title: Sklep Komisije z dne 11. maja 2020 o vzpostavitvi platforme „Fit for Future“ (Pripravljeni na prihodnost) 2020/C 163/03

text:
                  12.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 163/3

         SKLEP KOMISIJE
         z dne 11. maja 2020
         o vzpostavitvi platforme „Fit for Future“ (Pripravljeni na prihodnost)
         (2020/C 163/03)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Politika Komisije za boljše pravno urejanje usmerja splošna prizadevanja za zmanjšanje bremen in poenostavitev v okviru programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (v nadaljnjem besedilu: program REFIT) (1).

                     (2)

                     Komisija mora v skladu s tem programom zagotoviti, da je pravno urejanje ciljno usmerjeno, da ga je lahko upoštevati in da ne predstavlja dodatnega nepotrebnega regulativnega bremena, hkrati pa v celoti dosega svoje cilje.

                     (3)

                     Zlasti mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP) (2) bi imela koristi od zmanjšanja birokracije, olajšanja dostopa do trga in omogočanja, da čim bolje izkoristijo digitalizacijo. V tem okviru ima mreža odposlancev za MSP (3) vlogo zastopanja interesov malih in srednjih podjetij.

                     (4)

                     Platforma REFIT je bila vzpostavljena s Sklepom Komisije C(2015) 3261 z dne 19. maja 2015 (4) v podporo Komisiji pri navedenih prizadevanjih za izboljšanje zakonodaje. Navedeni sklep se je uporabljal do 31. oktobra 2019.

                     (5)

                     Komisija je v sporočilu „Boljše pravno urejanje: pregled stanja in ohranjanje naše zavezanosti“ (5) ocenila, kako je boljše pravno urejanje potekalo v obdobju od leta 2015 do leta 2018. Ugotovitve pregleda stanja so pokazale podporo platformi REFIT, pokazale pa so tudi, da je večina deležnikov želela, da bi bila platforma bolj produktivna in da bi zbrala več zamisli za poenostavitev, ki bi se hitreje odražale v konkretnih spremembah.

                     (6)

                     Za zagotovitev, da zakonodaja Unije prinaša čim večje koristi za ljudi in podjetja, zlasti za mala in srednja podjetja, in glede na vse več nastajajočih svetovnih izzivov, kot so posledice digitalizacije, se mora Komisija še naprej opirati na strokovno znanje strokovnjakov v svetovalnem organu.

                     (7)

                     Zato je treba ustanoviti skupino strokovnjakov ter opredeliti njene naloge in sestavo v skladu s Sklepom Komisije C(2016) 3301 o oblikovanju horizontalnih pravil za ustanovitev in delovanje strokovnih skupin Komisije (v nadaljnjem besedilu: horizontalna pravila) (6).. Na podlagi izkušenj platforme REFIT bi bilo treba vzpostaviti novo platformo, imenovano „Fit for Future“ (Pripravljeni na prihodnost). Platforma bi morala združevati nacionalne, regionalne in lokalne organe držav članic, Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in deležnike. Tesno bi morala sodelovati z mrežo odposlancev za MSP, ki jo zastopa odposlanec EU za MSP.

                     (8)

                     Platforma bi si morala prizadevati za poenostavitev in zmanjšanje bremen. Platforma bi lahko tudi podpirala Komisijo pri zagotavljanju, da so politike Unije usmerjene v prihodnost in da ustrezajo novim izzivom. Preučiti bi morala tudi, kako lahko digitalizacija zmanjša bremena za državljane in podjetja.

                     (9)

                     Delo platforme „Fit for Future“ bi moralo biti v primerjavi s platformo REFIT bolj strukturirano in osredotočeno. Zato bi morala platforma delovati na podlagi letnega delovnega programa, ki ga bodo pripravili člani platforme na podlagi predloga Komisije in v dogovoru z njo, ob upoštevanju problematične zakonodaje, opredeljene v:

                                 (a)

                                 poročilu projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“ (7);

                                 (b)

                                 obsežnih ocenah in preverjanjih ustreznosti, ki jih izvaja Komisija;

                                 (c)

                                 informacijah držav članic, mreže odposlancev za MSP, Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o najbolj obremenjujočih predpisih Unije;

                                 (d)

                                 prispevkih deležnikov in širše javnosti.

                     (10)

                     Ti viri bi morali pomagati opredeliti področja politik in zakonodajo, vključno z delegiranimi in izvedbenimi akti, pri katerih so izkazani nepotrebni stroški za podjetja in državljane, ki izhajajo iz zakonodaje Unije. Odposlanec EU za MSP bo svetoval in prispeval zlasti v zvezi z bremeni in kompleksnostjo zakonodaje, ki zadevajo mala in srednja podjetja.

                     (11)

                     Platforma bi morala upoštevati učinkovitost zakonodaje Unije, tudi z obravnavo zgoščenosti zakonodaje. Preučiti bi morala dokaze o dodatnih bremenih, ki izhajajo iz izvajanja zakonodaje Unije v državah članicah, kolikor je to mogoče.

                     (12)

                     Platforma bi morala zagotoviti mnenja na podlagi dokazov o temah, opredeljenih v letnem delovnem programu, in odgovoriti na vsako zahtevo Komisije po informacijah in dokazih v zvezi z vprašanji, povezanimi z njenim delom glede boljšega pravnega urejanja v okviru programa REFIT.

                     (13)

                     Namen platforme je združiti strokovno znanje javnih uprav, socialnih partnerjev, malih in velikih podjetij ter potrošniških, zdravstvenih in okoljskih organizacij ter drugih nevladnih organizacij. Platforma bi morala vključevati vladno skupino in skupino deležnikov. Vladno skupino bi morali sestavljati strokovnjaki na visoki ravni iz nacionalnih in/ali regionalnih ter lokalnih organov držav članic s strokovnim znanjem na področju boljšega pravnega urejanja in predstavniki Odbora regij. Udeležba nacionalnih, lokalnih in regionalnih organov bi morala prispevati k opredelitvi posebnih težav pri izvajanju prava Unije. Odbor regij je oblikoval mrežo regionalnih in lokalnih organov RegHub (8), ki naj bi s posvetovanji z akterji na lokalni ravni zbrala izkušnje o izvajanju politik EU. Mreža RegHub bi zato lahko nudila koristne informacije za delo platforme. Skupino deležnikov bi morali sestavljati deležniki s strokovnim znanjem na različnih področjih politik in predstavniki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. Obe skupini bi morali sodelovati, da bi zagotovili mešano in uravnoteženo raven strokovnega znanja.

                     (14)

                     Platforma bi morala določiti svoj poslovnik.

                     (15)

                     Za člane skupine bi bilo treba določiti pravila o razkrivanju informacij.

                     (16)

                     Osebne podatke bi bilo treba obdelovati v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

                     (17)

                     Vse ustrezne dokumente o dejavnostih, ki jih izvaja platforma „Fit for Future“, bi bilo treba objaviti.

                     (18)

                     Ta sklep bi se moral uporabljati za čas trajanja mandata Komisije –

               SKLENILA:

            Člen 1
            Predmet urejanja
            Vzpostavi se platforma „Fit for Future“ (v nadaljnjem besedilu: platforma).

            Člen 2
            Naloge

               1.   Platforma pomaga Komisiji s pripravo mnenj o temah, opredeljenih v njenem letnem delovnem programu.

               2.   Platforma za vprašanja, opredeljena v njenem letnem delovnem programu,:

                           (a)

                           zbira podatke, dokaze in prispevke o možnostih za zmanjšanje bremen ter poenostavitev opredeljene zakonodaje Unije, ne da bi pri tem ogrozila doseganje njenih ciljev, pri čemer se upošteva tudi zgoščenost zakonodaje;

                           (b)

                           oceni, ali so opredeljena zakonodaja Unije in njeni cilji še vedno primerni glede na potrebo po obravnavanju novih izzivov, in preučiti, kako bi lahko digitalizacija in večja uporaba elektronskih orodij podprli te cilje;

                           (c)

                           na zahtevo Komisije da svoj prispevek.

            Člen 3
            Posvetovanje
            Generalni sekretariat Komisije se lahko posvetuje s skupino o kateri koli zadevi v zvezi z delom Komisije glede boljšega pravnega urejanja v okviru programa REFIT.

            Člen 4
            Letni delovni program

               1.   Platforma oblikuje letni delovni program na podlagi predloga generalnega sekretariata Komisije in v dogovoru z njim, in sicer na podlagi vprašanj, opredeljenih:

                           (a)

                           v Prilogi VI k Poročilu o projektni skupini za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“ (10);

                           (b)

                           v obsežnih ocenah in preverjanjih ustreznosti, ki jih izvaja Komisija;

                           (c)

                           na podlagi informacij o najbolj obremenjujočih predpisih Unije, ki jih predložijo države članice, mreža odposlancev za MSP, Odbor regij, zlasti prek mreže RegHub, in Evropski ekonomsko-socialni odbor.

               2.   Odposlanec EU za MSP zagotovi prispevke in nasvete glede predlaganega letnega delovnega programa, zlasti v zvezi z bremeni in kompleksnostjo zakonodaje, ki zadeva mala in srednja podjetja.

               3.   Poslovnik platforme določa pogoje, pod katerimi lahko prispevek deležnikov in širše javnosti prispeva tudi k seznamu možnih vprašanj za delovni program.

            Člen 5
            Članstvo

               1.   Platformo sestavljata dve skupini, in sicer vladna skupina in skupina deležnikov.

               2.   Člani vladne skupine so predstavniki nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov držav članic ter Odbora regij. Države članice imenujejo po enega predstavnika z nacionalne ravni ali iz lokalnih in regionalnih organov. Odbor regij imenuje tri predstavnike. Vladna skupina bo tako sestavljena iz 30 predstavnikov. Člani so odgovorni za zagotavljanje visoke ravni strokovnega znanja njihovih predstavnikov.

               3.   Člani skupine deležnikov so predstavniki Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ki imenuje tri predstavnike, skupaj z 19 strokovnjaki, ki jih imenuje generalna sekretarka Komisije, da zastopajo skupni interes deležnikov na določenem področju politike. Evropski ekonomsko-socialni odbor je odgovoren za zagotavljanje visoke ravni strokovnega znanja njegovih predstavnikov. Strokovnjaki, imenovani za zastopanje skupnega interesa, ne predstavljajo posameznih deležnikov, temveč politično usmeritev, ki je skupna različnim organizacijam deležnikov. Zastopajo podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ki imajo neposredne izkušnje z uporabo zakonodaje Unije.

               4.   Člani platforme, ki zastopajo skupni interes, so imenovani za čas trajanja mandata platforme. Člani platforme ostanejo do konca svojega mandata ali do zamenjave ali odstopa.

               5.   Člani, ki zastopajo skupni interes, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu platforme ali ki v skladu z mnenjem generalnega sekretariata Komisije ne izpolnjujejo pogojev iz člena 339 Pogodbe o delovanju Evropske unije ali ki odstopijo, niso več povabljeni k sodelovanju na sestankih skupine in jih za preostanek mandata zamenja drug kandidat z rezervnega seznama.

            Člen 6
            Izbirni postopek

               1.   Izbira članov skupine deležnikov, ki zastopajo skupni interes, se izvede z javnim razpisom, ki se objavi v registru strokovnih skupin Komisije in drugih podobnih subjektov (11) (v nadaljnjem besedilu: register strokovnih skupin). Povabilo k oddaji prijave se lahko poleg tega objavi tudi prek drugih sredstev, vključno z namenskim spletiščem. V razpisu morajo biti jasno določena merila za izbor, vključno z zahtevanim strokovnim znanjem in interesi, ki se zastopajo v zvezi z delom, ki ga je treba opraviti. Minimalni rok za oddajo prijav je štiri tedne.

               2.   Za imenovanje posameznikov, ki zastopajo skupni interes, je potrebna registracija v registru za preglednost.

               3.   Posameznike, ki zastopajo skupni interes, imenuje generalna sekretarka Komisije, in sicer izmed strokovnjakov z znanjem na področjih iz člena 2, ki so se odzvali na povabilo k oddaji prijave.

               4.   Generalni sekretariat Komisije sestavi rezervni seznam primernih kandidatov, ki se lahko po potrebi uporabi za nadomestitev članov skupine deležnikov, ki zastopajo skupni interes. Generalni sekretariat Komisije kandidate zaprosi za privolitev, preden njihova imena vključi na rezervni seznam.

            Člen 7
            Delovanje

               1.   Platforma deluje na zahtevo svojega predsednika ob soglasju generalnega sekretariata Komisije v skladu s horizontalnimi pravili.

               2.   Člani platforme in predstavniki članov se udeležujejo sestankov platforme. Za sprejetje mnenj platforme bodo potekala plenarna zasedanja , pripravljalni sestanki bodo pomagali pri dokončnem oblikovanju mnenj platforme, obravnavali pa bodo tudi vidike organizacije, seje podskupin pa bodo osredotočene na posebne teme v letnem delovnem programu. Sestanki platforme načeloma potekajo v prostorih Komisije ali prek videokonference, kjer je to mogoče.

               3.   V dogovoru z generalnim sekretariatom Komisije lahko platforma z navadno večino članov odloči, da bodo njene razprave javne.

               4.   Generalni sekretariat Komisije deluje kot sekretariat platforme, zagotavlja tajniške storitve in pripravlja osnutek letnega delovnega programa. Sestankov platforme se lahko udeležijo tudi zainteresirani uradniki iz drugih služb Komisije.

               5.   Zapisnik, ki povzema razpravo o vsaki točki dnevnega reda in mnenja platforme, mora biti smiseln in popoln. Zapisnik sestavi Sekretariat, zanj pa je odgovoren predsednik.

               6.   Platforma svoja mnenja sprejema s soglasjem. Če bi bilo potrebno glasovanje, se o njegovem izidu odloča z navadno večino članov. Člani, ki glasujejo proti večinskemu mnenju, imajo pravico, da se mnenju priloži dokument, ki povzema razloge za njihovo stališče.

            Člen 8
            Predsednik
            Plenarnim zasedanjem platforme predseduje podpredsednik Komisije, pristojen za boljše pravno urejanje. Pripravljalnim sestankom platforme predseduje uradnik Komisije na visoki ravni. Drugim sestankom predseduje sekretariat platforme.

            Člen 9
            Podskupine
            Generalni sekretariat Komisije lahko za preučitev posebnih vprašanj iz letnega delovnega programa platforme ustanovi največ štiri podskupine. Podskupine delujejo v skladu s horizontalnimi pravili in poročajo skupini. Razpustijo se takoj, ko izpolnijo svoj mandat. V vsako od podskupin je vključen vsaj en predstavnik Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

            Člen 10
            Povabljeni strokovnjaki

               1.   Predsednik lahko priložnostno povabi zunanje strokovnjake s posebnim strokovnim znanjem o določeni zadevi, vključno s strokovnjaki iz lokalnih in regionalnih organov in njihovih združenj, k sodelovanju na sestanku platforme ali njenih podskupin. Predsednik na plenarna zasedanja povabi odposlanca EU za MSP.

               2.   Odbor regij lahko v soglasju z generalnim sekretariatom Komisije na sestanke platforme ali njenih podskupin priložnostno povabi predstavnike mreže RegHubs.

            Člen 11
            Poslovnik
            Na predlog generalnega sekretariata Komisije in v dogovoru z njim platforma z navadno večino svojih članov sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine v skladu s horizontalnimi pravili.

            Člen 12
            Poslovna skrivnost in ravnanje s tajnimi podatki
            Za člane platforme in njihove predstavnike ter povabljene strokovnjake velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki na podlagi Pogodb in njihovih izvedbenih pravil velja za vse člane institucij in njihovo osebje. Spoštujejo tudi varnostne predpise Komisije v zvezi z varovanjem tajnih podatkov, kot so določeni v sklepih Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (12) in (EU, Euratom) 2015/444 (13). Če teh obveznosti ne upoštevajo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.

            Člen 13
            Preglednost

               1.   Platforma in njene podskupine se vpišejo v register strokovnih skupin.

               2.   Kar zadeva sestavo platforme in njenih podskupin, se v registru strokovnih skupin objavijo naslednji podatki:

                           (a)

                           imena organov držav članic;

                           (b)

                           imena organov EU, ki so člani platforme (Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor);

                           (c)

                           imena oseb, ki so imenovane za zastopanje skupnega interesa; ti interesi se razkrijejo.

               3.   Vsi zadevni dokumenti, vključno z dnevnimi redi, zapisniki in pisnimi prispevki udeležencev, so na voljo bodisi v registru strokovnih skupin bodisi prek povezave z registra na posebno spletišče, kjer so te informacije objavljene. Do tega posebnega spletišča se lahko dostopa brez registracije uporabnikov ali kakršnih koli drugih omejitev. Zlasti dnevni red in drugi zadevni referenčni dokumenti se objavijo pravočasno pred sestankom, temu pa sledi pravočasna objava zapisnika. Izjeme glede objave so dovoljene le, kadar bi razkritje dokumenta oslabilo varstvo javnega ali zasebnega interesa, kakor je opredeljeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 (14) (15).

               4.   Platforma ima posebno spletno mesto. Platforma uporablja to spletno mesto tudi za zbiranje mnenj državljanov in deležnikov o vprašanjih iz letnega delovnega programa in za izvajanje komunikacijskih dejavnosti v dogovoru z generalnim sekretariatom Komisije.

            Člen 14
            Stroški sestankov

               1.   Udeleženci pri dejavnostih platforme in njenih podskupin za svoje strokovne storitve niso plačani.

               2.   Komisija povrne potne stroške in stroške bivanja, ki udeležencem nastanejo pri opravljanju dejavnosti platforme in njenih podskupin. Povračilo se izplača v skladu z veljavnimi določbami Komisije v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih službam Komisije v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

            Člen 15
            Uporaba
            Ta sklep se uporablja do 31. oktobra 2025.

            V Bruslju, 11. maja 2020

                  Za Komisijo

               Maroš ŠEFČOVIČ

                  Podpredsednik

            (1)  Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Ustreznost predpisov EU“, COM(2012) 746, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=COM:2012:0746:FIN.

            (2)  Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“, COM(2020)103, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-sme-strategy-march-2020_en.pdf.

            (3)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_sl.

            (4)  Sklep Komisije C(2015) 3261 final z dne 19. maja 2015 o vzpostavitvi platforme REFIT,
         https://ec.europa.eu/info/files/commission-decision-establishing-refit-platform_en.

            (5)  Sporočilo Evropske komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in odboru regij, „Boljše pravno urejanje: pregled stanja in ohranjanje naše zavezanosti“, COM/2019/178 final,
         https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/ALL/?uri=COM:2019:178:FIN.

            (6)  Sklep Komisije z dne 30. maja 2016 o določitvi horizontalnih pravil o ustanovitvi in delovanju strokovnih skupin Komisije. C(2016) 3301,
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/PDF/C_2016_3301_F1_COMMISSION_DECISION_EN.pdf.

            (7)  Poročilo projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_sl.pdf.

            (8)  Skupina regij, ki prispeva k analizi izvajanja zakonodaje: https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx.

            (9)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39.).

            (10)  Poročilo projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_sl.pdf

            (11)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/.

            (12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A32015D0443.

            (13)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/41a6eeeb-cc70-11e4-ab4d-01aa75ed71a1/language-sl.

            (14)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43.).

            (15)  Te izjeme so namenjene zaščiti javne varnosti, vojaških zadev, mednarodnih odnosov, finančne, denarne ali gospodarske politike, zasebnosti in celovitosti posameznika, poslovnih interesov, sodnih postopkov in pravnih nasvetov, inšpekcij/preiskav/revizij in postopka odločanja institucije.


Odločba Komisije z dne 06/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9784 - TRITON / RENK) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 08/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9794 - RENAULT / FERROVIAL / CAR SHARING MOBILITY SERVICES) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 07/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9772 - HELVETIA / CASER) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 07/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9822 - BRIDGEPOINT / GROUPE FINANCIÈRE CEP) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 06/05/2020 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9833 - KKR / VIRIDOR) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


title: Sklep Komisije (EU) 2020/654 z dne 13. maja 2020 o nacionalnih določbah o malih in srednje velikih kurilnih enotah, o katerih je Nemčija poslala uradno obvestilo (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2986) (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 152/5

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2020/654
         z dne 13. maja 2020
         o nacionalnih določbah o malih in srednje velikih kurilnih enotah, o katerih je Nemčija poslala uradno obvestilo

               (notificirano pod dokumentarno številko C(2020) 2986)

         (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(6) Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:
         I.   DEJSTVA IN POSTOPEK

                     (1)

                     Nemčija je v skladu s členom 114(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Komisijo z dopisom z dne 29. novembra 2019 uradno obvestila, da želi ohraniti nekatere nacionalne določbe za kotle na trdno gorivo v skladu z nemško uredbo o malih in srednje velikih kurilnih enotah (Verordnung über kleine und mittlere Feuerungsanlagen) z dne 26. januarja 2010 (1) (v nadaljnjem besedilu: prva uredba BImSchV). Meni, da je treba navedene nacionalne določbe po začetku veljavnosti Uredbe Komisije (EU) 2015/1189 (2) ohraniti iz razlogov, povezanih z varovanjem zdravja ljudi in varstvom okolja.

               1.   ZAKONODAJA UNIJE

         1.1   ČLEN 114(4) IN (6) PDEU

                     (2)

                     Člen 114(4) PDEU določa, da „[č]e po tem, ko Evropski parlament in Svet, Svet ali Komisija sprejmejo harmonizacijski ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo“.

                     (3)

                     Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU v šestih mesecih po uradnem obvestilu v skladu s členom 114(4) odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

               1.2   DIREKTIVA 2009/125/ES O ZAHTEVAH ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO IZDELKOV, POVEZANIH Z ENERGIJO

                     (4)

                     Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ureja določitev zahtev, ki jih morajo izpolnjevati z energijo povezani izdelki, zajeti v izvedbenih ukrepih, da se lahko dajo na trg ali v uporabo ali oboje. Navedena direktiva s povečanjem energijske učinkovitosti in ravni varstva okolja prispeva k trajnostnemu razvoju.

                     (5)

                     V skladu s členom 6(1) Direktive 2009/125/ES „[d]ržave članice zaradi zahtev o okoljsko primerni zasnovi, ki se nanašajo na parametre okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I, ki jih zajema veljavni izvedbeni ukrep, na svojem ozemlju ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg in/ali v uporabo izdelka, ki izpolnjuje vse ustrezne določbe veljavnega izvedbenega ukrepa in nosi znak CE v skladu s členom 5“.

                     (6)

                     V skladu s členom 6(2) Direktive 2009/125/ES „[d]ržave članice zaradi zahtev o okoljsko primerni zasnovi, ki se nanašajo na parametre okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I, na svojem ozemlju ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg in/ali v uporabo izdelka, označenega z znakom CE v skladu s členom 5, za katerega veljaven izvedbeni ukrep določa, da ni potrebna nobena zahteva po okoljsko primerni zasnovi“.

                     (7)

                     V skladu z Direktivo 2009/125/ES „‚zahteva po okoljsko primerni zasnovi‘ pomeni vsako zahtevo v zvezi z izdelkom ali zasnovo izdelka, namenjeno izboljšanju njegove okoljske učinkovitosti, ali vsako zahtevo po zagotavljanju podatkov o okoljskih vidikih izdelka“.

                     (8)

                     V skladu s členom 15 Direktive 2009/125/ES morajo izvedbeni ukrepi določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo v skladu s Prilogo I („metoda za določitev splošnih zahtev za okoljsko primerno zasnovo“) in Prilogo II („metoda za določitev posebnih zahtev za okoljsko primerno zasnovo“).

                     (9)

                     Namen splošnih zahtev za okoljsko primerno zasnovo je izboljšanje okoljske učinkovitosti izdelkov, predvsem njihovih pomembnih okoljskih vidikov, brez določitve mejnih vrednosti. Namen posebnih zahtev za okoljsko primerno zasnovo je izboljšanje določenega okoljskega vidika izdelka. To so lahko, po potrebi, zahteve po zmanjšani porabi danega vira, kot so omejitve porabe vira v različnih obdobjih življenjskega ciklusa izdelka.

               1.3   UREDBA (EU) 2015/1189 GLEDE ZAHTEV ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO KOTLOV NA TRDNO GORIVO

                     (10)

                     Uredba (EU) 2015/1189 je bila sprejeta v okviru Direktive 2009/125/ES. Komisija je v skladu s postopkom iz Direktive 2009/125/ES opravila pripravljalno študijo za analizo tehničnih, okoljskih in ekonomskih vidikov kotlov na trdno gorivo, ki se običajno uporabljajo v gospodinjstvih in v komercialne namene. Študija je bila opravljena skupaj z deležniki in zainteresiranimi stranmi iz Unije in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni.

                     (11)

                     Okoljski vidiki kotlov na trdno gorivo, ki so za namene Uredbe (EU) 2015/1189 opredeljeni kot pomembni, so poraba energije v obdobju uporabe ter emisije trdnih delcev (prahu), organskih plinskih mešanic, ogljikovega monoksida in dušikovih oksidov v obdobju uporabe.

                     (12)

                     V skladu s tem Priloga II k Uredbi (EU) 2015/1189 določa posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo, ki se od 1. januarja 2020 uporabljajo za kotle na trdno gorivo, in zlasti določa, da sezonske emisije trdnih delcev pri ogrevanju prostorov ne presegajo 40 mg/m3 za kotle s samodejnim polnjenjem in 60 mg/m3 za kotle z ročnim polnjenjem. Te zahteve veljajo za osnovno gorivo in vsako drugo primerno gorivo za kotle na trdno gorivo.

                     (13)

                     Meritve in metodologija izračuna so določene v Prilogi III k Uredbi (EU) 2015/1189.

               2.   PRIGLAŠENE NACIONALNE DOLOČBE

                     (14)

                     Nacionalne določbe, o katerih je Nemčija poslala uradno obvestilo, so naslednje določbe prve uredbe BImSchV:

                                 (a)

                                 člen 5(1), ki določa mejne vrednosti emisij in metodologijo merjenja za trdne delce (v nadaljnjem besedilu: prva določba). Te se razlikujejo od vrednosti in metodologije merjenja, ki se v skladu z Uredbo (EU) 2015/1189 uporabljajo od 1. januarja 2020;

                                 (b)

                                 člen 4(1) v povezavi s členom 3, ki vsebuje izčrpen seznam goriv, ki se lahko uporabljajo v kurilnih napravah (v nadaljnjem besedilu: druga določba). Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje takega izčrpnega seznama;

                                 (c)

                                 člen 5(4) določa, da so kotli na trdno gorivo opremljeni s hranilniki tople vode (v nadaljnjem besedilu: tretja določba). Uredba (EU) 2015/1189 ne vsebuje take zahteve;

                                 (d)

                                 člen 14 in člen 15(1), ki se nanašata na spremljanje novih in bistveno spremenjenih kurilnih enot (v nadaljnjem besedilu: četrta določba). Uredba (EU) 2015/1189 določa zahteve ob dajanju kotlov na trdno gorivo na trg in ne vsebuje določb za nadaljnje spremljanje.

               3.   POSTOPEK

                     (15)

                     Nemčija je Komisijo z dopisom z dne 29. novembra 2019 uradno obvestila, da želi ohraniti nacionalne določbe za kotle na trdno gorivo iz prve uredbe BImSchV.

                     (16)

                     Komisija je z dopisom z dne 10. januarja 2020 potrdila, da je prejela uradno obvestilo in da se je šestmesečno obdobje za preučitev obvestila po členu 114(6) PDEU začelo 30. novembra 2019, tj. dan po prejemu uradnega obvestila.

                     (17)

                     Komisija je v Uradnem listu Evropske unije (4) objavila obvestilo v zvezi z uradnim obvestilom, da bi ostale zainteresirane strani seznanila z nemškimi nacionalnimi določbami ter razlogi v podporo zahtevi. Z dopisom z dne 6. februarja 2020 je druge države članice in države EGP seznanila z uradnim obvestilom ter tem državam in zadevnim subjektom dala priložnost, da v 30 dneh predložijo pripombe. Prejela je pripombe Cipra in Češke ter skupni dopis organizacij Deutsche Umwelthilfe e.V., ClientEarth, Air Pollution & Climate Secretariat, European Environmental Bureau, Green Transition Denmark in ECOS.

                     (18)

                     Ciper ne nasprotuje zahtevi Nemčije glede ohranitve strožjih nacionalnih določb in meni, da so razlogi, ki jih je navedla Nemčija, konkretni in v celoti dokumentirani. Meni tudi, da bi zavrnitev uradnega obvestila Nemčije sčasoma povzročila poslabšanje kakovosti zraka.

                     (19)

                     Češka pozitivno dojema in podpira uradno obvestilo Nemčije glede ohranitve nacionalnih določb, ki odstopajo od zahtev za okoljsko primerno zasnovo kotlov na trdno gorivo.

                     (20)

                     Organizacije iz uvodne izjave 17 so v skupnem dopisu menile, da je zahteva nemške vlade sorazmerna in potrebna za varovanje zdravja ljudi in okolja.

                     (21)

                     Komisija je z dopisom z dne 18. februarja 2020 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije. Te informacije je prejela v dopisu z dne 4. marca 2020.

               II.   OCENA

         1.   DOPUSTNOST

                     (22)

                     V skladu s členom 114(4) in (6) PDEU lahko država članica po sprejetju harmonizacijskega ukrepa ohrani strožje nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali določbe v zvezi z varstvom okolja ali delovnega okolja, če o teh nacionalnih določbah uradno obvesti Komisijo in Komisija navedene ukrepe odobri.

                     (23)

                     Komisija meni, da se lahko člen 114(4) in (6) PDEU uporablja le, kadar se nacionalne določbe razlikujejo od posebnih določb harmonizacijskega ukrepa. Zato je treba uradno obvestilo o določbah, ki se priglasijo v skladu s členom 114(4), vendar se ne nanašajo na zahteve, zajete v harmonizacijskem ukrepu, razglasiti za nedopustno.

                     (24)

                     Na podlagi tega je v nadaljevanju podrobno obravnavana dopustnost zahteve za vsako od štirih nemških določb.

               1.1   PRVA DOLOCBA: MEJNE VREDNOSTI EMISIJ TRDNIH DELCEV

                     (25)

                     Uredba (EU) 2015/1189 določa posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo v zvezi z različnimi parametri kotlov na trdno gorivo, vključno z emisijami trdnih delcev.

                     (26)

                     Nemške določbe o emisijah trdnih delcev, o katerih je bila uradno obveščena Komisija, so količinsko določene in merljive zahteve v zvezi z izdelkom, namenjene izboljšanju njegove okoljske učinkovitosti. Zato predstavljajo posebne zahteve za okoljsko primerno zasnovo v smislu Direktive 2009/125/ES.

                     (27)

                     Medtem ko se emisije trdnih delcev za kotle na trdno gorivo v skladu s prvo uredbo BImSchV merijo v štirih tednih po namestitvi, je treba ocenjevanje skladnosti v skladu z Uredbo (EU) 2015/1189 opraviti po postopku za nadzor snovanja iz Priloge IV k Direktivi 2009/125/ES ali s sistemom upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi. Na podlagi tega člena 5 prve uredbe BImSchV v primerljivih, vendar ne povsem enakih okoliščinah pri 10-odstotni vsebnosti kisika določa mejno vrednost emisij 27,5 mg/m3, medtem ko Uredba (EU) 2015/1189 za kotle na trdno gorivo s samodejnim polnjenjem določa mejno vrednost 40 mg/m3, za kotle z ročnim polnjenjem pa 60 mg/m3.

                     (28)

                     Nemške določbe o emisijah trdnih delcev se torej od določb Uredbe (EU) 2015/1189 razlikujejo po tem, da so strožje.

                     (29)

                     V skladu s členom 114(4) PDEU je nemško uradno obvestilo dopolnjeno z opisom razlogov, povezanih z varovanjem zdravja ljudi, ki je pomembna potreba iz člena 36 PDEU, in razlogov, povezanih z varstvom okolja. Dopolnjeno je tudi z oceno vpliva na trgovino.

                     (30)

                     Komisija zato meni, da je zahteva Nemčije za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb o emisijah trdnih delcev dopustna v skladu s členom 114(4) PDEU.

               1.2   DRUGA DOLOCBA: GORIVA, KI SE LAHKO UPORABLJAJO

                     (31)

                     Člen 3 prve uredbe BImSchV vsebuje omejen seznam goriv, ki se lahko uporabljajo v kurilnih napravah.

                     (32)

                     Ker se navedena določba nanaša na porabo energije in drugih virov v obdobju uporabe kotlov na trdno gorivo ter pričakovane emisije v zrak, vodo ali tla, nemške določbe v zvezi z gorivi, ki se lahko uporabljajo, predstavljajo zahteve za okoljsko primerno zasnovo v smislu Direktive 2009/125/ES.

                     (33)

                     V skladu s členom 6(2) Direktive 2009/125/ES „[d]ržave članice zaradi zahtev o okoljsko primerni zasnovi, ki se nanašajo na parametre okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I, na svojem ozemlju ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg in/ali v uporabo izdelka, označenega z znakom CE v skladu s členom 5, za katerega veljaven izvedbeni ukrep določa, da ni potrebna nobena zahteva po okoljsko primerni zasnovi“.

                     (34)

                     Uredba (EU) 2015/1189 ne določa zahtev za okoljsko primerno zasnovo v zvezi z gorivi, ki se lahko uporabljajo v kotlih na trdno gorivo. Medtem ko je bilo v pripravljalni študiji, opravljeni za pridobitev informacij za sprejetje izvedbenega ukrepa, ugotovljeno, da „dodatne zahteve v zvezi s parametri okoljsko primerne zasnove za izdelke iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES v primeru kotlov na trdno gorivo niso potrebne“ (5), Uredba (EU) 2015/1189 ne določa, da zahteve za okoljsko primerno zasnovo v zvezi z gorivi, ki se lahko uporabljajo, niso potrebne (6).

                     (35)

                     Torej goriva, ki se lahko uporabljajo, niso harmonizirana zahteva za okoljsko primerno zasnovo v skladu z Uredbo (EU) 2015/1189.

                     (36)

                     Komisija zato meni, da zahteva Nemčije za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb o gorivih, ki se lahko uporabljajo, ni dopustna v skladu s členom 114(4) PDEU.

               1.3   TRETJA DOLOCBA: HRANILNIKI TOPLE VODE

                     (37)

                     Obveznosti v zvezi z namestitvijo hranilnikov tople vode poleg kotlov na trdno gorivo iz člena 5(4) prve uredbe BImSchV niso povezane z zasnovo izdelka, zahtevo po zagotavljanju informacij ali zahtevo za proizvajalca. Zato ne predstavljajo zahtev za okoljsko primerno zasnovo v smislu Direktive 2009/125/ES.

                     (38)

                     Komisija zato meni, da zahteva Nemčije za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb o hranilnikih tople vode ni dopustna v skladu s členom 114(4) PDEU ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES.

               1.4   ČETRTA DOLOCBA: SPREMLJANJE

                     (39)

                     Preverjanje pravilnega delovanja kurilnih naprav, ki ga opravljajo dimnikarji ter je določeno v členih 14 in 15 prve uredbe BImSchV, ni parameter okoljsko primerne zasnove, zahteva po zagotavljanju informacij ali zahteva za proizvajalca. Zato ne predstavlja zahteve za okoljsko primerno zasnovo v smislu Direktive 2009/125/ES.

                     (40)

                     Komisija zato meni, da zahteva Nemčije za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb o preverjanju pravilnega delovanja kurilnih naprav, ki ga opravljajo dimnikarji, ni dopustna v skladu s členom 114(4) PDEU ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES.

               2.   VSEBINSKA PRESOJA

                     (41)

                     Člen 114(4) PDEU določa, da če država članica po sprejetju harmonizacijskega ukrepa meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 36 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah in razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

                     (42)

                     V zvezi s tem je Sodišče Evropske unije odločilo, da „lahko država članica zahtevo za ohranitev obstoječih nacionalnih določb utemelji z oceno tveganja za javno zdravje, ki se razlikuje od tiste, ki jo je zakonodajalec Skupnosti sprejel, ko je sprejel harmonizacijski ukrep, od katerega odstopajo nacionalne določbe. V ta namen mora država članica prosilka dokazati, da navedene nacionalne določbe zagotavljajo raven varovanja zdravja, ki je višja od harmonizacijskega ukrepa Skupnosti, in ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja“ (7).

                     (43)

                     Poleg tega prvi odstavek člena 114(6) PDEU določa, da „Komisija v šestih mesecih po uradnih obvestilih iz odstavkov 4 in 5 odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga“.

                     (44)

                     Komisija mora torej oceniti, ali so nacionalne določbe utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU oziroma ali so povezane z varstvom okolja ali delovnega okolja ter ne presegajo tistega, kar je potrebno za dosego zastavljenih legitimnih ciljev.

                     (45)

                     Opozoriti je treba, da mora Komisija pri preučevanju, ali so priglašeni nacionalni ukrepi na podlagi člena 114(4) PDEU utemeljeni, glede na rok iz člena 114(6) PDEU upoštevati razloge, ki jih je predložila država članica priglasiteljica. Dokazno breme nosi država članica, ki je predložila zahtevo in želi ohraniti nacionalne ukrepe.

               2.1   STALISCE NEMCIJE

                     (46)

                     Nemčija meni, da so obstoječe nacionalne določbe strožje od tistih iz Uredbe (EU) 2015/1189 in da je njihova ohranitev zaradi pomembnih potreb v smislu člena 36 PDEU, zlasti varovanja zdravja ljudi, in potrebe po varstvu okolja upravičena.

                     (47)

                     Nemčija poudarja, da bi bila z znižanjem ravni zasledovanih ciljev iz prve uredbe BImSchV ogrožena kakovost zraka v Nemčiji, kar bi bilo v nasprotju s ciljem Uredbe (EU) 2015/1189 glede izboljšanja okoljske učinkovitosti kotlov na trdno gorivo.

                     (48)

                     Nemčija navaja, da bi bilo poslabšanje kakovosti zraka v nasprotju z obveznostjo, ki izhaja iz člena 12 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), da je treba ohranjati ravni trdnih delcev pod mejnimi vrednostmi in si prizadevati za ohranitev najboljše kakovosti zunanjega zraka, ki je združljiva s trajnostnim razvojem. Navaja tudi, da bi bilo poslabšanje kakovosti zraka v nasprotju z obveznostjo, ki izhaja iz člena 13 navedene direktive, da se mejne vrednosti zaradi varovanja zdravja ljudi ne smejo preseči.

                     (49)

                     Poleg tega Nemčija poudarja, da bi uporaba mejnih vrednosti iz Uredbe (EU) 2015/1189 v zvezi z emisijami trdnih delcev ogrozila njeno zmožnost izpolnjevanja obveznosti iz Direktive (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

                     (50)

                     Nemčija meni, da se obstoječa raven varovanja zdravja in življenja ljudi v smislu člena 36 PDEU ter varstva okolja (člen 114(4) PDEU) v Nemčiji ne bi mogla ohraniti, če bi se uporabljale zahteve iz Uredbe (EU) 2015/1189.

               2.2   OCENA STALISCA NEMCIJE
         2.2.1
               Utemeljitev na podlagi pomembnih potreb iz člena 36 PDEU ali varstva okolja

                     (51)

                     Ocena tveganj za zdravje in okolje, povezanih z emisijami trdnih delcev, se med Nemčijo in Komisijo ne razlikuje.

                     (52)

                     Delovna skupina Mednarodne agencije za raziskave raka pri Svetovni zdravstveni organizaciji (SZO) je onesnaževanje zunanjega zraka in trdne delce, ki so posledica onesnaževanja zunanjega zraka, na podlagi zadostnih dokazov o rakotvornosti pri ljudeh in poskusnih živalih ter trdnih mehanističnih dokazov soglasno razvrstila med povzročitelje raka pri človeku (10).

                     (53)

                     Evropska agencija za okolje (EEA) v svojem poročilu z naslovom „Air quality in Europe – 2019 report“ (Kakovost zraka v Evropi – poročilo za leto 2019) (11) ugotavlja, da je mogoče 374 000 prezgodnjih smrti leta 2016 v EU-28 pripisati drobnim delcem (PM2,5). Ocenjuje, da so delci PM2,5 v istem referenčnem letu samo v Nemčiji povzročili 59 600 prezgodnjih smrti.

                     (54)

                     Poleg tega evropski zakonodajalec priznava, da „za sedaj še ni določljivega praga, pod katerim PM2,5 ne bi predstavljali tveganja. Za to onesnaževalo bi morala tako veljati drugačna ureditev kot za druga onesnaževala zraka. Cilj navedenega pristopa bi moral biti splošno zmanjšanje koncentracij v neizpostavljenem mestnem okolju, da bi bilo velikemu delu prebivalstva zagotovljeno uživanje koristi izboljšane kakovosti zraka“ (12).

                     (55)

                     Tveganja, ki jih emisije trdnih delcev pomenijo za zdravje in življenje ljudi, so torej velika.

                     (56)

                     Nemški ukrep je neposredno povezan s ciljem zmanjšanja emisij trdnih delcev, saj določa mejne vrednosti emisij za trdne delce, ki se uporabljajo za kotle na trdno gorivo.

                     (57)

                     Na tej podlagi mora Komisija v skladu s členom 114(6) PDEU odobriti ali zavrniti zadevne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

               2.2.2
               Odsotnost samovoljne diskriminacije, kakršnega koli prikritega omejevanja trgovine med državami članicami ali kakršne koli ovire za delovanje notranjega trga

         2.2.2.1   Odsotnost samovoljne diskriminacije

                     (58)

                     V skladu s členom 114(6) PDEU mora Komisija preveriti, ali so predlagani ukrepi sredstvo samovoljne diskriminacije. Da ne pride do diskriminacije, se v skladu s sodno prakso Sodišča (13) podobne okoliščine ne smejo obravnavati različno, različne okoliščine pa ne enako.

                     (59)

                     Nemška nacionalna pravila veljajo za domače izdelke in izdelke, proizvedene v drugih državah članicah. Ob odsotnosti kakršnih koli dokazov o nasprotnem Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe niso sredstvo samovoljne diskriminacije.

               2.2.2.2   Odsotnost prikritega omejevanja trgovine

                     (60)

                     Nacionalni ukrepi, ki omejujejo uporabo izdelkov, ki so v skladu s harmonizacijskim ukrepom Unije, ovirajo trgovino, če izdelkov, ki so zakonito dani na trg in se uporabljajo v preostalem delu Unije, v praksi zaradi nacionalnih zahtev ni mogoče dati na trg v zadevni državi članici. Namen predpogojev iz člena 114(6) PDEU je preprečiti, da bi se omejitve, ki temeljijo na merilih iz odstavkov 4 in 5 navedenega člena, uporabljale v neprimerne namene in bi s tem prevzele vlogo gospodarskih ukrepov, namenjenih oviranju uvoza izdelkov iz drugih držav članic, torej bi postale sredstvo posredne zaščite nacionalne proizvodnje.

                     (61)

                     Ker nemška pravila uvajajo zahteve glede mejnih vrednosti emisij trdnih delcev, ki so strožje od tistih iz Uredbe (EU) 2015/1189 in veljajo tudi za nosilce dejavnosti v drugih državah članicah na sicer usklajenem območju, bi lahko pomenila prikrito omejevanje trgovanja ali oviro za delovanje notranjega trga. Komisija meni (14), da je treba člen 114(6) PDEU razumeti v smislu, da se ne smejo odobriti samo taki nacionalni ukrepi, ki nesorazmerno ovirajo notranji trg.

                     (62)

                     V zvezi s tem je Nemčija predložila podatke, ki kažejo, da se kotli na trdno gorivo kljub obstoječi nemški zakonodaji uvažajo iz drugih držav članic. Predloženi podatki temeljijo na podatkih o vgradnjah kotlov na trdno gorivo, subvencioniranih v okviru sistema spodbud nemške vlade za energijo iz obnovljivih virov. Podatki kažejo, da so kotli nemških proizvajalcev na trdno biomaso v obdobju 2014–2018 dosledno predstavljali 26–28 % subvencioniranih kotlov, medtem ko je delež kotlov drugih proizvajalcev Unije znašal 70–72 %.

                     (63)

                     Ker ni dokazov, da so nacionalne določbe v resnici ukrep, namenjen zaščiti nacionalne proizvodnje, lahko Komisija sklene, da te določbe ne pomenijo prikritega omejevanja trgovanja med državami članicami.

               2.2.2.3   Odsotnost ovir za delovanje notranjega trga

                     (64)

                     Tega pogoja ni mogoče razlagati kot izključitve odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na vzpostavitev notranjega trga. Dejansko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od harmonizacijskega ukrepa za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, v osnovi pomeni ukrep, ki bo verjetno vplival na notranji trg. Komisija zato meni, da je treba za ohranitev predmeta in namena postopka iz člena 114 PDEU pojem ovire za delovanje notranjega trga v okviru člena 114(6) PDEU glede na zastavljeni cilj razumeti kot nesorazmeren učinek. To pomeni, da ukrep ne bi smel presegati tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

                     (65)

                     Ker je prva priglašena določba nacionalni ukrep, ki odstopa od harmonizacijskega ukrepa, bi njena ohranitev verjetno vplivala na notranji trg.

                     (66)

                     Z uporabo Uredbe (EU) 2015/1189 bi se nemški trg odprl za nove modele kotlov na trdno gorivo z večjimi emisijami trdnih delcev, konkurenca na tem trgu pa bi se povečala, s čimer bi se potencialno znižali povprečni stroški takih naprav. Vendar se ti povprečni stroški glede na podatke, ki jih je predložila Nemčija, na nemškem trgu po začetku veljavnosti nacionalnega ukrepa leta 2015 niso bistveno zvišali.

                     (67)

                     Glede na analizo, ki jo je pripravila Nemčija, bi se emisije trdnih delcev v Nemčiji letno na splošno povečale za 1,3 kilotone, če bi se uporabljale mejne vrednosti emisij trdnih delcev iz Uredbe (EU) 2015/1189, namesto da bi se ohranile mejne vrednosti iz sedanje zakonodaje. Čeprav je stopnja gotovosti, ki jo je mogoče doseči na podlagi napovedi, omejena, bi vsako povečanje deleža kotlov na trdno gorivo z večjimi emisijami trdnih delcev povzročilo povečanje skupnih emisij trdnih delcev in večje onesnaževanje zraka.

                     (68)

                     Sedanja nemška zakonodaja je v zadnjih letih spodbujala naložbe proizvajalcev v kotle na trdno gorivo z manjšimi emisijami, s čimer je zagotavljala trg za njihove najučinkovitejše izdelke. Glede na to bi lahko omilitev zahtev glede emisij zaradi začetka uporabe Uredbe (EU) 2015/1189 odvračala od naložb proizvajalcev v učinkovitejše izdelke.

                     (69)

                     Glede na koristi za zdravje v zvezi z zmanjšanjem emisij trdnih delcev, omejen določljiv vpliv na trgovino na podlagi podatkov, ki jih je predložila Nemčija, dejstvo, da ni določljivega praga, pod katerim delci PM2,5 ne bi pomenili tveganja, in neposredno povezavo med ukrepom in ciljem se ohranitev nacionalnih določb ne bi smela šteti za nesorazmerno glede na zastavljeni cilj. Zato navedene določbe ne ovirajo delovanja notranjega trga v smislu člena 114(6) PDEU.

                     (70)

                     Ob upoštevanju zgornje analize Komisija v zvezi z zadevnim uradnim obvestilom Nemčije meni, da je pogoj glede odsotnosti ovir za delovanje notranjega trga izpolnjen.

               III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

                     (71)

                     Komisija ob upoštevanju navedenih premislekov ter pripomb Nemčije in drugih zadevnih zainteresiranih strani meni, da:

                                 —

                                 uradna obvestila glede določb o gorivih, ki se lahko uporabljajo, hranilnikih tople vode in spremljanju kurilnih naprav v skladu s členom 114(4) PDEU niso dopustna,

                                 —

                                 uradno obvestilo glede mejnih vrednosti emisij trdnih delcev se odobri –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Nacionalne določbe iz člena 5(1) prve uredbe BImSchV v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij trdnih delcev, ki se uporabljajo za kotle na trdno gorivo, zajete v Uredbi (EU) 2015/1189, se odobrijo.

            Člen 2
            Uradna obvestila glede goriv, ki se lahko uporabljajo, hranilnikov tople vode in preverjanja pravilnega delovanja kurilnih naprav, ki ga opravljajo dimnikarji, se zavrnejo kot nedopustna.

            Člen 3
            Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

            V Bruslju, 13. maja 2020

                  Za Komisijo

               Kadri SIMSON

                  Članica Komisije

            (1)  https://www.gesetze-im-internet.de/bimschv_1_2010/BJNR003800010.html.

            (2)  Uredba Komisije (EU) 2015/1189 z dne 28. aprila 2015 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo kotlov na trdno gorivo (UL L 193, 21.7.2015, str. 100).

            (3)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

            (4)  UL C 42, 7.2.2020, str. 2.

            (5)  Uvodna izjava 5 Uredbe (EU) 2015/1189.

            (6)  V nasprotju z na primer Uredbo Komisije (EU) št. 547/2012 z dne 25. junija 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo vodnih črpalk (UL L 165, 26.6.2012, str. 28), ki v členu 3 določa, da „[g]lede drugih parametrov za okoljsko primerno zasnovo iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne nobene zahteve za okoljsko primerno zasnovo“.

            (7)  Zadeva C-3/00, Kraljevina Danska proti Komisiji Evropskih skupnosti, EU:C:2003:167, točka 64.

            (8)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

            (9)  Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES (UL L 344, 17.12.2016, str. 1).

            (10)  IARC monographs on the evaluation of carcinogenic risks to humans (IARC Monografije o ocenjevanju rakotvornega tveganja za ljudi), zvezek 109, Outdoor air pollution (Onesnaževanje zunanjega zraka), Lyon: Mednarodna agencija za raziskave raka.

            (11)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2019.

            (12)  Uvodna izjava 11 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

            (13)  Zadeva C-477/14, Pillbox 38 (UK) Ltd proti Secretary of State for Health, EU:C:2016:324, točka 35.

            (14)  Glej na primer Sklep Komisije (EU) 2018/702 z dne 8. maja 2018 o nacionalnih določbah o dodajanju nitritov nekaterim mesnim proizvodom, o katerih je Danska poslala uradno obvestilo (UL L 118, 14.5.2018, str. 7).


title: Sklep Sveta (EU) 2020/649 z dne 7. maja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 56. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 153/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/649
         z dne 7. maja 2020
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na 56. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Dodatka C h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Unija je h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (COTIF), pristopila na podlagi Sklepa Sveta 2013/103/EU (1).

                     (2)

                     Vse države članice razen Cipra in Malte so pogodbenice COTIF.

                     (3)

                     V členu 6 COTIF je določeno, da morajo mednarodni železniški promet in sprejem železniškega materiala v mednarodnem prometu urejati pravila iz navedenega člena, zlasti Pravilnik o mednarodnem železniškem prevozu nevarnega blaga (RID), ki je Dodatek C k COTIF.

                     (4)

                     Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa zahteve za prevoz nevarnega blaga po cesti, železnici ali celinskih plovnih poteh znotraj držav članic ali med njimi na podlagi RID.

                     (5)

                     V skladu s točko (d) člena 13(1) in členom 33(5) COTIF lahko strokovni odbor za prevoz nevarnega blaga (v nadaljnjem besedilu: strokovni odbor RID) Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet (OTIF) spremeni Prilogo k RID.

                     (6)

                     Strokovni odbor RID bo na svojem 56. zasedanju 27. maja 2020 sprejel spremembe za prilagoditev Priloge k RID tehničnemu in znanstvenemu napredku.

                     (7)

                     Predvidene spremembe zadevajo tehnične standarde in njihov cilj je zagotoviti varen in učinkovit prevoz nevarnega blaga ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka v sektorju ter razvoja novih snovi in izdelkov, ki bi lahko predstavljali nevarnost med prevozom.

                     (8)

                     Predvidene spremembe veljajo za primerne za zagotavljanje varnega prevoza nevarnega blaga na stroškovno učinkovit način in se zato lahko podprejo.

                     (9)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v strokovnem odboru RID, saj bodo spremembe RID za Unijo zavezujoče –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 56. zasedanju strokovnega odbora za prevoz nevarnega blaga Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v okviru Konvencije o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999, je določeno v tabeli predlogov sprememb iz dokumenta ST 7049/20 (3).
            Predstavniki Unije v strokovnem odboru RID se lahko sporazumejo o manjših spremembah dokumentov iz navedene tabele predlogov sprememb brez nadaljnjega sklepa Sveta.

            Člen 2
            Sklepi strokovnega odbora RID se po sprejetju objavijo v Uradnem listu Evropske unije, vključno z navedbo datuma začetka veljavnosti.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 7. maja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta 2013/103/EU z dne 16. junija 2011 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet o pristopu Evropske unije h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (UL L 51, 23.2.2013, str. 1).

            (2)  Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).

            (3)  Dokument ST 7049/20 je na voljo na spletni strani http://register.consilium.europa.eu.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/650 z dne 8. maja 2020 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Estonije

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 153/3

         SKLEP SVETA (EU) 2020/650
         z dne 8. maja 2020
         o imenovanju člana Odbora regij na predlog Republike Estonije
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga estonske vlade,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 10. decembra 2019, 20. januarja 2020, 3. februarja 2020 in 26. marca 2020 sprejel sklepe (EU) 2019/2157 (1), (EU) 2020/102 (2), (EU) 2020/144 (3) in (EU) 2020/511 (4) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025.

                     (2)

                     Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bil predlagan Siim SUURSILD (Representative of a local body with political accountability to an elected Assembly: Pärnu City Council), se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za člana Odbora regij imenuje:

                        —

                        Siim SUURSILD, Member of a Local Assembly Pärnu City Council (sprememba mandata).

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 8. maja 2020.

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta (EU) 2019/2157 z dne 10. decembra 2019 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 327, 17.12.2019, str. 78).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2020/102 z dne 20. januarja 2020 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 20, 24.1.2020, str. 2).

            (3)  Sklep Sveta (EU) 2020/144 z dne 3. februarja 2020 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 32, 4.2.2020, str. 16).

            (4)  Sklep Sveta (EU) 2020/511 z dne 26. marca 2020 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 113, 8.4.2020, str. 18).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/655 z dne 5. maja 2020 o sprejetju izvedbenih pravil v zvezi z varstvom podatkov v Evropski centralni banki in razveljavitvi Sklepa ECB/2007/1 (ECB/2020/28)

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 152/13

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/655
         z dne 5. maja 2020
         o sprejetju izvedbenih pravil v zvezi z varstvom podatkov v Evropski centralni banki in razveljavitvi Sklepa ECB/2007/1 (ECB/2020/28)
         IZVRŠILNI ODBOR EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 11.6 Statuta,
         ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (1) ter zlasti člena 45(3) Uredbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določa splošna pravila za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in za zagotovitev prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji.

                     (2)

                     Z Uredbo (EU) 2018/1725 se razveljavlja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter določajo načela varstva podatkov in pravila o varstvu podatkov, ki veljajo za vse institucije, organe, urade in agencije Unije.

                     (3)

                     Zaradi usklajenega pristopa k varstvu osebnih podatkov po vsej Uniji in prostega pretoka osebnih podatkov v Uniji je treba pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za institucije in organe Unije, čim bolj uskladiti s pravili o varstvu podatkov, sprejetimi za javni sektor v državah članicah. Kadar določbe Uredbe (EU) 2018/1725 sledijo istim konceptom kot določbe Uredbe (EU) 2016/679, bi bilo treba ta dva niza določb razlagati enotno, zlasti ker bi bilo treba strukturo Uredbe (EU) 2018/1725 razumeti kot enakovredno strukturi Uredbe (EU) 2016/679.

                     (4)

                     V skladu s členom 43 Uredbe (EU) 2018/1725 mora vsaka institucija ali organ Unije imenovati pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. V skladu s členom 45(3) Uredbe (EU) 2018/1725 mora vsaka institucija ali organ Unije sprejeti nadaljnja izvedbena pravila v zvezi s pooblaščeno osebo za varstvo podatkov. Izvedbena pravila se morajo nanašati predvsem na naloge, dolžnosti in pooblastila pooblaščene osebe za varstvo podatkov.

                     (5)

                     Zaradi učinkovitosti in v skladu s preteklo prakso je lahko pooblaščena oseba za varstvo podatkov v Evropski centralni banki (ECB) pooblaščena tudi za vprašanja o varstvu podatkov v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), če splošni odbor ESRB odloči, da se pooblaščena oseba za varstvo podatkov v ECB imenuje za pooblaščeno osebo za varstvo podatkov v ESRB.

                     (6)

                     V izvedbenih pravilih bi bilo treba določiti tudi, kako lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uresničujejo svoje pravice, in kako naj osebe, odgovorne za obdelavo osebnih podatkov, opravljajo svoje dolžnosti v institucijah in organih Unije.

                     (7)

                     Čeprav je ECB tisti pravni subjekt, ki je odgovoren za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov po Uredbi (EU) 2018/1725 in tem sklepu, lahko v praksi dejanja obdelave izvajajo različne organizacijske enote znotraj ECB.

                     (8)

                     Uredba (EU) 2018/1725 določa, katera pravna sredstva so posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, na voljo v primeru pritožb proti instituciji Unije v zvezi z varstvom podatkov, vključno s pravico do vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov, kakor je določeno v členih 63 in 68 navedene uredbe. V skladu s tem bi morali zaposleni v ECB za pritožbe v zvezi z varstvom podatkom, ki jih imajo kot posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, po datumu začetka uporabe tega sklepa, uporabiti navedena pravna sredstva in ne tistih, ki so predvidena v Pogojih za zaposlitev v Evropski centralni banki.

                     (9)

                     ECB namerava posebej določiti omejitve v zvezi z določenimi načeli, pravicami in obveznostmi v zvezi z varstvom podatkov v nekaterih natančno opredeljenih okoliščinah, kakor je predvideno v členu 25 Uredbe (EU) 2018/1725, zato bi se moral ta sklep začeti uporabljati 1. novembra 2020, da se lahko navedene omejitve posebej določijo.

                     (10)

                     Ker je bila Uredba (ES) št. 45/2001 razveljavljena z Uredbo (EU) 2018/1725, je treba Sklep ECB/2007/1 Evropske centralne banke (4) razveljaviti in nadomestiti s tem sklepom –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
         ODDELEK 1

            SPLOŠNE DOLOČBE

            Člen 1
            Vsebina in področje uporabe

               1.   Ta sklep določa splošna pravila o izvajanju Uredbe (EU) 2018/1725 glede ECB. Določa zlasti pravila o imenovanju in vlogi pooblaščene osebe za varstvo podatkov v ECB (POVP), vključno z nalogami, dolžnostmi in pooblastili POVP.

               2.   S tem sklepom se tudi določajo vloge, naloge in dolžnosti upravljavcev in koordinatorja varstva podatkov ter izvajajo pravila, v skladu s katerimi lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, uresničujejo svoje pravice.

            Člen 2
            Opredelitev pojmov
            V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                        (1)

                        „upravljavec“ pomeni ECB, zlasti organizacijsko enoto ECB, ki sama ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov;

                        (2)

                        „koordinator obdelave podatkov“ pomeni zaposlenega v ECB, ki pomaga upravljavcu in POVP pri opravljanju njunih nalog in dolžnosti v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 in tem sklepom;

                        (3)

                        „posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki“ pomeni določenega ali določljivega posameznika; določljiv posameznik je tisti, ki ga je mogoče neposredno ali posredno določiti, zlasti z navedbo identifikatorja, kot je ime, identifikacijska številka, podatki o lokaciji, spletni identifikator, ali z navedbo enega ali več dejavnikov, ki so značilni za fizično, fiziološko, genetsko, duševno, gospodarsko, kulturno ali družbeno identiteto tega posameznika;

                        (4)

                        „obdelava“ pomeni obdelavo, kakor je opredeljena v točki (3) člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (5)

                        „institucije in organi Unije“ pomeni institucije in organe Unije, kakor so opredeljeni v točki (10) člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (6)

                        „obdelovalec“ pomeni obdelovalca, kakor je opredeljen v točki (12) člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (7)

                        „osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kakor so opredeljeni v točki (1) člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (8)

                        „privolitev“ pomeni privolitev, kakor je opredeljena v točki (15) člena 3 Uredbe (EU) 2018/1725.

         ODDELEK 2

            POOBLAŠČENA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV

            Člen 3
            Imenovanje, pravni položaj in organizacijske zadeve

               1.   Izvršilni odbor:

                           (a)

                           imenuje POVP na podlagi osebnih in poklicnih odlik in zlasti strokovnega znanja o zakonodaji in praksi na področju varstva osebnih podatkov ter zmožnosti za izpolnjevanje nalog iz člena 45 Uredbe (EU) 2018/1725 in tega sklepa;

                           (b)

                           za položaj POVP pripravi pogodbo za določen čas, ki je ni mogoče pretvoriti v pogodbo za nedoločen čas, za obdobje od tri do pet let z možnostjo podaljšanja do največ deset let, kakor je določeno v Pogojih za zaposlitev v Evropski centralni banki, in

                           (c)

                           vpiše POVP pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v skladu s členom 44(9) Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   Izvršilni odbor zagotovi, da lahko POVP naloge in dolžnosti iz člena 45 Uredbe (EU) 2018/1725 opravlja neodvisno, ne da bi prejemala navodila, kako naj izvaja svoje naloge. Brez poseganja v navedeno neodvisnost:

                           (a)

                           za POVP veljajo Pogoji za zaposlitev v Evropski centralni banki;

                           (b)

                           se POVP zaradi administrativnih namenov in uporabe zaposlitvenega okvira ECB razporedi v generalni direktorat Pravna služba ECB;

                           (c)

                           se ocenjevalec POVP, preden oceni njegovo opravljanje nalog in dolžnosti, posvetuje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in lahko zaprosi za prispevek druge deležnike v ECB. POVP ne sme trpeti negativnih posledic zaradi opravljanja svojih nalog in dolžnosti;

                           (d)

                           lahko Izvršilni odbor POVP razreši, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njenih dolžnosti, in če se za razrešitev pridobi predhodno soglasje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov v skladu s členom 44(8) Uredbe (EU) 2018/1725.

               3.   Izvršilni odbor lahko imenuje namestnika POVP, za katerega se uporabljata odstavka 1 in 2. Namestnik POVP pomaga POVP pri izvajanju nalog in dolžnosti POVP ter jo nadomešča v primeru odsotnosti.

               4.   Vsak zaposleni v ECB, ki POVP pomaga pri vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov, ravna izključno po navodilih POVP ter zanj velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti in zaupnosti v skladu s členom 44(5) Uredbe (EU) 2018/1725 v povezavi s členom 37 Statuta ESCB.

               5.   POVP se lahko v skladu s členom 43(2) Uredbe (EU) 2018/1725 na zahtevo ESRB pooblasti, da opravlja naloge iz člena 45 Uredbe (EU) 2018/1725 tudi za ESRB.

            Člen 4
            Naloge pooblaščene osebe za varstvo podatkov
            POVP izvaja naloge iz člena 45 Uredbe (EU) 2018/1725 in zlasti:

                        (a)

                        obvešča Izvršilni odbor, upravljavce, Svet zaposlenih in koordinatorje varstva podatkov in jim svetuje ter odgovori kateremu koli od njih ali kateremu koli posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, kadar se z njim posvetuje v zvezi z razlago in uporabo določb o varstvu podatkov v ECB;

                        (b)

                        preiskuje zadeve in incidente v zvezi z varstvom podatkov na lastno pobudo POVP ali na zahtevo Izvršilnega odbora, upravljavca, Sveta zaposlenih ali katerega koli posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ter poroča vložniku zahteve za preiskavo;

                        (c)

                        vodi centralni register z evidenco dejavnosti obdelave v ECB v skladu s členom 31 Uredbe (EU) 2018/1725 in členom 9 tega sklepa;

                        (d)

                        na zahtevo pomaga upravljavcu pri pripravi ocen učinka v zvezi z varstvom podatkov in vlog za predhodno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členoma 39 in 40 Uredbe (EU) 2018/1725;

                        (e)

                        odgovarja za zahteve Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in na področju svoje pristojnosti sodeluje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov;

                        (f)

                        sodeluje s pooblaščenimi osebami za varstvo podatkov v drugih institucijah in organih Unije, nacionalnih centralnih bankah in pristojnih nacionalnih organih, zlasti tako, da: (i) izmenjuje znanje na podlagi izkušenj, (ii) zastopa ECB pri ustreznih razpravah v zvezi z vprašanji varstva podatkov, razen v sodnih postopkih, in (iii) sodeluje v medinstitucionalnih odborih in organih;

                        (g)

                        neodvisno zagotavlja uporabo Uredbe (EU) 2018/1725 v ECB, s tem da spremlja skladnost z Uredbo (EU) 2018/1725, drugim veljavnim pravom Unije, ki vsebuje določbe o varstvu podatkov, ter politikami ECB in njenih obdelovalcev v zvezi z varstvom osebnih podatkov, vključno z dodeljevanjem zadolžitev, ozaveščanjem in usposabljanjem zaposlenih v ECB, vključenih v dejanja obdelave, in s tem povezanimi revizijami.

            Člen 5
            Pooblastila pooblaščene osebe za varstvo podatkov
            POVP lahko pri opravljanju svojih nalog v skladu s členom 4:

                        (a)

                        zahteva informacije od katerega koli poslovnega področja ECB glede katerega koli vprašanja v zvezi z nalogami in dolžnostmi POVP;

                        (b)

                        kadar koli dostopa do osebnih podatkov, ki se obdelujejo, do vseh prostorov ECB ter do vseh informacij, dejanj obdelave podatkov in baz podatkov;

                        (c)

                        izda mnenje o zakonitosti trenutnih ali predlaganih dejanj obdelave, potrebnih ukrepih za zagotovitev zakonitosti teh dejanj in primernosti ali ustreznosti ukrepov za varstvo podatkov ali o katerem koli vprašanju v zvezi z dejanji obdelave;

                        (d)

                        opozori Izvršilni odbor na katero koli vprašanje v zvezi z varstvom podatkov, tudi kadar kateri od zaposlenih v ECB ne spoštuje določb Uredbe (EU) 2018/1725 ali katerega koli drugega predpisa Unije o varstvu podatkov, ki se uporablja za ECB;

                        (e)

                        zahteva uvrstitev točk v zvezi z varstvom podatkov na dnevni red Izvršilnega odbora in za ta namen Izvršilnemu odboru predloži ustrezno dokumentacijo;

                        (f)

                        preverja skladnost dejanj obdelave podatkov, ki jih izvaja upravljavec ali se izvajajo v njegovem imenu;

                        (g)

                        omeji katero koli obdelavo podatkov, ki ni skladna z določbami Uredbe (EU) 2018/1725 ali tega sklepa ali katerega koli drugega predpisa Unije o varstvu podatkov;

                        (h)

                        obvesti Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o katerem koli vprašanju v zvezi z varstvom podatkov, pri katerem je potreben prispevek ali usmeritev Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

            Člen 6
            Pooblaščena oseba za varstvo podatkov in postopek preiskave

               1.   Katera koli zahteva za preiskavo po točki (b) člena 4 se pisno naslovi na POVP.

               2.   POVP v sedmih delovnih dneh od prejema zahteve iz odstavka 1 vložniku zahteve pošlje potrdilo o prejemu.

               3.   POVP lahko zadevo, ki je predmet zahteve, preiskuje na kraju samem in zahteva od upravljavca pisno izjavo. Ustrezni upravljavec odgovori POVP v 20 delovnih dneh od prejema zahteve POVP. POVP lahko kadar koli zahteva dodatne informacije ali pomoč od katerega koli poslovnega področja ECB. To poslovno področje zagotovi take dodatne informacije ali pomoč v 20 delovnih dneh od prejema zahteve POVP.

               4.   POVP prouči vprašanja in dejstva v zvezi s preiskavo nepristransko in ob upoštevanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki. Če je primerno in ob upoštevanju odstavka 5 POVP o preiskavi obvesti vse druge zadevne osebe.

               5.   POVP zagotovi, da zahteva ostane zaupna in da se razkrije samo toliko, kolikor je potrebno za namene preiskave, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, privoli v to, da zahteva ne ostane zaupna.

               6.   POVP poroča vložniku zahteve najpozneje v treh koledarskih mesecih od prejema zahteve.

         ODDELEK 3

            POOBLAŠČENA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV, UPRAVLJAVCI IN KOORDINATORJI VARSTVA PODATKOV

            Člen 7
            Naloge in dolžnosti upravljavca

               1.   Upravljavec zagotovi, da so vsa dejanja obdelave, ki se izvajajo na področju, za katerega je odgovoren, skladna z določbami Uredbe (EU) 2018/1725 in vseh drugih predpisov Unije o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za ECB.

               2.   Upravljavec zagotovi, da se POVP brez odlašanja obvesti o:

                           (a)

                           vsakem vprašanju, ki zadeva ali bi lahko zadevalo varstvo podatkov;

                           (b)

                           vsakem mnenju, dokumentu, notranji politiki ali notranji odločitvi, ki lahko vpliva na skladnost ECB na področju varstva podatkov, in sicer pred sprejetjem;

                           (c)

                           vsaki kršitvi varnosti osebnih podatkov ali drugem incidentu v zvezi z varstvom podatkov;

                           (d)

                           vsaki neposredni komunikaciji med upravljavcem in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov.

               3.   Upravljavec zlasti:

                           (a)

                           pravočasno opravi posvetovanje s POVP o vseh dejavnostih v zvezi z obdelavo osebnih podatkov ali katerem koli drugem vprašanju v zvezi z varstvom podatkov;

                           (b)

                           v sodelovanju s POVP in v skladu s členom 39 Uredbe (EU) 2018/1725 izvaja in potrjuje ocene učinka v zvezi z varstvom podatkov;

                           (c)

                           ravna skladno z vsemi ustreznimi notranjimi politikami v zvezi z obdelavo osebnih podatkov ali drugimi vprašanji v zvezi z varstvom podatkov;

                           (d)

                           v sodelovanju s koordinatorji varstva podatkov vodi redno posodobljeno evidenco dejavnosti obdelave v skladu s členom 31(5) Uredbe (EU) 2018/1725 z uporabo predloge, ki jo potrdi POVP.

               4.   Kadar upravljavec pomaga POVP in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov pri opravljanju njunih dolžnosti, jima zagotovi celovite informacije, odobri dostop do osebnih podatkov in odgovori na vprašanja v 20 delovnih dneh od prejema zahteve.

            Člen 8
            Koordinatorji varstva podatkov

               1.   Koordinatorji varstva podatkov pomagajo upravljavcem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti bodisi na zahtevo upravljavcev bodisi na svojo pobudo. Koordinatorji varstva podatkov se povezujejo z upravljavci, ki jim zagotovijo vse potrebne informacije.

               2.   Koordinatorji varstva podatkov pomagajo POVP pri:

                           (a)

                           opredelitvi ustreznega upravljavca dejanj obdelave osebnih podatkov;

                           (b)

                           promoviranju in ozaveščanju o nasvetih POVP ter pomoči ustreznemu upravljavcu na podlagi usmeritev POVP;

                           (c)

                           pomoči ustreznemu upravljavcu pri vodenju evidence o dejavnostih obdelave v skladu s členom 31 Uredbe (EU) 2018/1725 ter zagotavljanju točnosti in posodobljenosti evidence;

                           (d)

                           obravnavanju drugih vprašanj v zvezi z nalogami POVP po dogovoru med POVP in vodstvom koordinatorjev varstva podatkov.

               3.   Koordinator varstva podatkov je načeloma strokovnjak za upravljanje podatkov ali ima ustrezno strokovno znanje in/ali je ustrezno usposobljen.

            Člen 9
            Centralni register

               1.   Upravljavci predložijo svojo evidenco dejavnosti obdelave POVP, ki vodi evidenco v centralnem registru.

               2.   V centralnem registru se hranijo vse dejavnosti obdelave osebnih podatkov, ki se vodijo v ECB. Centralni register je vir informacij za posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, in olajšuje uresničevanje njihovih pravic na podlagi členov od 17 do 24 Uredbe (EU) 2018/1725. Centralni register je javno dostopen. Centralni register vsebuje vsaj informacije iz točk od (a) do (g) člena 31(1) Uredbe (EU) 2018/1725.

            Člen 10
            Skupni upravljavci

               1.   Obveznosti katerega koli skupnega upravljavca v zvezi z varstvom podatkov se določijo v skladu s členom 28 Uredbe (EU) 2018/1725.

               2.   Če je ECB skupni upravljavec skupaj z enim ali več upravljavci, se odgovornosti skupnih upravljavcev z namenom izpolnjevanja obveznosti v zvezi z varstvom podatkov določijo z njihovim medsebojnim dogovorom, razen če in kolikor te odgovornosti določa pravo Unije ali pravo države članice, ki velja za skupne upravljavce.

         ODDELEK 4

            PRAVICE POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI

            Člen 11
            Uresničevanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki

               1.   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko zaradi uresničevanja pravic na podlagi členov od 17 do 24 Uredbe (EU) 2018/1725 vzpostavijo stik z ustreznim upravljavcem.

               2.   Pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko uresničuje samo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali njegov pooblaščeni zastopnik. Te osebe lahko katero koli od teh pravic uresničujejo brezplačno.

               3.   Zahteve za uresničevanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, se vložijo pri ustreznem upravljavcu pisno ali, če je primerno, z elektronskimi sredstvi. Ustrezni upravljavec po prejemu zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, temu v petih delovnih dneh pošlje potrdilo o prejemu, mu zagotovi kontaktne podatke POVP ter ga obvesti o možnosti vložitve pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov in sodnem varstvu.

               4.   Če ustrezni upravljavec upravičeno dvomi o istovetnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali njegovega pooblaščenega zastopnika, lahko zahteva predložitev dodatnih informacij, potrebnih za ugotovitev istovetnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali njegovega pooblaščenega zastopnika. Če posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zastopa pooblaščeni zastopnik, ustrezni upravljavec preveri tudi ustrezno pooblastilo. Ustrezni upravljavec lahko od posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, zahteva nadaljnje informacije zaradi razjasnitve zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in učinkovite obravnave zahteve.

               5.   Ustrezni upravljavec v skladu s členom 14(3) in (4) Uredbe (EU) 2018/1725 brez odlašanja in najpozneje v enem mesecu po prejemu zahteve zagotovi posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, informacije o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi z zahtevo. Ta rok se lahko po potrebi podaljša za največ dva dodatna meseca ob upoštevanju kompleksnosti in števila zahtev posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ki jih je prejel ustrezni upravljavec. Ustrezni upravljavec posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, o podaljšanju obvesti v enem mesecu po prejemu zahteve in navede razloge za zamudo.

               6.   Ustrezni upravljavec na zahtevo posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, odgovori pisno, če je to primerno, če je bila zahteva posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, vložena z elektronskimi sredstvi, pa ustrezni upravljavec zahtevane informacije prav tako zagotovi z elektronskimi sredstvi.

               7.   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko kadar koli vzpostavi stik s POVP, zlasti če:

                           (a)

                           ustrezni upravljavec ne spoštuje rokov iz odstavkov 3 in 5;

                           (b)

                           posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni zadovoljen z ukrepi ustreznega upravljavca ali

                           (c)

                           posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, želi vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

                     POVP svetuje ustreznemu upravljavcu o ustreznih ukrepih.

               8.   Če so zahteve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, očitno neutemeljene ali pretirane, zlasti ker se ponavljajo, lahko ustrezni upravljavec po posvetovanju s POVP v skladu s členom 14(5) Uredbe (EU) 2018/1725 zavrne ukrepanje v zvezi z zahtevo ter ustrezno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki.

            Člen 12
            Pravna sredstva
            Za pritožbe v zvezi z varstvom podatkov se ne uporabljajo pravna sredstva, ki so zaposlenim v ECB na voljo v skladu s Pogoji za zaposlitev v Evropski centralni banki.

         ODDELEK 5

            KONČNE DOLOČBE

            Člen 13
            Razveljavitev
            Sklep ECB/2007/1 se razveljavi z učinkom od 1. novembra 2020. Sklicevanje na Sklep ECB/2007/1 se šteje za sklicevanje na ta sklep in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

            Člen 14
            Začetek veljavnosti
            Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Uporablja se od 1. novembra 2020.
            V Frankfurtu na Majni, 5. maja 2020

                  Predsednica ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

            (2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

            (3)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

            (4)  Sklep ECB/2007/1 z dne 17. aprila 2007 o sprejetju izvedbenih pravil v zvezi z varstvom podatkov v Evropski centralni banki (UL L 116, 4.5.2007, str. 64).

            PRILOGA
            KORELACIJSKA TABELA

                        Sklep ECB/2007/1

                        Ta sklep

                        Členi 1 do 5

                        Členi 1 do 5

                        Člen 6(1)

                        Člen 7(1)

                        —

                        Člen 7(2)

                        —

                        Člen 7(3)

                        Člen 6(2)

                        Člen 7(4)

                        Člen 6(3)(a)

                        Člen 8(1)

                        Člen 6(3)(b)

                        Člen 8(2)

                        Člen 7(1)

                        Člen 4(4)

                        Člen 7(2)

                        —

                        —

                        Člen 9(1)

                        Člen 8

                        Člen 9(2)

                        —

                        Člen 10

                        —

                        Člen 9(1)

                        Člen 11(1)

                        Člen 9(1)(a)

                        Člen 11(2)

                        Člen 9(1)(b)

                        Člen 11(3)

                        Člen 9(1)(c)

                        —

                        —

                        Člen 11(4)

                        —

                        Člen 11(5)

                        —

                        Člen 11(6)

                        Člen 9(1)(d)

                        Člen 11(7)(a) in (b)

                        Člen 9(2)

                        Člen 11(7)(c)

                        Člen 10

                        —

                        Člen 11(1), (2) in (3)

                        Člen 6(1), (2) in (3)

                        —

                        Člen 6(4) in (5)

                        Člen 11(4)

                        Člen 6(6)

                        Člen 12

                        Člen 12

                        Člen 13

                        Člen 13


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/651 z dne 14. maja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 153/4

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/651
         z dne 14. maja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/797 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 17. maja 2019 sprejel Sklep Sveta (SZVP) 2019/797 (1) o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice.

                     (2)

                     Sklep (SZVP) 2019/797 se uporablja do 18. maja 2020. Na podlagi pregleda navedenega sklepa bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v njem, podaljšati do 18. maja 2021.

                     (3)

                     Sklep (SZVP) 2019/797 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Člen 10 Sklepa (SZVP) 2019/797 se nadomesti z naslednjim:

                  „Člen 10

                  Ta sklep se uporablja do 18. maja 2021 in se redno pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, ga po potrebi obnovi ali spremeni.“.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, 14. maja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/797 z dne 17. maja 2019 o omejevalnih ukrepih proti kibernetskim napadom, ki ogrožajo Unijo ali njene države članice (UL L 129 I, 17.5.2019, str. 13).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/652 z dne 14. maja 2020 o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali)

text:
                  15.5.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 153/5

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/652
         z dne 14. maja 2020
         o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali)
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 15. aprila 2014 sprejel Sklep 2014/219/SZVP (1) o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali).

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 v sklepih o Sahelu/Maliju poudaril pomen regionalizacije SVOP v Sahelu, s katero naj bi po potrebi okrepili civilno in vojaško podporo čezmejnemu sodelovanju, strukturam regionalnega sodelovanja – zlasti tistim v okviru skupine G5 Sahel – ter zmogljivosti in odgovornost držav te skupine pri spopadanju z varnostnimi izzivi v regiji.

                     (3)

                     Svet je 18. februarja 2019 odobril skupni civilno-vojaški koncept operacij za regionalizacijo ukrepov SVOP v Sahelu.

                     (4)

                     Svet je 21. februarja 2019 sprejel Sklep (SZVP) 2019/312 (2), s katerim je podaljšal misijo EUCAP Sahel Mali in ji zagotovil finančni referenčni znesek do 14. januarja 2021.

                     (5)

                     Politični in varnostni odbor je 17. marca 2020 spremenil načrt delovanja misije EUCAP Sahel Mali in se strinjal, da bi bilo treba sredstva dodeljena misiji za regionalizacijo ukrepanja v okviru SVOP v Sahelu povečati.

                     (6)

                     Sklep 2014/219/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

                     (7)

                     Misija EUCAP Sahel Mali se bo izvajala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe o Evropski uniji –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V členu 14(1) Sklepa 2014/219/SZVP se šesti in sedmi odstavek nadomestita z naslednjim:

               „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo EUCAP Sahel Mali, med 1. marcem 2019 in 14. januarjem 2021 znaša 69 650 000 EUR.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 14. maja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Sklep Sveta 2014/219/SZVP z dne 15. aprila 2014 o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (UL L 113, 16.4.2014, str. 21).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2019/312 z dne 21. februarja 2019 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (UL L 51, 22.2.2019, str. 29).


Odločba Komisije z dne 04/06/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9239 - Evonik Industries AG / PeroxyChem Holdings L.P.) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 13/06/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.8934 - Danske Bank A/S / DNB Bank ASA / Skandinaviska Enskilda Banken AB) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)


Odločba Komisije z dne 15/02/2019 o razglasitvi združljivosti koncentracije s skupnim trgom (Zadeva št. COMP/M.9110 - AMERRA Capital Management LLC / MDC Industry Holding Company LLC / Andromeda Seafood Limited) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)