title: 2005/289/ES: Sklep Komisije z dne 5. aprila 2005 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana

text:
               7.4.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/21

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 5. aprila 2005
   o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana
   (2005/289/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK
   1.   Splošno

               (1)

               Dne 28. januarja 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
                   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje („Koreja“) in Tajvana v Skupnost.

               (2)

               Začetek postopka je posledica pritožbe, ki jo je decembra 2003 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji del, v tem primeru več kot 70 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu omenjenega izdelka in o posledični materialni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začeteka protidampinškega postopka.

               (3)

               Kasneje je eden izmed pritožnikov proizvajalcev, KoSa, dne 8. marca 2004 umaknil svojo podporo pritožbi. Medtem je svojo pripravljenost za sodelovanje v postopku in svojo podporo pritožbi izrazil španski proizvajalec Brilén. Dne 16. junija 2004 je CIRFS svojo pritožbo umaknil z navedbo razloga, da resno dvomi, da bo postopek zadovoljivo razrešil težave dampinga ter posledično nastalo škodo za vse proizvajalce v Skupnosti. Vendar je največji proizvajalec v Skupnosti (Acordis) zahteval, da se postopek nadaljuje. Glede na to, da Acordis in Brilén skupaj predstavljata 40 % celotne proizvodnje filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra, je bilo odločeno, da to zadostuje za nadaljevanje preiskave.

         2.   Začetek

               (4)

               Komisija je pritožnika in znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Belorusiji, Koreji in na Tajvanu ter oblasti teh držav, uvoznike in uporabnike v Skupnosti, ki jih pritožba zadeva, prav tako pa tudi njihova združenja, uradno obvestila o začetku postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoje stališče in zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

               (5)

               En proizvajalec izvoznik iz Belorusije, trije proizvajalci izvozniki iz Koreje ter dva proizvajalca izvoznika iz Tajvana, kakor tudi trije proizvajalci iz Skupnosti, štirideset uporabnikov, dve združenji uporabnikov ter trije uvozniki so pisno izrazili svoja stališča. Vsem strankam, ki so v predpisanem roku zahtevale in navedle posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo odobreno zaslišanje.

               (6)

               V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da se glede na veliko število izvoznikov/proizvajalcev v Koreji ter uvoznikov v Skupnosti v preiskavi lahko uporabi vzorčenje. Vendar glede na dejstvo, da je število proizvajalcev izvoznikov iz Koreje ter uvoznikov v Skupnosti, ki so izrazili željo po sodelovanju, manjše od pričakovanega, je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno.

         3.   Vprašalniki

               (7)

               Komisija je vprašalnike poslala vsem znanim zadevnim strankam ter vsem drugim družbam, ki so se odzvale v rokih, navedenih v obvestilu o začetku postopka.

               (8)

               Odgovore je prejela od šestih proizvajalcev izvoznikov (enega iz Belorusije, treh iz Koreje ter dveh iz Tajvana), enega pritožnika proizvajalca iz Skupnosti ter dveh dodatnih proizvajalcev v Skupnosti, petih podjetij uporabnikov ter treh uvoznikov.

               (9)

               Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za določitev obstoja dampinga, katerega posledica sta škoda in interes v Skupnosti. Preverjanja so se izvedla v prostorih naslednjih podjetij:

                           (a)

                              Proizvajalci v Skupnosti:

                                       —

                                       Acordis, Arnhem, Nizozemska,

                                       —

                                       Brilén S.A., Barbastro, Španija;

                           (b)

                              Uvozniki v Skupnosti:

                                       —

                                       Pössiger GmbH, Rosendahl, Nemčija,

                                       —

                                       Mitsui Ltd., London, Velika Britanija;

                           (c)

                              Uporabniki v Skupnosti:

                                       —

                                       Cordstrap, Deurne, Nizozemska,

                                       —

                                       Güth & Wolf, Gütersloh, Nemčija,

                                       —

                                       OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Nemčija,

                                       —

                                       Gurt & Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Nemčija;

                           (d)

                              Proizvajalci izvozniki v Koreji:

                                       —

                                       Honeywell Sysko Co., Inc., Seul, Koreja,

                                       —

                                       Hyosung Corporation, Seul, Koreja,

                                       —

                                       Kolon Industries Inc., Seul, Koreja;

                           (e)

                              Proizvajalci izvozniki na Tajvanu:

                                       —

                                       Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Tajvan,

                                       —

                                       Shinkong Corporation, Taipei, Tajvan;

                           (f)

                              Povezani uvozniki v Skupnosti:

                                       —

                                       Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francija,

                                       —

                                       Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Nemčija.

               (10)

               Preiskava dampinga in škode je pokrila obdobje med 1. januarjem 2003 in 31. decembrom 2003 („OP“). Pregled trendov, pomembnih za oceno nastale škode, je pokril obdobje med januarjem 2000 do konca IP („obravnavano obdobje“).

         B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELKI
   1.   Zadevni izdelek

               (11)

               Izdelek je filamentna preja visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljena za prodajo na drobno, vključno z monofilamentom iz poliestrov manj kot 67 deciteksov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana, navadno prijavljena pod oznako KN 5402 20 00.

               (12)

               Zadevni izdelek ima odlične lastnosti in se uporablja za več različnih končnih namenov. Na primer za učvrščevanje mehaničnih gumiranih izdelkov, na primer transportnih trakov, transmisijskih jermenov in cevi, radialnih pnevmatik, prevlečenih in neprevlečenih tkanin, na primer ponjav, oglasnih desk, geo-tekstila, zaščitnih oblek in avtomobilskih varnostnih pasov ter aplikacij za vodoravno napetost, na primer vrvi, mrež in jermenov.

         2.   Podobni izdelek

               (13)

               Med zadevnim izdelkom, ki se ga v Skupnost izvaža iz Belorusije, Koreje in Tajvana izvaža, in izdelkom, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, ni bilo najdenih razlik. Izdelka imata iste osnovne fizične in kemične lastnosti in se uporabljata na enak način.

               (14)

               Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da izdelki, ki jih izvaža v Skupnost, niso podobni izdelkom, izdelani in prodani v Skupnosti, in se zato ne morejo šteti za izdelke. Ta trditev je temeljila na domnevni razliki v kakovosti in domnevnih razlikah v uporabi med izdelki, ki jih ta proizvajalec izvoznik izvaža v Skupnost, in primerljivimi modeli, ki jih izdelujejo proizvajalci Skupnosti. Vendar pa je preiskava pokazala, da imajo izdelki, ki jih izdelujejo in na trgu Skupnosti prodajajo proizvajalci Skupnosti, v primerjavi z izdelki, ki jih v Skupnost izvažajo zadevni proizvajalci izvozniki, iste osnovne fizične lastnosti in se uporablja na enak način.

               (15)

               Na koncu je bilo ugotovljeno, da imajo izdelek, ki se izvaža v Skupnost iz Belorusije, Koreje in Tajvana, izdelek, ki se izdeluje in prodaja na notranjih trgih Koreje in Tajvana, kot tudi izdelek, ki ga v Skupnosti izdelujejo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, iste osnovne fizične in tehnične lastnosti in se uporabljajo na enak način ter se zato v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

         C.   DAMPING
   1.   Splošna metodologija

               (16)

               V nadaljevanju določena splošna metodologija je bila uporabljena za vse proizvajalce izvoznike v Koreji, na Tajvanu in, upoštevajoč pojem analogne države, tudi za proizvajalca izvoznika iz Belorusije. Predstavitev ugotovitev o dampingu za vsako izmed zadevnih držav zato opisuje samo, kaj je specifično za vsako posamezno državo izvoznico.

         1.1   Normalna vrednost

               (17)

               V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej preverila, ali je prodaja podobnega izdelka na notranjem trgu vsakega proizvajalca izvoznika neodvisnim kupcem reprezentativna, kar pomeni, ali je celoten obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza proizvajalca v Skupnost.

               (18)

               Komisija je posledično opredelila tiste vrste podobnih izdelkov, ki so jih podjetja, katerih celotna reprezentativna prodaja je enaka ali neposredno primerljiva z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost, prodajala na notranjem trgu.

               (19)

               Dodatno in za vsako vrsto izdelka, ki ga proizvajalec izvoznik prodaja na notranjem trgu in je primerljiv z vrsto izdelka, ki se prodaja za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je obseg prodaje na notranjem trgu dovolj reprezentativen za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določene vrste izdelka na notranjem trgu je veljala za dovolj reprezentativno, kadar je celotni obseg prodaje navedene vrste na notranjem trgu v OP znašal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost..

               (20)

               Komisija je posledično proučila, ali se prodaja na notranjem trgu vsake družbe lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža donosne prodaje na notranjem trgu neodvisnim kupcem vsake vrste izvoženega izdelka: (a) za tiste vrste izdelkov, kjer več kot 80 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljene pod stroški enote in kjer je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka ali višja od cene enote, je bila normalna vrednost na vrsto izdelka izračunana kakor tehtano povprečje vseh cen prodaje na notranjem trgu navedene vrste; (b) za tiste vrste izdelkov, kjer vsaj 10 %, vendar ne več kot 80 %, obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, je bila normalna vrednost izračunana na vrsto izdelka kakor tehtano povprečje cen prodaje na notranjem trgu, za katere je bilo ugotovljeno, da so enake ali višje od stroškov enote navedene vrste; (c) za tiste vrste izdelkov, kjer manj kot 10 % obsega prodaje na notranjem trgu ni bilo opravljenega pod stroški enote, velja, da navedena vrsta izdelka ni bila prodana v običajnem poteku trgovanja.

               (21)

               Za prodajo vrste izdelkov, ki ni bila opravljena v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost.

               (22)

               Za oblikovanje normalne vrednosti v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe, so bili nastali prodajni, splošni in administrativni („PSA“) stroški ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo na notranjem trgu podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvaril vsak izmed zadevnih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, prišteti k povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo to potrebno, so bili stroški proizvodnje in stroški PSA prilagojeni pred uporabo v preskusu običajnega poteka trgovanja in oblikovanjem normalnih vrednosti.

         1.2   Izvozna cena

               (23)

               V vseh primerih, kjer se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, namreč na osnovi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

               (24)

               Če je bila prodaja opravljena prek povezanega uvoznika, je bila izvozna cena računsko določena na osnovi cene pri nadaljnji prodaji neodvisnim kupcem v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Prilagoditve cene pri nadaljnji prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti so bile opravljene za vse stroške, vključno s carinami in davki, nastalimi med uvozom in nadaljnjo prodajo, da bi lahko določili zanesljivo izvozno ceno na osnovi franko tovarna. To so bili transportni stroški, stroški skladiščenja, nakladanje, zavarovanje in drugi tozadevni stroški, pa tudi stroški PSA, ki jih je imel povezani uvoznik. Cena pri nadaljnji prodaji je bila dodatno prilagojena za razumno dobičkovno maržo, za katero je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so jo zaračunali neodvisni uvozniki zadevnega izdelka.

         1.3   Primerjava

               (25)

               Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna. Z namenom zagotoviti pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, je bila upoštevana prilagoditev za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer se je izkazalo, da so razumne, natančne in podprte s preverjenimi dokazi.

         1.4   Stopnja dampinga

               (26)

               V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika tehtana povprečna normalna vrednost primerjana z tehtano povprečno izvozno ceno.

         2.   Belorusija
   2.1   Analogna država

               (27)

               Ker Belorusija v smislu člena 2(7) osnovne uredbe ni tržna ekonomija, je morala normalna vrednost temeljiti na podatkih, pridobljenih v ustreznem tržnem gospodarstvu tretje države, v kateri se je izdelek proizvajal in tržil. V obvestilu o začetku preiskave so bile v namen določitve običajne vrednosti za Belorusijo kot primerna analogna država predvidene Združene države Amerike („ZDA“).

               (28)

               Edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, in beloruska vlada sta temu predlogu nasprotovala ter predlagala uporabo Tajvana. Navedeni argumenti so bili naslednji:

                           —

                           Domneva, da naj bi tajvanski izvozniki blago prodajali po dampinških cenah, je za namen izbire primerne analogne države nepomembna;

                           —

                           pritožniki so podjetja povezovali z velikimi proizvodnimi zmogljivostmi v ZDA, zato normalne vrednosti ne bi bilo primerno osnovati na podatkih, ki bi jih posredovala povezana podjetja;

                           —

                           podobnost stopnje gospodarskega razvoja držav, obsega proizvodnje in končnih izdelkov Tajvana in Belorusije so primerljivi z razmerami v ZDA; in

                           —

                           Tajvan je bil kot analogna država za Belorusijo izbran že v prejšnjih preiskavah glede tekstilnih izdelkov in je tudi predmet iste preiskave.

               (29)

               Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra v ZDA. Vendar se kljub velikim naporom Komisije nobeno od podjetij v podaljšanem časovnem roku, določenem v ta namen, ni odločilo za sodelovanje. Posledično se Komisiji ni več zdelo primerno, da v preiskavi ZDA upošteva kot analogno državo.

               (30)

               Komisija je nato ob upoštevanju časovnega roka preiskave in nesodelovanja ZDA proučila, ali bi lahko bila ena izmed držav izvoznic, vključenih v preiskavo (Koreja in Tajvan), primerna kot možno tržno gospodarstvo tretje države za namen določitve normalno vrednost za Belorusijo.

               (31)

               Obe državi bi bili glede na podobnost stopnje razvoja in obsega proizvodnje primerni. V primerjavi med Korejo in Tajvanom, je bila Koreja določena kot primernejša, saj je bila stopnja primerljivosti končnih izdelkov med Belorusijo in Korejo večja kot med Belorusijo in Tajvanom. Prav tako je treba omeniti, da je v proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka v Koreji vključenih več podjetij kot na Tajvanu in da je korejski trg zadevnega izdelka reprezentativnejši od tajvanskega, tako v celotni vrednosti, kot tudi v celotnem obsegu.

               (32)

               Na tej podlagi je Komisija v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe odločila, da kot analogno državo uporabi Korejo.

         2.2   Normalna vrednost

               (33)

               V skladu z izbiro Koreje kot analogne države je bila normalna vrednost izračunana na osnovi podatkov, preverjenih v prostorih korejskih proizvajalcev izvoznikov, ki so v preiskavi v celoti sodelovali. Normalna vrednost je bila osnovana na cenah, plačanih ali plačljivih na notranjem korejskem trgu za primerljive vrste izdelkov, če je bilo zanje ugotovljeno, da so izdelani v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Tako je bilo v primeru več vrst izvoženih izdelkov.

               (34)

               Za druge vrste izvoženih izdelkov, ki v Koreji bodisi niso bili izdelani v običajnem poteku trgovanja bodisi jih korejski proizvajalci na notranjem trgu niso prodajali v reprezentativnih količinah, so bile uporabljene računsko določene normalne vrednosti. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

         2.3   Izvozna cena

               (35)

               Ker je bilo mogoče količino in vrednost izvoza, ki ju je sporočil edini proizvajalec izvoznik v Belorusiji, JSC „Mogilevkhimvolokno“, uskladiti s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti o celotnem uvozu zadevnega izdelka iz Belorusije, se je zdelo primerno uporabiti sporočeno vrednost izvoza tega edinega proizvajalca izvoznika, kljub temu, da ti podatki niso bili preverjeni na kraju samem.

               (36)

               Vsa izvozna prodaja podjetja JSC „Mogilevkhimvolokno“ je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Izvozna cena je bila tako določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

         2.4   Primerjava

               (37)

               Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, v uvoznih dajatvah ter posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

               (38)

               Podjetje JSC „Mogilevkhimvolokno“ je trdilo, da tudi če bi njegove izdelke, kljub argumentom, omenjenim v uvodni izjavi (14) zgoraj, šteli za podobne izdelke, bi bilo treba opraviti prilagoditev glede na domnevne razlike v kakovosti in uporabnostjo. Ker ta zahteva ni bila utemeljena, jo je bilo treba zavreči.

         2.5   Stopnja dampinga

               (39)

               Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka v analogni državi, primerjana z prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami vsake ustrezne vrste izdelka zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije. Na osnovi te primerjave je bila za izvoz iz Belorusije v Skupnost določena nična stopnja dampinga.

               (40)

               Sodelujoči izvoznik iz Belorusije je predstavljal celoto proizvodnje in izvoza zadevnega izdelka iz Belorusije. Zato je bila tudi stopnja dampinga na ravni države enaka nič. Glede na nično stopnjo dampinga na ravni države, je bilo sklenjeno, da je treba v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekiniti preiskavo brez sprejetja ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Belorusije.

         3.   Republika Koreja
   3.1   Normalna vrednost

               (41)

               Za nekatere vrste izdelkov, katere vsa tri preiskana podjetja izvažajo v Skupnost, je bilo za ugotovljeno, da se izdelujejo v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te tipe izdelkov je bila osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na korejskem notranjem trgu, v času preiskave, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, dejansko plačali ali bi jih morali plačati.

               (42)

               Za prodajo vrst izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno ceno. Vsa tri preiskovana podjetja so nekatere takšne vrste izdelkov izvažala v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

         3.2   Izvozna cena

               (43)

               Ves izvoz enega proizvajalca izvoznika in del izvoza drugega proizvajalca izvoznika sta bila opravljena neposredno povezanim uvoznikom v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na osnovi cen, po katerih so bili izdelki prvič nadalje prodani neodvisnemu kupcu in v skladu z metodologijo, opisano v uvodni izjavi 24.

               (44)

               Preostali izvoz zadevnega izdelka dveh proizvajalcev izvoznikov je bil opravljen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Pri tem je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

         3.3   Primerjava

               (45)

               Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za vse preiskovane proizvajalce izvoznike odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

               (46)

               En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za količinski popust pri ceni pri nadaljnji prodaji njegovega povezanega uvoznika prvemu neodvisnemu kupcu, ki je zatrjeval, da so njegove cene pri nadaljnji prodaji za nekatere kupce, ki so sklenili četrtletne pogodbe, nižje od cen za tiste kupce, ki so kupovali na kraju samem. Trdil je tudi, da takšnih pogodb ni sklepal z domačimi kupci ter da je zato treba opraviti prilagoditev izvozne cene, da bi bila zagotovljena poštena primerjava izvozne cene in normalne vrednosti.

               (47)

               Komisija je preiskala primernost zahtevane prilagoditve. Preiskava je pokazala, da so nekateri kupci v Skupnosti res sklenili četrtletne pogodbe s povezanim uvoznikom. Ker je bilo ugotovljeno, da domači kupci takšnih pogodb niso sklenili, je bilo naknadno raziskano, ali sta normalna vrednost in izvozna cena primerljivi. Ugotovitve niso potrdile, da cene za kupce v Skupnosti vključujejo tudi zahtevani popust. Prav tako zahtevani popust na računih ni bil prikazan kot popust, v skladu s popustom ni bil izdan dobropis, domnevni popust pa tudi ni bil vnesen v računovodske knjige proizvajalca ali povezanega uvoznika. Omeniti je treba, da je količinske popuste kot prilagoditev mogoče upoštevati le, kadar so dejansko izdani za razlike v količinah, ki so neposredno povezane z zadevno prodajo. V navedenem primeru pa ni bilo mogoče zaključiti, da je zadevno podjetje takšne popuste tudi dejansko izdalo. Posledično in glede na ugotovitev, da sta bili normalna vrednost in izvozna cena primerljivi, je bila zahtevana prilagoditev za količinski popust zavrnjena.

               (48)

               Vsa tri preiskovana podjetja so zahtevala prilagoditev za povračilo dajatev v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe z utemeljitvijo, da so bile uvozne dajatve domnevno zaračunane za podoben izdelek, namenjen za potrošnjo v državi izvoznici, a so bile kasneje, ko je bil izdelek izvožen v Skupnost, povrnjene ali neizplačane.

               (49)

               Ta trditev je bila spoznana za neutemeljeno, saj nobenemu od treh podjetij ni uspelo prikazati, da je bilo povračilo uvoznih dajatev podjetjem posledica izvoza zadevnega izdelka v Skupnost.

               (50)

               Eno podjetje je zahtevalo prilagoditev v skladu s členom 2(10)(f) osnovne uredbe za razlike pri neposredno povezanih stroških pakiranja med izdelki, namenjenimi za izvoz in prodajo na notranjem trgu. V tem primeru podjetju ni uspelo prikazati razlike v ceni, ki bi vplivala na primerljivost med ceno pakiranja zadevnega izdelka in ceno pakiranja podobnega izdelka, ki ga korejski izvozniki prodajajo na notranjem trgu. Tako je bila ta zahteva zavrnjena.

         3.4   Stopnje dampinga

               (51)

               Kakor je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka.

               (52)

               Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:

                           Honeywell Sysko Co., Inc.

                           4,5 %

                           Hyosung Corporation

                           0 %

                           Kolon Industries Inc.

                           0 %.

               (53)

               V zvezi z uvozom s poreklom iz Koreje je treba opozoriti, da ob primerjavi s podatki Statističnega urada Evropskih skupnosti, navedeni trije proizvajalci izvozniki predstavljajo celoto izvoza s poreklom iz navedene države. Da bi lahko ocenili, ali je bila na ravni države stopnja dampinga pod stopnjo de minimis, je bila določena tehtana povprečna stopnja dampinga na ravni države. Ugotovljeno je bilo, da je bila ta stopnja zaradi vrednosti izvoza Hyosunga in Kolona v primerjavi z izvozom Honeywella, pod stopnjo de minimis. Glede na de minimis stopnjo dampinga na ravni države je bilo sklenjno, da se preiskava v skladu s členom 9(3) osnovne uredbe prekine brez sprejetja protidampinških ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Republike Koreje.

         4.   Tajvan
   4.1   Normalna vrednost

               (54)

               Za veliko večino vrste izdelkov, ki jih obe preiskovani tajvanski podjetji izvažata v Skupnost, je bilo ugotovljeno, da se blago prodaja v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja. Normalna vrednost za te vrste izdelkov je bila v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe osnovana na cenah, ki so jih neodvisni kupci na tajvanskem notranjem trgu v obdobju preiskave dejansko plačali ali bi jih morali plačati.

               (55)

               Za prodajo vrste izdelkov, ki niso bili prodani v običajnem poteku trgovanja, pa tudi za vrste izdelkov, ki na notranjem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, je bilo treba računsko določiti normalno vrednost. Obe preiskovani podjetji sta omejene količine nekaterih takšnih vrst izdelkov izvažali v Skupnost. Normalna vrednost je bila računsko določena na osnovi, določeni v uvodni izjavi 22 zgoraj.

         4.2   Izvozna cena

               (56)

               Celotna prodaja zadevnega izdelka obeh proizvajalcev izvoznikov na trgu Skupnosti je bila opravljena neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na osnovi cen, ki so bile dejansko plačane ali plačljive.

         4.3   Primerjava

               (57)

               Da bi zagotovili pošteno primerjavo, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Kjer je bilo ustrezno in podprto s preverjenimi dokazi, so bila za oba preiskovana proizvajalca izvoznika odobrena nadomestila za razlike v stroških transporta, čezoceanskem tovoru, stroških zavarovanja, skladiščenja, natovarjanja in drugih tozadevnih stroških, uvoznih dajatvah in posrednih davkih, stroških posojil, poprodajnih stroških, provizijah, popustih in rabatih.

         4.4   Stopnje dampinga

               (58)

               Kot je določeno s členom 2(11) osnovne uredbe, je bila za vsako podjetje prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost, določena za vsako vrsto izdelka, primerjana s prilagojenimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami za vsako ustrezno vrsto izdelka.

               (59)

               Na tej osnovi so stopnje dampinga, izražene v odstotku uvozne cene CIF na meji Skupnosti, neocarinjene, naslednje:

                           Far Eastern Textiles Corporation

                           5,5 %

                           Shinkong Corporation

                           0 %

               (60)

               Glede na visoko stopnjo sodelovanja (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Tajvana v Skupnost) je bila preostala stopnja dampinga postavljena na enako stopnjo, kakor je stopnja dampinga sodelujočega izvoznega proizvajalca Far Eastern Textiles Corporation, namreč 5,5 %.

         D.   ŠKODA
   1.   Opredelitev industrije Skupnosti

               (61)

               V Skupnosti podoben izdelek izdeluje šest proizvajalcev, tj. dve podjetji, v imenu katerih je bila vložena pritožba (Acordis in KoSa), in še štirje drugi proizvajalci. Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je podjetje KoSa 8. marca 2004 umaknilo podporo pritožbi.

               (62)

               Eden izmed štirih preostalih proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti, špansko podjetje Brilén, je po začetku postopka izrazil pripravljenost, da podpre pritožbo in v celoti sodeluje postopku.

               (63)

               Drugi proizvajalec v Skupnosti, Honeywell, s proizvodnimi zmogljivostmi inter alia v Franciji, je predložil izpolnjen vprašalnik. Po predložitvi vprašalnika se je podjetje Honeywell odločilo, da bo postopku nasprotovalo.

               (64)

               Oba proizvajalca Skupnosti, ki sta podprla preiskavo, Acordis in Brilén, sta skupaj predstavljala približno 40 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti v OP. Šteje se, da skupaj predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe in bosta v nadaljevanju imenovana „industrija Skupnosti“.

               (65)

               Glede na to, da industrijo Skupnosti sestavljata le dva proizvajalca, je bilo treba podatke, ki se nanašajo na industrijo Skupnosti indeksirati, da bi v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohranili tajnost podatkov.

         2.   Poraba Skupnosti

               (66)

               Poraba Skupnosti je bila določena na osnovi proizvodnje vseh proizvajalcev podobnega izdelka v Skupnosti glede na oceno pritožnika, s prištetjem uvozov iz vseh držav, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti, in z odštetjem vseh izvozov v vse države, ki jih je sporočil Statistični urad Evropskih skupnosti.

               (67)

               Ugotovljeno je bilo, da ostaja poraba Skupnosti v upoštevanem obdobju v znatni meri stabilna, saj se je povečevala le za 1 %. Natančni podatki so naslednji:

                           Poraba

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Tone

                           206 000

                           206 900

                           207 900

                           207 400

                              Indeks

                              100

                              100

                              101

                              101

         3.   Obseg dampinškega uvoza in tržni delež

               (68)

               Glede na to, da je bilo le pri enem tajvanskem proizvajalcu izvozniku zadevnega izdelka ugotovljeno, da je prodajal blago po dampinških cenah v OP , je bilo treba podatke, ki so se nanašali na uvoz zadevnega izdelka v Skupnost od proizvajalca izvoznika, indeksirati, da bi tako ohranili tajnost podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

               (69)

               Podatki o obsegu dampinškega uvoza v obdobju med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah. Dampinški uvoz s poreklom iz Tajvana se je med letoma 2000 in 2001 zmanjšal za 16 % in opazno povečal v letu 2002 ter v OP skupno povečal za 112 % v zadevnem obdobju. Tržni delež dampinškega uvoza s poreklom iz Tajvana se je razvijal na podoben način. Opozoriti je treba, da je bil takšen tržni delež v upoštevanem obdobju omejen in nikoli ni presegel 4 %.

                           Uvoz

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Obseg (tone)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              84

                              136

                              212

                           Tržni delež

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              84

                              135

                              211

         4.   Cene zadevnega uvoza

               (70)

               Podatki o cenah dampinškega uvoza za obdobje med letoma 2000 in OP temeljijo na podatkih, ki jih je posredoval sodelujoči proizvajalec izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da je v OP prodajal blago po dampinških cenah.

         (a)   Spreminjanje cen

               (71)

               Glede na podatke, zbrane v teku preiskave, so se uvozne cene iz Tajvana v zadevnem obdobju stalno zniževale za skupaj 29 %.

                           Uvozne cene

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           EUR na tono

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 68 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              99

                              80

                              71

         (b)   Nelojalno nižanje cen

               (72)

               Med proizvajalci izvozniki in industrijo Skupnosti je bila narejena primerjava primerljivih modelov zadevnega proizvoda glede povprečne prodajne cene proizvoda v Skupnosti. Cene proizvoda franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke, brez vseh rabatov in davkov, so primerjali s cenami CIF na meji Skupnosti za zadevnega proizvajalca izvoznike iz Tajvana, ustrezno prilagojenimi za pouvozne stroške. Primerjava je pokazala, da je v OP zadevni izdelek s poreklom iz Tajvana, prodan v Skupnosti nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za okoli 25 %–30 %.

         5.   Položaj industrije Skupnosti

               (73)

               V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in indekse, ki zadevajo industrijo Skupnosti.

         (a)   Proizvodnja, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti

               (74)

               Po obdobju relativno stabilne proizvodnje med letoma 2000 in 2002, je proizvodnja zadevnega izdelka industrije Skupnosti v OP narasla za 4 %. Proizvodne zmogljivosti so se v zadevnem obdobju povečale za skupaj 8 %.

               (75)

               Izkoriščenost zmogljivosti se je sprva med letoma 2000 in 2001 zmanjšala za 7 %, a se je kasneje do leta 2003 povečala za 3 %, kar pomeni skupno zmanjšanje v višini 4 % v zadevnem obdobju.

                           Proizvodnja

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Proizvodnja

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              99

                              100

                              104

                           Proizvodne zmogljivosti

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              108

                           Izkoriščenost zmogljivosti

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              93

                              94

                              96

         (b)   Zaloge

               (76)

               Zaloge zadevnega izdelka je bilo mogoče analizirati le za obdobje med 2001 in 2003, saj industrija Skupnosti ni mogla zagotoviti doslednih podatkov za prejšnje obdobje. Do tega je prišlo zato, ker je en proizvajalec Skupnosti začel s poslovanjem šele leta 2001 in tako pred tem letom še ni imel zalog, drugi proizvajalec Skupnosti pa doslednih podatkov ni mogel zagotoviti zaradi notranje reorganizacije.

               (77)

               Zaloge so se med 2001 in 2002 zmanjšale za 14 % in so v OP ostale relativno stabilne, kar pomeni skupno zmanjšanje med 2000 in obdobjem OP v višini 12 %.

                           Zaloge

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Tone

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              N/A

                              100

                              86

                              88

         (c)   Obseg prodaje in tržni delež

               (78)

               Prodaja zadevnega izdelka na trgu Skupnosti, ki ga je izdelala industrija Skupnosti, se je od leta 2000 do leta 2002 zmanjšala za 2 %, a se je v OP povečala za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj zmanjšala za 3 %. Istočasno se je tržni delež med 2000 in 2002 zmanjšal za 3 %, a se je kasneje v OP povečal za 5 %, kar pomeni, da se je v zadevnem obdobju skupaj povečal za 2 %. Industrija Skupnosti je v celotnem zadevnem obdobju obvladovala tržni delež, ki je znašal med 20 % in 30 %.

                           Prodaja

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Prodaja industrije Skupnosti (tone)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              103

                           Tržni delež industrije Skupnosti

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              99

                              97

                              102

         (d)   Prodajne cene

               (79)

               Tehtane povprečne prodajne cene vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je prodala industrija Skupnosti, so se med 2000 in 2001 sprva povečale za 4 %. Cene so nato v letu 2002 padle za 12 % ter v OP za nadaljnjih 5 %, skupaj torej za 13 % v celotnem zadevnem obdobju.

                           Prodajne cene

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Prodajna cena (EUR na tono)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              104

                              92

                              87

               (80)

               Stroški proizvodnje so bili izračunani na osnovi tehtanega povprečja vseh vrst podobnega izdelka, ki ga je izdelala industrija Skupnosti v ustreznem letu.

               (81)

               Stroški proizvodnje so med 2000 in 2001 narasli, a v letu 2002 padli, nato pa v OP ostali relativno stabilni. V letu 2002 in v OP niso sledili znižanju prodajnih cen v enaki meri.

                           Stroški

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Stroški proizvodnje (EUR na tono)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              108

                              101

                              102

         (e)   Donosnost

               (82)

               Celotna donosnost industrije Skupnosti z ozirom na zadevni izdelek se je v začetku v letu 2000 gibala med 10 % in 15 %. Donosnost je kasneje padla in med v OP postala negativna. Ta donosnost se nanaša na vse vrste zadevnih izdelkov, ki jih je v Skupnosti izdelovala in prodajala industrija Skupnosti. Donosnost podjetja Brilén v njegovem prvem poslovnem letu (2001) ni bila upoštevana, saj bi zaradi znatne negativne donosnosti v obdobju zagona proizvodnje podobnega izdelka, izkrivila celotno sliko.

                           Donosnost

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Donosnost (prodaja ES)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              92

                              28

                              – 22

               (83)

               Omeniti je treba, da je eno podjetje zatrjevalo, da bi bila njegova donosnost bistveno slabša, če bi upoštevali tudi stroške, povezane z nezadostno izkoriščenostjo proizvodnih zmogljivosti. Vendar pa teh dodatnih stroškov ni bilo mogoče upoštevati, saj niso bili zadostno utemeljeni in jih zato ni bilo mogoče preveriti.

         (f)   Naložbe in donos naložb

               (84)

               Naložbe v poslovanje z zadevnim izdelkom so se v zadevnem obdobju občutno zmanjšale. Omeniti je treba, da so bile naložbe 2000 posebej visoke zaradi stroškov gradnje nove tovarne enega izmed proizvajalcev Skupnosti, kar je znašalo približno 50 % celotnih naložb za to leto. Natančni podatki so prikazani spodaj:

                           Naložbe

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Naložbe (EUR ’000)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              77

                              34

                              51

                           Donosnost naložb

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              94

                              20

                              – 18

               (85)

               Donos naložb se je v zadevnem obdobju stalno manjšal in v OP postal negativen. To zmanjševanje sovpada z zmanjšanjem splošne donosnosti v zadevnem obdobju.

         (g)   Denarni tok in možnost povečanja kapitala

               (86)

               Denarni tok industrije Skupnosti je bil v 2000 in 2001 relativno stabilen, zmanjšal pa se je v letu 2002 in v OP, tako v absolutnih vrednostih kot tudi izražen v odstotkih prometa. To zmanjševanje sovpada z razvojem splošne donosnosti v zadevnem obdobju.

                           Denarni tok

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Denarni tok (EUR ’000)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              101

                              48

                              – 3

                           Denarni tok, izražen v odstotkih prometa

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              91

                              53

                              – 4

               (87)

               Oba proizvajalca Skupnosti zbirata kapital interno v okviru skupine podjetij. Naložbe in stroški za raziskave in razvoj zaradi negativne donosnosti poslovanja zaenkrat niso bili občutneje prizadeti.

         (h)   Zaposlenost, produktivnost in plače

               (88)

               Zaposlenost se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 10 %. Glede na to, da se je proizvodnja v zadevnem obdobju povečala, zmanjšanje zaposlenosti pomeni, da se je produktivnost, merjena po donosu na delavca, v zadevnem obdobju občutno povečala za 16 %. Povečanje stroškov plače na delavca je posledica kolektivnih pogajanj na ravni industrije in je bilo manjše od povprečne stopnje inflacije v Skupnosti, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %.

                           Zaposlenost

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Število zaposlenih

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              101

                              98

                              90

                           Stroški dela na zaposlenega (v EUR)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              100

                              105

                              104

                           Proizvodnja na zaposlenega (tone/leto)

                           Se ne razkrije (glej uvodno izjavo 65 zgoraj)

                              Indeks

                              100

                              98

                              102

                              116

         (i)   Obseg dampinga

               (89)

               Vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, upoštevajoč cene uvoza iz Tajvana, ni zanemarljiv, ne glede na to, da je bil obseg uvoza omejen.

         (j)   Okrevanje po preteklem dampingu ali subvencioniranju

               (90)

               Zaradi pomanjkanja podatkov o obstoju dampinga ali subvencioniranja pred ocenjeno situacijo v sedanjem postopku se vračilo šteje za neutemeljeno.

         6.   Končna ocena škode

               (91)

               Med 2000 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Tajvana znatno povečal za 112 %. Vendar glede na to, da je uvoz iz Tajvana v absolutnih vrednostih relativno nizek, se je njegov tržni delež na trgu Skupnosti povečal za manj kot 2 %. Povprečne cene dampinškega uvoza iz Tajvana so bile v zadevnem obdobju nelojalno nižje od cen industrije Skupnosti. Poleg tega so v OP izvozne cene iz Tajvana nelojalno nižale cene industrije Skupnosti. Na podlagi tehtanega povprečja je bilo nelojalno nižanje cen v OP povprečno okrog 30 %.

               (92)

               Nekateri kazalci so se razvijali pozitivno: v zadevnem obdobju se je proizvodnja povečala za 4 %, proizvodne zmogljivosti so se povečale za 8 %, medtem ko so se zaloge zmanjšale za 12 %. Prodaja v Skupnosti se je povečala za 3 %, s čimer se je za 2 % povečal tržni delež. Proizvodnja na zaposlenega se je povečala za 16 %, stroški dela pa le za 4 % (pod mejo povprečne inflacije v EU, ki je v zadevnem obdobju znašala 6,4 %).

               (93)

               Drugi kazalci v industriji Skupnosti v zadevnem obdobju so se razvijali negativno. V zadevnem obdobju je prodajna cena na enoto padla za 13 %, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 2 %, kar je povzročilo negativno donosnost. Donos naložb in denarni tok sta prav tako sledila negativnemu trendu. Zaposlenost se je zmanjšala za 10 %, naložbe za 49 % (v veliki meri zaradi gradnje nove tovarne v letu 2000, ki je predstavljala približno 50 % naložb v tem letu).

               (94)

               Glede na navedeno je bilo zaključeno, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe utrpela materialno škodo.

         E.   VZROK ŠKODE
   1.   Uvod

               (95)

               V skladu s členoma 3(6) in 3(7) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali je dampinški uvoz iz Tajvana industriji Skupnosti povzročil tolikšno škodo, da se jo lahko opredeli kot materialno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi faktorji, ki bi istočasno lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, in se zagotovilo, da se možna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti faktorji, ni pripisala dampinškemu uvozu.

         2.   Učinki dampinškega uvoza

               (96)

               V zadevnem obdobju je obseg dampinškega uvoza narasel za 112 %, cena dampinškega uvoza iz Tajvana pa se je znižala za 29 %. Cene industrije Skupnosti so se v istem obdobju znižale za 13 %, v času, ko so se stroški proizvodnje povečali za 2 % in tako povzročili upad donosnosti (okoli 10–15 odstotnih točk v zadevnem obdobju). Industrija Skupnosti je imela v OP dejansko izgubo. Ugotovljeno je bilo tudi nelojalno nižanje cen v povprečju 30 % v zadevnem obdobju. V takšnih okoliščinah je bilo ugotovljeno, da dampinški uvoz izvaja določen pritisk na cene industrije Skupnosti in ima določen negativni vpliv na razmere v industriji Skupnosti.

               (97)

               Vendar je treba pri ocenjevanju učinkov dampinškega uvoza upoštevati tudi, da je bil obseg dampinškega uvoza vedno nižji od 4 % in da se je njegov tržni delež v zadevnem obdobju povečal za manj kot dve odstotni točki in s tem vedno ostajal pod štirimi odstotki. Glede na navedena dejstva je težko z gotovostjo potrditi vpliv dampinškega uvoza na škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

         3.   Učinki in drugi faktorji

               (98)

               Uvoz iz drugih tretjih držav se je iz 60 075 ton v 2000 zmanjšal na 51 813 ton v OP, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Povprečne cene so se iz 2,39 EUR v 2000 zmanjšale na 2,17 EUR v OP, kar pomeni skupno zmanjšanju za 9 %. Cene so se med različnimi državami izvoznicami znatno razlikovale. Uvoz iz drugih tretjih držav je večinoma izviral iz Belorusije, Japonske, Koreje, Južne Afrike, Švice in ZDA in so skupaj predstavljale 25 % porabe Skupnosti. Kljub temu, da Skupnost uvaža tudi iz mnogih tretjih držav, so slednje posamično v zadevnem obdobju predstavljale manj kot 1 % porabe Skupnosti.

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Vse vrste

                           Tone

                           Tržni delež

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tone

                           Tržni delež

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tone

                           Tržni delež

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tone

                           Tržni delež

                           Cena

                              EUR/kg

                           Belorusija

                           3 459

                           1,7 %

                           2,24

                           3 920

                           1,9 %

                           2,34

                           3 842

                           1,8 %

                           2,05

                           4 683

                           2,3 %

                           1,83

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              113

                              113

                              104

                              111

                              110

                              92

                              135

                              134

                              82

                           Japonska

                           2 384

                           1,2 %

                           2,61

                           2 224

                           1,1 %

                           2,77

                           5 960

                           2,9 %

                           2,28

                           5 079

                           2,4 %

                           2,15

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              93

                              93

                              106

                              250

                              248

                              87

                              213

                              212

                              82

                           Koreja

                           19 962

                           9,7 %

                           2,07

                           24 381

                           11,8 %

                           2,05

                           23 021

                           11,1 %

                           1,61

                           17 264

                           8,3 %

                           1,66

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              122

                              122

                              99

                              115

                              114

                              78

                              86

                              86

                              80

                           Južna Afrika

                           3 533

                           1,7 %

                           2,80

                           3 236

                           1,6 %

                           3,14

                           3 071

                           1,5 %

                           2,48

                           3 318

                           1,6 %

                           2,45

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              112

                              86

                              86

                              89

                              93

                              93

                              88

                           Švica

                           10 751

                           5,2 %

                           3,13

                           9 804

                           4,7 %

                           3,40

                           11 472

                           5,5 %

                           2,65

                           7 728

                           3,7 %

                           3,16

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              108

                              107

                              106

                              84

                              72

                              71

                              101

                           ZDA

                           6 496

                           3,2 %

                           2,50

                           3 915

                           1,9 %

                           3,28

                           2 515

                           1,2 %

                           2,90

                           3 156

                           1,5 %

                           2,20

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              60

                              60

                              131

                              39

                              38

                              116

                              49

                              48

                              88

                           Drugi

                           13 466

                           6,5 %

                           2,12

                           9 172

                           4,4 %

                           2,34

                           9 632

                           4,6 %

                           2,32

                           10 581

                           5,1 %

                           2,35

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              68

                              68

                              110

                              72

                              71

                              110

                              79

                              78

                              111

                           SKUPAJ

                           60 075

                           29,2 %

                           2,39

                           56 654

                           27,4 %

                           2,52

                           59 515

                           28,6 %

                           2,12

                           51 813

                           25,0 %

                           2,17

                              Indeksirano

                              100

                              100

                              100

                              94

                              94

                              106

                              99

                              98

                              89

                              86

                              86

                              91

         (a)   Uvoz, ki ni negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti

               (99)

               Uvoz s poreklom iz Južne Afrike se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 7 %. Njegov tržni delež je bil v OP le de minimis 1,6 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti.

               (100)

               Uvoz s poreklom iz Švice se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 28 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP ni nelojalno nižal cen industrije Skupnosti. Poleg tega je v OP predstavljal skromen tržni delež v višini 3,7 %.

               (101)

               Uvoz s poreklom iz ZDA se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 51 % in po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 5 %. Poleg tega je v OP predstavljal le de minimis tržni delež v višini 1,5 %.

               (102)

               Zgornje ugotovitve temeljijo na dostopnih podatkih, tj. statistikah Statističnega urada Evropskih skupnosti, ki ne ponujajo podrobnih informacij o razdelitvi po posamezni vrsti izdelka. Kljub temu pa je bilo sklenjeno, da glede na de minimis oziroma skromen tržni delež in glede na lojalne oziroma le v manjši meri nelojalno znižane cene, uvoz iz Južne Afrike, Švice in ZDA ni negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti.

         (b)   Uvoz, ki je negativno vplival na razmere v industriji Skupnosti

               (103)

               Uvoz s poreklom iz Japonske se je v zadevnem obdobju povečal za 113 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,4 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za manj kot 8 %.

               (104)

               Uvoz s poreklom iz Belorusije se je v zadevnem obdobju povečal za 35 %, vendar je bil v začetku na zelo nizki stopnji. Njegov tržni delež je bil v zadevnem obdobju 2,3 %, vendar je po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti v OP v veliki meri nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za približno 30 %. Uvoz s poreklom iz Belorusije je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov.

               (105)

               Uvoz s poreklom iz Koreje se je sprva med 2000 in 2001 povečal za 22 %, vendar se je nato zmanjšal za 36 %, kar pomeni skupno zmanjšanje za 14 %. Njegov tržni delež je bil v OP 8,3 %, po podatkih Statističnega urada Evropskih skupnosti, pa je v OP nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 5 %–15 %. Uvoz s poreklom iz Koreje je bil predmet preiskave, omenjeni rezultat nelojalnega nižanja cen pa je posledica podrobne primerjave izdelkov.

               (106)

               Omeniti je treba, da dampinški uvoz iz Tajvana pomeni manj kot 4 % vsega trga ES, medtem ko je bil skupni tržni delež uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinškega uvoza iz Tajvana približno 13 %–14 %, tj. skoraj štirikrat večji od deleža tajvanskega dampinškega uvoza. Uvozi iz štirih zgoraj omenjenih držav so v veliki meri nelojalno nižali cene industriji Skupnosti. Narejena je bila primerjava po posameznih vrstah med uvozom iz Belorusije, Koreje in nedampinškega uvoza iz Tajvana na eni strani in prodajo industrije Skupnosti na drugi strani. Navedena primerjava je pokazala, da uvoz iz Belorusije, Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana bolj neposredno tekmujejo z izdelki Skupnosti z višjo vrednostjo kot z dampinškim uvozom iz Tajvana. Tako so uvoz iz Belorusije in Koreje ter nedampinški uvoz iz Tajvana nedvomno vplivali na industrijo Skupnosti. Na podlagi tega je bilo sprejeto, da so obseg in cenovni učinek uvoza iz Koreje, Japonske in Belorusije ter nedampinški uvoz iz Tajvana takšne narave, da ni več mogoče vzpostaviti vzročne povezave med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, povzročeno industriji Skupnosti. V takšnih okoliščinah dampinški uvoz iz Tajvana torej ne more igrati pomembnejše vloge.

         4.   Zaključek o vzroku škode

               (107)

               Zgornja analiza je pravilno označila in ločila učinke vseh znanih faktorjev, ki so zaradi škodljivih učinkov dampinškega uvoza vplivali na razmere v industriji Skupnosti. Škodo, ki jo je industrija Skupnosti utrpela, je mogoče v glavnem pripisati padcu cene, ki so jih povzročile uvozne cene tretjih držav, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Glede na i) omejen tržni delež dampinškega uvoza iz Tajvana (manj kot 4 %) in na bistveno pomembnejši tržni delež uvoza iz drugih držav skupaj z nedampinškim uvozom iz Tajvana (približno 13 %–14 %) ter glede na ii) prakso nelojalnega nižanja cen tega uvoza, je mogoče zaključiti, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v veliki meri povzročena z uvozom filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra iz drugih držav, in ne od tajvanskega izvoznika, ki je izvajal damping. Ločeno obravnavana vzročna zveza v smislu člena 3(6) in 3(7) osnovne uredbe med dampinškim uvozom iz Tajvana in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, tako ni bila ugotovljena.

         F.   ZAKLJUČEK

               (108)

               Postopek je treba zaključiti, ker sta stopnji dampinga iz Belorusije in Koreje de minimis in ker med dampingom in škodo ne obstaja jasna vzročna povezava, kar zadeva uvoz s poreklom iz Tajvana –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protidampinški postopek glede uvoza filamentne preje visoke trdnosti iz poliestra (razen sukanca za šivanje), nepripravljene za prodajo na drobno, vključno z monofilamentom iz poliestrov manj kot 67 deciteksov, prijavljene pod oznako KN 5402 20 00 in s poreklom iz Belorusije, Republike Koreje in Tajvana, je zaključen.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

      V Bruslju, 5. aprila 2005

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

      (2)  UL C 24, 28.1.2004, str. 20.


title: Sklep Sveta z dne 19. junija 2000 ob podpisu in sklenitvi Potrjenega zapisnika med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje v zvezi s svetovnim ladjedelniškim trgom

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0409

Uradni list L 155 , 28/06/2000 str. 0047 - 0048

		Sklep Svetaz dne 19. junija 2000ob podpisu in sklenitvi Potrjenega zapisnika med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje v zvezi s svetovnim ladjedelniškim trgom(2000/409/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s prvim stavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Svetovna ladjedelniška industrija se sooča z resnimi težavami predvsem zaradi presežnih zmogljivosti. V nasprotju z industrijo Skupnosti, ki je v 90. letih izvedla program prestrukturiranja in zmanjšanja zmogljivosti, so korejske ladjedelnice od leta 1993 znatno povečale svoje zmogljivosti.(2) Študija korejskih pogodb, ki jo je za Skupnost izvedel neodvisni svetovalec, je pokazala, da so korejske ladjedelnice postavljale cene veliko nižje od stroškov. Takšna ravnanja so korejski industriji omogočila, da je znatno povečala svoj tržni delež, posebno na račun industrije Skupnosti, ki se trenutno sooča z resnimi težavami. Zaradi izredno nizkih svetovnih cen je tržni delež industrije Skupnosti padel s 25 % v letu 1998 na 17 % v letu 1999.(3) Svet je ob proučitvi prvega in drugega poročila o stanju svetovnega ladjedelništva, ki ga je Komisija predstavila v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o novih pravilih pomoči ladjedelništvu [1], dne 9. novembra 1999 in 18. maja 2000 ugotovil, da je sektor po vsem svetu v kritičnem položaju in izrazil resno zaskrbljenost zaradi takih ravnanj, ki so močno škodovala interesom ladjedelnic znotraj Skupnosti. Ministri, pristojni za industrijo, so v svojih Sklepih pozvali Komisijo, naj si še naprej prizadeva vzpostaviti enotne pogoje delovanja za sektor, tako da se začne nemudoma konstruktivno posvetovati z Republiko Korejo, z namenom ustavitve nelojalne konkurence.(4) V skladu z navodili je Komisija organizirala več krogov intenzivnih posvetovanj s korejsko vlado in se dogovorila o osnutku potrjenega zapisnika. Ko bo potrjeni zapisnik podpisan, bo korejsko vlado zavezal k vzdržnosti glede neposrednega ali posrednega posredovanja v podporo izgubarskim korejskim ladjedelnicam, da bo uporabljala mednarodno priznana finančna in računovodska načela ter zagotavljala, da bodo korejske ladjedelnice postavljale cene, ki bodo odražale tržne pogoje. Potrjeni zapisnik zagotavlja tudi ad hoc mehanizem za posvetovanja, ki bo nemudoma obravnaval katero koli zadevo, ki jo bo izpostavila katera koli stran.(5) Ta potrjeni zapisnik bi bilo treba odobriti –SKLENIL:Člen 1Potrjeni zapisnik med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje v zvezi s svetovnim ladjedelniškim trgom se s tem odobri.Besedilo potrjenega zapisnika je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Potrjenega zapisnika, ki zavezuje Skupnost.V Luxembourgu, 19. junija 2000Za SvetPredsednikL. Capoulas Santos[1] UL L 202, 18.7.1998, str. 1.--------------------------------------------------


title: 2004/605/ES: Odločba Prevajalskega centra za organe Evropske unije z dne 13. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov

text:
               20.8.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 272/13

         ODLOČBA PREVAJALSKEGA CENTRA ZA ORGANE EVROPSKE UNIJE
   z dne 13. aprila 2004
   o izvajanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov
   (2004/605/ES)
   UPRAVNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994, ki ustanavlja Prevajalski center za organe Evropske unije (1), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1645/2003 (2) z dne 18. junija 2003, in zlasti člena 18(a),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Drugi pododstavek člena 1 Pogodbe o Evropski uniji utemeljuje načelo preglednosti, s katerim pogodba predstavlja nov korak v procesu oblikovanja vse tesnejše zveze med narodi Evrope, v kateri se odločitve sprejemajo čimbolj javno in v kar najtesnejši povezavi z državljani.

               (2)

               S preglednostjo je zagotovljena večja zakonitost, učinkovitost in odgovornost uprave do svojih državljanov v demokratičnem sistemu in preglednost prispeva h krepitvi načel demokracije in spoštovanja človekovih temeljnih svoboščin kakor so določene v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in v Evropski listini o temeljnih pravicah.

               (3)

               Člen 18(a) Uredbe (ES) št. 2965/94 določa, da Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001, glede dostopa javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (3) („Uredba (ES) št. 1049/2001“) dokumente, ki jih ima Center. Poleg tega določa tudi, da mora Upravni odbor sprejeti praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001 –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Upravičenci do dostopa in področje uporabe
   1.   Katera koli fizična ali pravna oseba ima pravico do dostopa do dokumentov Prevajalskega centra za organe Evropske unije („Center“) ob upoštevanju načel, pogojev in omejitev, določenih v Uredbi (ES) št. 1049/2001 in v skladu s predpisi, določenimi v tej odločbi.
   2.   Dokumenti, ki jih ima Center samo za namene prevajanja, niso v lasti Centra v smislu člena 2(3) Uredbe (ES) št. 1049/2001.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   Za namene te odločbe:

               (a)

               „dokument“ pomeni neko vsebino, ne glede na to kakšen je njen medij (napisana na papirju ali shranjena v elektronski obliki ali kot zvočni, vizualni ali avdiovizualni zapis) o vprašanju, nanašajočem se na politiko, dejavnosti ali odločitve s področja odgovornosti Centra;

               (b)

               „tretja stranka“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali subjekt zunaj Centra, vključno z državami članicami, drugimi institucijami in organi Skupnosti ali zunaj Skupnosti in tretjimi državami.

         Člen 3
   Prošnje za dostop
   1.   Prošnja za dostop do dokumenta se pošlje Centru preko njegove spletne strani (www.cdt.eu.int), po elektronski pošti (cdt@cdt.eu.int), po običajni pošti (Translation Centre for the Bodies of the European Union, Bâtiment Nouvel Hémicycle, 1 rue du Fort Thüngen, L-1499 Luxembourg), ali po faksu (352) 421 71 12 20). Center bo na začetne in potrdilne prošnje odgovoril v roku 15 delovnih dni od datuma vpisa prošnje v register. V primerih, ko gre za zapletene ali obsežne prošnje, se ta rok lahko podaljša za 15 delovnih dni. Za podaljšanje roka morajo biti podani razlogi, prosilec pa vnaprej obveščen.
   2.   Če prošnja ni dovolj natančna, kot je navedeno v členu 6(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001, Center prosi prosilca, da navede dodatna pojasnila, s pomočjo katerih lahko ugotovi za kateri dokument gre. Rok za odgovor začne teči, ko Center dobi te podatke.
   3.   Vsaka odločba, tudi če je le delno negativna, navaja razloge za zavrnitev, ki morajo temeljiti na eni od izjem, navedenih v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 ter seznanja prosilca s sredstvi, ki jih ima na voljo.
   Člen 4
   Obravnava začetnih prošenj
   1.   Takoj ko je prošnja vpisana v register, se prosilcu pošlje potrdilo o prejemu, razen če je odgovor mogoče poslati takoj. Potrdilo o prejemu in odgovor se pošljeta v pisni obliki, ali kjer je primerno, preko elektronskih sredstev.
   2.   Brez vpliva na člen 9 te odločbe, odločitve v zvezi z začetnimi prošnjami sprejema upravni oddelek. S tem namenom se določi člana osebja, katerega naloga bo obdelava prošenj za dostop in usklajevanje odgovorov.
   Prosilca se obvesti o izidu njegove prošnje.
   Vsak odgovor, tudi če je le delno negativen, seznanja prosilca s pravico, da v roku 15 dni od prejema odgovora vloži pri Centru potrdilno prošnjo.
   3.   Pri celoviti ali delni zavrnitvi lahko prosilec v 15 delovnih dneh od prejema odgovora Centra vloži potrdilno prošnjo, v kateri prosi Center, da svoje stališče ponovno preuči.
   4.   Če Center ne odgovori v predpisanem roku, ima prosilec pravico do vložitve potrdilne prošnje.
   Člen 5
   Obravnava potrdilnih prošenj
   1.   Odločitve v zvezi s potrdilnimi prošnjami sprejema direktor Centra. O vsaki taki odločitvi obvesti Upravni odbor Centra.
   2.   Prosilca se o odločitvi pisno obvesti, kjer je primerno, z elektronskimi sredstvi, hkrati pa se ga seznani s pravico, da prične sodni postopek pri Sodišču prve stopnje ali pošlje pritožbo Evropskemu varuhu človekovih pravic.
   Člen 6
   Posveti
   1.   Če dobi Center prošnjo za dostop do dokumenta, ki ga sicer ima, vendar izhaja iz tretje stranke, Center preveri, če zanj veljajo izjeme opredeljene v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001.
   2.   Če po pregledu Center meni, da je treba dostop zavrniti v skladu z eno od izjem navedenih v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001, se prosilcu pošlje negativen odgovor brez posveta s tretjo stranko.
   3.   Brez vpliva na določbe člena 4 te odločbe, Center odobri prošnjo brez posveta s tretjo stranko-avtorjem, kadar:

               (a)

               je bil zahtevani dokument že razkrit s strani avtorja ali v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 ali podobnimi določili;

               (b)

               je očitno, da razkritje ali delno razkritje njegove vsebine, ne bo vplivalo na nobenega od interesov navedenih v členu 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

         V vseh drugih primerih se posvetuje s tretjo stranko-avtorjem.
   4.   Če se prošnja tiče dokumenta, ki izhaja iz države članice, se bo Center posvetoval z izvornim pristojnim organom v skladu z določili odstavka 3(a) tega člena.
   5.   Tretja stranka, ki je zaprošena za posvet, odgovori v roku, ki ni krajši od petih delovnih dni, vendar mora omogočiti Centru, da se drži svojega roka za odgovor. Če v določenem roku tretja stranka ne posreduje odgovora ali če se tretje stranke ne da najti ali ni razpoznavna, se Center odloči v skladu s pravili o izjemah iz člena 4 Uredbe (ES) 1049/2001, upoštevajoč zakonite interese tretje stranke na podlagi podatkov, ki so mu na voljo.
   6.   Če Center namerava razkriti dokument kljub izrecnemu mnenju avtorja, o svoji nameri o razkritju dokumenta obvesti avtorja po preteku desetih delovnih dni in ga opozori na sredstva, ki jih ima na voljo, da nasprotuje razkritju.
   Člen 7
   Uresničevanje pravice do dostopa
   1.   Dokument se pošlje po pošti, faksu ali, kadar je mogoče, po elektronski pošti. Če je dokument obsežen ali neroden za rokovanje, se prosilca povabi, naj si ga ogleda na kraju samem. Tak ogled je brezplačen.
   2.   Če je bil dokument objavljen, se v odgovoru navede podatke o objavi in/ali kraj, kjer je dokument na voljo ter se, kjer je ustrezno, na spletni strani Centra www.cdt.eu.int navede njegov spletni naslov.
   3.   Če obseg zahtevanega dokumenta presega 20 strani, se lahko prosilcu zaračuna znesek 0,10 evra na stran in poštne stroške. Direktor Centra lahko spremeni višino tega zneska. O stroških za druge medije se odloča v vsakem primeru posebej, vendar ne presegajo upravičene vsote.
   Člen 8
   Ukrepi, ki olajšujejo dostop do dokumentov
   1.   Da se zagotovi uveljavljanje pravic državljanov iz Uredbe (ES) št. 1049/2001, Center zagotovi dostop do registra dokumentov. Register je dostopen v elektronski obliki.
   2.   Register vsebuje naslov dokumenta (v jezikih, v katerih je na voljo) in druge koristne referenčne podatke (kjer so na voljo), navedbo avtorja in datum njegovega nastanka ali sprejetja.
   3.   Stran pomoči (v vseh uradnih jezikih) obvešča javnost, kako dobiti dokument. Če je dokument objavljen, je na voljo povezava do originalnega besedila.
   Člen 9
   Dokumenti, neposredno dostopni javnosti
   1.   Ta člen se nanaša samo na dokumente, pripravljene ali prejete po datumu začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1049/2001.
   2.   Dokumenti, navedeni v nadaljevanju, so na zahtevo avtomatično na voljo in, kolikor le mogoče, dostopni neposredno v elektronski obliki.

               (a)

               besedila sprejeta s strani direktorja ali Upravnega odbora Centra, ki so namenjena objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na spletni strani Centra;

               (b)

               dokumenti tretjih strank, ki jih je njihov avtor že razkril ali so bili razkriti z njegovim privoljenjem;

               (c)

               dokumenti, razkriti zaradi poprejšnje prošnje.

         Člen 10
   Poročila
   Center letno objavi poročilo za preteklo leto z informacijami o izvajanju te odločbe, še posebno statistične podatke o številu prošenj za dostop do dokumentov Centra, število primerov, ko je Center zavrnil dostop do dokumentov in razloge za zavrnitev, v skladu s členom 17(1) Uredbe (ES) št. 1049/2001.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Ta odločba stopi v veljavo 1. aprila 2004.
   Člen 12
   Objava
   Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 13. aprila 2004

            Za Upravni odbor

            Predsednik

         K.-J. LÖNNROTH

      (1)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (2)  UL L 245, 29.9.2003, str. 13.

      (3)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/874 z dne 27. maja 2015 o sprejetju prispevka tretje države za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)

text:
               6.6.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 142/28

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/874
   z dne 27. maja 2015
   o sprejetju prispevka tretje države za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (1), in zlasti člena 8(2) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 8(2) Sklepa 2013/34/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da tretje države povabi k prispevanju ter da sprejme ustrezne sklepe o sprejetju predlaganih prispevkov tretjih držav.

               (2)

               Na podlagi priporočila poveljnika misije EU glede prispevka Republike Albanije (v nadaljnjem besedilu: Albanija) in priporočila Vojaškega odbora Evropske unije, bi bilo treba prispevek Albanije sprejeti.

               (3)

               V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, priloženega Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Prispevek Albanije za vojaško misijo Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), se sprejme in šteje za pomembnega.
   2.   Albanija je oproščena finančnega prispevka v proračun EUTM Mali.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. maja 2015

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 14, 18.1.2013, str. 19.


title: Sklep Sveta 2006/486/SZVP z dne  11. julija 2006  o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu

text:
               13.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 192/30

      SKLEP SVETA 2006/486/SZVP
   z dne 11. julija 2006
   o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/557/SZVP (1) in zlasti drugega pododstavka člena 8(1) Skupnega ukrepa ter v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 21. novembra 2005 sprejel Sklep 2005/806/SZVP o izvedbi Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (2).

               (2)

               Do prehoda z misije Afriške unije na operacijo ZN bi morala EU nadaljevati svojo podporo; Svet je v skladu s členom 2 Sklepa 2005/806/SZVP sklenil nadaljevati civilno-vojaški podporni ukrep Evropske unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu.

               (3)

               V zvezi s civilno komponento bi moral Svet tako odločiti o financiranju nadaljevanja podpornega ukrepa.

               (4)

               Podporni ukrep EU za AMIS II bo potekal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem SZVP iz člena 11 Pogodbe –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Referenčni finančni znesek iz člena 1(1) Sklepa 2005/806/SZVP krije tudi izdatke za obdobje od 29. julija 2006 do 31. oktobra 2006.
   Člen 2
   Svet najpozneje 30. septembra 2006 oceni, ali naj se podporni ukrep EU nadaljuje.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 11. julija 2006

            Za Svet

            Predsednik

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  UL L 188, 20.7.2005, str. 46.

      (2)  UL L 303, 22.11.2005, str. 60.


title: Sklep Komisije z dne 5. marca 2010 o imenovanju člana Evropskega svetovalnega odbora za statistiko Besedilo velja za EGP

text:
               6.3.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 56/9

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 5. marca 2010
   o imenovanju člana Evropskega svetovalnega odbora za statistiko
   (Besedilo velja za EGP)
   2010/C 56/07
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega odbora za statistiko in razveljavitvi Sklepa Sveta 91/116/EGS (1) in zlasti člena 4(1)(a) Sklepa,
   po posvetovanju s Svetom,
   po posvetovanju z Evropskim parlamentom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svetovalni odbor za statistiko (ESAC) ima 24 članov.

               (2)

               V skladu s členom 4(1) Sklepa št. 234/2008/ES mora Komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom imenovati dvanajst članov ESAC.

               (3)

               S Sklepom 2009/304/ES z dne 30 marca 2009 (2) je Komisija imenovala dvanajst članov ESAC.

               (4)

               Zaradi odpovedi enega teh članov Komisija zdaj po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom imenuje novega člana ESAC –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Gospod Denis Durand je imenovan kot član ESAC za obdobje petih let.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 5. marca 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 13.

      (2)  UL L 84, 31.3.2009, str. 44.