title: 2013/535/EU, Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek I – Evropski parlament#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek I – Evropski parlament

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/1

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek I – Evropski parlament
   (2013/535/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012) 436 – C7-0225/2012) (2),

               —

               ob upoštevanju poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – oddelek I – Evropski parlament – proračunsko leto 2011 (3),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (4),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je predložilo Računsko sodišče za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju členov 314(10) in 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o Euratomu,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/20021 (7), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil o izvrševanju proračuna Evropskega parlamenta (8),

               —

               ob upoštevanju člena 166(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, po katerem mora vsaka institucija Unije na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu o razrešnici Evropskega parlamenta, sprejeti ustrezne ukrepe,

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (9),

               —

               ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2011 (10),

               —

               ob upoštevanju členov 77 in 80(3) ter Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0063/2013),

               A.

               ker je Računsko sodišče pri reviziji ugotovilo, da so, kar zadeva upravne odhodke v letu 2011, vse institucije zadovoljivo izvajale nadzorne in kontrolne sisteme, ki jih zahteva Uredba (EC, Euratom) št. 1605/2002;

               B.

               ker je generalni sekretar 24. aprila 2012 potrdil, da je prepričan, da se je proračun Parlamenta izvrševal v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in da uvedeni kontrolni okvir daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij;

               1.

               podeli razrešnico svojemu predsedniku glede izvrševanja proračuna Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 68, 15.3.2011.

      (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

      (3)  UL C 164, 9.6.2012, str. 1.

      (4)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

      (5)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

      (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (9)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 20.

      (10)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 258.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, oddelek I – Evropski parlament
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011 (1),

                  —

                  ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2011 (COM(2012)0436 – C7-0225/2012) (2),

                  —

                  ob upoštevanju poročila o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – oddelek I – Evropski parlament – proračunsko leto 2011 (3),

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila notranjega revizorja za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2011 z odgovori institucij (4),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (5) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2011 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju členov 314(10) in 318 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe o Euratomu,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), zlasti členov 145, 146 in 147 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (7), zlasti členov 164, 165 in 166 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 13 notranjih pravil o izvrševanju proračuna Evropskega parlamenta (8),

                  —

                  ob upoštevanju člena 166(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, po katerem mora vsaka institucija Unije na podlagi ugotovitev, izraženih v sklepu o razrešnici Evropskega parlamenta, sprejeti ustrezne ukrepe,

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (9),

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2011 (10),

                  —

                  ob upoštevanju členov 77 in 80(3) ter Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0063/2013),

                  A.

                  ker je predsednik 11. julija 2012 sprejel računovodske izkaze Parlamenta za proračunsko leto 2011;

                  B.

                  ker je računovodja Parlamenta po pregledu končnih računovodskih izkazov izjavil, da ima razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Parlamenta v vseh pomembnih vidikih, in da po njegovem mnenju ni vprašanj, ki bi zahtevala pridržek;

                  C.

                  ker je generalni sekretar 24. aprila 2012 potrdil, da je prepričan, da se je proračun Parlamenta izvrševal v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in da uvedeni kontrolni okvir daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij;

                  D.

                  ker je Računsko sodišče v svoji reviziji ugotovilo, da so, kar zadeva upravne odhodke v letu 2011, vse institucije učinkovito izvajale nadzorne in kontrolne sisteme, ki jih zahteva finančna uredba, pri 93 % izmed 56 preverjenih plačil (3 predplačila in 53 končnih plačil) pa ni bilo pomembnih napak;

                  E.

                  ker je bil v skladu z običajnim postopkom upravi Parlamenta poslan vprašalnik, Odbor za proračunski nadzor pa je v navzočnosti podpredsednika, pristojnega za proračun, generalnega sekretarja in notranjega revizorja razpravljal o prejetih odgovorih;

         Dodana vrednost postopka razrešnice Parlamentu

                  1.

                  poudarja dodano vrednost parlamentarnega postopka, v katerem si Parlament podeli letno razrešnico; ponovno poudarja, da je razrešnica Parlamentu dodatna možnost za izvajanja javnega in kritičnega nadzora finančnega poslovodenja institucije, na podlagi česar lahko državljani Unije bolje razumejo posebno upravljavsko strukturo, delovne metode Parlamenta in stroške demokratične Evrope;

                  2.

                  poziva predsedstvo, naj za maj ali junij, torej kmalu po tem, ko bo poročilo o razrešnici sprejeto na plenarnem zasedanju, načrtuje določeno točko dnevnega reda za razpravo o tem poročilu;

                  3.

                  poudarja, da je nadzor nujen, da se zagotovi odgovornost uprave Parlamenta, in da se mora Parlament zaradi velikega zanimanja državljanov Unije za postopek razrešnice in javnega mnenja izogniti nepreglednemu upravljanju in delovati povsem transparentno, da bodo imeli državljani Unije dejanske in točne informacije o tem, kako porablja razpoložljiva sredstva;

                  4.

                  opozarja, da je Parlament organ, ki je v postopku za podelitev razrešnice pristojen za končno odločitev o razrešnici, zato je bistvenega pomena, da je postopek v primeru Parlamenta izveden na vzoren način, zaradi česar je treba preprečiti tudi najmanjše pomanjkljivosti, ki bi lahko zasenčile politične dosežke evropske demokratične institucije ali njena prizadevanja za dosego največje preglednosti in najboljšega finančnega poslovodenja;

                  5.

                  poudarja, da je ta resolucija osredotočena predvsem na izvrševanje proračuna in razrešnico za proračunsko leto 2011 ter da je njen glavni cilj zagotoviti čim učinkovitejšo porabo davkoplačevalskega denarja ter opredeliti področja, kjer so možne izboljšave; spodbuja pristojne organe Parlamenta, naj še naprej na vseh možnih ravneh izboljšujejo učinkovitost vsakodnevnega parlamentarnega dela, ki bi moralo biti vedno namenjeno zagotavljanju čim boljših storitev državljanom Unije;

                  6.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila izmenjava mnenj med podpredsednikom, pristojnim za proračun, generalnim sekretarjem in Odborom za proračunski nadzor, organizirana 22. januarja 2013 v okviru razrešnice Parlamentu za leto 2011, kakovostna; ponovno poudarja, da je uprava Parlamenta odgovorna za celoten postopek in da so poročila o razrešnici glede izvrševanja proračuna Parlamenta in dejavnosti Odbora za proračunski nadzor v preteklem desetletju odigrala pomembno vlogo in prispevala k zelo pozitivnim novostim v finančnem poslovodenju Parlamenta, kot sta statut za poslance in statut za pomočnike; je odločen, da bo nadaljeval ta spodbudni razvoj v smeri odličnega in preglednega upravljanja javnih financ;

                  7.

                  ponovno predlaga, naj predsedstvo poslancem posreduje več belih knjig o političnih vprašanjih v splošnem interesu, tako da bi o njih lahko pred sprejetjem končne odločitve podrobno razpravljali v političnih skupinah;

         Upravljanje Parlamenta v letu 2011

                  8.

                  pozdravlja dejstvo, da so 22. septembra 2011 predstavniki predsedstva in Odbora za proračun dosegli dogovor o dodatnih varčevalnih ukrepih, ki so bili pozneje vključeni v proračun Parlamenta za leto 2012; je trdno prepričan, da ti ukrepi pametnega varčevanja v višini skoraj 40 000 000 EUR ne vplivajo niti na učinkovitost dejavnosti Parlamenta niti na sredstva, ki so na voljo posameznemu poslancu; poziva generalnega sekretarja, naj Svet in Komisijo obvešča o dosežkih Parlamenta in v ta namen pridobi informacije o njunih ukrepih, ter zahteva, da se ga obvešča o prejetih odgovorih; vendar poudarja, da bi bilo treba varčevati tako, da bi porabili manj denarja, ne pa s predčasnimi ali zapoznelimi plačili oziroma prenosi sredstev iz proračuna v proračun;

                  9.

                  predsednika in generalnega sekretarja spominja na resolucijo z dne 6. februarja 2013 (11), v kateri opozarja na sklep, sprejet na plenarnem zasedanju, s katerim poziva Svet, naj do junija 2013 predloži časovni načrt glede več sedežev Parlamenta, in pričakuje, da bodo zadevni odbori, generalni sekretar in predsedstvo poslancem zagotovili najnovejše podatke in informacije o finančnem in okoljskem vplivu več sedežev; predlaga, naj službe EP za presojo vpliva preučijo to vprašanje, tudi kar zadeva vpliv prisotnosti EP ali njegove delne prisotnosti na zadevne skupnosti in regije, ter to presojo predstavijo do junija 2013, da bi bilo mogoče njihove ugotovitve upoštevati pri naslednjem večletnem finančnem okviru; poudarja, da je junij 2013 pred vrati;

                  10.

                  ugotavlja, da Pogodba Parlament obvezuje, da ima tri kraje dela, in da to pomeni dodatne stroške; ugotavlja tudi, da sprememba tega stanja ni v rokah Parlamenta, ampak držav članic; zato poziva države članice, naj ponovno obravnavajo vprašanje sedeža in krajev dela Parlamenta v naslednji reviziji Pogodb, tako da spremenijo Protokol 6;

                  11.

                  ugotavlja, da so 1. januarja 2013 začeli veljati nova finančna uredba (Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012) in pravila za njeno uporabo, ki so prinesli bistvene spremembe v finančnem poslovodenju, zlasti z zagotovitvijo boljšega finančnega poslovodenja in zaščite finančnih interesov Unije, uvedbo finančnih mehanizmov, ki omogočajo uporabo sredstev tretjih strani kot finančnega vzvoda za sredstva Unije, in zmanjšanjem upravnega bremena s preusmeritvijo pozornosti z birokracije na učinkovitost; spodbuja službe Parlamenta, tako kot pri preteklih revizijah finančne uredbe, naj začnejo ta pravila nemudoma uporabljati s čim manjšim negativnim učinkom na upravo Parlamenta; želi, da se ga pred začetkom postopka podelitve razrešnice za leto 2012 obvesti, ali se je z novo finančno uredbo zmanjšalo število uslužbencev, potrebnih za finančno poslovodenje;

                  12.

                  pozdravlja novi kodeks ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in navzkrižji interesov, ki je bil sprejet na plenarnem zasedanju 1. decembra 2011; ugotavlja, da morajo poslanci razkriti vse plačane dejavnosti, ki jih opravljajo zunaj institucije, plačilo, ki ga prejmejo, ter vse druge funkcije, zaradi katerih bi lahko prišlo do navzkrižja interesov; poleg tega ugotavlja, da kodeks poslancem izrecno prepoveduje, da bi v zameno za vplivanje na odločitve Parlamenta sprejemali denar ali druga darila; z zadovoljstvom ugotavlja, da kodeks določa jasna pravila o sprejemanju daril in o poklicnem ukvarjanju nekdanjih poslancev z dejavnostmi lobiranja; pričakuje, da bodo izvedbeni predpisi poslancem predstavljeni na primeren način in da se bodo izjave preverile na osnovi vzorca;

                  13.

                  je zaskrbljen, da eno leto po začetku veljavnosti kodeksa ravnanja še vedno niso bili določeni izvedbeni ukrepi za člen 5(3) o zagotavljanju preglednosti v zvezi s potnimi stroški, stroški namestitve in dnevnicami poslancev, kadar jih financirajo tretje osebe; opozarja, da je treba te izvedbene ukrepe čim prej sprejeti; je trdno prepričan, da je treba razkriti vse stroške za potovanja, namestitev in dnevnice, ki jih financirajo tretje osebe in ki presegajo 150 EUR;

                  14.

                  poziva službe Parlamenta, naj na spletnih straneh s profili poslancev v strojno čitljivi obliki objavijo vse izjave o finančnih interesih poslancev, razvrščene po letih;

                  15.

                  je seznanjen z objavo socialnega poročila, ki zagotavlja dragocen vpogled v človeške vire Parlamenta; poziva k objavi poročila za leto 2012 pred koncem septembra 2013; poleg tega ugotavlja, da se je kadrovski načrt Parlamenta med letoma 2010 in 2011 povečal za 4 %, predvsem zaradi novih pristojnosti in dodatnih delovnih nalog po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in zaradi predvidenega pristopa Hrvaške k Uniji;

                  16.

                  poziva, naj se usposabljanje za uslužbence, zlasti intenzivni tečaji jezikov, bolje prilagodi delovnemu urniku različnih kategorij zaposlenih v Parlamentu, vključno z akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki;

                  17.

                  meni, da bi bilo treba upoštevati priporočilo Računskega sodišča o pravočasnem evidentiranju sprememb osebnih okoliščin zaposlenih in o uvedbi sistema za redno spremljanje teh informacij;

                  18.

                  poudarja, da je bilo leto 2011 drugo leto, v katerem sta se novi statut za poslance in statut za pomočnike uporabljala celotno leto (oba sta začela veljati 14. julija 2009); ugotavlja, da so bili na osnovi predlogov začasne skupine za ocenjevanje in generalnega sekretarja v teh dveh letih že štirikrat spremenjeni izvedbeni ukrepi za statut za pomočnike, in sicer v zvezi z uporabo naslova VII pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije in izvedbenih ukrepov; opozarja, da je uporaba naslova VII prispevala k vzpostavitvi enotnega sistema, ki ureja status akreditiranih parlamentarnih pomočnikov, dejavnih v treh krajih dela Parlamenta, in ki je nadomestil sedemindvajset različnih nacionalnih sistemov na področju pogodbenih razmerij, obdavčitve in socialne varnosti; ugotavlja še, da trenutno ni potrebe po prilagoditvi pravil, ki se uporabljajo za parlamentarne pomočnike, iz naslova VII; predlaga celostno oceno statuta za pomočnike, vključno z morebitnimi spremembami pravil pred naslednjimi evropskimi volitvami;

         Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju
          (12)

                  19.

                  ugotavlja, da so v letu 2011 prihodki Parlamenta znašali 173 293 432 EUR (243 094 204 EUR v letu 2010), kar je vključevalo 23 815 077 EUR namenskih prejemkov;

         Predstavitev računovodskih izkazov Parlamenta

                  20.

                  je seznanjen z zneski, na podlagi katerih so bili zaključeni računovodski izkazi Parlamenta za proračunsko leto 2011, in sicer:

                              (EUR)

                                 (a)   Razpoložljiva sredstva

                              Proračunska sredstva za 2011:

                              1 685 829 393

                              Nesamodejni prenosi iz proračunskega leta 2010:

                              9 240 000

                              Samodejni prenosi iz proračunskega leta 2010:

                              231 028 630

                              Proračunska sredstva iz namenskih prejemkov v 2011:

                              23 815 077

                              Proračunska sredstva iz namenskih prejemkov, prenesena iz leta 2010:

                              110 017 852

                              Skupaj:

                              2 059 930 952

                                 (b)   Uporaba proračunskih sredstev v proračunskem letu 2011

                              Obveznosti:

                              1 843 611 385

                              Izvršena plačila:

                              1 580 302 842

                              Proračunska sredstva, samodejno prenesena v naslednje leto, vključno s tistimi iz namenskih prejemkov:

                              330 492 631

                              Nesamodejno prenesena proračunska sredstva:

                              21 700 000

                              Stornirana proračunska sredstva:

                              126 481 634

                                 (c)   Proračunski prihodki

                              Prejeti v letu 2011:

                              173 293 432

                                             (d)

                                          Bilančna vsota 31. decembra 2011

                              1 565 534 440

                  21.

                  ugotavlja, da so bila v prvotnem proračunu 2011 za Parlament odobrena sredstva v višini 1 685 829 393 EUR, kar je za 5 % več kot v proračunu 2010 (1 607 363 235 EUR), in da v letu 2011 ni bilo sprememb proračuna, v nasprotju z letom 2010;

                  22.

                  ugotavlja, da so bile leta 2011 prevzete obveznosti za 93 % proračunskih sredstev (96 % leta 2010) s stopnjo stornacije 6 % (3 % leta 2010) in da je bila tako kot v prejšnjih letih dosežena zelo visoka raven izvrševanja proračuna; opaža tudi hitro povečevanje storniranih proračunskih sredstev, ki izhajajo predvsem iz neplačevanja letne prilagoditve plač uslužbencev v letu 2011, ki je znašala 1,7 %, v skladu z ustreznim sklepom Sveta;

                  23.

                  je zaskrbljen zaradi bistvenega povečanja prenosov v leto 2011 (240 268 630 EUR (13)) in poziva k boljšemu načrtovanju odhodkov; poziva upravo, naj spremeni ta trend pred prihodnjimi evropskimi volitvami;

                  24.

                  ugotavlja, da je celotni proračun Unije za leto 2011 znašal 141,9 milijarde EUR v sredstvih za prevzem obveznosti, od česar je proračun Parlamenta znašal 1 686 milijonov EUR; poleg tega ugotavlja, da ta znesek predstavlja le nekaj več kot 1 % proračuna Unije in 20 % zneska v višini 8 454 milijonov EUR, namenjenega upravnim odhodkom vseh evropskih institucij za leto 2011, v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju;

                  25.

                  pozdravlja dejstvo, da med letoma 2011 in 2012 ni bilo prenosov neizkoriščenih sredstev; ponovno poziva svojo upravo, naj si prizadeva za boljše in preglednejše proračunsko načrtovanje in disciplino, ter zahteva, da se zaradi proračunske jasnosti odhodki za zgradbe in drugi odhodki podobnega obsega vnesejo v proračun posamezno, namesto da se financirajo z neporabljenimi sredstvi;

                  26.

                  ugotavlja, da so bile leta 2011 štiri največje postavke proračuna Parlamenta naslednje: „Uradniki in začasni uslužbenci“, „Nepremičnine in z njimi povezani stroški“, „Poslanci“ in „Izdatki za parlamentarno pomoč“, in sicer so predstavljale 70 % vseh obveznosti;

                  27.

                  opozarja, da se znesek v višini 85,9 milijona EUR, ki ga je Belgija poplačala Evropskemu parlamentu v začetku leta 2010 in je rezerviran za gradbene projekte, opredeli kot zunanji namenski prejemek v skladu s členom 21 finančne uredbe.

         Računovodski izkazi Parlamenta

                  28.

                  ugotavlja, da je računovodja Parlamenta po pregledu končnih računovodskih izkazov navedel, da ima razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja Parlamenta v vseh pomembnih vidikih; ugotavlja tudi, da po mnenju računovodje ni vprašanj, ki bi zahtevala pridržek;

                  29.

                  opozarja na sklep svojega predsednika z dne 11. julija 2012 o sprejetju računovodskih izkazov za proračunsko leto 2011;

         Izjava generalnega sekretarja o zanesljivosti

                  30.

                  pozdravlja izjavo generalnega sekretarja z dne 24. aprila 2012 v njegovi vlogi glavnega pooblaščenega odredbodajalca, ki je v letnem poročilu o dejavnostih za 2011 potrdil, da je prepričan, da je bil proračun Parlamenta izvršen v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in da vpeljani kontrolni okvir daje potrebna zagotovila o zakonitosti in pravilnosti poslovanja;

         Letna poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2011

         Mnenja Računskega sodišča

                  31.

                  pozdravlja dejstvo, da je Računsko sodišče pri reviziji ugotovilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi za upravne odhodke kot celoto, ki jih zahteva finančna uredba, učinkoviti in da na plačila v okviru upravnih odhodkov leta 2011 niso bistveno vplivale napake;

         Izplačevanje socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem

                  32.

                  je seznanjen s posebno ugotovitvijo Računskega sodišča v zvezi s Parlamentom, ki jo je navedlo v letnih poročilih za leto 2011, da podatki o osebnih in družinskih razmerah uslužbencev, ki so na voljo službam Parlamenta, niso niti posodobljeni niti pravilno obdelani in da je to v enem od primerov privedlo do preplačil, ter z odgovori Parlamenta v zvezi s tem; je seznanjen, da se je novembra 2011 v zvezi s tem primerom začela izterjava preplačil, tj. z odbitki od plače zadevnega uslužbenca; vendar spodbuja strožji nadzor, da bi se v prihodnje izognili preplačilom;

         Pravila o zaposlovanju akreditiranih parlamentarnih pomočnikov

                  33.

                  je seznanjen, da lahko v skladu z notranjimi pravili o zaposlovanju akreditiranih parlamentarnih pomočnikov slednji predložijo zdravniško spričevalo in druge dokumente, potrebne za sklenitev pogodb, v treh mesecih po začetku veljavnosti prve pogodbe o zaposlitvi, in ugotavlja, da je to odstopanje v nasprotju z določbami členov 128 in 129 pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, zaradi česar bi bilo treba ta člena uskladiti s pravili, ki se uporabljajo za akreditirane pomočnike; ugotavlja tudi, da glede skladnosti z zahtevo o znanju jezikov v nobenem od desetih revidiranih primerov ni bilo dokumentov, ki bi dokazovali, da je bilo opravljeno preverjanje;

                  34.

                  sprejema odgovore Parlamenta v spornem postopku z Računskim sodiščem;

         Izvajanje predhodnega preverjanja postopkov zaposlovanja

                  35.

                  je seznanjen z ugotovitvijo Računskega sodišča, da pri revidiranih postopkih zaposlovanja akreditiranih parlamentarnih pomočnikov v spisih ni bilo dokumentov, ki bi dokazovali, da so bili opravljeni predhodni pregledi dokumentov, zahtevanih pri zaposlovanju; je seznanjen z odgovorom ustreznih služb Parlamenta, da se bo po pregledu kontrolnih seznamov in uvedbi navzkrižnega preverjanja hranila dokumentacija o tem preverjanju;

         Javna naročila

                  36.

                  obžaluje, da je Računsko sodišče ugotovilo pomanjkljivosti pri uporabi izbirnih meril in meril za dodelitev pri dveh od desetih postopkov javnega naročanja Parlamenta, ki jih je revidiralo, in sicer na področju vzdrževanja stavb in tiskarskih storitev; ponovno poziva predsedstvo, naj še enkrat preuči vse nadzorne mehanizme za javna naročila, da bi zagotovilo najbolj konkurenčne cene za ponujene storitve in blago;

                  37.

                  obžaluje, da zaradi zmanjšanja upravnega bremena v povezavi z naročili majhne vrednosti, katerega namen je bil povečati sodelovanje malih in srednje velikih podjetij v javnih razpisih za ta naročila, uprava nima podatkov o številu malih in srednje velikih podjetij, ki so ta naročila dobila; ugotavlja, da zato generalni sekretariat ne more pokazati, ali je zmanjšanje upravnega bremena dejansko olajšalo sodelovanje malih in srednje velikih podjetij in ali so bili sprejeti ukrepi učinkoviti; zahteva, da se spremlja število malih in srednje velikih podjetij, ki so dobila naročila majhne vrednosti;

         Predstavitev notranjega revizorja in njegovega letnega poročila

                  38.

                  ugotavlja, da je notranji revizor na sestanku s pristojnim odborom 22. januarja 2013 predstavil svoje letno poročilo, ki je bilo podpisano 26. julija 2012, v katerem navaja, da je v letu 2011 opravil naslednje revizijsko delo v zvezi z upravo Parlamenta:

                              —

                              poseben pregled okvira notranje kontrole,

                              —

                              spremljanje ukrepov po reviziji postopka za javna naročila v generalnem direktoratu predsedstva,

                              —

                              spremljanje ukrepov po reviziji nadomestila za parlamentarno pomoč,

                              —

                              spremljanje ukrepov po reviziji obdelave zahtevkov za plačilo,

                              —

                              revizijo postopka za javna naročila in izvajanja pogodb v generalnem direktoratu za inovacije in tehnološko podporo,

                              —

                              revizijo določanja plačilne liste,

                              —

                              spremljanje ukrepov po reviziji politike na področju nepremičnin: načrtovanje, ocenjevanje in upravljanje potreb po nastanitvi,

                              —

                              revizijo postopka za javna naročila v generalnem direktoratu za komuniciranje,

                  39.

                  poudarja, da so bili med sklepi, navedenimi v letnem poročilu notranjega revizorja, pomembnejši naslednji:

                              —

                              da je revizija nadomestila za parlamentarno pomoč razkrila, da je treba izboljšati okvir za izplačevanje prejemkov zasebno zaposlenim lokalnim pomočnikom, katerih število se od poslanca do poslanca močno razlikuje, in pridobiti zanesljivejša zagotovila v zvezi s storitvami, ki jih izvajajo ponudniki storitev,

                              —

                              da je treba za nekatere postopke javnih naročil generalnih direktoratov bolje utemeljiti uporabo izrednih postopkov s pogajanji in zagotoviti, da izid pogajanj temelji na dokumentiranih analizah, ki so primerljive z ustreznimi merili stroškovne učinkovitosti,

                              —

                              da v več primerih metodologija za ocenjevanje, ki se je uporabljala za postopek javnih naročil, ni bila ustrezno dokumentirana v ocenjevalnih poročilih in zapisnikih, v nekaterih primerih pa se je razlikovala od metodologije, opredeljene v razpisnih specifikacijah, ter da mora metodologija za ocenjevanje, opredeljena v specifikacijah, ustrezno upoštevati merilo cene v povezavi z drugimi merili ter zagotavljati uporabo najboljšega razmerja med ceno in kakovostjo;

                  40.

                  je seznanjen s stališči, ki jih je izrazil notranji revizor, in jih podpira, kar zadeva:

                              —

                              pomembnost (za nekatere oddelke) uporabe novih glavnih smernic za občutljiva delovna mesta in obvladovanje tveganja, razvoja kazalnikov uspešnosti, predložitve popolne dokumentacije postopkov notranje kontrole in poslovodenja ter zmanjšanja zamud pri ureditvi proračunskih odhodkov,

                              —

                              pomembnost zagotavljanja, da ocenjevalni odbor med postopkom javnih naročil v celoti, jasno in izčrpno utemelji svoje ugotovitve v poročilu ter da postopek ocenjevanja ne izkazuje neenakopravne obravnave ponudnikov;

         Revizija okvira notranje kontrole

                  41.

                  opozarja, da je bilo na podlagi prvega pregleda okvira notranje kontrole leta 2003 in 2004 oblikovanih 14 revizijskih poročil, ki zajemajo vse oddelke in centralne službe ter vsebujejo 452 dogovorjenih ukrepov, namenjenih izboljšanju splošnih ravni:

                              —

                              skladnosti z minimalnimi standardi za notranjo kontrolo, ki jih je oblikovala institucija,

                              —

                              doseganja ključnih kontrolnih ciljev institucije (skladnost z veljavnimi zakoni, predpisi in politikami; zanesljivost informacij o upravljanju in evidentiranja; gospodarnost, učinkovitost in uspešnost operacij);

         Preostali neizvedeni ukrepi

                  42.

                  opozarja, da je bilo v obdobjih 2005/2006 in 2007/2008 opravljenih več zaporednih revizij nadaljnjega ukrepanja glede izvajanja 452 ukrepov, v enem oddelku z visokim deležem neizvedenih ukrepov pa tudi leta 2009; poudarja, da je ta niz revizij pokazal, da je do konca leta 2010 ostalo neizvedenih 68 ukrepov, zajetih v prvem pregledu okvira notranje kontrole;

                  43.

                  z zadovoljstvom ugotavlja, da služba za notranjo revizijo še vedno daje prednost pregledovanju okvira notranje kontrole, ki se je začelo leta 2003; je seznanjen z dejstvom, da je po 30. septembru 2011 po zaporednih revizijah nadaljnjega ukrepanja ostalo neizvedenih 38 ukrepov od 452, kolikor jih je bilo dogovorjenih na začetku; pozdravlja dejstvo, da služba za notranjo revizijo nobenega od teh ukrepov ni uvrstila med kritične; poziva vodstvo oddelkov in centralnih služb, naj še pred koncem sedanjega zakonodajnega obdobja izvede preostalih 38 neizvedenih ukrepov;

                  44.

                  pozdravlja dejstvo, da je junija 2011 podjetje zunanjih ocenjevalcev potrdilo, da služba za notranjo revizijo Parlamenta upošteva opredelitev notranje revizije, etični kodeks in standarde, kar ustreza najstrožjim merilom skladnosti; spodbuja službo za notranjo revizijo, naj se pri svojem delu opira na učinkovito podlago, ki je že vzpostavljena, ter ga še bolj uskladi z uveljavljenimi postopki; priznava, da je služba za notranjo revizijo v drugi polovici leta 2011 izvedla že več pomembnih elementov prejetih predlogov za izboljšanje in da bo do konca leta 2012 izvedla preostali akcijski načrt;

                  45.

                  poudarja, da bi moral biti v skladu s politiko preglednosti do državljanov Unije povzetek s številom in vrsto opravljenih notranjih revizij, danih priporočilih in ukrepih, sprejetih na njihovi podlagi, po določenem času objavljen na spletnem mestu Parlamenta; želi izvedeti, kateri od teh dokumentov še niso bili objavljeni in zakaj;

         Nadaljnje ukrepanje generalnega sekretarja po resoluciji o razrešnici za leto 2010

                  46.

                  pozdravlja pisne odgovore na resolucijo o razrešnici za leto 2010, ki jih je 16. novembra 2012 prejel Odbor za proračunski odbor; vendar obžaluje, da teh odgovorov ni bilo mogoče prejeti pred začetkom postopka razrešnice za leto 2011; pričakuje, da bo v postopku razrešnice za leto 2012 izmenjava mnenj med generalnim sekretarjem in Odborom za proračunski nadzor lahko potekala pred koncem oktobra 2013;

                  47.

                  pozdravlja uradni sklep o odpravi nagrade za novinarstvo, ki je leta 2011 povzročila odhodke v višini 154 205 EUR, ki jo je predlagal Odbor za proračunski odbor in ki je bila izglasovana na plenarnem zasedanju v okviru poročila o razrešnici za leto 2010; priznava, da so bili v državah članicah stiki z novinarji okrepljeni z organizacijo tematskih seminarjev v glavnih mestih, pri čemer so bile uporabljene obstoječe upravne zmogljivosti Parlamenta, tako da so lahko novinarji izmenjali mnenja s poslanci ter natančno spoznali strukturo Parlamenta in njegovo vlogo v zakonodajnem postopku;

                  48.

                  že drugič zahteva, potem ko je podobno zahtevo glede postopka razrešnice postavil že leta 2010, celovito poročilo o usodi projektov brezplačne programske opreme Parlamenta, kar zadeva uporabo in uporabnike v Parlamentu, povezanost z državljani in javna naročila; že drugič poziva, naj se v celostni študiji preučijo obveznosti Parlamenta iz člena 103 Poslovnika glede brezplačne programske opreme in odprtih standardov; obžaluje, da rešitve, povezane z brezplačno programsko opremo in odprtimi standardi, niso bolj razširjene v infrastrukturi informacijske tehnologije Parlamenta;

                  49.

                  je seznanjen z odgovorom generalnega sekretariata, v katerem ta navaja, da je bilo leta 2011 po pogodbah do nadomestil Parlamenta upravičenih 1 599 akreditiranih pomočnikov in 2 868 lokalnih pomočnikov;

         Vodenje uprave Parlamenta

                  50.

                  poudarja odlično kakovost tolmaških in prevajalskih služb Parlamenta; ugotavlja, da še vedno predstavljajo pomemben del proračuna Parlamenta; ugotavlja, da sklep o z viri gospodarni popolni večjezičnosti pri tolmačenju, ki ga je predsedstvo sprejelo leta 2011, izboljšuje učinkovitost tolmaških služb in zmanjšuje njihove strukturne stroške; poziva Parlament, naj pripravi podroben dokument o strukturi stroškov prevajanja in tolmačenja ter o ukrepih za dodatno zmanjšanje stroškov in izboljšanje učinkovitosti teh služb, ne da bi ogrozili splošno kakovost;

                  51.

                  ugotavlja, da 192 uslužbencev poroča neposredno generalnemu direktorju, in ne najprej direktorju; poziva generalnega sekretarja, naj to vprašanje preuči in zagotovi, da se ne bi ustanavljali neuradni „kabineti“ generalnih direktorjev; poziva ga še, naj v pregled vključi tudi oceno plačilnih razredov, pooblastil in odgovornosti teh uslužbencev;

         Poročila generalnih direktorjev o dejavnostih

                  52.

                  ugotavlja, da generalni direktorji vsako leto poročajo o opravljanju svojih nalog v poročilih o dejavnostih, ki so instrument za notranje upravljanje, katerega glavni namen je zagotoviti generalnemu sekretarju jasen pregled nad dejavnostmi uprave, predvsem pa nad morebitnimi pomanjkljivostmi; opaža, da za letna poročila o dejavnostih v proračunskem letu 2011 noben odredbodajalec v svojo izjavo ni vključil pridržkov v zvezi z opredelitvijo pomembnih težav pri porabi sredstev s strani generalnih direktorjev ali v zvezi z neuspešnostjo postopkov kontrol pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti transakcij;

                  53.

                  poudarja, da je poročilom o dejavnostih vseh generalnih direktoratov priložen seznam izjem, na katerem so po postavkah navedena odstopanja od veljavnih pravil in standardnih postopkov; izraža zaskrbljenost, da število takih izjem v nekaterih direktoratih ostaja visoko, in predlaga, da se okrepijo prizadevanja za preprečevanje uporabe takega sredstva za odpravo nenormalnih stanj;

         Generalni direktorat predsedstva

                  54.

                  pozdravlja zavezo generalnega direktorata predsedstva, da bo še izboljšal finančno poslovodenje s poglobljeno preučitvijo različnih vidikov proračunskega izvrševanja in povezanih postopkov; zlasti opaža prizadevanja na področju ozaveščanja uslužbencev o postopkih javnega naročanja in proračunskih operacijah;

                  55.

                  ponovno poudarja, da je področje varnosti zelo občutljivo v vseh parlamentih, a še bolj v večnacionalnem parlamentu z veliko prepoznavnostjo in nenehnimi obiski voditeljev držav in vlad; ugotavlja, da je v prostorih Parlamenta v Bruslju vsak dan navzočih povprečno 12 tisoč ljudi;

                  56.

                  je seznanjen, da je predsedstvo 6. julija 2011 soglasno sprejelo nov koncept splošne varnosti, ki temelji na zamisli omejevanja različnih vhodov v prostore Parlamenta za različne kategorije uporabnikov; zahteva, da se ga obvešča o uvajanju tega koncepta do konca leta 2013;

                  57.

                  ugotavlja, da naj bi po pričakovanju Parlamenta internalizacija varnostnih storitev zmanjšala stroške v Bruslju in Strasbourgu za 11 250 000 EUR v obdobju 2013–2016 in za 5 640 000 EUR vsako naslednje leto; zahteva zagotovilo, da se bodo s stalnim programom usposabljanja postavili in ohranjali najvišji standardi želene varnosti; zahteva letno poročilo s podrobnimi informacijami o gibanju stroškov varnostne službe, vključno z nastalimi stroški pokojnin za osebje, zaposleno na tem področju, ter sprejetimi ukrepi za zagotavljanje obsega in kakovosti te službe;

                  58.

                  ponavlja svojo željo, da bi za poslance veljal elektronski nadzor pri vhodu v stavbe Parlamenta ali ob njihovem izhodu, da bi izboljšali varnost;

                  59.

                  od generalnega sekretarja želi informacije o postopku, po katerem je treba oceniti skupni register za preglednost, ki naj bi začel delovati leta 2013, v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom iz leta 2011;

                  60.

                  ugotavlja, da ima več kot 1 500 zaposlenih svoje otroke vpisane v evropske šole, zato je presenečen, da Parlament nima nobene besede pri vodenju sistema evropskih šol;

                  61.

                  poziva generalnega sekretarja, naj razišče, kakšno vlogo bi lahko imel Parlament pri vodenju sistema evropskih šol glede na veliko število zaposlenih, ki so tem šolam zaupali izobraževanje svojih otrok, ter še pred koncem leta o tem poroča pristojnemu odboru;

         Generalni direktorat za finance

         Turistična agencija

                  62.

                  je seznanjen z dejstvom, da pogodba s sedanjo turistično agencijo poteče 31. decembra 2013 in da so se začele priprave na nov javni razpis; obžaluje, da je bila v pogodbi določena možnost finančne revizije, ne pa revizija strukture in uspešnosti turistične agencije; vztraja, naj prihodnja pogodba vključuje možnost posrednika ter končne finančne revizije in revizije uspešnosti; pozdravlja dejstvo, da se bo lahko uprava na zahtevo Odbora za proračunski nadzor pri pripravi razpisne dokumentacije in skozi celoten postopek izbire posvetovala tudi z zunanjimi strokovnjaki, tako da bo Parlament izbral najboljšo rešitev, kar bo prineslo bistvene poenostavitve in prihranke pri stroških; poudarja, da bi morala nova pogodba upoštevati najboljše razmerje med kakovostjo in ceno ter najugodnejšo ponudbo s konkurenčnimi cenami;

         Generalni direktorat za komuniciranje

         Komunikacijska politika Parlamenta

                  63.

                  pozdravlja dejstvo, da je 23. marca 2011 predsedstvo zaključilo akcijski načrt za obdobje 2011–2014, ki je namenjen izvajanju posodobljene komunikacijske strategije Parlamenta; ugotavlja, da je akcijski načrt osredotočen na parlamentarne volitve leta 2014 in da določa 21 posebnih dejavnosti za izboljšanje ozaveščenosti državljanov o zakonodajnem delu Parlamenta ter za spodbujanje njihove udeležbe v njem;

                  64.

                  pozdravlja dejstvo, da je bil novi center za obiskovalce uspešen z vidika števila obiskovalcev (253 000) v prvem letu delovanja,

                  65.

                  vztraja, da je treba proračun za komunikacije uporabiti zgolj za to, da bi državljanom posredovali stvarne informacije o politikah Unije; poudarja, da to velja tudi za dejavnosti družabnih medijev;

                  66.

                  obžaluje, da je število neposrednih individualnih gledalcev Europarl TV, čeprav je bilo leta 2011 večje v primerjavi z letom 2010 (14), še vedno zelo majhno (pri tem niso upoštevani gledalci prek partnerskih sporazumov z regionalnimi televizijami), in to kljub znatnim sredstvom, ki jih je televizija prejela leta 2011, tj. približno 8 000 000 EUR (postavka 3 2 4 6); prav tako obžaluje, da ni bila opravljena ocena stroškov in koristi Europarl TV, čeprav jo je Parlament na plenarnem zasedanju zahteval v resoluciji o razrešnici za leto 2010; je seznanjen s sklepom predsedstva z dne 12. decembra 2012 o izvedbi sklopa reform za dosego znatnih prihrankov; pričakuje, da bo ta ocena stroškov in koristi predložena pred postopkom razrešnice za leto 2012;

                  67.

                  je zaskrbljen zaradi povečanja stroškov nagrade Lux v letu 2011 (15); poziva k stroškovno učinkovitejšemu upravljanju te nagrade in zato predlaga, naj notranji revizor razmisli o reviziji tega upravljanja, da bi uresničili cilj; izrecno predlaga, naj se za stroške dogodka določi jasna zgornja meja;

                  68.

                  ugotavlja, da je predsedstvo 26. septembra 2011 odobrilo poslovni načrt za Hišo evropske zgodovine v Bruslju in da je Komisija izrazila pripravljenost za pomoč pri kritju tekočih stroškov projekta; ugotavlja še, da še ni opredelila, kolikšen bo znesek pomoči, in da bo Parlamentu pred koncem poletja 2013 sporočila pogoje za ta prispevek; obžaluje, da od Komisije ni mogoče pričakovati prispevka za začetne stroške projekta;

                  69.

                  izraža zadovoljstvo z novim postopkom, ki omogoča povračilo preplačanih zneskov po plačilu za sprejem skupin obiskovalcev; obžaluje, da je možnost plačila z bančnim nakazilom omejena na eno nakazilo na osebni račun in ne omogoča nakazila na račun organizacij; izraža zaskrbljenost zaradi precejšnjega varnostnega tveganja pri plačilih v gotovini skupinam obiskovalcev, saj gre za zneske, ki lahko presegajo 30 000 EUR in ki jih Parlament lahko izplača do zneska 388 000 EUR na dan; poudarja, da Direktiva Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (16) zahteva posebno pozornost pri transakcijah, ki presegajo znesek 15 000 EUR, kar se pri izplačilih Parlamenta skupinam obiskovalcev redno dogaja;

         Generalni direktorat za notranjo politiko

                  70.

                  poudarja, da je bil julija 2011 s sklepom predsedstva v generalnem direktoratu za notranjo politiko vzpostavljen nov direktorat za oceno učinka; ugotavlja, da so glavni cilji direktorata Parlamentu zagotoviti neodvisne ocene učinka, da bi podprli njegovo zakonodajno delo; pozdravlja, da je bila vzpostavitev direktorata proračunsko nevtralna;

         Generalni direktorat za inovacije in tehnološko podporo

         Politika informacijske tehnologije Parlamenta

                  71.

                  zahteva, naj neodvisni organ izvede splošno analizo dobrega finančnega poslovodenja, učinkovitosti in uspešnosti pogodb z zunanjimi ponudniki storitev na področju informacijske tehnologije, pri čemer se mora osredotočiti zlasti na:

                              —

                              oceno potreb,

                              —

                              metodo izbire,

                              —

                              najprimernejši tip pogodbe,

                              —

                              možno izgubo nadzora nad upravljanjem zaradi prevelike eksternalizacije ter

                              —

                              preglednost plačilnih mehanizmov;

                  72.

                  obžaluje preveliko odvisnost od zunanjih (tehničnih) strokovnjakov, zlasti v sektorjih informacijske tehnologije, zaradi strukturnih neravnovesij med notranjimi in zunanjimi viri; poudarja, da bi bilo treba pri eksternalizaciji dejavnosti informacijske tehnologije vedno poskrbeti, da upravljanje te funkcije in nadzor nad njo ohrani Parlament, ter ustrezno ocenjevati in odpravljati grožnje za varnost in zaupnost podatkov;

         Generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko

                  73.

                  poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu predloži načrt za obvladovanje in izboljšanje službe za pripravo in dostavo hrane zaradi vse večjega števila strank v menzah, restavracijah in barih Parlamenta (skupni promet se je od leta 2002 do 2011 povečal za skoraj 150 %, in sicer z 1,472 milijona strank leta 2002 na 3,711 milijona strank leta 2011);

         Nepremičninska politika Parlamenta

                  74.

                  je seznanjen z naslednjimi sklepi, ki jih je leta 2011 sprejelo predsedstvo v okviru srednjeročne nepremičninske strategije za leto 2010, in sicer o izvedbi več pomembnih projektov za zagotovitev začetka uporabe stavb z naslednjim parlamentarnim mandatom:

                              —

                              v Bruslju: nakup stavbe Trebel in podpis dolgoročne najemne pogodbe z možnostjo nakupa za stavbo Montoyer 70,

                              —

                              v Strasbourgu: nakup stavbe Vaclav Havel, da bi tam namestili službe varuha in tako sprostili prostore za poslance v osrednjih stavbah,

                              —

                              v Luxembourgu: nadaljevanje obnove in razširitve stavbe Konrad Adenauer (KAD) v skladu s sklepom predsedstva z dne 12. januarja 2012 z okrepljenim partnerstvom luksemburške države,

                              —

                              v Sofiji: 7. julija 2011 je bil podpisan predhodni sporazum o nakupu nove stavbe za Evropsko hišo v Sofiji za 9 milijonov EUR,

                              —

                              izvajanje politike boljšega vzdrževanja v Bruslju in Strasbourgu, da se zagotovi čim večja varnost in optimalna uporaba infrastruktur,

                              —

                              začetek načrtovane in sistematične politike obnove, ob upoštevanju starosti najstarejših stavb Parlamenta;

                  75.

                  priznava, da je bila leta 2011 pripravljena nova metodologija za popis in javno naročanje nepremičnin, ki je podobna določbam, ki jih je sprejela Komisija, ugotavlja, da bosta z novo metodologijo dodatno okrepljeni preglednost in konkurenčnost, saj bodo v Uradnem listu objavljeni dokumenti, povezani z javnimi naročili; opaža, da je odbor za stavbe že uporabil novo metodologijo pri preučitvi vlog in ponudb, ki jih je prejel za raziskave na nepremičninskem trgu v Bruslju, in sicer za nadomestitev stavb Eastman in Montoyer 63 ter za iskanje novih prostorov;

                  76.

                  poudarja, da mora vsaka strategija za nepremičnine in stavbe upoštevati tudi rastoče stroške vzdrževanja kupljenih stavb;

                  77.

                  ugotavlja, da ni bil izbran noben ponudnik, ki se je prijavil na javni razpis za projekt stavbe Konrad Adenauer, ker so bile predlagane cene precej višje od ocenjenih; podpira odločitev odredbodajalca na podlagi prenosa, da se naročilo ne odda; pričakuje, da skupna cena projekta ne bo presegla 482,7 milijona EUR, kot je bilo predvideno oktobra 2011;

                  78.

                  v zvezi s tem ugotavlja, da bi bilo treba za vsa naročila na področju gradnje in opreme stavb, ki jih podpira Parlament, omogočiti izbiro med ponudbami najširšega možnega kroga ponudnikov in vedno na evropski ravni; priporoča, da se v izjemnem primeru postopka s pogajanji cene določijo na osnovi gradbenih stroškov, vključno s primernimi maržami za gospodarske subjekte;

                  79.

                  obžaluje, da so bile že drugič ugotovljene napake v konstrukciji stavb Parlamenta, tokrat v lesenih tramovih v stropih sejne dvorane v Bruslju; poziva generalni direktorat za infrastrukturo in logistiko, naj pripravi izčrpen pregled stanja vseh stavb Parlamenta, začenši s tistimi, za katere še vedno velja garancija nosilca projekta za skrite napake, po možnosti s podporo nekaterih izbranih strokovnjakov iz nacionalnih gradbenih uradov v različnih državah članicah in s popolnim izkoristkom znanja notranjih strokovnjakov; poziva generalnega sekretarja, naj predsedstvu kmalu predloži načrt z vsemi tehničnimi podrobnostmi za ta dela in predvidenimi stroški;

         Javna naročila

                  80.

                  poudarja, da morajo biti postopki za javna naročila usklajeni s potrebami Parlamenta in prispevati k njihovem zadovoljevanju; poudarja, da bi morali biti ti postopki usklajeni z regulativnimi zahtevami in temeljnimi načeli, ki urejajo javna naročila, ter s pogodbenimi določili in merili, ki se uporabljajo v postopku ocenjevanja ponudb, ter da bi bilo treba te postopke spremljati z ustreznimi kontrolnimi sistemi, namenjenimi nadzoru nad izvrševanjem izdanih naročil z okvirnimi pogodbami;

                  81.

                  poudarja, da se med postopki javnega naročanja pojavljajo različni interesi med javnim in zasebnim sektorjem in da so javna naročila izjemno tvegano področje, ki vedno zahteva veliko pozornost in pri katerem je ključnega pomena stalno zgodnje načrtovanje potreb;

                  82.

                  poudarja, da obstaja zaradi zapletenega pravnega okolja in dejanskih potreb v vseh fazah postopka javnega naročanja (začetna opredelitev potreb, priprave na javni razpis, sestavljanje javnih razpisov in specifikacij, stiki s ponudniki, odpiranje ponudb, ocenjevanje ponudb, sprejemanje odločitve o izbiri, sklepanje pogodb) precejšnje tveganje, da se cilji ne dosežejo;

                  83.

                  opozarja, da ne bi smeli zanemariti verjetnosti morebitnih navzkrižij interesov, ki se lahko pojavijo med postopkom javnega naročanja, ampak bi jo morali ustrezno obravnavati, in da bi moral Parlament okrepiti in ohraniti mehanizme preverjanja, da bi omogočil ustrezno obvladovanje in preprečevanje morebitnih navzkrižij interesov;

                  84.

                  ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo leta 2011 in 2012 izvedla celovito revizijo postopka za javna naročila in izvajanja pogodbe v generalnem direktoratu za inovacije in tehnološko podporo ter da je končno poročilo, sprejeto junija 2012, vsebovalo akcijski načrt za obravnavanje zadevnih vprašanj v šestih točkah; prav tako ugotavlja, da je bil z vodstvom generalnega direktorata za inovacije in tehnološko podporo sprejet dogovor, da se ta akcijski načrt izvede do 31. decembra 2012; poudarja, da so razpisne specifikacije same po sebi zelo zapletene, saj so sestavljene iz več sklopov, tehničnih profilov in metod za izvajanje pogodbe;

                  85.

                  pozdravlja dejstvo, da je bilo na podlagi omenjene revizije ugotovljeno, da je generalni direktorat za inovacije in tehnološko podporo uspešno odpravil veliko postopkovnih pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med prvo prečno revizijo javnih naročil leta 2005 in 2006; vendar obžaluje, da so bile ugotovljene naslednje pomanjkljivosti:

                              —

                              da je bil celoviti pristop, uporabljen v postopku javnega naročanja ITS 08, neučinkovit;

                              —

                              da je še vedno treba precej povečati delež storitev informacijske tehnologije, opravljenih zunaj institucije, ter

                              —

                              da je treba bolje utemeljiti uporabo izrednih postopkov s pogajanji in zagotoviti, da izid pogajanj temelji na dokumentiranih analizah, ki so primerljive z ustreznimi merili stroškovne učinkovitosti;

         Letno poročilo o oddanih naročilih

                  86.

                  ugotavlja, da so osrednje službe na podlagi informacij, ki so jih posredovale odredbodajalske službe, za proračunski organ pripravile letno poročilo o dodeljenih naročilih v letu 2011, in se seznanja z naslednjo razčlenitvijo vseh naročil, dodeljenih v letih 2011 in 2010:

                              Vrsta naročila

                              2011

                              2010

                              Število

                              Delež

                              Število

                              Delež

                              Storitve

                              162

                              68 %

                              145

                              67 %

                              Blago

                              42

                              18 %

                              40

                              19 %

                              Dela

                              29

                              12 %

                              27

                              12 %

                              Zgradbe

                              5

                              2 %

                              4

                              2 %

                              Skupaj

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              Vrsta naročila

                              2011

                              2010

                              Vrednost (EUR)

                              Delež

                              Vrednost (EUR)

                              Delež

                              Storitve

                              367 969 100

                              64 %

                              171 589 038

                              67 %

                              Blago

                              158 467 814

                              27 %

                              45 467 211

                              17 %

                              Dela

                              33 142 238

                              6 %

                              22 128 146

                              8 %

                              Zgradbe

                              15 881 213

                              3 %

                              22 269 303

                              9 %

                              Skupaj

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (Letno poročilo o oddanih naročilih Evropskega parlamenta za leto 2011, str. 5)

                  87.

                  ugotavlja, da je razčlenitev naročil v letih 2011 in 2010 po vrsti uporabljenega postopka naslednja:

                              Vrsta postopka

                              2011

                              2010

                              Število

                              Delež

                              Število

                              Delež

                              Odprti postopek

                              89

                              37 %

                              72

                              33 %

                              Omejeni postopek

                              11

                              5 %

                              6

                              3 %

                              Postopek s pogajanji

                              133

                              56 %

                              138

                              64 %

                              Konkurenčni dialog

                              2

                              1 %

                              Izjema

                              3

                              1 %

                              Skupaj

                              238

                              100 %

                              216

                              100 %

                              Vrsta postopka

                              2011

                              2010

                              Vrednost (EUR)

                              Delež

                              Vrednost (EUR)

                              Delež

                              Odprti postopek

                              408 913 061

                              71 %

                              143 603 024

                              55 %

                              Omejeni postopek

                              126 310 563

                              22 %

                              10 456 576

                              4 %

                              Postopek s pogajanji

                              30 974 647

                              5 %

                              107 394 098

                              41 %

                              Konkurenčni dialog

                              4 668 600

                              1 %

                              Izjema

                              4 593 494

                              1 %

                              Skupaj

                              575 460 365

                              100 %

                              261 453 698

                              100 %

                        (Letno poročilo o dodeljenih naročilih Evropskega parlamenta za leto 2011, str. 6 in 7)

                  88.

                  ugotavlja, da je bilo v letu 2011 oddanih 238 naročil, pri čemer je 100 naročil v vrednosti 535 milijonov EUR temeljilo na odprtih ali omejenih postopkih, 133 naročil v vrednosti 31 milijonov EUR pa na pogajanjih;

         Politične skupine (proračunska postavka 400)

                  89.

                  ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz proračunske postavke 400 uporabljena takole:

                              Skupina

                              2011

                              2010

                              Letna proračunska sredstva (17)

                              Lastna sredstva in prenesena proračunska sredstva

                              Odhodki

                              Odstotek porabe letnih proračunskih sredstev

                              Zneski, ki se prenesejo v naslednje obdobje

                              Letna proračunska sredstva

                              Lastna sredstva in prenesena proračunska sredstva

                              Odhodki

                              Odstotek porabe letnih proračunskih sredstev

                              Zneski, ki se prenesejo v naslednje obdobje (2011)

                              PPE (prej PPE-ED)

                              20 336

                              1 918

                              20 442

                              100,42 %

                              1 832

                              19 990

                              2 392

                              20 662

                              103,36 %

                              1 720

                              S&D (prej PSE)

                              14 302

                              5 499

                              13 696

                              95,76 %

                              6 105

                              14 011

                              4 629

                              13 359

                              95,35 %

                              5 281

                              ALDE

                              6 477

                              2 416

                              6 676

                              103,07 %

                              2 217

                              6 262

                              2 240

                              6 160

                              98,37 %

                              2 342

                              Greens/EFA

                              4 025

                              1 242

                              3 820

                              94,91 %

                              1 447

                              3 896

                              1 188

                              3 893

                              99,92 %

                              1 191

                              GUE/NGL

                              2 535

                              1 088

                              2 553

                              100,71 %

                              1 070

                              2 531

                              1 065

                              2 525

                              99,76 %

                              1 071

                              UEN

                              —

                              —

                              IND/DEM

                              —

                              —

                              ECR

                              3 831

                              720

                              3 375

                              88,09 %

                              1 176

                              3 648

                              398

                              3 362

                              92,16 %

                              684

                              EFD

                              2 088

                              835

                              2 046

                              98,03 %

                              876

                              2 201

                              419

                              1 799

                              81,74 %

                              821

                              Samostojni poslanci

                              1 270

                              409

                              924

                              72,72 %

                              413

                              1 234

                              248

                              828

                              67,10 %

                              409

                              Skupaj

                              54 866

                              14 126

                              53 514

                              97,53 %

                              15 137

                              53 773

                              12 579

                              52 588

                              97,80 %

                              13 519

                                 Po evropskih volitvah leta 2009 sta skupini UEN in IND/DEM prenehali obstajati, ustanovljeni pa sta bili dve novi skupini ECR in EFD.

         Evropske politične stranke in evropske politične ustanove

                  90.

                  ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz proračunske postavke 402 uporabljena takole (18):

                              Stranka

                              Kratica

                              Lastna sredstva (19)

                              Subvencija EP

                              Prihodki – skupaj

                              Subvencija EP v % upravičenih odhodkov (maks. 85 %)

                              Presežek (prenos v rezervo) ali izguba

                              Evropska ljudska stranka

                              EPP

                              1 801

                              6 184

                              7 985

                              85 %

                              269

                              Stranka evropskih socialistov

                              PES

                              939

                              4 118

                              5 057

                              85 %

                              51

                              Evropska stranka liberalcev, demokratov in reformistov

                              ELDR

                              672

                              1 816

                              2 488

                              85 %

                              52

                              Evropska stranka zelenih

                              EGP

                              686

                              1 299

                              1 985

                              84 %

                              204

                              Zveza evropskih konservativcev in reformistov

                              AECR

                              204

                              633

                              837

                              85 %

                              0

                              Stranka evropske levice

                              EL

                              241

                              847

                              1 088

                              85 %

                              64

                              Evropska demokratska stranka

                              EDP/PDE

                              73

                              371

                              444

                              85 %

                              0

                              Evropska svobodna zveza

                              EFA

                              128

                              392

                              520

                              85 %

                              8

                              Demokrati EU

                              EUD

                              20

                              167

                              187

                              85 %

                              –19

                              Evropsko krščansko politično gibanje

                              ECPM

                              72

                              260

                              332

                              84 %

                              4

                              Evropska zveza za svobodo

                              EAF

                              71

                              368

                              439

                              85 %

                              6

                              Skupaj

                              4 907

                              16 455

                              21 362

                              85 %

                              639

                  91.

                  ugotavlja, da so bila v letu 2011 sredstva iz proračunske postavke 403 uporabljena takole (20):

                              Ustanova

                              Kratica

                              Pridružena stranki

                              Lastna sredstva (21)

                              Subvencija EP

                              Prihodki – skupaj

                              Subvencija EP v % upravičenih odhodkov (maks. 85 %)

                              Center za evropske študije

                              CES

                              EPP

                              711

                              3 865

                              4 575

                              85 %

                              Fundacija za evropske progresivne študije

                              FEPS

                              PES

                              514

                              2 709

                              3 223

                              85 %

                              Evropski liberalni forum

                              ELF

                              ELDR

                              146

                              805

                              951

                              85 %

                              Zelena evropska fundacija

                              GEF

                              EGP

                              152

                              851

                              1 002

                              85 %

                              Transform Europe

                              TE

                              EL

                              134

                              549

                              683

                              85 %

                              Inštitut evropskih demokratov

                              IED

                              EDP/PDE

                              35

                              191

                              226

                              85 %

                              Organizacija za evropsko meddržavno sodelovanje

                              OEIC

                              EUD

                              7

                              108

                              116

                              85 %

                              Center Mauritsa Coppietersa

                              CMC

                              EFA

                              44

                              250

                              294

                              85 %

                              Nova smer

                              ND

                              AECR

                              114

                              566

                              680

                              85 %

                              Evropska krščanska politična fundacija

                              ECPF

                              ECPM

                              25

                              115

                              140

                              82 %

                              Evropska fundacija za svobodo

                              EFF

                              EAF

                              51

                              236

                              287

                              82 %

                              Skupaj

                              1 933

                              10 244

                              12 177

                              85 %

         Okolju prijazen Parlament

                  92.

                  je seznanjen, da ima Parlament na voljo 10 koles za poslance in uslužbence, ki jih lahko uporabljajo med zasedanji v Strasbourgu, 40 koles pa je zagotovilo mesto Strasbourg; ponovno poziva, naj se to število bistveno poveča glede na majhne stroške in veliko povpraševanje;

                  93.

                  meni, da bi bilo treba razmisliti o možnosti hkratnega okoljskega napredka in pametnih prihrankov v proračunu Parlamenta, tako da bi uporabili drugačne delovne metode in moderne tehnologije, ki so okolju prijaznejše in cenejše, dela Parlamenta pa ne omejujejo, vključno z uporabo konferenc na daljavo;

                  94.

                  želi biti obveščen o celotni količini kWh, ki jo Parlament proizvede s solarnimi ploščami;

                  95.

                  ponavlja svojo podporo pilotnemu projektu za e-odbor; predlaga, da se poslancem omogoči izbira, ali želijo na sejah odborov prejemati dokumentacijo v papirni obliki ali ne, da bi bistveno zmanjšali porabo papirja v Parlamentu.

         (1)  UL L 68, 15.3.2011.

         (2)  UL C 348, 14.11.2012, str. 1.

         (3)  UL C 164, 9.6.2012, str. 1.

         (4)  UL C 344, 12.11.2012, str. 1.

         (5)  UL C 348, 14.11.2012, str. 130.

         (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (7)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (8)  PE 349.540/Bur/ann/def.

         (9)  UL C 4 E, 7.1.2011, str. 20.

         (10)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 258.

         (11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0048.

         (12)  Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – oddelek I – Evropski parlament – proračunsko leto 2011 (UL C 164, 9.6.2012, str. 1).

         (13)  Samodejni prenosi: 231 028 630 EUR, nesamodejni prenosi: 9 240 000 EUR.

         (14)  Neposredni ogledi spletnega mesta na mesec: 2010: 30 000; 2011: 39 559.

         (15)  Podatki za leto 2011: 573 722 EUR; podatki za leto 2010: 380 666 EUR.

         (16)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

         (17)  Vsi zneski so v tisoč EUR.

         Po evropskih volitvah leta 2009 sta skupini UEN in IND/DEM prenehali obstajati, ustanovljeni pa sta bili dve novi skupini ECR in EFD.

         (18)  Vir: zapisnik predsedstva i) z dne 26. junija 2012, točka 34 (obvestilo GS D(2012)31558, PE469.487/BUR) in ii) z dne 30. avgusta 2012, točka 26 (obvestilo GS D(2012)42643.

         (19)  Vsi zneski so v tisoč EUR.

         (20)  Vir: zapisnik predsedstva i) z dne 26. junija 2012, točka 34 (obvestilo GS D(2012)31558, PE469.487/BUR) in ii) z dne 30. avgusta 2012, točka 26 (obvestilo GS D(2012)42643.

         (21)  Vsi zneski so v tisoč EUR.