title: 2014/495/Euratom: Sklep Sveta z dne 16. junija 2014 o odobritvi sklenitve Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

text:
               30.8.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 261/744

         SKLEP SVETA
   z dne 16. junija 2014
   o odobritvi sklenitve Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo
   (2014/495/Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (1).

               (2)

               Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter ob upoštevanju njune želje, da medsebojne odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013 uspešno zaključena.

               (3)

               Komisija je Svetu 10. marca 2014 predlagala, da bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije in ga delno začasno uporabljati v skladu s členom 431 Sporazuma do njegove poznejše sklenitve.

               (4)

               Sporazum zajema tudi zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer tiste, ki so navedene v točki (k) člena 298 Sporazuma.

               (5)

               Sporazum bi bilo zato treba skleniti v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe Euratom.

               (6)

               Podpis in sklenitev Sporazuma sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki sodijo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (7)

               V skladu s členom 102 Pogodbe Euratom Sporazum ne more začeti veljati za Evropsko skupnost za atomsko energijo, dokler države članice ne obvestijo Komisije, da se Sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom lahko začne uporabljati.

               (8)

               Sklenitev Sporazuma s strani Komisije, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo zato treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklenitev Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, se odobri. (2)

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Luxembourgu, 16. junija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         G. KARASMANIS

      (1)  Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (UL L 205, 4.8.1999, str. 3).

      (2)  Besedilo Sporazuma je priloženo Sklepu o podpisu Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije, in njegovi začasni uporabi (glej stran 1 tega Uradnega lista).


title: Sklep Komisije (EU) 2015/1826 z dne 15. oktobra 2014 o državni pomoči SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) ki jo je Slovaška izvedla za podjetje NCHZ (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7359) (Besedilo velja za EGP)

text:
               15.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 269/71

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1826
   z dne 15. oktobra 2014
   o državni pomoči SA.33797 – (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) ki jo je Slovaška izvedla za podjetje NCHZ

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7359)

   (Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 108(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob upoštevanju sklepov, na podlagi katerih je Komisija začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1),
   po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Komisija je 13. oktobra 2011 po elektronski pošti prejela pritožbo (2) glede domnevne nezakonite pomoči, ki jo je Slovaška dodelila podjetju Novácké chemické závody, a.s. v konkurze (v nadaljnjem besedilu: NCHZ).

               (2)

               Komisija je pritožbo posredovala Slovaški 17. oktobra 2011 skupaj z zahtevo po informacijah. Slovaški organi so zahtevali slovaško različico dokumentov, ki jim je bila poslana po elektronski pošti 16. januarja 2012.

               (3)

               Slovaški organi so predložili zahtevane informacije z dopisom z dne 17. februarja 2012. Dodatni zahtevi po informacijah je Komisija poslala 22. marca 2012 in 21. junija 2012. Slovaška je odgovorila 23. aprila 2012 in 11. septembra 2012.

               (4)

               Pritožnik je poslal dodatne informacije o svoji pritožbi 14. junija 2012. Na zahtevo pritožnika je bilo 24. januarja 2013 organizirano srečanje med Komisijo in pritožnikom. Dodatne informacije je pritožnik predložil po elektronski pošti dne 8. in 22. marca 2013.

               (5)

               Komisija je z dopisom z dne 2. julija 2013 obvestila Slovaško o svoji odločitvi, da v zvezi s pomočjo začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (6)

               Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevnim ukrepom pomoči.

               (7)

               Slovaška je predložila pripombe k sklepu o začetku postopka 3. septembra 2013 ter 2. in 30. decembra 2013. Na zahtevo slovaških organov je bilo 7. oktobra 2013 in 17. februarja 2014 organizirano srečanje med Slovaško in Komisijo.

               (8)

               Komisija je prejela dve pripombi zainteresiranih strani (obe 12. novembra 2013). Posredovala ju je Slovaški 2. decembra 2014 skupaj s sklopom dodatnih vprašanj. Slovaška je imela možnost odgovora, njene pripombe pa so bile prejete z dopisom z dne 14. januarja 2014.

               (9)

               Komisija je 2. maja 2014 Slovaški zastavila dodatna vprašanja, na katera je Slovaška odgovorila 14. in 30. maja 2014. Komisija je 20. marca 2014 po elektronski pošti poslala tudi dodatno zahtevo za pojasnilo eni od zainteresiranih tretjih strani, na katero je tretja stran odgovorila 6. maja 2014.

         2.   OZADJE IN OPIS UKREPOV

   2.1   Upravičenec

               (10)

               Podjetje NCHZ (katerega dejavnosti zdaj opravlja podjetje Fortischem, a.s.) je bila kemična tovarna s tremi oddelki. Glavne dejavnosti podjetja so bile proizvodnja kalcijevega karbida in tehničnih plinov, proizvodnja polivinilklorida (PVC) in njegovih predelanih proizvodov ter – v vse večjem obsegu – osnovne in posebne kemikalije z nizko tonažo.

               (11)

               Podjetje NCHZ je upravljalo kemično tovarno (ustanovljeno leta 1940) v regiji Trenčin na zahodu Slovaške, ki je regija, upravičena do pomoči na podlagi člena 107(3)(a) PDEU. Podjetje je bilo v zasebni lasti (4).

         2.2   Stečajni postopek podjetja NCHZ

               (12)

               Podjetje NCHZ je začelo stečajni postopek 8. oktobra 2009, pri čemer je navedlo, da ni bilo sposobno nadalje poslovati zaradi kazni v višini 19,6 milijona EUR, ki mu jo je Komisija naložila zaradi njegove udeležbe v kartelu, ki je prodajal kalcijev karbid (5). Vendar Komisija ugotavlja, da kazen ni bila edina večja obveznost podjetja NCHZ in da je podjetje prijavilo stečaj, preden je kazen zaradi udeležbe v kartelu zapadla v plačilo.

         2.2.1   Zakon o strateško pomembnih družbah

               (13)

               En mesec potem, ko je podjetje NCHZ začelo stečajni postopek, je Slovaška sprejela zakon št. 493 z dne 5. novembra 2009 o nekaterih ukrepih v zvezi s strateško pomembnimi družbami, ki državi daje predkupno pravico za nakup strateških družb, da bi jih rešila pred stečajem, od stečajnega upravitelja pa zahteva, da zagotovi nadaljnje obratovanje strateške družbe med stečajnim postopkom. Vlada je razglasila podjetje NCHZ za strateško družbo v skladu s tem zakonom 2. decembra 2009, tj. en dan po začetku veljavnosti zakona. Zakon je prenehal veljati 31. decembra 2010. Podjetje NCHZ je bilo edino podjetje, za katero je bil zakon uporabljen.

         2.2.2   Odločitev o nadaljevanju poslovanja podjetja v stečaju

               (14)

               Stečajnemu upravitelju podjetja je bilo januarja 2011 na podlagi odločitve odbora upnikov in zavarovanih upnikov naročeno, naj nadaljuje poslovanje podjetja NCHZ v stečaju tudi po prenehanju veljavnosti zakona. Odločitev je temeljila na ekonomskem poročilu, ki je vključevalo analizo stanja podjetja in ugotovitev, da bi bil izid stečajnega postopka za upnike ugodnejši, če bi podjetje še naprej poslovalo. Odločitev o nadaljevanju poslovanja je februarja 2011 potrdilo tudi sodišče v Trenčinu.

               (15)

               V odločanje o nadaljnjem poslovanju podjetja NCHZ sta bila vključena dva zadevna organa upnikov: odbor upnikov, ki ga je sestavljalo pet subjektov (6), od katerih so bili štirje v zasebni lasti. Edini javni subjekt v odboru je bil Sklad za nacionalno lastnino Slovaške republike (Fond národného majetku Slovenskej Republiky). Poleg tega je imelo podjetje NCHZ šest zavarovanih upnikov. Od teh šestih zavarovanih upnikov so bili štirje javni subjekti – Sklad za nacionalno lastnino, Okoljski sklad (Environmentálny fond), Slovaška garancijska in razvojna banka (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) in mesto Nováky.

         2.2.3   Prodaja podjetja NCHZ

               (16)

               Med stečajnim postopkom je upravitelj organiziral dva javna razpisa za prodajo podjetja NCHZ. Prvi ni bil uspešen, saj je v zadnji fazi sodeloval samo en ponudnik, ki je ponudil 2 milijona EUR. Upravitelj je zavrnil to ponudbo in razpis je bil preklican z odločbo sodišča v Trenčinu. Podjetje je bilo prodano po drugem razpisu, organiziranem leta 2011. Na tem razpisu sta se dva ponudnika uvrstila v zadnjo fazo, pri čemer je prvi ponudil 2 046 000 EUR drugi pa 2 200 000 EUR. Izbran je bil ponudnik z višjo ponudbo. Izbrani ponudnik je bilo češko podjetje Via Chem Slovakia. Prodajna pogodba s podjetjem Via Chem Slovakia je bila sklenjena 16. januarja 2012, prodaja pa je bila zaključena 31. julija 2012. Podjetje NCHZ je prejelo znesek v višini […] (7), ki je bil vključen v prihodke od prodaje. Poleg tega se je podjetje Via Chem Slovakia strinjalo, da bo prevzelo zasebne obveznosti podjetja NCHZ, nastale med stečajnim postopkom, v višini [10–13] milijonov EUR.

               (17)

               V skladu s pogoji drugega razpisa so imeli morebitni ponudniki dve možnosti: lahko so predložili ponudbo s prevzemom „obveznosti prevzemnika“, določenih v členu 1.7 razpisnih pogojev, ali brez prevzema teh obveznosti. Obveznosti so vključevale naslednje pogoje:

                           —

                           da se v petletnem obdobju po prevzemu podjetja NCHZ proizvodnja ohrani na ravni najmanj 75 % proizvodnje iz leta 2010;

                           —

                           da se izvede naložba v ukrepe za zagotavljanje skladnosti z okoljskimi predpisi v višini najmanj 11 milijonov EUR, ki je potrebna za nadaljevanje kemične proizvodnje; in

                           —

                           da kupec v petletnem obdobju ne preproda ali prenese podjetja NCHZ na način, ki bi lahko ogrozil njegovo nadaljnje poslovanje.

               (18)

               Razpisna pravila so določala, da če bi najvišjo ponudbo predložil ponudnik, ki ne bi prevzel obveznosti, bi imel najboljši ponudnik, ki bi prevzel obveznosti, možnost izenačiti najvišjo ponudbo. Po podatkih, ki jih je predložila Slovaška republika, ni nihče od sodelujočih na drugem razpisu predložil ponudbe s prevzemom obveznosti. Zato je bilo podjetje NCHZ prodano ponudniku, ki ni prevzel obveznosti.

               (19)

               Podjetje Via Chem Slovakia je 1. avgusta 2012, en dan po sklenitvi posla med podjetjem NCHZ v stečaju in podjetjem Via Chem Slovakia, prodalo glavni del podjetja NCHZ – kemični oddelek – podjetju Fortischem za […] EUR. Podjetje Fortischem je prevzelo tudi vse obveznosti in pogodbe, povezane s kemičnim oddelkom. V podjetje Fortischem je bila premeščena tudi večina od 1 412 zaposlenih v podjetju NCHZ. Slovaška trdi, da je bilo prenesenega manj kot 60 % prvotnega premoženja podjetja NCHZ, saj v prenos ni bila vključena nobena nepremičnina. Vendar pa lahko podjetje Fortischem na podlagi pogodbe uporablja nepremičnino, ki je prvotno pripadalo prenesenemu podjetju, vendar je ostala v lasti podjetja Via Chem Slovakia.

               (20)

               Čeprav so bila med stečajnim postopkom prodana vsa sredstva podjetja NCHZ, stečajni postopek še ni končan (eden izmed razlogov so tekoče sodne zadeve v zvezi z nekaterimi terjatvami). Leta 2012 je bil del terjatev javnih upnikov v višini približno 4 milijone EUR poplačan iz prihodkov od prodaje podjetja NCHZ. Vendar nekateri prihodki od prodaje sredstev še niso bili razdeljeni.

         2.3   Opis ukrepov

               (21)

               Obravnavani ukrepi so neplačilo obveznosti do različnih državnih subjektov med stečajnim postopkom podjetja NCHZ.

               (22)

               Neporavnane obveznosti podjetja NCHZ do javnih subjektov ali podjetij v državni lasti, nastale med stečajnim postopkom, so na dan 1. avgusta 2012, datum prodaje podjetja NCHZ, znašale 13 353 877,46 EUR. Te obveznosti predstavljajo samo obveznosti, nastale med stečajnim postopkom (ne gre za skupne obveznosti do države). Takšne obveznosti so v oddelku 87 slovaškega zakona o stečaju (8) opredeljene kot „terjatve do zapuščinske mase“. Terjatve do zapuščinske mase vključujejo terjatve, nastale po razglasitvi stečaja v zvezi z upravljanjem in likvidacijo sredstev v stečaju, in terjatve, nastale po razglasitvi stečaja v zvezi z davki, dajatvami, carinami, premijami za zdravstveno zavarovanje, premijami za socialno varnost in plačami zaposlenih podjetja v stečaju. Vse obveznosti, nastale zaradi nadaljnjega poslovanja podjetja med stečajnim postopkom, ki jih ni mogoče plačati iz prihodkov od takšnega nadaljnjega poslovanja, se prav tako obravnavajo kot terjatve do zapuščinske mase.

               (23)

               Javne obveznosti podjetja NCHZ, ki so nastale med stečajnim postopkom, so navedene v preglednici 1.

                  Preglednica 1

                  Obveznosti podjetja NCHZ do države ali podjetij v državni lasti, nastale med stečajnim postopkom (stanje na dan 1. avgusta 2012)

                           Javni organi/podjetje v državni lasti

                           Znesek obveznosti v EUR

                           Zavod za socialno zavarovanje

                           […]

                           Všeobecná zdravotná poisťovňa (zdravstvena zavarovalnica v državni lasti)

                           […]

                           Državno podjetje za upravljanje voda (Slovenský vodohospodársky podnik, š.p.)

                           […]

                           Mesto Nováky (pristojbina za odpadke, davek na nepremičnine)

                           […]

                           Okoljski sklad

                           […]

                           RTVS, s.r.o.

                           […]

                           Več občin (pristojbina za odpadke, davek na nepremičnine)

                           […]

                           Splošna zdravstvena zavarovalnica (Spoločná zdravotná poisťovna)

                           […]

                           Davčni urad za motorna vozila (Daň z motorových vozidiel)

                           […]

                              SKUPAJ

                              13 353 877,46

               (24)

               V skladu z oddelkom 88(5) slovaškega zakona o stečaju upravitelj poravna obveznosti, nastale zaradi poslovanja podjetja, iz prihodkov tega poslovanja, v vrstnem redu njihove zapadlosti.

               (25)

               Iz podatkov, ki so na voljo Komisiji, je razvidno, da so vsaj nekatere državne institucije (npr. družba za socialno zavarovanje) poskušale uveljaviti terjatve v okviru stečajnega postopka. Vendar nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ ni prineslo zadostnih prihodkov za pokritje vseh stroškov poslovanja, vključno s prispevki za socialno varnost in drugimi terjatvami države, nastalimi med stečajnim postopkom. Prihodki podjetja NCHZ so bili v glavnem porabljeni za pokritje stroškov, neposredno povezanih s poslovanjem podjetja (dobava surovin, energije itd.), da bi se ohranila njegova poslovna dejavnost, medtem ko obveznosti do države niso bile plačane in so med nadaljnjim poslovanjem podjetja NCHZ v stečaju še naprej naraščale.

               (26)

               Nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ, ki je bilo glavni vzrok za nakopičene obveznosti, je temeljilo na dveh različnih ukrepih med stečajnim postopkom: na zakonu – od decembra 2009 do decembra 2010 – in na odločitvi upnikov iz januarja 2011.

         2.3.1   Poslovanje v skladu z zakonom

               (27)

               Podjetje NCHZ je imelo od začetka veljavnosti zakona 1. decembra 2009 in sklepa vlade z dne 2. decembra 2009 do prenehanja veljavnosti zakona 31. decembra 2010 koristi od statusa „strateške družbe“. V skladu z zakonom je moral stečajni upravitelj: (i) zagotoviti nadaljnje poslovanje strateške družbe, čeprav njeni prihodki niso v celoti pokrili stroškov poslovanja, vključno z davki in prispevki za socialno varnost; in (ii) preprečiti neupravičeno kolektivno odpuščanje zaposlenih.

               (28)

               Zakon naj bi se uporabljal za gospodarske družbe strateškega pomena, ki so bile v stečajnem postopku. Namenjen je bil ohranitvi poslovanja podjetij, ki so bila v stečaju, vendar jih je slovaška vlada razglasila za strateško pomembna. Poleg tega je dal zakon slovaški vladi predkupno pravico za nakup strateških družb v stečaju.

               (29)

               Da je podjetje spadalo v področje uporabe zakona, so morali biti izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

                           —

                           podjetje je moralo biti gospodarska družba, katere sredstva so bila predmet objavljenega stečajnega postopka;

                           —

                           podjetje je moralo biti pomembno za varovanje zdravja, nacionalno varnost ali pravilno delovanje gospodarstva;

                           —

                           podjetje je moralo imeti več kot 500 zaposlenih ali dobavljati velike količine energije, plina, toplote ali proizvodov iz rafinerij javnosti, drugim panogam in nacionalnemu prevozu ali upravljati vodovode, javno čistilno napravo, javno kanalizacijo ali javno oskrbo z vodo;

                           —

                           podjetje je morala slovaška vlada razglasiti za strateško pomembno.

               (30)

               Podjetje NCHZ je bilo edino podjetje, ki je imelo koristi od zakona. Zakon je bil sprejet 5. novembra 2009, veljati pa je začel 1. decembra 2009. Slovaška vlada je 2. decembra 2009 s Sklepom št. 534/2009 razglasila podjetje NCHZ za strateško družbo.

               (31)

               Pri odločitvi, da je podjetje NCHZ strateškega pomena, je slovaška vlada izpostavila dejstvo, da bi stečaj podjetja lahko privedel do izgube več kot 1 700 delovnih mest in ogrozil še nadaljnjih 5 000 delovnih mest pri dobaviteljih podjetja NCHZ na Slovaškem. Navedla je tudi, da bi ustavitev proizvodnje v podjetju NCHZ negativno vplivala na uspešnost in konkurenčnost kemične industrije na Slovaškem ter tako močno poslabšala stanje celotnega slovaškega gospodarstva (9).

         2.3.2   Poslovanje na podlagi odločitve odbora upnikov

               (32)

               Po prenehanju veljavnosti zakona 31. decembra 2010 se je stečajni upravitelj, ki so ga zavezovala navodila odbora upnikov, odločil za nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ v skladu z določbami slovaškega zakona o stečaju.

               (33)

               V skladu s slovaškim zakonom o stečaju morajo upniki vseh nezavarovanih terjatev, prijavljenih v stečajnem postopku, izvoliti odbor upnikov za uveljavljanje svojih pravic med stečajem. Odbor je pooblaščen za izdajanje navodil stečajnemu upravitelju v okoliščinah, ki so izrecno določene v slovaškem zakonu o stečaju, vključno s primerom, ko stroški poslovanja podjetja v stečaju presegajo prihodke od njegovega poslovanja in njegovo nadaljnje poslovanje tako vodi do nadaljnjega kopičenja obveznosti. V takšnem primeru mora upravitelj zaprositi za navodila v zvezi z obsegom nadaljnjega poslovanja podjetja (člen 88 slovaškega zakona o stečaju). O takšnih navodilih mora glasovati odbor upnikov skupaj z zavarovanimi upniki, stečajno sodišče pa jih mora nato potrditi in določiti za zavezujoča.

               (34)

               V primeru stečajnega postopka podjetja NCHZ je odbor sestavljalo pet subjektov, od katerih so bili štirje v zasebni lasti (10). Javni član odbora je bil Sklad za nacionalno lastnino (Fond národného majetku). Poleg tega je imelo podjetje NCHZ po podatkih, ki so na voljo Komisiji, šest zavarovanih upnikov. Štirje od teh zavarovanih upnikov so bili podjetja v državni lasti/javna podjetja: Sklad za nacionalno lastnino, Okoljski sklad (Environmentálny fond), Slovaška garancijska in razvojna banka (Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s.) in mesto Nováky.

               (35)

               Kot zahteva slovaški zakon o stečaju, je upravitelj obvestil nezavarovane in zavarovane upnike (na njihovem skupnem sestanku 26. januarja 2011), da so stroški poslovanja podjetja NCHZ višji od prihodkov iz poslovanja. Upravitelj je upnikom predložil tudi ekonomsko analizo z dne 23. decembra 2010 z opredelitvijo več možnih scenarijev ter primerjavo stroškov in prihodkov s stališča upnikov podjetja NCHZ. Na podlagi analize je bilo ugotovljeno, da je v interesu upnikov, da podjetje NCHZ še naprej posluje in da se podjetje proda kot delujoče podjetje. Analiza upravitelja je bila dopolnjena s predstavitvijo vodstva podjetja NCHZ z naslovom „NCHZ Nováky – Študija izvedljivosti prestrukturiranja“, v kateri je bilo tudi navedeno, da bi bila za upnike najboljša rešitev odprodaja podjetja NCHZ kot delujočega podjetja. Ob upoštevanju teh študij so se 26. januarja 2011 vsi upniki v odboru upnikov in vsi zavarovani upniki strinjali glede nadaljnjega poslovanja podjetja. Odločitev je bila potrjena in tako je z odločbo sodišča v Trenčinu z dne 23. februarja 2011 postala zavezujoča za upravitelja.

               (36)

               Po potrditvi s strani upnikov in sodišča v Trenčinu je podjetje NCHZ neprekinjeno nadalje poslovalo do njegove prodaje kot delujočega podjetja podjetju Via Chem Slovakia julija 2012.

         2.3.3   Sklep Komisije o začetku formalnega postopka preiskave

               (37)

               V sklepu o začetku postopka z dne 2. julija 2013 je bilo ugotovljeno, da podjetje NCHZ med stečajnim postopkom ni v celoti plačalo prispevkov za socialno varnost za svoje zaposlene ali katerih koli drugih obveznosti do različnih državnih subjektov. Znesek njegovega javnega dolga za obdobje 2009–2011 je znašal 12,1 milijona EUR. Glede na finančne težave podjetja NCHZ med pripravami na prijavo stečaja je država z omogočanjem nadaljnjega poslovanja podjetja NCHZ dejansko tvegala, da bo podjetje NCHZ kopičilo javne obveznosti, ki jih nato ne bo moglo poravnati. Neplačanemu dolgu bi se tako lahko izognili ali pa ga vsaj bistveno zmanjšali z ustavitvijo poslovanja podjetja NCHZ med stečajnim postopkom.

               (38)

               Poleg tega so obstajali tudi očitni znaki, da je odločitev upnikov o nadaljevanju poslovanja podjetja NCHZ po prenehanju veljavnosti zakona mogoče pripisati državi in da je podjetju zagotavljala neupravičeno, selektivno gospodarsko prednost.

               (39)

               Tako je Komisija predhodno ugotovila, da je bila podjetju NCHZ s tem, ko mu je bilo dovoljeno, da nadaljuje s poslovanjem in tržnimi dejavnostmi, ne da bi moralo plačevati prispevke za socialno varnost in druge javne obveznosti v daljšem časovnem obdobju, dodeljena prednost v primerjavi s konkurenti, ki je v običajnih tržnih pogojih ne bi imelo.

               (40)

               Komisija je imela tudi pomisleke, ali je bil razpis, s katerim je bilo podjetje NCHZ prodano, brezpogojen, saj so imeli nekateri ponudniki možnost zvišati svoje ponudbe v poznejši fazi, ko so bile že predložene vse ponudbe. Zato je Komisija dvomila, da je bila cena, ki jo je izbrani ponudnik plačal za sredstva podjetja, tržna cena, ki je zagotovila najvišji prihodek za poplačilo upnikov, med njimi tudi države. Poleg tega so obstajali očitni znaki, da gospodarska kontinuiteta med podjetjem NCHZ in novim gospodarskim subjektom ni bila prekinjena. To pomeni, da bi se kakršna koli nezdružljiva državna pomoč, dodeljena podjetju NCHZ, lahko izterjala od novega lastnika podjetja.

               (41)

               Komisija se je zato odločila, da začne postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

         3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

               (42)

               Pripombe na sklep o začetku postopka sta predložili dve tretji strani: pritožnik in še ena zainteresirana tretja stran, ki je želela ostati anonimna. Obe zainteresirani strani sta potrdili dejstva in obrazložitev, ki jo je Komisija navedla v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave.

               (43)

               Tretji strani sta poudarili očitno začasno povezavo med gospodarskimi težavami podjetja NCHZ in uvedbo zakona o strateških družbah, ki je bil sprejet s pospešenim zakonodajnim postopkom. Poleg tega je slovaška vlada le en dan po začetku veljavnosti zakona sprejela sklep, s katerim je podjetje NCHZ razglasila za strateško družbo v smislu zakona. Obe zainteresirani strani sta trdili, da bi država lahko preprečila predvidljivo tveganje neplačanih javnih obveznosti, nakopičenih zaradi nedodelitve statusa strateške družbe podjetju NCHZ.

               (44)

               Poleg tega bi lahko imelo podjetje NCHZ koristi zaradi prednosti, povezane s statusom podjetja, ki po zakonu ni moglo izstopiti s trga in je zato ostalo zanesljiv poslovni partner, medtem ko so se poslovni odnosi drugih podjetij, ki so bila v enakem položaju kot podjetje NCHZ, tj. v stečajnem postopku, z njihovimi dobavitelji in strankami najverjetneje slabšali zaradi možnosti njihovega izstopa s trga.

               (45)

               Glede poslovanja podjetja NCHZ po odločitvi odbora upnikov ena od zainteresiranih strani trdi, da bi država, ki je članica odbora upnikov, lahko in bi morala poskušati doseči drugačen rezultat, tako da bi prepričala druge člane odbora ali vsaj glasovala proti nadaljevanju poslovanja podjetja NCHZ. Enako velja za državo kot eno izmed zavarovanih upnikov, ki je imela po mnenju zainteresiranih strani pravico veta na odločitev, s katero je bilo odobreno nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ. Zainteresirane strani menijo, da je to neukrepanje pomenilo, da bi bilo odločitev odbora upnikov in zavarovanih upnikov mogoče pripisati državi.

               (46)

               Vsekakor so zainteresirane strani tudi trdile, da je bilo tudi odločbo sodišča v Trenčinu, ki je dovoljevala ohranitev poslovanja podjetja NCHZ, mogoče pripisati državi.

               (47)

               Obe zainteresirani strani sta trdili, da je nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ izkrivljalo konkurenco, zlasti na trgu kalcijevega karbida, in da je imelo podjetje NCHZ v zadevnem obdobju zelo agresivno cenovno politiko.

               (48)

               Kar zadeva prodajo podjetja NCHZ, je ena izmed zainteresiranih strani trdila, da je bil zaradi obveznosti iz razpisa izid razpisa negotov in da je bil to razlog, da ni sodelovala na razpisu, čeprav bi bil nakup podjetja NCHZ lahko zanimiv.

               (49)

               Nazadnje so zainteresirane strani navedle, da sta bila splošno poslovanje podjetja Fortischem in njegova prisotnost na trgu praktično enaka nekdanji dejavnosti podjetja NCHZ. Edina opazna razlika je bila sprememba imena in lastnika.

         4.   PRIPOMBE SLOVAŠKE

      Obstoj gospodarske prednosti za podjetje NCHZ

               (50)

               Slovaška je trdila, da je moral upravitelj stečajnega postopka podjetja NCHZ nadaljevati poslovanje podjetja na podlagi zakona do 31. decembra 2010. Kar zadeva naravo tega zakona, je Slovaška trdila, da je pomenil splošni ukrep, ki je veljal za vsa podjetja, ki so izpolnjevala pogoje.

               (51)

               Slovaška je trdila, da je, čeprav upniki ali sodišče v prvem obdobju niso sprejeli nobene odločitve, obstajala verjetnost, da bi se upniki v odsotnosti zakona v vsakem primeru odločili za nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ. Slovaška se je sklicevala na predhodno analizo in javne izjave upravitelja iz oktobra 2009 (tj. pred začetkom veljavnosti zakona), pri čemer je izrazila naklonjenost nadaljnjemu poslovanju podjetja NCHZ. Zakon zato ni imel bistvenega vpliva, saj bi podjetje NCHZ še naprej poslovalo – tudi če zakon ne bi bil sprejet – zgolj na podlagi standardnih pravil o stečaju.

               (52)

               Po prenehanju veljavnosti zakona decembra 2010 je upravitelj zaprosil odbor upnikov za navodila v zvezi z nadaljnjim poslovanjem podjetja. Odbor je privolil in to odločitev je potrdilo sodišče v Trenčinu (11). Slovaška je predložila ekonomsko analizo, ki je bila pripravljena kot podlaga za odbor upnikov, da sprejme odločitev. Podjetje je nadaljevalo s poslovanjem do njegove prodaje leta 2012.

               (53)

               Slovaška je predložila tudi hipotetično analizo upravitelja, ki je temeljila na metodologiji, uporabljeni za analizo v drugem obdobju (nadaljnje poslovanje na podlagi odločitve upnikov in sodišča), in kaže, da bi bili rezultati analize enaki tudi, če bi upoštevali likvidacijo na začetku prvega obdobja (nadaljnje poslovanje na podlagi zakona). Kljub nižji stopnji sedanjih obveznosti, ki znašajo 8,5 milijona EUR, izkupiček likvidacije ne bi bil večji od stroškov in sedanjih obveznosti.

               (54)

               Glede na navedeno je Slovaška trdila, da je bilo ravnanje države v celotnem stečajnem postopku skladno z načelom upnika v tržnem gospodarstvu. Zato ni zagotavljalo gospodarske prednosti podjetju NCHZ in ni pomenilo državne pomoči.

      Izterjava terjatev Slovaške od podjetja NCHZ v stečaju

               (55)

               Slovaška je trdila, da je glavni upnik, družba za socialno zavarovanje (Sociálna poisťovňa), pri upravljanju in izterjavi terjatev do podjetja NCHZ ravnal v skladu z zakonom o socialnem zavarovanju št. 461/2003, kakor je bil spremenjen, in v skladu s slovaškim zakonom o stečaju. Družba za socialno zavarovanje je uporabila vsa pravna sredstva na podlagi zakona. Ni privolila v neplačilo premij in je ustrezno prijavila terjatev pri upravitelju.

               (56)

               Družba za socialno zavarovanje ni imela evidentiranih nobenih terjatev do podjetja NCHZ, nastalih pred razglasitvijo stečaja, ki bi jih bilo treba prijaviti v stečajnem postopku v skladu z oddelkom 28 slovaškega zakona o stečaju (12). Zato ni mogla postati članica odborov upnikov, ki so odločali o nadaljnjem poslovanju podjetja NCHZ.

               (57)

               Zato je bilo edino razpoložljivo sredstvo za zagotovitev plačila njenih terjatev prijava terjatev v tekoči stečajni postopek kot terjatev do zapuščinske mase. Za družbo za socialno zavarovanje (prek svoje izpostave v Prievidzi) je to bil torej ustaljen način ravnanja v skladu z oddelkoma 87 in 88 slovaškega zakona o stečaju (za podrobnosti glej preglednico 2).

               (58)

               V skladu z oddelkom 87(3) slovaškega zakona o stečaju mora upravitelj poravnati terjatve do zapuščinske mase iz izkupička likvidacije sredstev zadevne zapuščinske mase do datuma zapadlosti plačila. Upravitelj je s terjatvijo do zapuščinske mase odgovoren upnikom za škodo, ki so jo utrpeli, če njihova terjatev do zapuščinske mase ni bila ustrezno in nemudoma poravnana v skladu s to določbo, razen če lahko dokaže, da je ravnal z ustrezno poklicno skrbnostjo. 24. avgusta 2011 je v izpostavi v Prievidzi potekal sestanek med predstavniki družbe za socialno zavarovanje in podjetjem NCHZ. Na sestanku je upravitelj obvestil predstavnike družbe za socialno zavarovanje, da ne more plačati terjatev do zapuščinske mase, ker mora dati prednost nadaljnjemu poslovanju podjetja, da bi se podjetje lahko prodalo po najboljši možni ceni.

               (59)

               V skladu z oddelkom 47(1) slovaškega zakona o stečaju se z razglasitvijo stečaja začasno ustavijo vsi sodni in drugi postopki v zvezi s sredstvi, ki so predmet stečajnega postopka in pripadajo stranki v stečaju. Roki, določeni v teh postopkih, ne potečejo med obdobjem začasne ustavitve.

               (60)

               V skladu z oddelkom 47 slovaškega zakona o stečaju družba za socialno zavarovanje ne more uveljavljati terjatve z odločitvijo na podlagi zakona o socialnem zavarovanju niti posledično izterjati terjatve tako, da začne izvršilni postopek (glej oddelek 48 slovaškega zakona o stečaju). V preglednici 2 je pregled terjatev, ki jih je družba za socialno zavarovanje prijavila v obdobju od septembra 2009 do januarja 2012.

               (61)

               Vendar je izpostava družbe za socialno zavarovanje v Prievidzi 15. novembra 2011 vložila pritožbo pri okrožnem javnem tožilcu v Prievidzi proti osebam, pooblaščenim za delovanje v imenu podjetja NCHZ, pri čemer je trdila, da so te osebe v obdobju od junija 2011 do septembra 2011 storile kaznivo dejanje, ker niso obračunale in plačale prispevkov za zavarovanje v skladu z oddelkoma 277 in 278 zakona št. 300/2005 („kazenski zakonik“), kakor je bil spremenjen. 7. februarja 2012 je preiskovalec na generalnem policijskem direktoratu v Prievidzi ustavil kazenski postopek, ker ni bilo mogoče ugotoviti dejstev, ki bi omogočala kazenski pregon zadevnih oseb.

                  Preglednica 2

                  Terjatve, ki jih je družba za socialno zavarovanje prijavila v stečajnem postopku (v tisoč EUR)
                   (13)
                  od septembra 2009 do januarja 2012

                           Opis terjatve

                           Datum prijave pri stečajnem upravitelju

                           Znesek v tisoč EUR

                           Socialno in pokojninsko zavarovanje

                           11.10.2010

                           […]

                           Socialno in pokojninsko zavarovanje

                           24.6.2011

                           […]

                           Socialno in pokojninsko zavarovanje

                           december 2011

                           […]

                           Garancijsko zavarovanje

                           11.10.2010

                           […]

                           Garancijsko zavarovanje

                           24.6.2011

                           […]

                           Garancijsko zavarovanje

                           18.1.2012

                           […]

                           Skupni znesek terjatev, prijavljenih do 31. januarja 2012

                           […]

      Prodaja podjetja NCHZ

               (62)

               Kar zadeva prodajo podjetja NCHZ, je Slovaška trdila, da je bila prodaja izvedena na odprt, pregleden in brezpogojen način ter da je bil z razpisom ustrezno izbran najboljši ponudnik. Glede vrste prodaje je Slovaška trdila, da je treba ta primer obravnavati kot poseben primer odkupa sredstev, kadar se vsa sredstva prenesejo skupaj z njihovimi pravicami in nekaterimi obveznostmi, povezanimi z njimi.

               (63)

               Slovaška je nadalje trdila, da v tem primeru ni bilo verjetno, da bi pogoji, povezani z drugim razpisom, vplivali na možnost doseganja najvišje možne cene, ker noben od obeh ponudnikov, ki sta sodelovala na drugem razpisu, ni nameraval prevzeti obveznosti. Poleg tega je bila končna cena (2,2 milijona EUR) zelo blizu ceni iz prvega razpisa, ki je bil preklican (2 milijona EUR). Prvi razpis ni vključeval nobenih obveznosti.

               (64)

               Ob upoštevanju, da je bilo podjetje NCHZ po mnenju Slovaške prodano po dovolj odprtem, preglednem in brezpogojnem postopku, je bila za sredstva podjetja NCHZ dosežena tržna cena. Po mnenju Slovaške med podjetjem NCHZ, podjetjem Via Chem Slovakia in zdaj podjetjem Fortischem ne obstaja povezava v smislu gospodarske kontinuitete. Slovaška je trdila, da je bilo pri transakciji med podjetjem Via Chem Slovakia in podjetjem Fortischem prenesenega manj kot 60 % podjetja, zlasti zato, ker v prodajo niso bile vključene nepremičnine. Slovaška je tudi trdila, da Komisija ni imela nobenih dokazov, da je bilo podjetje NCHZ prodano kot delujoče podjetje, da bi se izognilo obveznosti vračila državne pomoči.

               (65)

               Slovaška je potrdila, da so bile na novega kupca, tj. podjetje Via Chem Slovakia, prenesene tudi vse nedenarne obveznosti, povezane s pogodbami z zaposlenimi. Slovaška je tudi pojasnila, da ni bilo pripravljeno nobeno ocenjevalno poročilo z ovrednotenjem skupnih sredstev ali podjetja kot delujočega podjetja. Poleg tega je Slovaška potrdila, da je podjetje NCHZ ohranilo vse obveznosti do države, ki so nastale med stečajnim postopkom in bi bile poravnane iz prihodkov od prodaje.

         5.   OCENA UKREPA

   5.1   Obstoj državne pomoči

               (66)

               V skladu s členom107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

               (67)

               Za ugotovitev, ali gre za državno pomoč, je zato treba oceniti, ali so v zadevnem primeru izpolnjena kumulativna merila iz člena 107(1) PDEU (tj. prenos državnih sredstev, odgovornost države, selektivna prednost, morebitno izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino znotraj EU). To bi bilo treba oceniti zlasti v zvezi z neplačilom prispevkov za socialno varnost in drugih obveznosti do države med nadaljnjim poslovanjem podjetja NCHZ v stečaju: (i) z uporabo zakona po odločitvi vlade, da podjetje NCHZ razglasi za strateško družbo v smislu zakona (glej točko 5.2) in (ii) z nadaljnjim poslovanjem na podlagi odločitve odbora upnikov s soglasjem javnih upnikov (glej točko 5.3).

               (68)

               Pri oceni bo treba upoštevati, da je vlada glede na finančne težave podjetja NCHZ med pripravami na prijavo stečaja z razglasitvijo podjetja NCHZ za strateško družbo dejansko tvegala, da bo podjetje NCHZ kopičilo javne obveznosti, ki jih nato ne bo moglo poravnati. Obstajalo je veliko tveganje, da nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ med stečajnim postopkom ne bi ustvarilo zadostnih prihodkov za pokritje vseh stroškov poslovanja, vključno s prispevki za socialno varnost in drugimi terjatvami države, ter da nakopičene obveznosti do države ne bi bile ustrezno plačane. Ker se je ta scenarij dejansko uresničil leta 2010, je bilo to tveganje nadaljnjega kopičenja neplačanih obveznosti do države še bolj jasno na začetku leta 2011, ko se je odbor upnikov po prenehanju veljavnosti zakona odločil za nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ. Dejansko je upravitelj upnike podjetja NCHZ posebej opozoril na to težavo.

               (69)

               Nadaljnje poslovanje podjetja v stečaju je privedlo do kopičenja dolga do države. Znesek neplačanega dolga, ki se je nabral v obdobju stečajnega postopka (2009–2012) znaša več kot 13,3 milijona EUR.

               (70)

               Treba je tudi upoštevati, da nakopičene javne obveznosti verjetno ne bodo v celoti poplačane iz prihodkov od prodaje podjetja NCHZ (nakupna cena v višini 2,2 milijona EUR in […] donos v višini […]). Dejansko je bilo doslej iz prihodkov od prodaje poplačanih le okoli 4 milijone EUR terjatev javnih subjektov.

         5.2   Uporaba zakona za podjetje NCHZ

               (71)

               Uporaba zakona za podjetje NCHZ je 13 mesecev (od začetka veljavnosti zakona 1. decembra 2009 do prenehanja njegove veljavnosti 31. decembra 2010) zagotavljala podlago za nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ, kljub dejstvu, da so bili stroški poslovanja podjetja ves čas višji od prihodkov od poslovanja, kar je povzročilo kopičenje dolga.

               (72)

               V skladu z oddelkom 5(a) zakona je moral stečajni upravitelj zagotoviti poslovanje podjetja, ki ga je vlada razglasila za strateško pomembno. Upravitelj je v odgovoru na zahtevo po informacijah navedel, da je bilo nadaljnje poslovanje podjetja v stečaju nujna posledica izpolnjevanja njegovih obveznosti, ki so izhajale neposredno iz zakona. Tako je lahko podjetje NCHZ še naprej poslovalo in ohranjalo poslovne odnose, čeprav je bilo v položaju, ko bi moral upravitelj razmisliti o možnosti ustavitve poslovanja in prenehanju podjetja (ker podjetje ni moglo plačati vseh svojih dolgov).

         5.2.1   Prenos državnih sredstev in odgovornost

               (73)

               Kot je navedeno zgoraj, je Slovaška sprejela zakon in razglasila podjetje NCHZ za strateško družbo na podlagi tega zakona. Zato je bil upravitelj z uporabo zakona zavezan nadaljevati poslovanje podjetja NCHZ med stečajnim postopkom.

               (74)

               Na podlagi te izjave je podjetje še naprej poslovalo, čeprav je obstajalo očitno tveganje (ki se je dejansko uresničilo), da prihodki ne bodo zadostovali za pokritje stroškov poslovanja podjetja med stečajem, vključno s prispevki za socialno varnost in drugimi obveznostmi do države.

               (75)

               Posledično bi lahko država to predvidljivo tveganje kopičenja neplačanih obveznosti do države preprečila z uveljavljanjem svoje diskrecijske pravice na podlagi zakona in s tem, da podjetju NCHZ ne bi dodelila statusa strateške družbe, zaradi katerega je moral upravitelj nadaljevati poslovanje podjetja NCHZ med stečajnim postopkom.

               (76)

               Poleg tega sta nadaljnje poslovanje in kopičenje dodatnih obveznosti kot posledica uporabe zakona obstoječim javnim upnikom podjetja NCHZ otežila izterjavo njihovih obstoječih terjatev.

               (77)

               Komisija zato ugotavlja, da je razglasitev podjetja NCHZ za strateško družbo privedla do prenosa državnih sredstev v smislu člena 107(1) PDEU. Prenos je potekal v obliki izpada prihodkov iz prispevkov za socialno varnost in drugih javnih terjatev, ki jih podjetje NCHZ ni plačalo v obdobju, ko je zanj veljal zakon. Komisija tudi ugotavlja, da je odločitev za razglasitev podjetja NCHZ za strateško družbo sprejela vlada in jo je zato mogoče jasno pripisati slovaški državi.

         5.2.2   Gospodarska prednost

               (78)

               Uporaba zakona za podjetje NCHZ je podjetju zagotavljala gospodarsko prednost, saj ga je ščitila pred običajnim potekom stečajnega postopka v skladu s standardno stečajno zakonodajo. Podjetje NCHZ je skoraj 13 mesecev nadaljevalo s poslovanjem izključno zaradi uporabe zakona. Stečajni upravitelj je moral zagotoviti poslovanje podjetja, čeprav njegovi prihodki niso v celoti pokrili stroškov poslovanja, vključno z davki ali prispevki za socialno varnost. Uporaba zakona je tako prikrajšala upravitelja in upnike za diskrecijsko pravico pri odločanju, ali je nadaljnje poslovanje podjetja gospodarsko koristno.

               (79)

               Ker je nadaljnje poslovanje prinašalo izgubo, podjetje NCHZ med stečajnim postopkom ni moglo v celoti plačati svojih obveznosti, vključno s prispevki za socialno varnost in zdravstveno zavarovanje za svoje zaposlene in drugimi obveznostmi do različnih državnih subjektov.

               (80)

               Za uporabo zakona za podjetje NCHZ je moral upravitelj: (i) zagotoviti poslovanje podjetja NCHZ in (ii) preprečiti neupravičeno kolektivno odpuščaje zaposlenih. Na podlagi navedenega je upravitelj navedel, da je moral na podlagi uporabe zakona nadaljevati s poslovanjem podjetja NCHZ v celoti, pri čemer ni imel možnosti proučiti drugih možnosti in izbrati najugodnejše za upnike podjetja v stečaju.

               (81)

               Med veljavnostjo zakona ni bilo mogoče sklicati sestanka upnikov, na katerem bi odločali o gospodarski prihodnosti podjetja NCHZ, in opravljena ni bila nobena analiza za oceno, ali je bilo nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ v tej fazi v interesu upnikov. Šele ko je bil zakon pred iztekom veljavnosti, je upravitelj naročil izčrpno ekonomsko analizo in sklical sestanek upnikov podjetja, da bi se odločili, ali nadaljevati s poslovanjem podjetja NCHZ ali ne.

               (82)

               Poleg tega uporaba zakona za podjetje NCHZ ni temeljila na premislekih, ki bi jih upoštevali upniki podjetja, ampak na drugih javno-političnih premislekih. Obrazložitveni memorandum k sklepu vlade z 2. decembra 2009 o razglasitvi podjetja NCHZ za strateško družbo na podlagi zakona navaja nevarnost izgube 1 700 delovnih mest neposredno v podjetju NCHZ in izgube dodatnih 5 000 delovnih mest pri dobaviteljih podjetja NCHZ v primeru zaprtja podjetja. Navaja tudi, da bi ustavitev proizvodnje v podjetju NCHZ negativno vplivala na uspešnost in konkurenčnost celotne kemične industrije na Slovaškem ter tako močno poslabšala stanje celotnega slovaškega gospodarstva. Uporaba zakona za podjetje NCHZ s strani vlade zato očitno ni bila upravičena na podlagi načela upnika v tržnem gospodarstvu. Slovaška meni, da čeprav v prvem obdobju niti upniki niti sodišče niso sprejeli nobene odločitve, bi se upniki verjetno odločili za nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ, tudi če se zakon zanj ne bi uporabljal. Slovaška se sklicuje na predhodno analizo z dne 26. oktobra 2009 in javne izjave, ki jih je podal upravitelj oktobra 2009 (tj. pred začetkom veljavnosti zakona) in kažejo, da je bilo nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ njegova prednostna možnost.

               (83)

               Vendar je predhodna analiza upravitelja precej ohlapna, ne vsebuje nobene analize drugih možnosti (prodaje sredstev ali likvidacije) in je zato ni mogoče šteti za trdno podlago, ki bi jo upniki uporabili za odločanje o nadaljnjem poslovanju podjetja NCHZ. Poleg tega je sodišče decembra 2009 zamenjalo prvotnega upravitelja podjetja NCHZ z novim, ki bi na podlagi bolj poglobljene ocene morda prišel do drugačne ugotovitve. Vendar so bile morebitne nadaljnje presoje vprašanja odložene z začetkom veljavnosti zakona, zato upniki in sodišče niso imeli možnosti obravnavati zadeve in o njej odločati s stališča svojih gospodarskih interesov.

               (84)

               Čeprav so se upniki in sodišče odločili za nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ po prenehanju veljavnosti zakona, je bila ta odločitev sprejeta v drugačnih gospodarskih razmerah ter je temeljila na precej bolj zapleteni in zanesljivi ekonomski oceni, pripravljeni decembra 2010 ob upoštevanju prenehanja veljavnosti zakona. Pri analizi je bilo treba predvsem upoštevati, da je imelo podjetje NCHZ po prvem obdobju neporavnane obveznosti (javne in zasebne) iz predhodnega nadaljnjega poslovanja v višini 16 milijonov EUR in da so imele te obveznosti prednost pred obveznostmi iz obdobja pred stečajem. Zato stanje upnikov ni bilo enako kot na začetku stečajnega postopka, ko velik del obveznosti še ni nastal.

               (85)

               Poleg tega je bila z uporabo zakona za podjetje NCHZ odpravljena negotovost, ki je bila samodejno vključena v odločanje v skladu s standardnimi pravili glede stečaja, kar je zagotavljalo polno obratovanje podjetja NCHZ vsaj do prenehanja veljavnosti zakona konec leta 2010. To je bil jasen znak za dobavitelje in stranke podjetja, ki jim je bilo zagotovljeno, da lahko še naprej trgujejo s podjetjem NCHZ, saj bi podjetje zaradi svojega statusa strateške družbe na podlagi zakona ostalo v celoti delujoče. Ker je varnost oskrbe pomemben element za stranke v kemijskem sektorju, je uporaba zakona podjetju NCHZ zagotavljala veliko prednost v primerjavi s standardnim stečajnim postopkom. Strankam podjetja NCHZ je dala precej večje zagotovilo, da bo podjetje NCHZ kljub morebitnim nadaljnjim izgubam ter ne glede na stališča in interese njegovih upnikov še naprej poslovalo vsaj do prenehanja veljavnosti zakona. Podjetje NCHZ je bilo tako deležno prednostne obravnave v primerjavi z njegovimi konkurenti v podobnem položaju.

               (86)

               Tveganje, da bi stranke zamenjale dobavitelja zaradi stečaja, ni le hipotetično. Dejansko je podjetje kljub zaščiti, ki jo je zagotavljala uporaba zakona, v letih 2009 in 2010 izgubilo nekatere stranke, kot je pokazala ekonomska analiza upravitelja, pripravljena po prenehanju veljavnosti zakona. Brez uporabe zakona bi bilo tveganje še večjega zmanjšanja prodaje zaradi negotovosti, ki jih je ustvaril stečajni postopek, bistveno večje. Tako bi se povečalo tudi tveganje, da bi upniki menili, da nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ ni več gospodarsko smiselno.

               (87)

               Slovaška je predložila hipotetično analizo upravitelja na podlagi metodologije, uporabljene za analizo v drugem obdobju, ki kaže, da če bi bila upoštevana likvidacija na začetku prvega obdobja, rezultat analize ne bi bil drugačen od rezultata analize v drugem obdobju. Ne glede na nižjo stopnjo sedanjih obveznosti, ki znašajo 8,5 milijona EUR, izkupiček likvidacije ne ni bil večji od stroškov in sedanjih obveznosti. Vendar je ta analiza zelo kratka in hipotetična, upravitelj pa jo je pripravil šele po dogodku (14), saj je bila pripravljena in predložena šele marca 2014.

               (88)

               Slovaška ni dokazala, da bi bilo nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ dejansko odobreno na začetku stečajnega obdobja na podlagi ustrezne poglobljene analize in razprave vseh deležnikov, tudi če se zakon ne bi uporabljal za podjetje NCHZ. Če se zakon ne bi uporabljal za podjetje NCHZ, bi se podjetje dejansko soočalo z dodatnimi negativnimi posledicami (kot so preusmeritev strank k varnejšim dobaviteljem), kar bi bistveno povečalo tveganje, da bi se upniki v tej fazi odločili za ustavitev poslovanja.

               (89)

               Uporaba zakona je tako podjetju NCHZ zagotavljala selektivno gospodarsko prednost, saj ga je ščitila pred običajnim potekom stečajnega postopka v skladu s standardno stečajno zakonodajo. Upravitelju, upnikom in sodišču je odvzela možnost ustavitve poslovanja podjetja NCHZ ali znatnega zmanjšanja števila zaposlenih (glej uvodno izjavo (27)), in sicer na začetku stečajnega postopka ali pozneje (tj. v letu 2010) glede na razvoj dogodkov v zvezi z gospodarskim položajem podjetja NCHZ. Podjetju NCHZ in tretjim stranem (kot so stranke in dobavitelji) je zagotavljala tudi gotovost glede nadaljnjega poslovanja, kar v skladu s standardnimi pravili glede stečaja ni nikoli zagotovljeno.

               (90)

               Glede na navedeno Komisija meni, da je uporaba zakona podjetju NCHZ zagotavljala neupravičeno gospodarsko prednost.

         5.2.3   Selektivnost ukrepa

               (91)

               Odločitev o uporabi zakona za podjetje NCHZ, in s tem zagotovitev nadaljnjega poslovanja, je posamičen ukrep, ki ga je sprejela vlada in se posebej nanaša na podjetje NCHZ ter je zato po definiciji selektiven.

               (92)

               Slovaški organi trdijo, da je bil zakon splošen ukrep, ki se je uporabljal za vsa podjetja, ki so izpolnjevala v njem določena merila. Ne glede na dejstvo, da zadevni ukrep ni zakon sam, ampak njegova uporaba za podjetje NCHZ na podlagi sklepa vlade, Komisija ugotavlja, da v skladu z uveljavljeno sodno prakso sodišč EU dejstvo, da je bil zakon splošen ukrep, ne izključuje možnosti, da je zadevnemu subjektu dajal selektivno prednost.

               (93)

               Prvič, kljub temu da je bil zakon splošen zakonodajni ukrep, okoliščine primera kažejo, da je bil dejansko posebej namenjen podjetju NCHZ (v nekaterih časopisnih člankih je bil zakon celo poimenovan „lex NCHZ“). Zakon je bil sprejet en mesec po tem, ko je podjetje razglasilo stečaj, NCHZ pa je bilo edino podjetje, za katero se je zakon uporabljal.

               (94)

               Drugič, da bi se zakon lahko uporabljal za zadevno podjetje, je bil potreben sklep vlade o razglasitvi podjetja za „strateško“, saj zakon ni samodejno veljal za vsa podjetja, ki so izpolnjevala pogoje, določene v oddelku 1(2) zakona. Poleg tega je imela vlada ob upoštevanju splošnega besedila teh pogojev znatno diskrecijsko pravico glede tega, katera podjetja je obravnavala kot strateška (15).

               (95)

               Zato Komisija meni, da ukrep, ki je dovoljeval kopičenje neplačanih dolgov podjetja NCHZ do države, pomeni selektiven ukrep v smislu člena 107(1) PDEU.

         5.2.4   Izkrivljanje konkurence in učinek na trgovino med državami članicami

               (96)

               Nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ z uporabo zakona je vplivalo na zmanjšanje stroškov, ki bi jih podjetje NCHZ drugače moralo kriti. Poslovanje podjetja NCHZ ni prineslo zadostnih prihodkov za pokritje vseh stroškov poslovanja, vključno s prispevki za socialno varnost in drugimi terjatvami države, nastalimi med stečajnim postopkom. Kljub temu, da podjetje NCHZ ni moglo plačati vseh svojih obveznosti in zlasti obveznosti do države (ki so ostale neplačane 13 mesecev, ko je bil zakon v veljavi), je ostalo dejavno na trgu in ponujalo svoje proizvode v konkurenci z drugimi evropskimi proizvajalci kemikalij.

               (97)

               Poleg tega je, kot je opisano zgoraj, uporaba zakona zagotavljala podjetju NCHZ gospodarsko prednost, ki je druga podjetja v podobnem položaju niso imela. Zlasti je obstajala verjetnost občutnega zmanjšanja tveganj izgube strank in dobaviteljev med stečajnim postopkom. Dejstvo, da je bilo podjetje v skladu z zakonom zavezano nadaljevati s poslovanjem, je spodbudilo poslovne partnerje podjetja NCHZ k ohranitvi njihovega odnosa s podjetjem. Varnost oskrbe za stranke podjetja NCHZ, ki je v kemični industriji še posebno pomembna, je bila zagotovljena z nadaljnjim poslovanjem podjetja, kot je določal zakon. Če se zakon ne bi uporabljal, bi obstajala večja verjetnost, da bi stranke podjetja NCHZ iskale druge vire dobave zaradi strahu pred nenadnim prenehanjem poslovanja zaradi poslabšanja finančnih in gospodarskih razmer podjetja v stečaju.

               (98)

               Zmanjšanje stroškov posameznega podjetja pomeni pomoč za tekoče poslovanje in zato izkrivlja konkurenco, saj so morali te stroške ali posledice nezmožnosti plačila nositi konkurenti podjetja NCHZ. Poleg tega so lahko ukrepi izkrivljali konkurenco z umetnim ohranjanjem podjetja NCHZ na trgu kalcijevega karbida in drugih trgih, na katerih je bilo podjetje dejavno.

               (99)

               Ker je število proizvajalcev kalcijevega karbida v EU omejeno in se s proizvodi trguje po vsej Evropi, je jasno, da zadevni ukrep vpliva tudi na trgovino med državami članicami.

         5.2.5   Ugotovitev o prisotnosti državne pomoči

               (100)

               Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da je razglasitev podjetja NCHZ za strateško družbo v skladu z zakonom pomenila selektivno prednost v korist zadevnega podjetja, da jo je bilo mogoče pripisati državi in da je zahtevala uporabo državnih sredstev za izkrivljanje konkurence na trgu, odprtem za trgovanje med državami članicami. Ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

               (101)

               Znesek pomoči ustreza neplačanim obveznostim do države in državnih subjektov, ki so se nakopičile v obdobju, ko se je zakon uporabljal za podjetje NCHZ. Po informacijah, ki jih je predložila Slovaška, je neplačani dolg na začetku obdobja znašal 735 817,44 EUR (16). Po prenehanju veljavnosti zakona so neporavnane obveznosti znašale 5 519 241,54 EUR (17). Zato je znesek pomoči 4 783 424,10 EUR.

         5.3   Nadaljnje poslovanje na podlagi odločitve odbora upnikov

               (102)

               Po prenehanju veljavnosti zakona upravitelj ni bil več pravno zavezan, da nadaljuje s poslovanjem podjetja. Upnike (zavarovane in nezavarovane) je obvestil, da se je izguba podjetja NCHZ od razglasitve stečaja stalno povečevala in da so bili stroški poslovanja podjetja višji od prihodkov od poslovanja. Kljub temu, da so bili seznanjeni s slabim stanjem podjetja, so se vsi upniki v odboru upnikov in zavarovani upniki januarja 2011 strinjali, da bi moralo podjetje NCHZ nadalje poslovati. To odločitev je pozneje potrdilo stečajno sodišče v skladu s slovaškim zakonom o stečaju in tako je postala zavezujoča za upravitelja.

         5.3.1   Odgovornost in gospodarska prednost

               (103)

               Nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ po prenehanju veljavnosti zakona je temeljilo na odločitvi odbora upnikov (predstavniški organ nezavarovanih upnikov), katerega člani so bila večinoma zasebna podjetja. Formalni postopek preiskave je razkril, da na podlagi slovaškega zakona o stečaju noben član odbora upnikov ali zavarovani upnik ni imel pravice veta. Dejansko je bilo glasovanje v teh organih večinsko. Zato ni mogel noben državni subjekt uveljaviti svojih interesov za ustavitev nadaljnjega kopičenja dolgov.

               (104)

               Zato je mogoče skleniti, da je nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ temeljilo na odločitvi zasebnih upnikov, saj javni upniki niso mogli uveljaviti pravice veta na nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ. Zato odgovornosti za odločitev za nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ po prenehanju veljavnosti zakona ni mogoče pripisati državi.

               (105)

               To tudi kaže, da je bila odločitev različnih javnih upnikov, da dejavno podprejo nadaljevanje poslovanja podjetja NCHZ v drugem obdobju, sprejeta istočasno in pod enakimi pogoji (pari passu) kot odločitve primerljivih zasebnih upnikov, kar pomeni, da so javni upniki ravnali v skladu z načelom upnika v tržnem gospodarstvu.

               (106)

               Poleg tega je Komisija zaradi popolnosti preverila ekonomsko analizo, ki jo je pripravil upravitelj in ki je bila na voljo upnikom in sodišču v zadevnem času. V analizi je opredeljenih več možnih scenarijev ter vključuje primerjavo stroškov in prihodkov s stališča upnikov podjetja NCHZ. Analiza zlasti kaže, da bi prenehanje poslovanja podjetja NCHZ povzročilo znatne stroške v višini več kot 48 milijonov EUR. Večina stroškov se je nanašala na stroške, povezane z zaprtjem in okoljskim čiščenjem obratov za kemično proizvodnjo (približno 37,3 milijona EUR), in stroške osebja (10,5 milijona EUR, če bi bile izpolnjene vse pravne obveznosti). Hkrati so pričakovani prihodki od prodaje posameznih sredstev znašali približno 47–52 milijonov EUR (brez upoštevanja dodatnih stroškov razstavljanja in odstranjevanja opreme).

               (107)

               Ker so bile neporavnane (javne in zasebne) obveznosti, nastale pri poslovanju med stečajnim postopkom (takrat 16 milijonov EUR), prednostno obravnavane, ni bila poravnana nobena od terjatev iz obdobja pred stečajem. Vendar analiza kaže, da bi prodaja podjetja z nadaljnjim poslovanjem verjetno prinesla večje prihodke, saj bi bilo v primeru ustavitve poslovanja nekaj tehnološke opreme nepopravljivo uničene. Analiza prav tako kaže, da je bilo kljub neuspelemu prvemu razpisu več zainteresiranih kupcev. Na splošno je bilo z analizo ugotovljeno, da je bilo v interesu upnikov, da podjetje NCHZ nadalje posluje in da se podjetje proda kot delujoče podjetje.

               (108)

               Ekonomski analizi upravitelja je bila priložena tudi analiza, ki jo je pripravilo vodstvo podjetja NCHZ. Analiza je pokazala, da bi pričakovana dejanska vrednost sredstev podjetja v primeru ustavitve poslovanja znašala samo 15,5 milijona EUR, zaradi česar je bila ustavitev poslovanja podjetja NCHZ za upnike še manj privlačna. Poleg tega je študija pokazala, da bi se podjetje lahko uspešno prodalo po sprejetju nekaterih ukrepov prestrukturiranja; ker je zakon precej oteževal odpuščanje zaposlenih, je podjetje NCHZ zmanjšalo število zaposlenih šele po prenehanju veljavnosti zakona na začetku drugega obdobja. Na splošno je bilo s študijo tudi ugotovljeno, da bi bilo za upnike najbolje, če bi se podjetje NCHZ prodalo kot delujoče podjetje.

               (109)

               Predlog za nadaljnje poslovanje, ki je temeljil na teh dokumentih, so pozneje sprejeli vsi upniki, tako javni kot zasebni. Komisija ugotavlja, da so se v obdobju stečaja povečali tudi dolgovi do vsaj nekaterih zasebnih upnikov, ki so na koncu znašali 11,5 milijona EUR.

               (110)

               Poleg tega je podrobna preiskava pokazala, da sta bila samo dva od štirih javnih upnikov, zastopanih v organih upnikov (Sklad za nacionalno lastnino, Okoljski sklad, Slovaška garancijska in razvojna banka in mesto Nováky), neposredno ogrožena zaradi nadaljnjega kopičenja dolgov, ki jima jih je dolgovalo podjetje NCHZ med nadaljnjim poslovanjem. To sta bila Sklad za nacionalno lastnino, katerega dodatne terjatve so v drugem obdobju znašale samo [100–500] tisoč EUR, in mesto Nováky, katerega dodatne neporavnane terjatve so v drugem obdobju dosegle [300–800] tisoč EUR. Glavni javni upniki, pri katerih so se zneski, ki so jim bili dolgovani, med stečajnim postopkom povečali, zlasti zdravstvene in socialne zavarovalnice, niso bili zastopani v nobenem od organov upnikov, ki so odločali o nadaljevanju poslovanja podjetja NCHZ. Zato niso imeli možnosti neposredno vplivati na odločanje in tako niso mogli preprečiti nadaljnjega poslovanja podjetja NCHZ. Ti javni upniki so storili vse, kar je bilo v njihovi moči, da bi izterjali dolgove s prijavo terjatev pri stečajnem upravitelju in uporabo vseh izvršilnih mehanizmov, ki so bili na voljo v skladu z zakonom o stečaju.

               (111)

               Komisija glede na navedeno meni, da je bilo ravnanje različnih državnih subjektov v skladu s preskusom zasebnega upnika.

               (112)

               Zato ugotavlja, da podjetju NCHZ ni bila zagotovljena prednost pred njegovimi konkurenti, ki je podjetje ne bi bilo deležno pod običajnimi tržnimi pogoji v drugem obdobju, ko se zakon ni več uporabljal in je podjetje NCHZ nadaljevalo s poslovanjem na podlagi odločitve odbora upnikov.

         5.3.2   Ugotovitev o prisotnosti državne pomoči

               (113)

               Ker vsaj dva kumulativna pogoja za opredelitev državne pomoči (odgovornost države in obstoj gospodarske prednosti) nista izpolnjena, Komisija ugotavlja, da nadaljnje poslovanje podjetja NCHZ na podlagi odločitve odbora upnikov ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

         5.4   Nezakonita pomoč

               (114)

               Komisija ugotavlja, da ker uporaba zakona za podjetje NCHZ pomeni državno pomoč, je bila ta dodeljena s kršitvijo obveznosti priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Komisija zato ugotavlja, da pomoč, dodeljena podjetju NCHZ, pomeni nezakonito državno pomoč.

         5.5   Združljivost ukrepov z notranjim trgom

               (115)

               Ker zgoraj opredeljen ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, je treba njegovo združljivost oceniti ob upoštevanju izjem iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

               (116)

               V skladu s sodno prakso Sodišča so države članice tiste, ki morajo navesti morebitne razloge za združljivost in dokazati, da so pogoji za takšno združljivost izpolnjeni (18). Slovaški organi menijo, da ukrepi ne pomenijo državne pomoči in niso navedli nobenih možnih razlogov, na katerih bi temeljila ocena združljivosti.

               (117)

               Komisija je kljub temu ocenila, ali bi se kateri od razlogov iz PDEU uporabljal prima facie za obravnavane ukrepe.

               (118)

               Ker je bilo podjetje NCHZ v času, ko so bili ukrepi dodeljeni, v stečajnem postopku, je bilo očitno podjetje v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (19).

               (119)

               Zato bi morala biti vsaka ocena združljivosti državne pomoči z notranjim trgom načeloma opravljena na podlagi meril iz teh smernic.

               (120)

               Komisija ugotavlja, da pogoji za pomoč za reševanje iz točke 3.1 smernic za reševanje in prestrukturiranje očitno niso izpolnjeni: zlasti ukrepi ne vključujejo likvidnostne pomoči v obliki jamstev za posojila ali posojil in jih ni spremljala zaveza Slovaške, da bo Komisiji posredovala načrt prestrukturiranja ali likvidacije in tako dalje.

               (121)

               V zvezi s pomočjo za prestrukturiranje, kot je opredeljena v točki 3.2 smernic za reševanje in prestrukturiranje, Komisija ugotavlja, da Slovaška ni priglasila nobenega od navedenih ukrepov kot pomoč za prestrukturiranje in da ni dokazala prisotnosti nobenega potrebnega elementa, da bi se lahko obravnavali kot taki (načrt prestrukturiranja, lastni prispevek, izravnalni ukrepi in tako dalje).

               (122)

               Točka 34 smernic za reševanje in prestrukturiranje zahteva, da je dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta za prestrukturiranje, ki ga mora v vseh primerih posameznih pomoči potrditi Komisija. Pomoč v zadevnem primeru je bila dodeljena brez verodostojnega načrta prestrukturiranja, ki bi izpolnjeval pogoje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Ta okoliščina bi sama po sebi zadostovala za izključitev združljivosti ukrepov z notranjim trgom.

               (123)

               Poleg tega Komisija ugotavlja, da Slovaška ni obvestila Komisije o morebitnih dejstvih, ki bi zagotavljala skladnost s potrebnimi zahtevami za razglasitev pomoči za prestrukturiranje za združljivo: vnovična vzpostavitev dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja NCHZ, sprejemljive stopnje lastnega prispevka, ustrezni izravnalni ukrepi in tako dalje.

               (124)

               Komisija ugotavlja, da navedeni ukrep ni združljiv na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje in zato pomeni državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

         5.6   Vračilo pomoči

               (125)

               V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso Sodišča bi morala Komisija v običajnih okoliščinah odločiti, da mora zadevna država članica ukiniti nezakonito dodeljeno pomoč, če je bilo ugotovljeno, da ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom (20). Prav tako Sodišče dosledno meni, da je namen obveznosti države članice, da ukine pomoč, ki je bila razglašena za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (21).

               (126)

               V zvezi s tem je Sodišče odločilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača znesek, ki mu je bil dodeljen v okviru nezakonite pomoči, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči (22).

               (127)

               V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 navaja, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč […]“ (23).

               (128)

               Tako je treba glede na to, da, s kršitvijo člena 108 Pogodbe, noben od zadevnih ukrepov ni bil priglašen Komisiji, vendar jih je treba obravnavati kot nezakonito in nezdružljivo pomoč, vrniti dodeljene zneske, da se ponovno vzpostavi stanje na trgu pred njihovo dodelitvijo. Vračilo pomoči bi moralo zato zajeti obdobje od datuma, ko je bila upravičencu dodeljena prednost, tj. ko mu je bila pomoč dana na voljo, do datuma njenega dejanskega vračila, zneskom, ki jih je treba vrniti, pa se prištejejo obresti do datuma dejanskega vračila. Pri vračilu se upoštevajo zneski neporavnanih dolgov, ki pomenijo državno pomoč in za katere je bilo dokazano, da so bili že poplačani iz prihodkov od prodaje sredstev podjetja NCHZ.

               (129)

               Glede na prodajo podjetja NCHZ podjetjema Via Chem Slovakia in Fortischem bo Komisija proučila morebitno gospodarsko kontinuiteto med temi podjetji, da bi ugotovila, ali bi bilo treba vračilo pomoči razširiti na ta podjetja ali ne.

         5.7   Gospodarska kontinuiteta podjetja NCHZ s prodajo podjetja

               (130)

               Kot je bilo navedeno, mora zadevna država članica v primeru negativne odločbe Komisije v zvezi z vračilom nezdružljive pomoči podjetju v smislu členov 107 in 108 PDEU vrniti nezdružljivo pomoč. Obveznost vračila se lahko razširi na novo podjetje, na katero je zadevno podjetje preneslo del svojih sredstev ali mu jih prodalo, če ta prenos ali prodaja vodi do zaključka, da med podjetjema obstaja gospodarska kontinuiteta (24).

               (131)

               Kar zadeva namen transakcije, Komisija ugotavlja, da čeprav nima neposrednih dokazov, da je bil namen transakcije izogniti se učinkom morebitne odločbe o vračilu, je bilo slovaškim organom jasno, da je Komisija od 17. oktobra 2011 (glej uvodno izjavo (2)) predhodno proučevala pritožbo proti podjetju NCHZ in da je obstajala terjatev za plačilo kazni zaradi udeležbe v kartelu v višini 19,6 milijona EUR, naložene podjetju NCHZ z odločbo z dne 22. julija 2009 (glej uvodno izjavo(12)).

               (132)

               V skladu z odločbo Sodišča v zadevi Italija in SIM 2 proti Komisiji (25), na kateri je Komisija osnovala svoje odločitve v zvezi s podjetji Olympic Airlines, Alitalia in SERNAM (26), se ocena gospodarske kontinuitete med upravičencem do pomoči in podjetjem, na katero so bila prenesena njegova sredstva, opravi na podlagi sklopa kazalnikov. Upoštevajo se lahko naslednji dejavniki: prodajna cena, ki ustreza tržni ceni ali ne, obseg prodanih sredstev (sredstva in obveznosti, vzdrževanje delovne sile, sredstva kot celota), identiteta kupca(-ev), čas prodaje (po začetku predhodne ocene, formalnega postopka preiskave ali končni odločitvi) in ekonomska logika transakcije. Ta sklop kazalnikov je Sodišče potrdilo v odločbi z dne 28. marca 2012 v zadevi Ryanair proti Komisiji, s katero je bila potrjena odločitev v zvezi z družbo Alitalia (27).

               (133)

               Glede prodaje podjetja NCHZ podjetju Via Chem Slovakia in pozneje podjetju Fortischem bo zato Komisija na podlagi navedenih meril analizirala, ali obstaja gospodarska kontinuiteta med podjetjem NCHZ ter podjetjem, ki ga je na koncu prevzelo in ga zdaj upravlja podjetje Fortischem.

               (134)

               Komisija meni, da ni primerno ločeno analizirati gospodarske kontinuitete obeh transakcij, ki sta privedli do prevzema poslovnih dejavnosti podjetja NCHZ s strani podjetja Fortischem, tj. najprej prodajo podjetju Via Chem Slovakia in nato prodajo podjetju Fortischem. Podjetje Via Chem Slovakia je prodalo podjetje podjetju Fortischem v drugi transakciji 1. avgusta 2012, tj. le en dan po zaključku prve transakcije. Zato podjetje Via Chem Slovakia ni nikoli dejansko upravljalo in vodilo poslovnih dejavnosti podjetja NCHZ, ki jih je prevzelo.

               (135)

               Komisija priznava, da obseg obeh transakcij ni povsem enak, saj je podjetje Via Chem Slovakia ohranilo lastništvo nekaterih nepremičnin (stavbe in zemljišče). Vendar pa je iz predloženih informacij očitno, da so bile vse gospodarske dejavnosti podjetja NCHZ, ki jih je prevzelo podjetje Via Chem Slovakia, takoj prenesene na podjetje Fortischem. Z edino izjemo nepremičnin je podjetje Fortischem od podjetja Via Chem Slovakia prevzelo vsa sredstva in pravice, povezane s kemično proizvodnjo (proizvodni stroji in oprema, pogodbe itd.), pa tudi obveznosti, povezane s kemično proizvodnjo (vključno z vsemi pogodbami o zaposlitvi). Nepremičnine, ki niso bile prodane podjetju Fortischem, vendar so bile potrebne za nadaljevanje gospodarskih dejavnosti podjetja NCHZ, so bile podjetju Fortischem na voljo na podlagi zakupne pogodbe. Zato bo Komisija neposredno analizirala, ali obstaja gospodarska kontinuiteta med podjetjem NCHZ in njegovimi poslovnimi dejavnostmi, ki jih je prevzelo podjetje Fortischem. Posebne značilnosti obeh transakcij bodo upoštevane, če so pomembne za to oceno.

         5.7.1   Prodajna cena

               (136)

               Komisija je v svojem sklepu o začetku formalnega postopka preiskave izrazila dvome glede tega, ali je cena v višini 2,2 milijona EUR, ki jo je podjetje Via Chem Slovakia, izbrani ponudnik, plačalo za sredstva podjetja, predstavljala tržno ceno.

               (137)

               Razpis je vključeval pogoje, za katere se zdi, da so verjetno znižali vrednost sredstev. V skladu z razpisnimi pogoji so se lahko morebitni ponudniki odločili, ali bodo predložili svoje ponudbe s prevzemom „obveznosti prevzemnika“ ali brez prevzema (za podrobnosti glej uvodni izjavi (17) in (18)).

               (138)

               Razpisna pravila so določala, da če bi dal najvišjo ponudbo ponudnik, ki bi se odločil, da ne bo prevzel obveznosti, bi imel najboljši ponudnik, ki bi prevzel obveznosti, možnost izenačiti najvišjo ponudbo. Komisija meni, da bi lahko ta možnost, da ponudnik zviša svojo ponudbo po predložitvi vseh ponudb, odvračala morebitne udeležence in/ali negativno vplivala na predložene ponudbe.

               (139)

               Dejansko je eden izmed elementov, ki zagotavlja, da se pri razpisu doseže najvišja cena, negotovost glede cen, ki jih ponudijo ponudniki. Če ponudnik, ki predloži ponudbo s prevzemom obveznosti, ve, da mora biti njegova ponudba le najboljša izmed ponudb s prevzemom obveznostmi in da bo lahko izenačil svojo ponudbo s ponudbo najboljšega ponudnika, ki ne bi prevzel obveznosti, lahko predloži nižjo ponudbo, kot bi jo, če v razpisnih pogojih ne bi bila navedena možnost izenačitve ponudbe.

               (140)

               Poleg tega bi ta pogoj lahko odvračal ponudnike, ki ne želijo predložiti ponudbe s prevzemom obveznosti, saj vedo, da bo njihova ponudba, četudi bo najboljša, zavrnjena, ker lahko drug kupec, ki je pripravljen prevzeti obveznosti, zviša svojo ponudbo. Če se to zgodi, ponudnik, ki ni pripravljen prevzeti obveznosti, nima možnosti ponovno predložiti ponudbe in ponuditi višjo nakupno ceno.

               (141)

               Glede na navedeno se zdi, da dajejo razpisni pogoji prednost ponudnikom, ki prevzamejo obveznosti, saj ima v primeru, če dva ponudnika, eden s prevzemom obveznosti in drugi brez prevzema obveznosti, ponudita enako ceno, ponudba s prevzemom obveznosti prednost pred drugo ponudbo. To očitno kaže, da bi bila cena, ki bi bila dosežena brez prevzema obveznosti, lahko morda višja od cene, ki jo je ponudil izbrani ponudnik. Razumno je mogoče domnevati, da ima obveznost izpolnjevanja obveznosti finančne posledice za kupca, ki to upošteva pri predložitvi svoje ponudbe. Brez prevzema obveznosti bi bila cena, ki jo ponudi takšen kupec, tako verjetno višja.

               (142)

               Slovaška trdi, da tudi ponudnik, ki je pripravljen sprejeti obveznosti, ne more biti prepričan, da noben drug ponudnik ne bo pripravljen prevzeti obveznosti z morda boljšo ponudbo. Vendar to ne spremeni dejstva, da so bili ponudniki brez prevzema obveznosti na splošno obravnavani manj ugodno kot ponudniki s prevzemom obveznosti in da se je s tem lahko odvrnilo morebitne ponudnike, ki niso bili pripravljeni prevzeti obveznosti, od udeležbe.

               (143)

               Slovaška tudi trdi, da je bilo glede na celotni znesek obveznosti, ki je presegel 11 milijonov EUR, malo verjetno, da bi kateri koli ponudnik predložil ponudbo s prevzemom teh obveznosti. Trdi, da zlasti glede na ceno v višini le 2 milijona EUR, ki je bila ponujena med prvim razpisom, noben razumen udeleženec razpisa ne bi prevzel obveznosti s takšnimi finančnimi posledicami. Obveznosti dejansko vključujejo naložbe v višini najmanj 11 milijonov EUR. Vendar je naložba namenjena financiranju ukrepov za zagotavljanje skladnosti z veljavnimi okoljskimi predpisi, potrebnimi za nadaljevanje kemične proizvodnje. Vsak ponudnik, ki bi želel nadaljevati s kemično proizvodnjo, bi moral izvesti takšno naložbo in ta znesek bi morali tako upoštevati tudi ponudniki, ki ne bi prevzeli obveznosti. Čeprav bi drugi dve obveznosti (navedeni v uvodni izjavi (17)) lahko vplivali na ceno, se kupcu, ki bi nameraval ohraniti ali celo razširiti dejavnosti podjetja NCHZ, te obveznosti ne bi zdele pretirano obremenjujoče, ob upoštevanju prednosti, ki je na razpisu zagotovljena ponudnikom, ki so pripravljeni prevzeti obveznosti. Zato možnosti ponudbe s prevzemom obveznosti ni mogoče šteti za „izredno malo verjetno“ in je ta možnost zato lahko vplivala na ceno, ki je bila ponujena na razpisu.

               (144)

               Čeprav ne koncu ni bilo prejete nobene ponudbe s prevzemom obveznosti, pogoji niso dovoljevali vključitve največjega možnega števila ponudnikov, ki med seboj tekmujejo s svojimi najboljšimi ponudbami, kar je predpogoj za prodajo po najvišji možni tržni ceni.

               (145)

               Poleg tega je bila prodaja organizirana kot prodaja celotnega podjetja kot delujočega podjetja, tj. z vsemi sredstvi v paketu, in noben ponudnik ni mogel kupiti nobenega sredstva ločeno. To je izključevalo možnost doseganja najvišje možne končne cene z oddajo ponudb za posamezne dele področij dejavnosti podjetja NCHZ (ob istočasnem izogibanju možnim težavam, ki bi izvirale iz morebitne ustavitve poslovanja, ali omejevanju teh težav). Komisija ugotavlja, da je iz dokumentov, ki so jih predložili slovaški organi, razvidno, da so obstajali možni ponudniki, ki so bili zainteresirani za nakup samo nekaterih delov podjetja NCHZ (na primer, podjetje bluO Epsilon Limited je bilo zainteresirano samo za nakup obratov za proizvodnjo karbida). Zato ni mogoče izključiti, da bi prodaja posameznih delov podjetja NCHZ privedla do višje skupne prodajne cene.

               (146)

               Pri prodaji podjetju Fortischem s strani podjetja Via Chem Slovakia je šlo za transakcijo med dvema zasebnima strankama, pri čemer ni bil organiziran razpis. Za ceno sta se enostavno dogovorili obe zasebni stranki, pri čemer druge stranke niso imele možnosti ponuditi višje cene. Zato so dvomi glede tega, ali je cena, ki jo je plačalo podjetje Via Chem Slovakia, ustrezala tržni ceni, povezani tudi s ceno, ki jo je plačalo podjetje Fortischem.

               (147)

               Glede na navedeno se zdi verjetno, da sredstva podjetja NCHZ niso bila prodana na način, ki bi zagotavljal največje možne prihodke za preneseno podjetje.

               (148)

               Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da cena, ki jo je podjetje Via Chem Slovakia plačalo za podjetje NCHZ, verjetno ni bila dejanska tržna cena, saj so razpisni pogoji in dejstvo, da so morali ponudniki predložiti ponudbo za vsa sredstva skupaj, vplivali na ceno.

         5.7.2   Obseg transakcije

               (149)

               Za preprečitev gospodarske kontinuitete morajo sredstva in drugi elementi prenesenega podjetja predstavljati le del prejšnjega podjetja ali njegovih dejavnosti. Večji kot je del prvotnega podjetja, ki je prenesen na nov subjekt, večja je verjetnost, da bo imela gospodarska dejavnost, povezana s temi sredstvi, še naprej koristi od nezdružljive pomoči.

               (150)

               Čeprav Slovaška trdi, da je šlo pri prodaji za „odkup sredstev“, pa pogoji prodaje dejansko kažejo, da je bilo podjetje prodano kot delujoče podjetje. Kot je navedeno v uvodni izjavi (19), so bili vsa sredstva in vsaj del prenosljivih obveznosti prodani novemu lastniku.

               (151)

               Prodajo podjetja NCHZ podjetju Via Chem Slovakia je 19. julija 2012 odobril slovaški organ, pristojen za konkurenco. Iz te odločitve je razvidno, da je bilo celotno podjetje NCHZ, kot delujoče podjetje, predmet priglašene združitve in s tem prodaje (28).

               (152)

               Obseg dejavnosti podjetja, ki ga je kupilo podjetje Fortischem, ostaja enak prejšnjemu obsegu dejavnosti podjetja NCHZ. To kaže primerjava med proizvodnim programom podjetja NCHZ na samem začetku stečajnega postopka (29) in sedanjim proizvodnim programom po podatkih s spletne strani podjetja Fortischem (30). V obeh primerih glavna področja dejavnosti podjetja NCHZ oziroma podjetja Fortischem vključujejo anorganske (elektrolitske) kemikalije, vključno s kalcijevim karbidom, organske kemikalije, polimere in predelane proizvode iz PVC. Vseh 14 ključnih proizvodov iz teh področij proizvodnje, ki je leta 2008 predstavljalo 99 % prihodkov podjetja NCHZ (31), proizvaja tudi podjetje Fortischem. Prihodki, ustvarjeni z navedenimi proizvodi, ki jih je prodalo podjetje Fortischem, so leta 2013 znašali 161,3 milijona EUR (32). Ti prihodki so primerljivi s prihodki podjetja NCHZ v višini približno 150–160 milijonov EUR med stečajnim postopkom (33). Zato so proizvodni program in prihodki prenesenega podjetja ostali enaki, kot so bili pri podjetju NCHZ. V podjetje Fortischem je bilo premeščenih tudi več kot 95 % od 1 412 zaposlenih v podjetju NCHZ. Zaposleni niso bili odpuščeni in nato ponovno zaposleni s strani podjetja Fortischem, ampak so bile njihove pogodbe o zaposlitvi enostavno prenesene na podjetje Fortischem.

               (153)

               Slovaška trdi, da je bilo prenesenih manj kot 60 % podjetja, zlasti zato, ker ni bila vključena nobena nepremičnina. Vendar, kot je bilo pojasnjeno (glej uvodno izjavo (134)), ima podjetje Fortischem pri podjetju Via Chem Slovakia zakupljene nepremičnine (zemljišče in stavbe), potrebne za kemično proizvodnjo. Razen nepremičnin je podjetje Fortischem prevzelo vsa druga sredstva, pravice in obveznosti, povezane s prenesenim podjetjem. Podjetje Fortischem tako vodi podjetje NCHZ in nadaljuje z enakim portfeljem proizvodov.

               (154)

               Poleg tega je podjetje Fortischem ohranilo tudi obstoječe vodstvo podjetja NCHZ. Na primer, izvršni direktor podjetja NCHZ pred prenosom podjetja je postal predsednik upravnega odbora podjetja Fortischem.

               (155)

               Med prevzemom podjetja NCHZ je podjetje Fortischem tudi javno objavilo v medijih, da ne načrtuje kakršnih koli večjih sprememb v zvezi z zaposlenimi ali proizvodnjo in da bo ohranilo obstoječe vodstvo (34).

               (156)

               Zato je podjetje Fortischem, kar zadeva obseg transakcije, učinkovito prevzelo vse gospodarske dejavnosti podjetja NCHZ skupaj z vsemi povezanimi sredstvi, pravicami in obveznostmi. Dejstvo, da se del sredstev uporablja na podlagi zakupne pogodbe in ne neposrednega lastništva, ne spremeni dejstva, da podjetje Fortischem zgolj nadaljuje z gospodarskimi dejavnostmi podjetja NCHZ v enakem obsegu kot pred transakcijo.

               (157)

               Poleg tega obe zainteresirani strani, ki sta predložili pripombe, tudi trdita, da podjetje Fortischem še naprej ravna na enak način, kot je ravnalo podjetje NCHZ, in ponuja enak portfelj proizvodov na istih geografskih trgih ter da je edina vidna sprememba sprememba imena.

               (158)

               Zato podjetje Fortischem nadaljuje dejavnost podjetja NCHZ brez kakršnih koli večjih sprememb trgovinske, kadrovske ali proizvodne politike.

         5.7.3   Identiteta lastnikov

               (159)

               Če so lastniki prevzemnega podjetja isti kot lastniki prodajnega podjetja, je to jasen kazalec gospodarske kontinuitete.

               (160)

               V tem primeru Komisija ni mogla zbrati kakršnih koli dokazov, ki bi potrdili trditve pritožnika, da obstajajo povezave med prvotnimi in novimi končnimi lastniki podjetja NCHZ. Ker so neposredni lastniki različni, ni mogoče preveriti iz neodvisnih in zanesljivih virov, kdo so končni lastniki, ki se skrivajo za nekaterimi izmed neposrednih in posrednih matičnih družb s sedežem na Cipru.

               (161)

               Vendar so slovaški organi predložili zaprisežene izjave podjetja Energochemica, sedanje partnerske družbe podjetja Fortischem, da lastniki podjetja Fortischem nikakor niso povezani z nekdanjimi lastniki podjetja NCHZ.

               (162)

               V odsotnosti kakršnih koli nasprotnih dokazov Komisija predvideva, da ni nobenih povezav med prvotnimi in novimi lastniki podjetja NCHZ, prenesenega na podjetje Fortischem.

         5.7.4   Čas prodaje

               (163)

               Prodaja se je izvedla po tem, ko je Komisija začela predhodno preiskavo pritožbe in posredovala pritožbo državi, da predloži pripombe. Zato se je vsaj Slovaška zavedala obstoja možnosti, da bi zadevni ukrepi lahko pomenili nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki bi jo bilo treba vrniti.

         5.7.5   Ekonomska logika poslovanja

               (164)

               Namen merila ekonomske logike je preveriti, ali prevzemnik sredstev sredstva uporablja na enak način kot prodajalec ali pa nasprotno, vključuje sredstva v svojo poslovno strategijo in tako ustvarja sinergije, ki upravičujejo njegov interes za prevzem teh sredstev.

               (165)

               Prevzem s strani podjetja Fortischem je vključeval celoten kemični oddelek podjetja NCHZ, tj. glavni del podjetja NCHZ kot delujočega podjetja skupaj z več kot 95 % zaposlenih ter povezanimi pravicami in obveznostmi. Kot je bilo navedeno, sta portfelj proizvodnje in obseg dejavnosti podjetja Fortischem enaka, kot sta bila pri podjetju NCHZ.

               (166)

               Podjetje Fortischem je tudi javno naznanilo v medijih, da ne načrtuje nobenih večjih sprememb načina upravljanja podjetja NCHZ in njegovega obsega dejavnosti (35). Čeprav je podjetje Fortichem del večje skupine podjetij, v skupini Energochemica, se zdi, da ni nobenih večjih sinergijskih učinkov z drugimi člani skupine. Čeprav so nekateri izmed njih dejavni v kemični industriji, je njihovo področje dejavnosti drugačno (stabilizatorji svetlobe, fenolne smole, čistilna sredstva itd.), posledično pa se zdi, da ni nobene pomembnejše povezave z dejavnostmi podjetja Fortischem.

               (167)

               Zato ni bilo nobenih sprememb poslovne strategije in podjetje Fortischem enostavno uporablja sredstva na enak način, kot jih je prodajalec.

         5.7.6   Sklepne ugotovitve o gospodarski kontinuiteti med podjetjem NCHZ in gospodarskimi dejavnostmi, ki jih je prevzelo in jih upravlja podjetje Fortischem

               (168)

               Na splošno se zdi, da se edine spremembe nanašajo na ime podjetja in pravne osebe, kateri pripada. Člen 1.2 razpisnih pogojev določa, da se podjetje NCHZ proda v celoti kot sklop opredmetenih in neopredmetenih sredstev skupaj z njegovimi zaposlenimi. Člen 3.1 prodajne pogodbe med podjetjem Via Chem Slovakia in podjetjem NCHZ z dne 16. januarja 2012 navaja, da „prenos delujočega podjetja v skladu s to pogodbo vključuje vse nepremičnine, premičnine, druge pravice in vrednosti zemljišč, ki: (i) služijo poslovanju delujočega podjetja ali so zaradi svoje narave namenjene služenju takšnemu namenu in (ii) na ključni datum pripadajo prodajalcu“. Poleg tega prevzemnik ohranja portfelj proizvodnje in poslovno politiko podjetja NCHZ. In ne nazadnje, cena, plačana za podjetje NCHZ, verjetno ne pomeni tržne cene.

               (169)

               Zato Komisija ugotavlja, da med podjetjem NCHZ in Fortischem obstaja gospodarska kontinuiteta.

               (170)

               Zaradi navedenega Komisija meni, da prednost, ki jo je Slovaška dodelila podjetju NCHZ, pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč in da je treba vračilo te nezdružljive državne pomoči, dodeljene podjetju NCHZ, razširiti tudi na novega lastnika podjetja. Podjetje Fortischem ima s svojo neprekinjeno operativno prisotnostjo na trgu še naprej koristi od državne pomoči, ki je bila prejeta za gospodarske dejavnosti podjetja NCHZ in še naprej izkrivlja trg.

         6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

               (171)

               Komisija ugotavlja, da je odločitev slovaških organov, da razglasijo podjetje NCHZ za strateško družbo na podlagi zakona in ga s tem zaščitijo pred običajno uporabo stečajne zakonodaje, pomenila državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

               (172)

               Komisija tudi ugotavlja, da je bila takšna pomoč dodeljena nezakonito s kršitvijo obveznosti priglasitve in mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (173)

               Poleg tega Komisija ugotavlja, da takšna pomoč ni združljiva z notranjim trgom, ker zadevni pogoji iz smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 niso bili izpolnjeni in ni bila ugotovljena nobena druga podlaga za združljivost.

               (174)

               Pomoč je treba izterjati od podjetja NCHZ, nalog za izterjavo pa bi bilo treba razširiti tudi na podjetje Fortischem, ki je povezano s podjetjem NCHZ v smislu gospodarske kontinuitete –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Državno pomoč v višini 4 783 424,10 EUR, ki je bila zagotovljena podjetju NCHZ z njegovo razglasitvijo za strateško družbo v skladu z zakon o strateško pomembnih družbah, s čimer je bilo zaščiteno pred običajno uporabo stečajne zakonodaje, je slovaška izvedla nezakonito s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije in ni združljiva z notranjim trgom.
   Člen 2
   Odločitev o omogočanju nadaljnjega poslovanja podjetja NCHZ po prenehanju veljavnosti zakona na podlagi odločitve odbora upnikov ni pomenila državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
   Člen 3
   1.   Slovaška izterja nezdružljivo pomoč iz člena 1 od podjetja NCHZ.
   2.   Ob upoštevanju gospodarske kontinuitete med podjetjema NCHZ in Fortischem bi bilo treba obveznost vračila pomoči razširiti tudi na podjetje Fortischem.
   3.   Zneskom, ki jih je treba vrniti, se prištejejo obresti od datuma, ko so bili dani na voljo podjetju NCHZ, do datuma njihovega dejanskega vračila.
   4.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 (36) in v skladu z Uredbo (ES) št. 271/2008 (37) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 izračunajo z obrestno obrestnim računom.
   Člen 4
   1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.
   2.   Slovaška zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu.
   Člen 5
   1.   Slovaška v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tem sklepu predloži naslednje podatke:

               a)

               skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov;

               b)

               podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

               c)

               dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca zahtevalo vračilo pomoči.

         2.   Slovaška Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvedbo tega sklepa, do dokončne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za delovanje v skladu s tem sklepom. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.
   Člen 6
   Ta sklep je naslovljen na Slovaško.

      Bruselj, 15. oktobra 2014

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Podpredsednik

      (1)  Sklep Komisije C(2013) 3555 final z dne 2. julija 2013 (UL C 297, 12.10.2013, str. 85).

      (2)  Pritožnik je prosil, naj se njegova identiteta ne razkrije.

      (3)  Glej opombo 1.

      (4)  Lastnik podjetja je bilo podjetje Disor Holdings Limited, ki ni imelo na Cipru prijavljene nobene navedene poslovne dejavnosti in katerega končni lastniki niso javno znani.

      (5)  Kazen je bila naložena z odločbo Komisije z dne 22. julija 2009 v zadevi COMP/39.396 – Reagenti na osnovi kalcijevega karbida in magnezija v metalurški in plinski industriji (UL C 301, 11.12.2009, str. 18).

      (6)  V skladu z veljavnimi predpisi so člani odbora upnikov nezavarovani upniki, izvoljeni na sestanku vseh upnikov, pri čemer glasovi vsakega upnika ustrezajo znesku njegovih terjatev.

      (7)  Zaupni podatek.

      (8)  Zákon č. 7/2005 Z.z. z 9. decembra 2004 o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov [zakon št. 7/2005 z dne 9. decembra 2004 o stečaju in prestrukturiranju ter spremembi nekaterih zakonov].

      (9)  Obrazložitveni memorandum k Sklepu vlade št. 534/2009 z dne 2. decembra 2009 o razglasitvi podjetja NCHZ za strateško družbo.

      (10)  Zasebni člani odbora upnikov so bili podjetje NVEST – KREDIT, s.r.o. (v lasti podjetja DISOR HOLDINGS LIMITED, edinega delničarja podjetja NCHZ); podjetje Novácká Energetika, a.s. (prvotno hčerinska družba podjetja NCHZ, katere večinski delničar je od januarja 2011 podjetje STUPEFY HOLDINGS LIMITED); podjetje M-ENERGO, s.r.o. (večinski delničar podjetja STUPEFY HOLDINGS LIMITED) in podjetje DAK KIABA, s.r.o.

      (11)  Obchodný vestník [gospodarski uradni list] No 37B, 23.2.2011.

      (12)  Družba za socialno zavarovanje ni bila zavarovani upnik, ker so obveznosti do nje nastale šele po začetku stečajnega postopka.

      (13)  Vsi zneski so zaokroženi.

      (14)  Sodba z dne 5. junija 2012, Komisija proti EDF, C-124/10, EU:C:2012:318, točke 83–85 in 105; sodba z dne 16. maja 2002, Francija proti Komisiji, C-482/99, EU:C:2002:294, točki 71 in 72; sodba z dne 30. aprila 1998, City Flyer Express Ltd proti Komisji, T-16/96, EU:T:1998:78, točka 76.

      (15)  V zvezi s tem glej zlasti zadevo T-152/99, Hijos de Andrés Molina SA (HAMSA) proti Komisiji, U:T:2002:188, točka 157.

      (16)  Ta znesek ustreza neporavnanim dolgovom do javnih upnikov na dan 31. decembra 2009. Slovaški organi trdijo, da ni nobenih natančnih podatkov o zneskih na datum, ko je bilo podjetje NCHZ razglašeno za strateško družbo. Zato je navedeni znesek najbolj natančna razpoložljiva ocena (in precej konzervativna) zneska neporavnanih obveznosti na začetku uporabe zakona.

      (17)  Ta znesek ustreza neporavnanim dolgovom do javnih upnikov na dan 31. decembra 2010. Slovaški organi trdijo, da ni nobenih natančnih podatkov o zneskih na datum, ko je podjetje NCHZ prenehalo biti strateška družba v skladu z zakonom. Zato je navedeni znesek najbolj natančna razpoložljiva ocena (in precej konzervativna) zneska neporavnanih obveznosti na koncu uporabe zakona.

      (18)  Zadeva C-364/90, Italija proti Komisiji, EU:C:1993:157, točka 20.

      (19)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

      (20)  Glej zadevo C-70/72, Komisija proti Nemčiji, EU:C:1973:87, točka 13.

      (21)  Glej združene zadeve C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, EU:C:1994:325, točka 75.

      (22)  Glej zadevo C-75/97, Belgija proti Komisiji, EU:C:1999:311, točki 64 in 65.

      (23)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

      (24)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012, Ryanair Ltd proti Evropski komisiji, zadeva T-123/09, točka 155.

      (25)  Sodba Sodišča z dne 8. maja 2003, Italijanska republika in SIM 2 Multimedia SpA proti Komisiji Evropskih skupnosti, združeni zadevi C-328/99 in C-399/00.

      (26)  Odločba Komisije z dne 17. septembra 2008, Državna pomoč N 321/2008, N 322/2008 in N 323/2008 – Grčija – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/ Olympic Airways Services; Odločba Komisije z dne 12. novembra 2008, Državna pomoč N 510/2008 – Italija – Prodaja sredstev družbe Alitalia; Sklep Komisije z dne 4. aprila 2012 SA.34547 – Francija – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

      (27)  Sodba Splošnega sodišča z dne 28. marca 2012 v zadevi T-123/09, Ryanair Ltd proti Komisiji.

      (28)  Glej zlasti uvodne izjave (25)–(29) odločbe o odobritvi združitve (Odločba št. 2012/FH/3/1/032), ki je na voljo na http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/.

      (29)  Glej predstavitev stečajnega upravitelja z dne 26. oktobra 2009„Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu“, diapozitiva 4 in 5.

      (30)  Glej www.fortischem.sk.

      (31)  Glej diapozitiv 5 predstavitve stečajnega upravitelja z dne 26. oktobra 2009„Novácké chemické závody, a.s. – Prezentácia správcu“.

      (32)  Glej letno poročilo skupine Energochemica, katere največji član je podjetje Fortischem, za leto 2013, http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf.

      (33)  Glej na primer ekonomsko analizo, ki jo je pripravil upravitelj decembra 2010, stran 3 (glej uvodno izjavo (106)).

      (34)  Glej na primer članek „Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem“, [Podjetje NCHZ bo upravljalo podjetje Fortischem] z dne 2. avgusta 2012, objavljen na portalu Webnoviny: http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html.

      (35)  Glej opombo 33.

      (36)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

      (37)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).