zlasti družinske in finančne interese, ki bi lahko ogrozili njihovo neodvisnost.
   Člani Nadzornega odbora so pri izvajanju svojih funkcij in po izteku njihovega mandata dolžni varovati poklicno skrivnost.
   Člen 3
   Članom Nadzornega odbora se povrnejo stroški, nastali pri opravljanju njihovih nalog, prejmejo pa tudi dnevnico za vsak dan opravljanja teh nalog. Znesek takšnega plačila in postopek za povračilo določi Komisija.
   Člen 4
   Komisija navedene osebe obvesti o tem sklepu in nemudoma obvesti tudi osebe, ki v skladu s členom 1(3) nadomestijo člane Nadzornega odbora.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati 13. julija 2016.

      V Bruslju, 13. julija 2016

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         Peter KAŽIMÍR

            Za Komisijo

            Podpredsednica

         Kristalina GEORGIEVA

      (1)  UL L 248, 18.9.2013, str.1.


title: Sklep Sveta 2005/191/SZVP z dne 18. oktobra 2004 o sklenitvi sporazumov med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

text:
               14.3.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 67/1

         SKLEP SVETA 2005/191/SZVP
   z dne 18. oktobra 2004
   o sklenitvi sporazumov med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila predsedstva,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnje sodelovanje in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

               (2)

               Predsedstvo, ki mu je pomagal generalni sekretar/visoki predstavnik, se je na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004 dogovorilo o sporazumih med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

               (3)

               Te sporazume je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   V imenu Evropske unije se odobrijo sporazumi med Evropsko unijo in Republiko Islandijo, Kraljevino Norveško in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije, Kraljevine Norveške in Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.
   Besedila sporazumov so priložena temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta se pooblasti, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis sporazumov, ki zavezuje Evropsko unijo.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 18. oktobra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. VEERMAN

   SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Republiko Islandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Republike Islandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   EVROPSKA UNIJA
   na eni strani in
   REPUBLIKA ISLANDIJA
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

               (2)

               Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Republika Islandija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Republike Islandije.

               (3)

               Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Republika Islandija lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

               (4)

               Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

               (5)

               Pogoje glede sodelovanja Republike Islandije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

               (6)

               Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Islandije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

               (7)

               Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Republike Islandije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   ODDELEK I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   S sodelovanjem povezane odločitve
   1.   Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Republiko Islandijo in se Republika Islandija odloči za sodelovanje, Republika Islandija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.
   2.   V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Republika Islandija obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.
   3.   Evropska unija se pri oceni prispevka Republike Islandije posvetuje z Republiko Islandijo.
   4.   Evropska unija Republiki Islandiji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Republiki Islandiji s tem pomagala pri pripravi ponudbe.
   5.   Da bi zagotovila sodelovanje Republike Islandije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Republiko Islandijo s pismom obvesti o rezultatu ocene.
   Člen 2
   Okvir
   1.   Republika Islandija se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.
   2.   Prispevek Republike Islandije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   Člen 3
   Status osebja in sil
   1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Republika Islandija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.
   2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Republiko Islandijo.
   3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Republika Islandija izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.
   4.   Republika Islandija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Republika Islandija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.
   5.   Republika Islandija se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Republika Islandija. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Republike Islandije v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   Člen 4
   Zaupne informacije
   1.   Republika Islandija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Če sta EU in Republika Islandija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.
   ODDELEK II
   DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
   Člen 5
   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Republika Islandija zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Republika Islandija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Republike Islandije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.
   Člen 6
   Struktura poveljevanja
   1.   Osebje, ki ga dodeli Republika Islandija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.
   4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.
   5.   Republika Islandija ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.
   6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.
   7.   Republika Islandija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   8.   Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Republiko Islandijo, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 7
   Finančni vidiki
   1.   Republika Islandija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Islandija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 8
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Republika Islandija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Republike Islandije v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Republika Islandija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.
   4.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Republike Islandije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Republike Islandije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK III
   DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA
   Člen 9
   Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Republika Islandija zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Osebje, ki ga dodeli Republika Islandija, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   3.   Republika Islandija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.
   Člen 10
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.
   3.   Republika Islandija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.
   4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Republiko Islandijo kadar koli zahteva umik prispevka Republike Islandije.
   5.   Republika Islandija imenuje višjega predstavnika (Senior Representative – SR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Brez poseganja v člen 12 Republika Islandija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Islandija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 12
   Prispevek k skupnim stroškom
   1.   Republika Islandija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Republike Islandije k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Republika Islandija prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Republike Islandije in celotnim osebjem operacije.
   3.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         4.   Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Republike Islandije sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK IV
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 13
   Dogovori za izvajanje Sporazuma
   Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Republike Islandije.
   Člen 14
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.
   Člen 15
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.
   3.   Ta sporazum se ponovno pregleda najkasneje do 1. junija 2008 in nato najmanj vsake tri leta.
   4.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

      V Bruslju, 21. februara 2005, v angleškem jeziku v štirih izvodih

            Za Evropsko unijo

            Za Republiko Islandijo

      (1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (2)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.
   PRILOGA
   BESEDILO IZJAV
   IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU
   Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Republika Islandija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Republiki Islandiji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje Republike Islandije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Islandiji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Islandije pri uporabi teh sredstev.

         IZJAVA REPUBLIKE ISLANDIJE
   Republika Islandija, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

         SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Kraljevine Norveške v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   EVROPSKA UNIJA
   na eni strani in
   KRALJEVINA NORVEŠKA
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

               (2)

               Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Kraljevina Norveška lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Kraljevine Norveške.

               (3)

               Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Kraljevina Norveška lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

               (4)

               Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

               (5)

               Pogoje glede sodelovanja Kraljevine Norveške v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

               (6)

               Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Kraljevine Norveške glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

               (7)

               Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Kraljevine Norveške v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   ODDELEK I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   S sodelovanjem povezane odločitve
   1.   Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Kraljevino Norveško in se Kraljevina Norveška odloči za sodelovanje, Kraljevina Norveška Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.
   2.   V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Kraljevina Norveška obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.
   3.   Evropska unija se pri oceni prispevka Kraljevine Norveške posvetuje s Kraljevino Norveško.
   4.   Evropska unija Kraljevini Norveški takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Kraljevini Norveški s tem pomagala pri pripravi ponudbe.
   5.   Da bi zagotovila sodelovanje Kraljevine Norveške v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Kraljevino Norveško s pismom obvesti o rezultatu ocene.
   Člen 2
   Okvir
   1.   Kraljevina Norveška se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.
   2.   Prispevek Kraljevine Norveške k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   Člen 3
   Status osebja in sil
   1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Kraljevina Norveška prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.
   2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Kraljevino Norveško.
   3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Kraljevina Norveška izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.
   4.   Kraljevina Norveška je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Kraljevina Norveška je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.
   5.   Kraljevina Norveška se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Kraljevina Norveška. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Kraljevine Norveške v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   Člen 4
   Zaupne informacije
   1.   Kraljevina Norveška sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Če sta EU in Kraljevina Norveška sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.
   ODDELEK II
   DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
   Člen 5
   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Kraljevina Norveška zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Kraljevina Norveška pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Kraljevine Norveške. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.
   Člen 6
   Struktura poveljevanja
   1.   Osebje, ki ga dodeli Kraljevina Norveška, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.
   4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.
   5.   Kraljevina Norveška ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.
   6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.
   7.   Kraljevina Norveška določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   8.   Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju s Kraljevino Norveško, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 7
   Finančni vidiki
   1.   Kraljevina Norveška prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Kraljevina Norveška, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 8
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Kraljevina Norveška prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Kraljevine Norveške v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Kraljevina Norveška ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.
   4.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Kraljevine Norveške podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Kraljevine Norveške v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK III
   DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA
   Člen 9
   Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Kraljevina Norveška zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Osebje, ki ga dodeli Kraljevina Norveška, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   3.   Kraljevina Norveška pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.
   Člen 10
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.
   3.   Kraljevina Norveška ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.
   4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju s Kraljevino Norveško kadar koli zahteva umik prispevka Kraljevine Norveške.
   5.   Kraljevina Norveška imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative – SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Brez poseganja v člen 12 Kraljevina Norveška prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Kraljevina Norveška, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 12
   Prispevek k skupnim stroškom
   1.   Kraljevina Norveška prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Kraljevine Norveške k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Kraljevina Norveška prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Kraljevine Norveške in celotnim osebjem operacije.
   3.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         4.   Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Kraljevine Norveške sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK IV
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 13
   Dogovori za izvajanje Sporazuma
   Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Kraljevine Norveške.
   Člen 14
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.
   Člen 15
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.
   3.   Ta sporazum se ponovno pregleda najkasneje do 1. junija 2008 in nato najmanj vsake tri leta.
   4.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.
   5.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

      V Bruslju, 3. decembra 2004, v angleškem jeziku v štirih izvodih

            Za Evropsko unijo

            Za Kraljevino Norveško

      (1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (2)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.
   PRILOGA
   BESEDILO IZJAV
   IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU
   Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Kraljevina Norveška, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Kraljevini Norveški zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje Kraljevine Norveške pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Kraljevini Norveški, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Kraljevine Norveške pri uporabi teh sredstev.

         IZJAVA KRALJEVINE NORVEŠKE
   Kraljevina Norveška, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

         SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Romunijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Romunije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   EVROPSKA UNIJA
   na eni strani in
   ROMUNIJA
   na drugi strani,
   v nadaljevanju „pogodbenici“, STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

               (2)

               Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje. Romunija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Romunije.

               (3)

               Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Romunija lahko izrazi namen za načelno sodelovanje v operaciji.

               (4)

               Evropski svet se je v Bruslju 24. in 25. oktobra 2002 dogovoril o načinih za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici od 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

               (5)

               Pogoje glede sodelovanja Romunije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnje sodelovanje, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

               (6)

               Ta sporazum ne sme posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Romunije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

               (7)

               Takšen sporazum mora zadevati le prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Romunije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   ODDELEK I
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   S sodelovanjem povezane odločitve
   1.   Potem ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Romunijo in se Romunija odloči za sodelovanje, Romunija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.
   2.   V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Romunija obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu sodelovanja v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.
   3.   Evropska unija se pri oceni prispevka Romunije posvetuje z Romunijo.
   4.   Evropska unija Romuniji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Romuniji s tem pomagala pri pripravi ponudbe.
   5.   Da bi zagotovila sodelovanje Romunije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Romunijo s pismom obvesti o rezultatu ocene.
   Člen 2
   Okvir
   1.   Romunija se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.
   2.   Prispevek Romunije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   Člen 3
   Status osebja in sil
   1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Romunija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.
   2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Romunijo.
   3.   Brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 tega člena Romunija izvršuje jurisdikcijo nad svojim osebjem, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.
   4.   Romunija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Romunija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu s svojimi zakoni in predpisi.
   5.   Romunija se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Romunija. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   6.   Države članice Evropske unije se obvezujejo, da bodo ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnje sodelovanje Romunije v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.
   Člen 4
   Zaupne informacije
   1.   Romunija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije, vsebovanimi v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 (1), in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Če sta EU in Romunija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.
   ODDELEK II
   DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE
   Člen 5
   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Romunija zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Romunija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in Generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Romunije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.
   Člen 6
   Struktura poveljevanja
   1.   Osebje, ki ga dodeli Romunija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.
   4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.
   5.   Romunija ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.
   6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.
   7.   Romunija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact – NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   8.   Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Romunijo, če ta na dan zaključka operacije še vedno sodeluje pri civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 7
   Finančni vidiki
   1.   Romunija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne posega v člen 8.
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Romunija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 8
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Romunija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Romunije v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Romunija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.
   4.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Romunije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Romunije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK III
   DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH KRIZNEGA UPRAVLJANJA
   Člen 9
   Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Romunija zagotovi, da njene sile in osebje, sodelujoče v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

               —

               skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

               —

               operativnim načrtom,

               —

               izvedbenimi ukrepi.

         2.   Osebje, ki ga dodeli Romunija, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   3.   Romunija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.
   Člen 10
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.
   2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.
   3.   Romunija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.
   4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Romunijo kadar koli zahteva umik prispevka Romunije.
   5.   Romunija imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative – SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Brez poseganja v člen 12 Romunija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem (2).
   2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Romunija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.
   Člen 12
   Prispevek k skupnim stroškom
   1.   Romunija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Romunije k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim BND in celotnim BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije;
               ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Romunija prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Romunije in celotnim osebjem operacije.
   3.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek v operaciji sodelujoče tretje države tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji;
               ali

               (b)

               BND na prebivalca v operaciji sodelujoče tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         4.   Upravljavec iz Sklepa Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim značajem in pristojni upravni organi Romunije sklenejo dogovor, ki med drugim vsebuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinih plačila finančnega prispevka;

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK IV
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 13
   Dogovori za izvajanje Sporazuma
   Brez poseganja v določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter pristojni organi Romunije.
   Člen 14
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti, določenih v prejšnjih členih, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.
   Člen 15
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko se pogodbenici obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.
   3.   Vsaka pogodbenica lahko ta sporazum odpove, tako da drugo pogodbenico o odpovedi pisno obvesti. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

      V Bruslju, 22. novembra 2004, v angleškem jeziku v štirih izvodih

            Za Evropsko unijo

            Za Romunijo

      (1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

      (2)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.
   PRILOGA
   BESEDILO IZJAV
   IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU
   Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, v kateri sodeluje Romunija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Romuniji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje Romunije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Romuniji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Romunije pri uporabi teh sredstev.

         IZJAVA ROMUNIJE
   Romunija, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji kriznega upravljanja EU, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, sodelujoče v operaciji kriznega upravljanja EU, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije kriznega upravljanja EU, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,
               ali

               —

               povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo državam, sodelujočim v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.