title: 2009/940/ES: Sklep Sveta z dne 30. novembra 2009 o podpisu Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007 , s strani Evropske skupnosti

text:
               16.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 331/1

         SKLEP SVETA
   z dne 30. novembra 2009
   o podpisu Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, s strani Evropske skupnosti
   (2009/940/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 61(c) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Skupnost si prizadeva za vzpostavitev skupnega pravosodnega območja, ki bi temeljilo na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb.

               (2)

               Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (v nadaljnjem besedilu: Železniški protokol), ki je bil sprejet v Luksemburgu 23. februarja 2007, je koristen prispevek k ureditvi tega področja na mednarodni ravni. Zato je zaželeno, da se določbe tega instrumenta, ki se nanašajo na zadeve v izključni pristojnosti Skupnosti, začnejo uporabljati čim prej.

               (3)

               Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Železniškem protokolu v zvezi z deli, ki so v izključni pristojnosti Skupnosti.

               (4)

               V skladu s členom XXII(1) Železniškega protokola lahko zadevni protokol podpišejo regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja navedeni protokol.

               (5)

               Železniški protokol ostaja na voljo za podpis do začetka njegove veljavnosti.

               (6)

               V Železniškem protokolu so obravnavane tudi nekatere zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2), Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 593/2008 z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3), Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (4) in Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 881/2004 z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (5).

               (7)

               Skupnost je izključno pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja Železniški protokol, države članice pa so pristojne za druge zadeve, ki jih ureja ta instrument.

               (8)

               Skupnost bi zato morala podpisati Železniški protokol.

               (9)

               Člen XXII(2) Železniškega protokola določa, da regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, potrditvi ali pristopu predloži izjavo, v kateri navede zadeve, ki jih ureja navedeni protokol in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Skupnost bi zato morala ob podpisu Železniškega protokola dati tako izjavo.

               (10)

               Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

               (11)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Podpis Protokola h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (Železniški protokol), sprejetega v Luksemburgu 23. februarja 2007, se odobri v imenu Evropske skupnosti, s pridržkom njegove sklenitve.
   Besedilo Železniškega protokola je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Železniškega protokola v imenu Skupnosti pod pogoji iz člena 3.
   Člen 3
   Ob podpisu Železniškega protokola Skupnost predloži izjavo, določeno v Prilogi, v skladu s členom XXII(2) Protokola.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

      (2)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

      (3)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

      (4)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

      (5)  UL L 220, 21.6.2004, str. 3.
   PRILOGA

      Izjava na podlagi člena XXII(2) o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva (Železniški protokol), ki je bil sprejet v Luksemburgu 23. februarja 2007 in glede katerega so države članice pristojnost prenesle na Skupnost

                  1.

                  Člen XXII Železniškega protokola določa, da lahko regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Protokol, podpišejo Protokol, če predložijo izjavo iz člena XXII(2). Skupnost je sklenila podpisati Železniški protokol in zato daje navedeno izjavo.

                  2.

                  Sedanje članice Skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

                  3.

                  Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženem k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko.

                  4.

                  Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Železniškega protokola v imenu in interesu navedenih ozemelj sprejmejo zadevne države članice.

                  5.

                  Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle njihovo pristojnost za zadeve, ki vplivajo na Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredbo Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2), Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 593/2008 z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3), Direktivo 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (4) in Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 881/2004 z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (5).

                  6.

                  Kar zadeva sistem številčenja vozil, je Skupnost z odločbo 2006/920/ES (Odločba Komisije z dne 11. avgusta 2006 o tehnični specifikaciji interoperabilnosti, ki se nanaša na podsistem Vodenje in upravljanje prometa vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti) sprejela sistem številčenja, ki ustreza namenu opredelitve železniških voznih sredstev iz člena V(2) Železniškega protokola.
                  Poleg tega je Skupnost dosegla precejšen napredek pri izmenjavi podatkov med državami članicami Skupnosti in mednarodnim registrom, in sicer z odločbo 2007/756/ES (Odločba Komisije z dne 9. novembra 2007 o sprejetju skupne specifikacije nacionalnega registra vozil v skladu s členom 14(4) in (5) direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES). Države članice Skupnosti v skladu s to odločbo vodijo nacionalne registre vozil, pri čemer se morajo izogibati podvajanju podatkov v mednarodnem registru.

                  7.

                  Izvrševanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se zaradi svoje narave nenehno razvija. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Železniški protokol.

      (1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

      (2)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

      (3)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

      (4)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

      (5)  UL L 220, 21.6.2004, str. 3.
   PREVOD
   LUKSEMBURŠKI PROTOKOL H KONVENCIJI O MEDNARODNIH ZAVAROVANJIH NA PREMIČNI OPREMI V ZVEZI Z ZADEVAMI, KI SE NANAŠAJO NA ŽELEZNIŠKA VOZNA SREDSTVA

      Preambula

   POGLAVJE I   PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

                  Člen I

            Opredelitev pojmov

                  Člen II

            Uporaba Konvencije v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi

                  Člen III

            Odstopanje

                  Člen IV

            Pooblastila zastopnikov

                  Člen V

            Opredelitev železniških voznih sredstev v sporazumu

                  Člen VI

            Izbira prava
         POGLAVJE II   PRAVNA SREDSTVA ZA PRIMER NEIZPOLNJEVANJA OBVEZNOSTI, PREDNOSTNE PRAVICE IN ODSTOPI

                  Člen VII

            Sprememba določb o pravnih sredstvih za primer neizpolnjevanja obveznosti

                  Člen VIII

            Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi

                  Člen IX

            Pravna sredstva v zvezi s plačilno nesposobnostjo

                  Člen X

            Pomoč v primeru stečaja

                  Člen XI

            Določbe v zvezi z dolžnikom
         POGLAVJE III   DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA NA ŽELEZNIŠKIH VOZNIH SREDSTVIH

                  Člen XII

            Nadzorni organ in registrar

                  Člen XIII

            Določitev vstopnih točk

                  Člen XIV

            Identifikacija železniških voznih sredstev za registracijo

                  Člen XV

            Dodatne spremembe določb v zvezi z registrom

                  Člen XVI

            Mednarodne pristojbine za registracijo

                  Člen XVII

            Obvestila o prodaji
         POGLAVJE IV   PRISTOJNOST

                  Člen XVIII

            Odpoved suvereni imuniteti
         POGLAVJE V   RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

                  Člen XIX

            Razmerje do Konvencije Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu

                  Člen XX

            Razmerje do Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF)
         POGLAVJE VI   KONČNE DOLOČBE

                  Člen XXI

            Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

                  Člen XXII

            Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

                  Člen XXIII

            Začetek veljavnosti

                  Člen XXIV

            Teritorialne enote

                  Člen XXV

            Železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe

                  Člen XXVI

            Prehodne določbe

                  Člen XXVII

            Izjave v zvezi z nekaterimi določbami

                  Člen XXVIII

            Pridržki in izjave

                  Člen XXIX

            Izjave na podlagi Konvencije

                  Člen XXX

            Naknadne izjave

                  Člen XXXI

            Preklic izjave

                  Člen XXXII

            Odpovedi

                  Člen XXXIII

            Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

                  Člen XXXIV

            Depozitar in njegove naloge

      LUKSEMBURŠKI PROTOKOL H KONVENCIJI O MEDNARODNIH ZAVAROVANJIH NA PREMIČNI OPREMI V ZVEZI Z ZADEVAMI, KI SE NANAŠAJO NA ŽELEZNIŠKA VOZNA SREDSTVA

   DRŽAVE PODPISNICE TEGA PROTOKOLA SO SE –
   V PREPRIČANJU, da je treba izvajati Konvencijo o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (Konvencija) v delu, ki se nanaša na železniška vozna sredstva, ob upoštevanju namenov, določenih v preambuli Konvencije,
   UPOŠTEVAJOČ potrebo po prilagoditvi Konvencije posebnim zahtevam železniških voznih sredstev in njihovemu financiranju,
   DOGOVORILE o naslednjih določbah, povezanih z železniškimi voznimi sredstvi:
   POGLAVJE I

      PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen I
   Opredelitev pojmov
   1.   Pojmi, ki se uporabljajo v tem protokolu, razen če iz sobesedila ne izhaja drugače, imajo pomene, določene v Konvenciji.
   2.   V tem protokolu se naslednji pojmi uporabljajo v pomenu, določenem v nadaljevanju:

               (a)

               „poroštvena pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo sklene oseba kot porok;

               (b)

               „porok“ pomeni osebo, ki za namene zavarovanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika, ki je zavarovan na podlagi sporazuma o jamstvu ali sporazuma, zagotovi jamstvo ali izda poroštvo na prvi poziv ali pogojni akreditiv ali kakršno koli drugo obliko kreditnega zavarovanja;

               (c)

               „dogodek v zvezi s plačilno nesposobnostjo“ pomeni:

                           (i)

                           začetek stečajnega postopka; ali

                           (ii)

                           objavljen dolžnikov namen, da začasno ustavi plačila, ali njegovo dejansko začasno ustavitev plačil, če se z zakonodajo ali državnim ukrepom prepreči ali začasno odloži upnikova pravica do sprožitve stečajnega postopka zoper dolžnika ali uveljavljanja pravnih sredstev na podlagi Konvencije;

               (d)

               „primarna pristojnost za primer plačilne nesposobnosti“ pomeni državo pogodbenico, v kateri je središče dolžnikovih glavnih interesov, v zvezi s katerim se v ta namen šteje, da je to kraj dolžnikovega uradnega sedeža, ali če ta sedež ne obstaja, kraj, v katerem je dolžnik registriran ali ustanovljen, razen če se ne dokaže drugače;

               (e)

               „železniška vozna sredstva“ so vozila za vožnjo po fiksnih železniških tirih ali neposredno po tirnici, nad ali pod njo, vključno s sistemi vleke, motorji, zavorami, osmi, podstavnimi vozički, odjemniki toka, napravami ter drugimi komponentami, opremo in deli, ki so nameščeni na vozila ali vgrajeni vanje, ter vključno z vsemi podatki, navodili in dokumentacijo, ki se nanašajo nanje.

         Člen II
   Uporaba Konvencije v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi
   1.   Konvencija se uporablja za železniška vozna sredstva v skladu z določbami tega protokola.
   2.   Za Konvencijo in ta protokol se uporablja ime Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi, kot se uporablja za železniška vozna sredstva.
   Člen III
   Odstopanje
   Pogodbenice lahko na podlagi pisnega sporazuma izključijo uporabo člena IX in v medsebojnih odnosih odstopijo od katerih koli določb tega protokola ali spremenijo njihov učinek, razen člena VII(3) in (4).
   Člen IV
   Pooblastila zastopnikov
   Oseba lahko v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi sklene sporazum, opravi registracijo, kakor je opredeljena v členu 16(3) Konvencije, ter uveljavlja pravice in zavarovanja na podlagi Konvencije prek agenta, fiduciarja ali zastopnika.
   Člen V
   Opredelitev železniških voznih sredstev v sporazumu
   1.   Za namene člena 7(c) Konvencije in člena XVIII(2) tega protokola opis železniških voznih sredstev zadošča za opredelitev železniških voznih sredstev, če vsebuje:

               (a)

               opis železniških voznih sredstev po posameznih voznih sredstvih;

               (b)

               opis posameznih železniških voznih sredstev po vrstah voznih sredstev;

               (c)

               izjavo, da se sporazum nanaša na vsa sedanja in prihodnja železniška vozna sredstva; ali

               (d)

               izjavo, da se sporazum nanaša na vsa sedanja in prihodnja železniška vozna sredstva razen nekaterih posameznih voznih sredstev ali nekaterih vrst voznih sredstev.

         2.   Za namene člena 7 Konvencije je zavarovanje na prihodnjih železniških voznih sredstvih, opredeljenih v skladu s prejšnjim odstavkom, ustanovljeno kot mednarodno zavarovanje, takoj ko hipotečni dolžnik, pogojni prodajalec ali zakupodajalec pridobi pravico do razpolaganja z železniškimi voznimi sredstvi, ne da bi bilo za to potrebno novo dejanje prenosa.
   Člen VI
   Izbira prava
   1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica dala izjavo v skladu s členom XXVII.
   2.   Pogodbenice sporazuma ali povezane poroštvene pogodbe ali sporazuma o prenosu se lahko dogovorijo o pravu, ki bo v celoti ali delno urejalo njihove pogodbene pravice in obveznosti.
   3.   Razen če ni dogovorjeno drugače, se sklicevanje na pravo iz prejšnjega odstavka, ki ga izberejo pogodbenice, nanaša na notranje zakonodajne predpise imenovane države, če je ta država sestavljena iz več teritorialnih enot, pa na domače pravo določene teritorialne enote.
   POGLAVJE II

      PRAVNA SREDSTVA ZA PRIMER NEIZPOLNJEVANJA OBVEZNOSTI, PREDNOSTNE PRAVICE IN ODSTOPI

   Člen VII
   Sprememba določb o pravnih sredstvih za primer neizpolnjevanja obveznosti
   1.   Poleg pravnih sredstev iz poglavja III Konvencije lahko upnik pod pogojem, da se dolžnik kadar koli s tem strinja, in v okoliščinah iz tega poglavja, naroči izvoz in fizični prenos železniških voznih sredstev z ozemlja, na katerem se nahaja.
   2.   Upnik ne uveljavlja pravnih sredstev iz prejšnjega odstavka brez predhodnega pisnega soglasja imetnika katerega koli registriranega zavarovanja, ki prevlada nad zavarovanjem upnika.
   3.   Člen 8(3) Konvencije se ne uporablja za železniška vozna sredstva. Vsa pravna sredstva, predvidena v Konvenciji v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, je treba uveljavljati na ekonomsko sprejemljiv način. Za pravno sredstvo se šteje, da se uveljavlja ekonomsko ustrezno, če se izvaja v skladu z določbo sporazuma, razen kadar je taka določba očitno neustrezna.
   4.   Šteje se, da je hipotečni upnik, ki da zainteresiranim osebam pisno obvestilo o predlagani prodaji ali zakupu štirinajst ali več koledarskih dni prej v skladu s členom 8(4) Konvencije, izpolnil zahtevo predložitve „predhodnega obvestila v ustreznem roku“ iz navedenega člena. Zgoraj navedeno hipotečnemu upniku in hipotečnemu dolžniku ali upniku ne preprečuje dogovora o daljšem roku za predložitev predhodnega obvestila.
   5.   Ob upoštevanju vseh veljavnih zakonov in predpisov o varnosti država pogodbenica zagotovi, da ustrezni upravni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu v potrebnem obsegu pomagajo pri uveljavljanju pravnih sredstev iz odstavka 1.
   6.   Hipotečni upnik, ki predlaga izvoz železniških voznih sredstev na podlagi odstavka 1, ne da bi bilo to zahtevano s sodnim nalogom, da razumno predhodno pisno obvestilo o predlaganem izvozu:

               (a)

               zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(i) in (ii) Konvencije; in

               (b)

               zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(iii) Konvencije, ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v razumnem roku pred izvozom.

         Člen VIII
   Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi
   1.   Ta člen se uporablja samo v državi pogodbenici, ki je dala izjavo v skladu s členom XXVII in v obsegu, navedenem v taki izjavi.
   2.   Za namene člena 13(1) Konvencije pojem „hitro“, kadar se nanaša na pridobitev ukrepov, pomeni v takem številu koledarskih dni od datuma vložitve zahtevka, kot je navedeno v izjavi, ki jo da država pogodbenica, v kateri se vloži zahtevek.
   3.   Člen 13(1) Konvencije se uporablja tako, da se takoj za pododstavkom (d) doda naslednje:

               „(e)

               če se dolžnik in upnik kadar koli izrecno dogovorita, prodajo in uporabo prihodkov iz te prodaje“;

         člen 43(2) pa se uporablja tako, da se za navedbo „člena 13(1)(d)“ vstavi navedba „in (e)“.
   4.   Lastništvo ali katera koli druga zavarovalna pravica dolžnika, ki se prenese ob prodaji na podlagi prejšnjega odstavka, je prosta vsakega drugega zavarovanja, pred katerim ima mednarodno zavarovanje hipotečnega upnika prednost v skladu z določbami člena 29 Konvencije.
   5.   Upnik in dolžnik ali katera koli druga zainteresirana oseba se lahko pisno dogovorita o izključitvi uporabe člena 13(2) Konvencije.
   6.   V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

               (a)

               upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po tem, ko upnik te organe obvesti, da je bil ukrep iz člena VII(1) odobren, ali v primeru, če ukrep odobri tuje sodišče, ki ga sodišče države pogodbenice priznava, in ima upnik na podlagi Konvencije pravico pridobiti navedena pravna sredstva; in

               (b)

               pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

         7.   Odstavka 2 in 6 ne vplivata na noben veljavni zakon ali predpis o varnosti.
   Člen IX
   Pravna sredstva v zvezi s plačilno nesposobnostjo
   1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti, dala izjavo v skladu s členom XXVII.
   2.   Pojem „stečajni upravitelj“ se v tem členu nanaša na navedeno osebo v njeni uradni in ne zasebni funkciji.
   3.   Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik ob upoštevanju odstavka 7 preda železniška vozna sredstva v posest upniku najpozneje do zgodnejše izmed teh dveh možnosti:

               (a)

               konca čakalne dobe in

               (b)

               datuma, na katerega bi upnik dobil pravico do posesti na železniških voznih sredstvih, če se ta člen ne bi uporabljal.

         4.   Za namene tega člena „čakalna doba“ pomeni dobo, določeno v izjavi države pogodbenice, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.
   5.   Če in dokler upnik ne dobi možnosti prevzema posesti na podlagi odstavka 3:

               (a)

               stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani in vzdržuje železniška vozna sredstva in njihovo vrednost v skladu s sporazumom in

               (b)

               ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja.

         6.   Pododstavek (a) prejšnjega odstavka ne izključuje uporabe železniških voznih sredstev v skladu z ureditvijo, namenjeno ohranjanju železniških voznih sredstev ter vzdrževanju teh sredstev in njihove vrednosti.
   7.   Stečajni upravitelj ali dolžnik lahko ohrani posest na železniških voznih sredstvih, če je do roka, določenega v odstavku 3, odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zavezal, da bo izpolnjeval vse prihodnje obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah. V primeru neizpolnjevanja prihodnjih obveznosti se ne uporabi nova čakalna doba.
   8.   V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

               (a)

               upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po datumu, na katerega upnik take organe obvesti, da ima pravico pridobiti ta pravna sredstva v skladu s Konvencijo, in

               (b)

               pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

         9.   Po datumu iz odstavka 3 ni dovoljeno preprečevati ali zadrževati uveljavljanja pravnih sredstev, ki jih omogoča Konvencija ali ta protokol.
   10.   Nobene dolžnikove obveznosti na podlagi sporazuma ni mogoče spremeniti brez upnikovega soglasja.
   11.   Prejšnji odstavek ne vpliva na pristojnost stečajnega upravitelja, če taka pristojnost obstaja, da odpove sporazum na podlagi veljavne zakonodaje.
   12.   Nobene pravice ali zavarovanja, razen nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki spadajo v kategorijo, določeno v izjavi na podlagi člena 39(1) Konvencije, v stečajnem postopku nimajo prednosti pred registriranimi zavarovanji.
   13.   Konvencija, kakor jo spreminjata člena VII in XXV tega protokola, se uporablja za uveljavljanje vseh pravnih sredstev po tem členu.
   3.   Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik obvesti upnika na njegovo zahtevo v roku, določenem v izjavi države pogodbenice na podlagi člena XXVII, ali bo:

               (a)

               odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, ter se zavezal k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah; ali

               (b)

               dal upniku možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih v skladu z veljavno zakonodajo.

         4.   Na podlagi veljavne zakonodaje iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka se lahko sodišču dovoli, da zahteva sprejetje dodatnih ukrepov ali predložitev dodatnih poroštev.
   5.   Upnik predloži dokaze za svoje zahtevke in dokazilo o registraciji svojega mednarodnega zavarovanja.
   6.   Če stečajni upravitelj ali dolžnik upnika ne obvesti v skladu z odstavkom 3 ali če je stečajni upravitelj ali dolžnik izjavil, da bo upniku dal možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih, vendar tega ne stori, lahko sodišče upniku dovoli prevzem posesti na železniških voznih sredstvih pod pogoji, ki jih določi sodišče, in lahko zahteva sprejetje dodatnih ukrepov ali predložitev dodatnih poroštev.
   7.   Železniških voznih sredstev ni dovoljeno prodati, dokler sodišče ne sprejme odločitve v zvezi z zahtevkom in mednarodnim zavarovanjem.
   3.   Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik v roku za odpravo neizpolnjevanja obveznosti:

               (a)

               odpravi vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zaveže k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah; ali

               (b)

               da upniku možnost, da prevzame posest na železniških voznih sredstvih v skladu z veljavno zakonodajo.

         4.   Pred koncem roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti lahko stečajni upravitelj ali dolžnik pri sodišču vloži zahtevek za odredbo o začasni prekinitvi njegove obveznosti iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka za obdobje, ki začne teči ob izteku roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti in se zaključi najpozneje ob prenehanju veljavnosti sporazuma oziroma njegovih morebitnih podaljšanj, pod pogoji, za katere sodišče meni, da so pravični („začasna prekinitev“). Taka odredba zahteva, da se vsi zneski, do katerih je upnik upravičen med začasno prekinitvijo, ob zapadlosti plačajo iz stečajne mase ali da jih plača dolžnik ter da stečajni upravitelj ali dolžnik izpolni vse druge obveznosti, ki nastanejo med začasno prekinitvijo.
   5.   Če se pri sodišču vloži zahtevek iz prejšnjega odstavka, upnik ne sme prevzeti posesti na železniških voznih sredstvih, dokler sodišče ne izda odredbe. Če zahtevek ni odobren v takem številu koledarskih dni od vložitve zahtevka za pridobitev ukrepov, kot je določeno v izjavi, ki jo da država pogodbenica, v kateri je zahtevek vložen, se šteje, da je bil zahtevek umaknjen, razen če se upnik in stečajni upravitelj ali dolžnik ne dogovorita drugače.
   6.   Če in dokler upnik ne dobi možnosti prevzema posesti na podlagi odstavka 3:

               (a)

               stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani in vzdržuje železniška vozna sredstva ter njihovo vrednost v skladu s sporazumom; in

               (b)

               ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja.

         7.   Pododstavek (a) prejšnjega odstavka ne izključuje uporabe železniških voznih sredstev v skladu z ureditvijo, namenjeno ohranjanju in vzdrževanju železniških voznih sredstev ter njihove vrednosti.
   8.   Če stečajni upravitelj ali dolžnik v roku za odpravo neizpolnjevanja obveznosti ali v obdobju začasne prekinitve odpravi vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, ter se zaveže, da bo izpolnjeval vse prihodnje obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakcijah, lahko stečajni upravitelj ali dolžnik ohrani posest na železniških voznih sredstvih, hkrati pa prenehajo veljati morebitne odredbe, ki jih je sodišče izdalo na podlagi odstavka 4. V primeru neizpolnjevanja prihodnjih obveznosti se ne uporabi novi rok za odpravo neizpolnjevanja obveznosti.
   9.   V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena VII(1):

               (a)

               upravni organi v državi pogodbenici jih dajo na voljo najpozneje sedem koledarskih dni po datumu, na katerega upnik te organe obvesti, da ima pravico pridobiti navedena pravna sredstva v skladu s Konvencijo; in

               (b)

               pristojni organi učinkovito sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju teh pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti.

         10.   Ob upoštevanju odstavkov 4, 5 in 8 po izteku roka za odpravo neizpolnjevanja obveznosti ni dovoljeno preprečevati ali zadrževati uveljavljanja pravnih sredstev, ki jih omogoča Konvencija.
   11.   Ob upoštevanju odstavkov 4, 5 in 8 med stečajnim postopkom brez soglasja upnika ni dovoljeno spreminjati obveznosti dolžnika, ki izhajajo iz sporazuma in povezanih transakcij.
   12.   Prejšnji odstavek ne vpliva na pristojnost stečajnega upravitelja, če taka pristojnost obstaja, da odpove sporazum na podlagi veljavne zakonodaje.
   13.   Nobene pravice ali zavarovanja, razen nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki spadajo v kategorijo, določeno v izjavi na podlagi člena 39(1) Konvencije, v stečajnem postopku nimajo prednosti pred registriranimi zavarovanji.
   14.   Konvencija, kakor jo spreminjata člena VII in XXV tega protokola, se uporablja za uveljavljanje vseh pravnih sredstev po tem členu.
   15.   Za namene tega člena „rok za odpravo neizpolnjevanja obveznosti“ pomeni obdobje, ki začne teči na dan dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, kot je določeno v izjavi države pogodbenice, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.
   Člen X
   Pomoč v primeru stečaja
   1.   Ta člen se uporablja samo v državi pogodbenici, ki je dala izjavo v skladu s členom XXVII(1).
   2.   Sodišča države pogodbenice, v kateri so železniška vozna sredstva, v skladu z zakonodajo države pogodbenice pri izvrševanju določb člena IX v čim večjem obsegu sodelujejo s tujimi sodišči in tujimi stečajnimi upravitelji.
   Člen XI
   Določbe v zvezi z dolžnikom
   1.   Če neizpolnjevanje obveznosti v smislu člena 11 Konvencije ne obstaja, je dolžnik upravičen do nemotene posesti in uporabe železniških voznih sredstev v skladu s sporazumom v razmerju do:

               (a)

               svojega upnika in imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega dolžnik pridobi svobodno pravico na podlagi člena 29(4)(b) Konvencije, razen če ni dolžnik drugače soglašal, in

               (b)

               imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega je odvisna dolžnikova pravica ali zavarovanje na podlagi člena 29(4)(a) Konvencije, vendar samo, če dolžnik soglaša.

         2.   Nobena določba iz Konvencije ali tega protokola ne vpliva na odgovornost upnika v primeru kakršne koli kršitve sporazuma na podlagi veljavne zakonodaje, če se navedeni sporazum nanaša na železniška vozna sredstva.
   POGLAVJE III

      DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA NA ŽELEZNIŠKIH VOZNIH SREDSTVIH

   Člen XII
   Nadzorni organ in registrar
   1.   Nadzorni organ ustanovijo predstavniki, pri čemer po enega predstavnika imenuje:

               (a)

               vsaka država podpisnica;

               (b)

               vsaka izmed največ treh drugih držav, ki jih določi Mednarodni inštitut za poenotenje zasebnega prava (Unidroit); in

               (c)

               vsaka izmed največ treh drugih držav, ki jih določi Medvladna organizacija za mednarodni železniški promet (OTIF).

         2.   Pri določitvi držav iz pododstavkov (b) in (c) prejšnjega odstavka se upošteva potreba po zagotavljanju široke geografske zastopanosti.
   3.   Trajanje mandata predstavnikov, ki so imenovani na podlagi pododstavkov (b) in (c) odstavka 1, določita organizaciji, ki imenujeta predstavnike. Mandat predstavnikov, ki opravljajo svojo funkcijo na dan, ko začne ta protokol veljati za deseto državo podpisnico, preneha najpozneje dve leti po tem datumu.
   4.   Predstavniki iz odstavka 1 sprejmejo prvi poslovnik nadzornega organa. Za sprejetje poslovnika je potrebno soglasje:

               (a)

               večine vseh predstavnikov; in

               (b)

               večine predstavnikov, imenovanih na podlagi pododstavka (a) odstavka 1.

         5.   Nadzorni organ lahko ustanovi strokovno komisijo, ki jo sestavljajo:

               (a)

               osebe, ki jih imenujejo države podpisnice in pogodbenice ter imajo potrebno izobrazbo in izkušnje; in

               (b)

               po potrebi drugi strokovnjaki,

         ter jo pooblasti za pomoč nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog.
   6.   Nadzornemu organu pri opravljanju njegovih nalog pomaga sekretariat v skladu z navodili nadzornega organa. Sekretariat je OTIF.
   7.   Če sekretariat ne more ali ne ni več pripravljen opravljati svojih nalog, nadzorni organ določi drug sekretariat.
   8.   Ko se sekretariat prepriča, da mednarodni register v celoti deluje, pri depozitarju nemudoma shrani potrdilo o polnem delovanju registra.
   9.   Sekretariat pridobi mednarodno pravno osebnost, če takega statusa še nima, ter v zvezi s svojimi nalogami na podlagi Konvencije in tega protokola uživa enake izjeme in imuniteto, kot so zagotovljene nadzornemu organu na podlagi člena 27(3) Konvencije ter mednarodnemu registru na podlagi člena 27(4) Konvencije.
   10.   Ukrep, ki ga sprejme nadzorni organ in ki se nanaša le na interese države podpisnice ali skupine držav podpisnic, se sprejme, če se z njim strinja tudi zadevna država podpisnica ali večina skupine držav podpisnic. Ukrep, ki bi lahko škodljivo vplival na interese države podpisnice ali skupine držav podpisnic, v zadevni državi podpisnici ali skupini držav podpisnic velja, če se z njim strinja tudi zadevna država podpisnica ali večina skupine držav podpisnic.
   11.   Prvi registrar se imenuje za obdobje najmanj pet let in največ deset let. Nato se registrar imenuje ali ponovno imenuje za posamezno zaporedno obdobje, ki ne sme presegati deset let.
   Člen XIII
   Določitev vstopnih točk
   1.   Država pogodbenica lahko z izjavo kadar koli določi subjekt ali subjekte kot vstopno točko ali vstopne točke, skozi katere se ali se lahko v mednarodni register prenašajo informacije, potrebne za registracijo, razen za registracijo obvestila o nacionalnem zavarovanju ali registracijo pravice ali zavarovanja na podlagi člena 40 Konvencije, ki v obeh primerih izhaja iz prava drugih držav. Različne vstopne točke delujejo vsaj med delovnim časom, ki velja na zadevnih ozemljih.
   2.   V določitvi na podlagi prejšnjega odstavka se lahko dovoli, vendar ne zahteva, uporaba določene vstopne točke ali vstopnih točk za informacije, ki so potrebne za registracije v zvezi z obvestili o prodaji.
   Člen XIV
   Identifikacija železniških voznih sredstev za registracijo
   1.   Za namene člena 18(1)(a) Konvencije se v predpisih določi sistem za dodeljevanje identifikacijskih številk, ki jih dodeljuje registrar in ki omogočajo nedvoumno identifikacijo posameznih železniških voznih sredstev. Identifikacijska številka je:

               (a)

               pritrjena na posamezno železniško vozno sredstvo;

               (b)

               v mednarodnem registru povezana z imenom proizvajalca in identifikacijsko številko proizvajalca, s katero je opremljeno železniško vozno sredstvo; ali

               (c)

               v mednarodnem registru povezana z nacionalno ali regionalno identifikacijsko številko, s katero je opremljeno železniško vozno sredstvo.

         2.   Za namene prejšnjega odstavka lahko država pogodbenica z izjavo določi sistem nacionalnih ali regionalnih identifikacijskih številk, ki se uporabljajo za posamezna železniška vozna sredstva na podlagi mednarodnega zavarovanja, ki je ustvarjeno ali zagotovljeno oziroma naj bi bilo ustvarjeno ali zagotovljeno s sporazumom, ki ga sklene dolžnik, ki ima ob sklenitvi tega sporazuma sedež v državi pogodbenici. Tak nacionalni ali regionalni sistem identifikacije na podlagi sporazuma med nadzornim organom in državo pogodbenico, ki da izjavo, zagotavlja nedvoumno identifikacijo vsakega posameznega železniškega voznega sredstva, na katerega se sistem nanaša.
   3.   Izjava, ki jo da država pogodbenica v skladu s prejšnjim odstavkom, mora vključevati podrobne informacije o delovanju nacionalnega ali regionalnega sistema identifikacije.
   4.   Da bi bila registracija železniškega voznega sredstva, za katerega je bila dana izjava na podlagi odstavka 2, veljavna, morajo biti v njej navedeni vse nacionalne ali regionalne identifikacijske številke, ki so se za to vozno sredstvo uporabljale od začetka veljavnosti tega protokola na podlagi člena XXIII(1), ter obdobje, v katerem se je posamezna številka uporabljala za zadevno vozno sredstvo.
   Člen XV
   Dodatne spremembe določb v zvezi z registrom
   1.   Za namene člena 19(6) Konvencije se iskalna merila pri mednarodnem registru določijo s predpisi.
   2.   Za namene člena 25(2) Konvencije in v tam opisanih okoliščinah imetnik registriranega prihodnjega mednarodnega zavarovanja ali registriranega prihodnjega odstopa mednarodnega zavarovanja sprejme vse ukrepe v svoji pristojnosti za dosego izbrisa registracije najpozneje deset koledarskih dni po prejemu zahteve, opisane v navedenem odstavku.
   3.   Če je bil registriran prenos in so se obveznosti dolžnika do upravičenca prenosa sprostile, upravičenec naroči izbris registracije najpozneje deset koledarskih dni po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo stranke, katere pravica se prenaša.
   4.   Registrar opravlja in vodi centralizirane funkcije mednarodnega registra 24 ur na dan.
   5.   Registrar je na podlagi člena 28(1) Konvencije odškodninsko odgovoren za povzročeno izgubo, ki ne presega vrednosti železniških voznih sredstev, na katera se izguba nanaša. Ne glede na prejšnji stavek odškodninska odgovornost registrarja v nobenem koledarskem letu ne sme preseči 5 milijonov posebnih pravic črpanja oziroma ustreznega višjega zneska, izračunanega na podlagi metode, ki jo nadzorni organ občasno določi s predpisi.
   6.   Prejšnji odstavek ne omejuje odškodninske odgovornosti registrarja za izgubo, povzročeno zaradi hude malomarnosti ali namernih kršitev registrarja ter njegovih uradnikov in zaposlenih.
   7.   Znesek zavarovanja ali finančnega jamstva iz člena 28(4) Konvencije ne sme biti nižji od zneska, ki ga kot ustreznega določi nadzorni organ ob upoštevanju predvidene odgovornosti registrarja.
   8.   Nobena določba Konvencije registrarju ne preprečuje pridobitve zavarovanja ali finančnega jamstva za dogodke, za katere registrar na podlagi člena 28 Konvencije ni odgovoren.
   Člen XVI
   Mednarodne pristojbine za registracijo
   1.   Nadzorni organ določi in lahko občasno spremeni pristojbine za registracijo, vloge, poizvedbe in druge storitve, ki jih zagotavlja mednarodni register v skladu s svojimi predpisi.
   2.   Pristojbine iz prejšnjega odstavka se določijo tako, da v potrebnem obsegu pokrijejo ustrezne stroške vzpostavitve, upravljanja in delovanja mednarodnega registra ter ustrezne stroške sekretariata, povezane z opravljanjem njegovih nalog. Nobena določba tega člena registrarju ne preprečuje poslovanja s primernim dobičkom.
   Člen XVII
   Obvestila o prodaji
   Predpisi dovoljujejo registracijo obvestil o prodaji železniških voznih sredstev v mednarodnem registru. Za take registracije se v smiselnem obsegu uporabljajo določbe tega poglavja in poglavja V Konvencije. Vendar je vsaka taka registracija, poizvedba ali potrdilo, izdano v zvezi z obvestilom o prodaji, zgolj informativne narave ter ne vpliva na pravice katere koli osebe oziroma nima nobenega drugega učinka na podlagi Konvencije ali tega protokola.
   POGLAVJE IV

      PRISTOJNOST

   Člen XVIII
   Odpoved suvereni imuniteti
   1.   Ob upoštevanju odstavka 2 je odpoved suvereni imuniteti pred pristojnostjo sodišč iz člena 42 ali člena 43 Konvencije ali v zvezi z uveljavljanjem pravic in zavarovanj na železniških voznih sredstvih na podlagi Konvencije zavezujoča, in če so izpolnjeni drugi pogoji v zvezi s tako pristojnostjo ali uveljavljanjem, lahko podeli pristojnost in dovoljuje uveljavljanje.
   2.   Odpoved iz prejšnjega odstavka mora biti dana v pisni obliki in mora vsebovati opis železniških voznih sredstev, kot je določeno v členu V(1) tega protokola.
   POGLAVJE V

      RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

   Člen XIX
   Razmerje do Konvencije Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu
   V primeru neskladnosti Konvencija prevlada nad Konvencijo Unidroit o mednarodnem finančnem leasingu, podpisano v Ottawi 28. maja 1988.
   Člen XX
   Razmerje do Konvencije o mednarodnem železniškem prometu (COTIF)
   V primeru neskladnosti Konvencija prevlada nad Konvencijo o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, v različici Protokola o spremembi z dne 3. junija 1999.
   POGLAVJE VI

      KONČNE DOLOČBE

   Člen XXI
   Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop
   1.   Ta protokol je 23. februarja 2007 v Luksemburgu na voljo za podpis državam, ki so sodelovale na diplomatski konferenci za sprejetje Protokola o železniških voznih sredstvih h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi, ki je potekala v Luksemburgu od 12. do 23. februarja 2007. Po 23. februarju 2007 je ta protokol na voljo za podpis vsem državam na sedežu Mednarodnega inštituta za poenotenje zasebnega prava (Unidroit) v Rimu, dokler ne začne veljati v skladu s členom XXIII.
   2.   Ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo države, ki so ga podpisale.
   3.   Vsaka država, ki ni podpisnica tega protokola, lahko kadar koli pristopi k njemu.
   4.   Ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop se opravijo s shranitvijo ustrezne listine pri depozitarju.
   5.   Država ne more postati podpisnica tega protokola, če ni ali ne postane tudi podpisnica Konvencije.
   Člen XXII
   Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje
   1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja ta protokol, lahko prav tako podpiše, sprejme ali potrdi ta protokol ali k njemu pristopi. V tem primeru ima regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje pravice in obveznosti države pogodbenice na podlagi pristojnosti te organizacije za zadeve, ki jih ureja ta protokol. Kadar je v tem protokolu število držav pogodbenic pomembno, se regionalna organizacija za gospodarsko sodelovanje ne šteje kot dodatna država pogodbenica poleg njenih držav članic, ki so države pogodbenice.
   2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, potrditvi ali pristopu vloži izjavo pri depozitarju in v njej navede zadeve, ki jih ureja ta protokol in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje nemudoma obvesti depozitarja o morebitnih spremembah glede razdelitve pristojnosti, vključno z novimi prenosi pristojnosti, navedenimi v izjavi iz tega odstavka.
   3.   Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „države pogodbenice“ oziroma „državo podpisnico“ ali „države podpisnice“ v tem protokolu se enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, kadar okoliščine to zahtevajo.
   Člen XXIII
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta protokol začne veljati med državami, ki so shranile listine iz pododstavka (a), na poznejšega od naslednjih dveh datumov:

               (a)

               prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev od datuma shranitve četrte listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu,
               in

               (b)

               datum, na katerega je sekretariat pri depozitarju shranil potrdilo o polnem delovanju mednarodnega registra.

         2.   Za druge države začne ta protokol veljati prvi dan v mesecu, ki sledi poznejšemu od naslednjih dveh datumov:

               (a)

               preteku treh mesecev po datumu shranitve listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu zadevne države; in

               (b)

               datumu iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka.

         Člen XXIV
   Teritorialne enote
   1.   Če ima država pogodbenica teritorialne enote, v katerih veljajo različni pravni sistemi v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta protokol, lahko ob ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu predloži izjavo, da se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote ali le za eno ali več teritorialnih enot, svojo izjavo pa lahko kadar koli spremeni s predložitvijo druge izjave.
   2.   O vsaki taki izjavi uradno obvesti depozitarja in izrecno navede ozemeljske enote, za katere se ta protokol uporablja.
   3.   Če država pogodbenica ne predloži nobene izjave na podlagi odstavka 1, se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote.
   4.   Kadar država pogodbenica uporabo tega protokola razširi na eno ali več svojih teritorialnih enot, se lahko izjave, dovoljene na podlagi tega protokola, predložijo v zvezi z vsako tako teritorialno enoto, pri čemer se lahko izjave v zvezi z eno teritorialno enoto razlikujejo od izjav v zvezi z drugo teritorialno enoto.
   5.   Če se na podlagi izjave iz odstavka 1 uporaba tega protokola razširi na eno ali več teritorialnih enot države pogodbenice:

               (a)

               se za dolžnika šteje, da se nahaja v državi pogodbenici le, če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol;

               (b)

               se vsako sklicevanje na lokacijo železniških voznih sredstev v državi pogodbenici nanaša na lokacijo teh železniških voznih sredstev v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol; in

               (c)

               se vsako sklicevanje na upravne organe v navedeni državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanašata Konvencija in ta protokol.

         Člen XXV
   Železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe
   1.   Država pogodbenica lahko kadar koli da izjavo, da bo v obsegu, določenem v izjavi, še naprej izvajala predpise svojega takrat veljavnega prava, ki na njenem ozemlju izključujejo, začasno prekinjajo ali urejajo uveljavljanje katerega koli pravnega sredstva iz poglavja III Konvencije in členov VII do IX tega protokola v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, ki se redno uporabljajo za zagotavljanje službe javnega pomena („železniška vozna sredstva za zagotavljanje javne službe“), kot je določeno v navedeni izjavi, o kateri se obvesti depozitarja.
   2.   Vsaka oseba, vključno z vladnimi ali drugimi javnimi organi, ki ima v skladu s predpisi države pogodbenice, ki je dala izjavo iz prejšnjega odstavka, pooblastila, da prevzame ali naroči posest ali nadzor nad katerimi koli železniškimi voznimi sredstvi za zagotavljanje javne službe ali njihovo uporabo, ohranja in vzdržuje taka železniška vozna sredstva od trenutka, ko uporabi ta pooblastila, do trenutka, ko se pravica do posesti, uporabe ali nadzora vrne upniku.
   3.   V obdobju, določenem v prejšnjem odstavku, oseba iz prejšnjega odstavka tudi opravi ali naroči plačilo upniku v znesku, ki je enak ali večji kot:

               (a)

               znesek, ki ga mora navedena oseba plačati v skladu s predpisi države pogodbenice, ki je dala izjavo, in

               (b)

               tržna zakupnina za taka železniška vozna sredstva.

         Prvo tako plačilo se opravi v desetih koledarskih dneh po datumu, ko je bilo tako pooblastilo izvedeno, nadaljnja plačila pa se opravijo prvi dan vsakega naslednjega meseca. Če mesečni znesek za plačilo kdaj preseže znesek, ki ga dolžnik dolguje upniku, se presežek izplača morebitnim drugim upnikom v višini njihovih terjatev po prednostnem vrstnem redu in nato dolžniku.
   4.   Država pogodbenica, katere predpisi ne predvidevajo obveznosti iz odstavkov 2 in 3, lahko v obsegu, določenem v ločeni izjavi, o kateri obvesti depozitarja, izjavi, da v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi, določenimi v navedeni izjavi, ne bo uporabljala navedenih odstavkov. Nobena določba tega odstavka osebi ne preprečuje dogovora z upnikom o izpolnitvi obveznosti iz odstavka 2 ali 3 oziroma ne vpliva na izvršljivost tako sklenjenega dogovora.
   5.   Nobena začetna ali poznejša izjava, ki jo na podlagi tega člena da država pogodbenica, ne vpliva škodljivo na pravice in zavarovanja upnikov, ki so nastala na podlagi dogovora, sklenjenega pred datumom, na katerega je depozitar prejel navedeno izjavo.
   6.   Država pogodbenica, ki da izjavo na podlagi tega člena, upošteva zaščito interesov upnikov in učinek izjave na razpoložljivost posojil.
   Člen XXVI
   Prehodne določbe
   V zvezi z železniškimi voznimi sredstvi se člen 60 Konvencije spremeni:

               (a)

               v odstavku 2(a) se za besedo „dolžnik“ vstavi besedilo „, ko nastane pravica ali zavarovanje“;

               (b)

               odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
               „3.   Država pogodbenica lahko v izjavi iz odstavka 1 določi datum, in sicer ne manj kot tri leta in ne več kot deset let po datumu, ko izjava začne veljati, na katerega se začnejo uporabljati členi 29, 35 in 36 te konvencije, kakor jih spreminja ali dopolnjuje Protokol, v obsegu in na način, ki sta določena v izjavi, za že veljavne pravice ali zavarovanja, ki izhajajo iz sporazuma, sklenjenega v času, ko je bil dolžnik v navedeni državi. Vsaka prednostna razvrstitev pravice ali zavarovanja v skladu s pravom navedene države, kolikor se uporablja, velja še naprej, če je pravica oziroma zavarovanje registrirano pri mednarodnem registru pred pretekom obdobja, določenega v izjavi, ne glede na to, ali so bile pred tem registrirane druge pravice ali zavarovanja.“.

         Člen XXVII
   Izjave v zvezi z nekaterimi določbami
   1.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo uporabljala enega od členov VI in X ali oba navedena člena.
   2.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti ali delno uporabljala člen VIII. V takem primeru določi obdobje, zahtevano v členu VIII(2).
   3.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti izvajala eno od možnosti A, B ali C iz člena IX; v takem primeru določi vrsto morebitnega stečajnega postopka, pri katerem bo izvajala navedeno možnost. Država pogodbenica, ki da izjavo na podlagi tega odstavka, določi obdobje, ki je zahtevano v členu IX, in sicer v odstavku 4 možnosti A, odstavku 3 možnosti B oziroma odstavkih 5 in 15 možnosti C, kakor je primerno.
   4.   Sodišča držav pogodbenic uporabljajo člen IX v skladu z izjavo, ki jo da država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.
   Člen XXVIII
   Pridržki in izjave
   1.   V zvezi s tem protokolom ni mogoče dati pridržkov, lahko pa se v skladu s temi določbami dajo izjave, določene v členih XIII, XIV, XXIV, XXV, XXVII, XXIX in XXX.
   2.   Depozitarja je treba pisno obvestiti o vsaki izjavi ali naknadni izjavi ali vsakem preklicu izjave, danem na podlagi tega protokola.
   Člen XXIX
   Izjave na podlagi Konvencije
   1.   Za izjave, dane na podlagi Konvencije, vključno z izjavami, danimi na podlagi členov 39, 40, 50, 53, 54, 55, 57, 58 in 60, se šteje, da so dane tudi v skladu s tem protokolom, če ni določeno drugače.
   2.   Za namene člena 50(1) Konvencije „notranja transakcija“ v zvezi z železniškimi voznimi sredstvi pomeni tudi transakcijo take vrste, kot je opredeljena v členu 2(2)(a) do (c) Konvencije, če se zadevna železniška vozna sredstva ob običajni uporabi zaradi tirne širine ali drugih elementov v njihovi konstrukciji lahko uporabljajo le na enem železniškem sistemu v zadevni državi pogodbenici.
   Člen XXX
   Naknadne izjave
   1.   Država pogodbenica lahko da naknadno izjavo poleg izjave, dane v skladu s členom XXIX na podlagi člena 60 Konvencije, kadar koli po datumu začetka veljavnosti tega protokola tako, da o tem obvesti depozitarja.
   2.   Vsaka taka naknadna izjava začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo. Če je v obvestilu določeno daljše obdobje za začetek veljavnosti navedene izjave, ta začne veljati po preteku navedenega daljšega obdobja, potem ko je depozitar prejel obvestilo.
   3.   Ne glede na prejšnje odstavke se ta protokol še naprej uporablja, kakor da niso bile dane nobene naknadne izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti take naknadne izjave.
   Člen XXXI
   Preklic izjave
   1.   Vsaka država pogodbenica, ki je dala izjavo na podlagi tega protokola, razen izjave, dane v skladu s členom XXIX na podlagi člena 60 Konvencije, lahko izjavo kadar koli prekliče tako, da o tem obvesti depozitarja. Tak preklic začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.
   2.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kakor da izjava ni bila preklicana, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti takega preklica.
   Člen XXXII
   Odpovedi
   1.   Katera koli država pogodbenica lahko ta protokol odpove tako, da o tem pisno obvesti depozitarja.
   2.   Vsaka taka odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po preteku dvanajstih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.
   3.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kakor da ni bila dana taka odpoved, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti take odpovedi.
   Člen XXXIII
   Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve
   1.   Depozitar v sodelovanju z nadzornim organom enkrat letno ali kadar tako narekujejo okoliščine, pripravi poročila za države pogodbenice o tem, kako se mednarodni sistem, določen v Konvenciji, kakor je spremenjena s Protokolom, izvaja v praksi. Pri pripravi takih poročil depozitar upošteva poročila nadzornega organa o delovanju mednarodnega sistema registracije.
   2.   Na zahtevo najmanj 25 odstotkov držav podpisnic depozitar v sodelovanju z nadzornim organom občasno skliče revizijske konference držav pogodbenic, na katerih se obravnava:

               (a)

               praktično izvajanje Konvencije, kakor je spremenjena s tem protokolom, ter njena učinkovitost pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah;

               (b)

               pravna razlaga pogojev tega protokola in predpisov ter njihova uporaba;

               (c)

               delovanje mednarodnega sistema registracije, delovanje registrarja in nadzor nad njim s strani nadzornega organa ob upoštevanju poročil nadzornega organa; in

               (d)

               ali so zaželene kakšne spremembe tega protokola ali ureditve, povezane z mednarodnim registrom.

         3.   Vse spremembe tega protokola se potrdijo z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic, ki sodelujejo na konferenci iz prejšnjega odstavka, ter začnejo veljati za države, ki so tako spremembo ratificirale, sprejele ali potrdile, ko jih ratificirajo, sprejmejo ali potrdijo štiri države v skladu z določbami člena XXIII o začetku njegove veljavnosti.
   Člen XXXIV
   Depozitar in njegove naloge
   1.   Listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu se shranijo pri Mednarodnem inštitutu za poenotenje zasebnega prava (Unidroit), ki je s tem imenovan za depozitarja.
   2.   Depozitar:

               (a)

               obvesti vse države pogodbenice o:

                           (i)

                           vsakem novem podpisu ali shranitvi listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu, skupaj z zadevnim datumom;

                           (ii)

                           datumu shranitve potrdila iz člena XXIII(1)(b);

                           (iii)

                           datumu začetka veljavnosti tega protokola;

                           (iv)

                           vsaki izjavi, dani v skladu s tem protokolom, skupaj z zadevnim datumom;

                           (v)

                           vsakem preklicu ali spremembi izjav, skupaj z zadevnimi datumi; in

                           (vi)

                           vsakem obvestilu o odpovedi tega protokola, skupaj z datumom odpovedi in datumom, ko ta začne veljati;

               (b)

               pošlje overjene izvode tega protokola vsem državam pogodbenicam;

               (c)

               nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, potrditvi ali pristopu skupaj z datumom njene shranitve, vsake izjave, preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z zadevnimi datumi, pri čemer zagotovi, da so te informacije zlahka in v celoti dostopne; in

               (d)

               opravlja druge običajne naloge depozitarja.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili za to ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol.
      PODPISANO v Luksemburgu, triindvajsetega februarja dva tisoč sedem, v enem izvirniku v angleškem, francoskem in nemškem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, taka verodostojnost pa začne veljati, ko sekretariat konference pod vodstvom predsednika konference v devetdesetih dneh potrdi skladnost besedil.


title: 2006/97/ES,Euratom: Sklep Sveta z dne  14. februarja 2006  o imenovanju nemškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               16.2.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/31

      SKLEP SVETA

   z dne 14. februarja 2006
   o imenovanju nemškega člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2006/97/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),
   ob upoštevanju predloga nemške vlade o imenovanju,
   po pridobitvi mnenja Evropske komisije,
   ker se je po odstopu g. Alfreda GEISSLERJA sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, o čemer je bil Svet obveščen 19. julija 2005 –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Wilfried WOLLER je imenovan za člana Ekonomsko-socialnega odbora, kjer nadomesti g. Alfreda GEISSLERJA za preostanek njegovega mandata, torej do 20. septembra 2006.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Učinkovati začne na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. februarja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         K.-H. GRASSER

      (1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/939 z dne 8. junija 2016 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/2298 (EUTM Mali/1/2016)

text:
               14.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 155/25

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/939
   z dne 8. junija 2016
   o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/2298 (EUTM Mali/1/2016)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/34/SZVP z dne 17. januarja 2013 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali) (1), in zlasti člena 5 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je na podlagi člena 5(1) Sklepa 2013/34/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO), da v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji sprejema ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM Mali, vključno s sklepom o imenovanju naslednjih poveljnikov misije EU.

               (2)

               PVO je 26. novembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2298 (2), s katerim je za poveljnika misije EU za EUTM Mali imenoval brigadnega generala Wernerja ALBLA.

               (3)

               Belgija je 3. julija 2016 priporočila, da se za novega poveljnika misije EU za EUTM Mali imenuje brigadni general Eric HARVENT, ki zamenja brigadnega generala Wernerja ALBLA.

               (4)

               Vojaški odbor EU je 7. aprila 2016 to priporočilo podprl.

               (5)

               Sklep (SZVP) 2015/2298 bi bilo treba zato razveljaviti.

               (6)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Brigadni general Eric HARVENT je s 3. julijem 2016 imenovan za poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali).
   Člen 2
   Sklep (SZVP) 2015/2298 se razveljavi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati 3. julija 2016.

      V Bruslju, 8. junija 2016

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 14, 18.1.2013, str. 19.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2298 z dne 26. novembra 2015 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju malijskih oboroženih sil (EUTM Mali), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/955 (EUTM Mali/3/2015) (UL L 324, 10.12.2015, str. 13).


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. maja 2010 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek II – Svet

text:
               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/22

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 19. maja 2010
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek II – Svet
   (2010/493/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008 – zvezek I (C7-0174/2009) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnem za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008 z odgovori institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo Računsko sodišče predloži v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 te uredbe,
   ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 190/2003 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (6),
   ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0096/2010),

               1.

               podeli razrešnico generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja splošnega proračuna Sveta za proračunsko leto 2008;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek II – Svet;

               3.

               naroča svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo, ki je del tega sklepa, posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo osebnih podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 71, 14.3.2008.

      (2)  UL C 273, 13.11.2009, str. 1.

      (3)  UL C 269, 10.11.2009, str. 1.

      (4)  UL C 273, 13.11.2009, str. 122.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/24

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 16. junija 2010
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, Oddelek II – Svet
   EVROPSKI PARLAMENT
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008 – zvezek I (C7–0174/2009) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnem za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2008,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008 z odgovori institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo Računsko sodišče predloži v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter členov 314(10), 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 te uredbe,
   ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 190/2003 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (6),
   ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),
   ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek II – Svet (8),
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7–0096/2010),

               A.

               ker je Svet, ki ga predstavlja špansko predsedstvo, privolil v ponovno oceno domnevnega prijateljskega sporazuma, ki je nastal leta 1970,

               B.

               ker „imajo državljani pravico vedeti, kako se porabijo njihovi davki in kako se izvajajo pristojnosti, ki so zaupane političnim organom“ (9),

               C.

               ker je bilo v sklepih Evropskega sveta iz Kölna 3. in 4. junija 1999 predvideno, da se Svetu dodelijo operativne zmogljivosti na področju okrepljene skupne evropske varnostne in obrambne politike (SEVOP),

               D.

               ker je bil s Sklepom Sveta 2004/197/SZVP (10) vzpostavljen mehanizem ATHENA za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena, in ker ta sklep skupaj s Sklepom 2004/582/ES predstavnikov vlad držav članic z zasedanja Sveta 28. aprila 2004 o privilegijih in imuniteti, zagotovljenih mehanizmu ATHENA (11), slednjemu dodeljuje privilegije in imunitete, Svetu pa daje operativna pooblastila,

               E.

               ker Sklep Sveta 2000/178/SZVP z dne 28. februarja 2000 o pravilih za nacionalne strokovnjake na vojaškem področju, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta, v začasnem obdobju (12), in Sklep Sveta 2001/80/SZVP z dne 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije (13) določata, da odhodki, ki nastanejo ob napotitvi vojaških strokovnjakov iz držav članic, bremenijo proračun Sveta,

               1.

               ugotavlja, da je imel Svet leta 2008 na voljo sredstva za prevzem obveznosti v višini 743 000 000 EUR (2007: 650 000 000 EUR), s stopnjo izkoriščenosti 93,31 %, ki je precej višja kot v letu 2007 (81,89 %), vendar še vedno pod povprečjem drugih institucij (95,67 %);

               2.

               glede na težave, ki so se pojavile v postopkih podelitve razrešnice za leti 2007 in 2008, znova potrjuje svoje stališče iz resolucije z dne 25. aprila 2002 o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2000 (14), da „[…] Evropski parlament in Svet v preteklosti nista pregledovala izvrševanja ustreznih oddelkov proračuna; meni, da bi bilo treba z ozirom na čedalje bolj operativno naravo odhodkov, financiranih iz upravnega proračuna Sveta, na področjih zunanjih zadev, varnostne in obrambne politike ter pravosodja in notranjih zadev razjasniti področje uporabe te ureditve, da bi se razlikovalo med tradicionalnimi upravnimi odhodki in operacijami s področja novih politik“;

               3.

               meni, da bi bilo treba glede na povečanje upravnih odhodkov, zlasti glede na to, da se bodo verjetno pojavili odhodki operativne narave, odhodke Sveta pregledati na enak način kot odhodke drugih institucij EU, torej v okviru postopka za podelitev razrešnice v skladu s členom 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               4.

               meni, da bi moral ta pregled temeljiti na naslednjih pisnih dokumentih, ki so jih predložile vse institucije:

                           —

                           poročilo o izvrševanju proračuna za predhodno proračunsko leto,

                           —

                           izkaz stanja sredstev in obveznosti,

                           —

                           letno poročilo o dejavnosti glede njihovega proračuna in finančnega upravljanja,

                           —

                           letno poročilo notranjega revizorja,

                     kot tudi na ustni predstavitvi, ki poteka na seji odbora, pristojnega za postopek razrešnice;

               5.

               pričakuje, da bodo v prihodnje med razpravo o razrešnici na plenarnem zasedanju prisotne vse institucije in bodo zastopane na ustrezni ravni;

               6.

               zavrača mnenje Sveta, da je dejstvo, da Parlament in Svet v preteklosti nista pregledovala izvrševanja svojih oddelkov proračuna, rezultat prijateljskega sporazuma (resolucija, zabeležena v zapisniku seje Sveta z dne 22. aprila 1970); meni, da prijateljski sporazum ni zavezujoč dokument in mu Svet pripisuje prevelik pomen;

               7.

               meni, da sta priprava proračuna in podelitev razrešnice za izvrševanje proračuna dva ločena postopka ter da prijateljski sporazum med Svetom in Parlamentom glede priprave njunih oddelkov proračuna ne sme razbremeniti Sveta odgovornosti, da mora v celoti odgovarjati javnosti za sredstva, ki so mu dana na razpolago;

               8.

               meni, da postopek razrešnice za leto 2008 poteka v odločilnem trenutku, ko je treba sprejeti jasen uradni dogovor o postopku razrešnice za novo Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS), da bi s popolno preglednostjo zagotovili verodostojnost; zato poziva Svet, naj pred zaključkom postopka razrešnice za leto 2008 zagotovi, da se Parlamentu predložijo konkretni, natančni in vseobsegajoči načrti za kadrovsko, organizacijsko in nadzorno strukturo EEAS, vključno z vojaškim osebjem EU, centrom za spremljanje razmer, Direktoratom Generalnega sekretarja Sveta za krizno upravljanje in načrtovanje, civilnimi zmogljivostmi za načrtovanje in izvajanje operacij, ter vsem osebjem Generalnega sekretariata, ki se ukvarja z zunanjo in varnostno politiko, iz katerih je razvidno zlasti povečanje in dodeljevanje osebja ter zagotovljena proračunska sredstva; poleg tega poziva Svet, da se nemudoma vključi v pogajanja s proračunskim organom na podlagi predloženih predlogov;

               9.

               poudarja, da dejstvo, da je bila razrešnica letos podeljena, še ni nobeno zagotovilo, da bo podeljena tudi v prihodnjih letih, če Svet ne bo dosegel občutnega napredka na spornih področjih, omenjenih v odstavku 5 resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2009;

               10.

               ponavlja, da bi Svet moral vsako leto biti prisoten na Parlamentu med predstavitvijo letnega poročila Računskega sodišča in razpravo o podelitvi razrešnice za izvrševanje proračuna;

               11.

               poziva Svet in Evropski parlament v njuni vlogi skupnega proračunskega organa, da določita letni postopek v okviru postopka razrešnice, da bi izboljšala izmenjavo informacij o svojih proračunih; v skladu s tem postopkom bi se predsednik Sveta skupaj z generalnim sekretarjem Sveta uradno sestal z Odborom za proračunski nadzor ali njegovo delegacijo, sestavljeno iz predsednika, koordinatorjev in poročevalca, da bi zagotovili vse potrebne informacije glede izvrševanja proračuna Sveta; predlaga tudi, da bi moral predsednik pristojnega odbora redno in v ustrezni obliki odboru posredovati informacije v zvezi s temi razpravami;

               12.

               spodbuja špansko predsedstvo, da pregleda neuradni sporazum o razrešnici za proračun Sveta in poziva, da se ta obveza vključi v ponovni pregled finančne uredbe, da bo izpolnjena v začetku novega obdobja financiranja po letu 2013 ter poziva, naj se razprave začnejo pred 15. oktobrom 2010;

               13.

               opozarja Svet na svoje stališče iz odstavka 12 resolucije z dne 24. aprila 2007 (15) o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2005, in sicer: „poziva k čim večji preglednosti na področju skupne zunanje in varnostne politike; od Sveta zahteva, da v skladu s točko 42 medinstitucionalnega sporazuma […] zagotovi, da se v njegovem proračunu ne pojavijo nikakršni odhodki iz poslovanja za skupno zunanjo in varnostno politiko; si pridržuje pravico, da po potrebi sprejme potrebne ukrepe, če se krši sporazum“;

               14.

               priznava, da je Svet vzpostavil različne mehanizme za posvetovanje in obveščanje Parlamenta o razvoju dogodkov na področju skupne zunanje in varnostne politike; ne glede na to meni, da je letno poročilo Sveta o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike, ki se Parlamentu posreduje v skladu s točko 43 medinstitucionalnega sporazuma, v svojem obsegu omejeno na opis skupnih stališč, skupnih ukrepov in izvedbenih sklepov skupne zunanje in varnostne politike, ter je treba v prihodnjih letih zagotoviti obsežnejše informacije o postopku za podelitev razrešnice;

               15.

               ponovno opozarja na svojo zahtevo, da Svet v okviru naslova 3 (Odhodki za posebne naloge, ki jih izvaja institucija) zagotovi natančne informacije o naravi stroškov, da bo Parlament lahko preveril, ali so vsi odhodki v skladu z medinstitucionalnim sporazumom in ali ni nobenih odhodkov operativne narave;

               16.

               je zaskrbljen glede pomanjkanja preglednosti stroškov, nastalih zaradi dejavnosti, zlasti misij, ki jih izvajajo posebni predstavniki, in zahteva objavo natančne razčlenitve izdatkov posebnih predstavnikov in njihovega proračuna za misije v internetu;

               17.

               sprašuje Računsko sodišče, zakaj v svojem letnem poročilu za leto 2008 o Svetu nikjer ne omenja nerešenih težav, kakor je poudarjeno v zgoraj omenjeni resoluciji Parlamenta s 25. novembra 2009;

               18.

               opozarja na pripombo iz odstavka 11.10 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2008 o pomanjkljivem upoštevanju določb člena 5(3) finančne uredbe glede stalno prevelikega proračuna (2005–2008) varnega evropskega sistema samodejnih sporočil (SESAME); je seznanjen z odgovorom Sveta in njegovo namero, da izboljša usklajevanje struktur za upravljanje velikih projektov informacijske tehnologije;

               19.

               pozdravlja revizije, ki jih je v letu 2008 opravila služba za notranjo revizijo Sveta (osem finančnih in ena mešana revizija), kot tudi dejstvo, da je Svet sprejel velik del priporočil teh revizij; vendar poudarja, da je bila opomba o tem vprašanju, ki je bila predložena organu za razrešnico, precej splošnega značaja, in zahteva podrobnejše informacije o izvrševanju revizijskih priporočil;

               20.

               pozdravlja, da od 1. januarja 2008 deluje nov integrirani sistem za upravljanje in finančni nadzor (SAP), ki je trem vključenim institucijam (Svetu, Računskemu sodišču in Sodišču Evropskih skupnosti) omogočil precejšen prihranek proračunskih sredstev in povečanje učinkovitosti;

               21.

               pozdravlja dosežke v zvezi z utrditvijo organizacije po širitvah EU leta 2004 in 2007, zlasti centralizacijo prevajalskih oddelkov in zaposlovanje uradnikov iz novih držav članic; pozdravlja tudi uvedbo sistema s prilagodljivim delovnim časom, ki prispeva k boljšemu ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem; ne glede na to ugotavlja nizko stopnjo zasedenosti delovnih mest v kadrovskem načrtu (v povprečju 90 %; v letu 2007 – 86 %);

               22.

               ugotavlja, da so precejšnje povečanje predplačil za stavbo Residence Palace (70 000 000 EUR namesto predvidenih 15 milijonov z namenom, da se kasneje zmanjšajo skupni stroški nakupa) omogočila skupna neporabljena proračunska sredstva (stopnja izvrševanja 85,7 %) in poziva k podrobni opredelitvi nepremičninske politike v prihodnjih letnih poročilih, kar bo omogočilo pravilen pregled v postopku podelitve razrešnice;

               23.

               izraža mnenje, da je treba letni proračun stalnega predsednika Evropskega sveta ločiti od proračuna Sveta in ga od leta 2012 predstavljati kot nov proračunski oddelek;

               24.

               pozdravlja prizadevanje španskega predsedstva, ki prispeva k pojasnjevanju postopka za podelitev razrešnice in hoče pokazati, da je Svet za svoj upravni proračun v celoti odgovoren Parlamentu, prav tako poziva, naj se prihodnja predsedstva odločno zavežejo k nadaljevanju tega prizadevanja v istem duhu.

      (1)  UL L 71, 14.3.2008.

      (2)  UL C 273, 13.11.2009, str. 1.

      (3)  UL C 269, 10.11.2009, str. 1.

      (4)  UL C 273, 13.11.2009, str. 122.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (8)  UL L 19, 23.1.2010, str. 9.

      (9)  Pobuda za preglednost v Evropi.

      (10)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

      (11)  UL L 261, 6.8.2004, str. 125.

      (12)  UL L 57, 2.3.2000, str. 1.

      (13)  UL L 27, 30.1.2001, str. 7.

      (14)  UL L 158, 17.6.2002, str. 66.

      (15)  UL L 187, 15.7.2008, str. 21.


title: 2012/831/EU: Sklep Komisije z dne 20. decembra 2012 o odobritvi Španiji, da za romunske delavce podaljša začasno odložitev uporabe členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji

text:
               22.12.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 356/90

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 20. decembra 2012
   o odobritvi Španiji, da za romunske delavce podaljša začasno odložitev uporabe členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji
   (2012/831/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (1), ter zlasti člena 23 in drugega pododstavka odstavka 7 dela 1 Priloge VII, „Prosto gibanje oseb“, k Aktu,
   ob upoštevanju prošnje Španije z dne 13. decembra 2012,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Španija je od 1. januarja 2009 v celoti izvajala člene 1 do 6 Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 z dne 15. oktobra 1968 o prostem gibanju delavcev v Skupnosti (2) za romunske državljane, 22. julija 2011 pa je zaradi resnih motenj na svojem trgu dela v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 7 dela 1 Priloge VII k Aktu o pogojih pristopa Republike Bolgarije in Romunije in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu iz leta 2005), Komisijo obvestila, da se je navedenega dne odločila ponovno uvesti omejitve dostopa do trga dela za romunske delavce. Uredba (EGS) št. 1612/68 je bila kodificirana, nadomestila pa jo je Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (3), ki je začela veljati 16. junija 2011.

               (2)

               V odgovor na prošnjo Španije za popolno odložitev uporabe členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 za romunske delavce na ozemlju Španije v vseh sektorjih, ki jo je Španija 28. julija 2011 poslala Komisiji v skladu z drugim pododstavkom odstavka 7 dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005, je Komisija s Sklepom 2011/503/EU (4) Španiji odobrila, da pod določenimi pogoji omeji prosti dostop romunskih delavcev na španski trg dela do 31. decembra 2012. Ta sklep je začel veljati 12. avgusta 2011.

               (3)

               Španija je v dopisu z dne 13. decembra 2012 Komisijo zaprosila za podaljšanje odložitve uporabe členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 za romunske delavce do 31. decembra 2013.

               (4)

               Španija svojo prošnjo utemeljuje s tem, da oba razloga, na katerih temelji Sklep 2011/503/EU, še vedno veljata: resne motnje na španskem trgu dela, ki vplivajo na vse regije in sektorje, ter položaj romunskih državljanov, ki živijo v Španiji, na trgu dela in nevarnost, da bi neomejen pritok romunskih delavcev povečal pritisk na španski trg dela.

               (5)

               Španija navaja statistične dokaze, da se je položaj gospodarstva in trga dela od sredine leta 2011 še poslabšal in povzročil rekordne stopnje brezposelnosti in brezposelnosti mladih ter da gospodarske napovedi kažejo, da se bo BDP v letih 2012 in 2013 skrčil, brezposelnost pa se bo še povečala. Poleg tega Španija navaja, da so motnje na njenem trgu dela, ki resno ogrožajo stopnjo zaposlenosti, splošne in niso omejene na posamezno regijo ali sektor.

               (6)

               Španija navaja tudi statistične dokaze, da se je število romunskih državljanov, ki živijo v Španiji, še naprej povečevalo (kljub omejitvam prostega dostopa do trga dela za romunske delavce) in je septembra 2012 znašalo 913 405; da se delež romunskih državljanov, ki prispevajo v sistem socialne varnosti, zmanjšuje; da se število romunskih državljanov, ki so prijavljeni kot iskalci zaposlitve, in tistih, ki dobivajo nadomestila za brezposelnost, sicer zmanjšuje, a je razmeroma visoko, ter da je njihova stopnja brezposelnosti višja od povprečja. Španija zato meni, da trenutni položaj trga dela vpliva na njeno zmogljivost, da bi sprejela nove romunske delavce.

               (7)

               V skladu z drugim pododstavkom odstavka 7 dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005 lahko država članica zaprosi, da Komisija v dveh tednih odloči o popolni ali delni odložitvi uporabe členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 v določeni regiji ali poklicu.

               (8)

               Leta 2011 opravljena analiza gospodarskih podatkov, ki so bili podlaga za Sklep 2011/503/EU, je pokazala, da se je Španija dejansko soočala z resnimi motnjami na trgu dela, ki so jih spremljali daleč največja stopnja brezposelnosti v EU (mesečni podatki Eurostata kažejo na 21-odstotno brezposelnost junija 2011; povprečje EU je znašalo 9,4 %, brezposelnost na euroobmočju pa 9,9 %), zlasti dramatična stopnja brezposelnosti med mladimi (45,7 % junija 2011) in počasno okrevanje gospodarstva (podatki Eurostata kažejo, da je bila rast BDP v prvem četrtletju leta 2011 v primerjavi s predhodnim četrtletjem le 0,3-odstotna, v EU in na euroobmočju pa je znašala 0,8 %), poleg tega pa so Španijo ovirala tudi mednarodna finančna nihanja, ki so od nje zahtevala dodatno znižanje proračunskih sredstev za konsolidacijo javnih financ, kar bi lahko kratkoročno dodatno negativno vplivalo na obseg gospodarske rasti Španije. Vpliv manjšega zaposlovanja je bil splošen in je vplival na vse regije ter proizvodne sektorje. Podatki raziskave o delovni sili za obdobje med letoma 2008 in 2010 so pokazali tudi splošen padec stopnje zaposlenosti za 9 %, v gradbenem sektorju celo za 33 %, kar je vplivalo na vse regije – od Baskije s 6 % do avtonomne skupnosti Valenciana s 13 %.

               (9)

               Komisija je zato menila, da je Španija predložila dokaze o tem, da se je soočala s splošnimi motnjami na trgu dela, kar je resno vplivalo na stopnjo zaposlenosti v vseh regijah in sektorjih, znakov za izboljšanje položaja v bližnji prihodnosti pa ni bilo.

               (10)

               Analiza Komisije iz leta 2011 je tudi pokazala, da je romunske državljane, ki živijo v Španiji, brezposelnost hudo prizadela, brezposelnih jih je bilo tako več kot 30 % (vir: podatki Eurostata iz raziskave o delovni sili, prvo četrtletje leta 2011). Število romunskih državljanov, ki prihajajo v Španijo, je kljub zmanjšanju zaradi gospodarske recesije ostalo znatno, čeprav je bilo povpraševanje po delavcih v Španiji majhno. Število romunskih državljanov, ki običajno prebivajo v Španiji, se je od 1. januarja 2006 do 1. januarja 2010 povečalo s 388 000 na 823 000 (vir: statistika Eurostata o selitvah).

               (11)

               Analiza trenutno razpoložljivih gospodarskih podatkov kaže, da še vedno obstajajo resne motnje na španskem trgu dela. Upad gospodarske rasti ima v Španiji še vedno večji vpliv kot v drugih državah članicah, podatki pa kažejo, da se je to gibanje leta 2011 in v prvih četrtletjih 2012 še okrepilo. Oktobra 2012 je bila stopnja brezposelnosti približno 26,2 % (junija 2011 je znašala 21,3 %, povprečje EU junija 2011 in oktobra 2012 pa je bilo 9,5 % oz. 10,7 %). Poleg tega je stopnja brezposelnosti mladih izjemno visoka in je oktobra 2012 znašala 55,9 % (povprečje EU 23,4 %) (vir: mesečni podatki Eurostata o brezposelnosti).

               (12)

               Neugoden gospodarski položaj in motnje na trgu dela se bodo verjetno nadaljevali. Po gospodarskih napovedih Evropske komisije se bo BDP Španije v letih 2012 in 2013 skrčil (– 1,4 % v obeh letih), leta 2014 pa naj bi se rahlo povečal (+ 0,8 %); stopnja brezposelnosti se bo še naprej povečevala in bo leta 2013 dosegla 26,6 % (ter se leta 2014 zmanjšala na 26,1 %). Upadanje zaposlovanja še naprej vpliva na vse gospodarske sektorje. Med drugim četrtletjem 2011 in tretjim četrtletjem 2012 se je število zaposlitev v Španiji zmanjšalo za približno 980 000 ali za 5,4 % (vir: Eurostatova raziskava o delovni sili). Zaposlovanje je najbolj upadlo v gradbenem sektorju (– 293 000 ali – 20,5 %), sledijo pa mu sektorji kmetijstva, proizvodnje in storitev. Poleg tega je visoka raven brezposelnosti prizadela vse regije (od 12,0 % v Baskiji do 30,4 % v Andaluziji leta 2011, vir: podatki Eurostata iz raziskave o delovni sili), zato motnje na trgu dela niso omejene na določene regije.

               (13)

               Komisija zato meni, da je Španija predložila dokaze o tem, da se še vedno sooča s splošnimi motnjami na trgu dela, kar resno vpliva na stopnjo zaposlenosti v vseh regijah in sektorjih, znakov za izboljšanje položaja v bližnji prihodnosti pa ni.

               (14)

               Poleg tega analiza Komisije kaže, da se je število romunskih državljanov v Španiji povečevalo tudi po tem, ko je Španija ponovno uvedla omejitve dostopa do trga dela za romunske delavce, čeprav se je rast upočasnila: po španskih podatkih o selitvah se je med 30. septembrom 2011 (ko je znašalo 901 435) in 30. septembrom 2012 (ko je znašalo 913 405) povečalo za 11 970 (ali 1,3 %), med 30. septembrom 2010 (817 460) in 30. septembrom 2011 (901 435) pa se je povečalo za 83 975 (ali 10,3 %). Za romunske državljane v Španiji je še vedno značilna visoka stopnja brezposelnosti: 36,4 % v tretji četrtini leta 2012 (vir: Eurostatova raziskava o delovni sili).

               (15)

               Zato je verjetno, da bi polno izvajanje zakonodaje EU o prostem gibanju delavcev še vedno prispevalo k vse večjem pritisku na španski trg dela, saj dovoljuje neomejen dostop romunskih delavcev.

               (16)

               Da bi se ponovno vzpostavilo normalno stanje na španskem trgu dela, je ustrezno, da se Španiji odobri podaljšanje začasne omejitve prostega dostopa romunskih delavcev do njenega trga dela. Ker so prehodne določbe – in s tem tudi zaščitna klavzula – iz Akta o pristopu iz leta 2005, ki dovoljujejo omejitve dostopa do trga dela za romunske državljane, časovno omejene na obdobje do 31. decembra 2013, odobritve ni mogoče podaljšati čez navedeni datum.

               (17)

               Omejitve glede dostopa do trga dela pomenijo odstopanje od temeljnega načela iz Pogodbe o delovanju Evropske unije o prostem pretoku delavcev. V skladu z uveljavljeno sodno prakso Sodišča bi bilo treba take ukrepe razlagati in uporabljati omejeno.

               (18)

               Trenutno je ustrezno, da se podaljša veljavnost omejitev za zaposlitvene dejavnosti na celotnem ozemlju Španije in v vseh sektorjih ob upoštevanju posebnega trenutnega stanja na španskem trgu dela in premikov ter drugih morebitnih učinkov prelivanja med regijami ter sektorji zaradi izbirnega omejevanja. Vendar se obseg odstopanja lahko zmanjša, če Komisija ugotovi, da so se spremenili pomembni podatki, ki so bili podlaga za tako odstopanje, ali da so se njegovi učinki izkazali za bolj omejevalne, kot je bil njegov namen, zlasti za zaposlitvene dejavnosti, pri katerih se zahtevajo univerzitetna izobrazba ali podobne kvalifikacije.

               (19)

               Da bi omejitve, odobrene v tem sklepu, imele predvideni učinek na španski trg dela, se zdaj šteje za ustrezno, da te omejitve veljajo do konca prehodnega obdobja 31. decembra 2013, ta časovni okvir pa se lahko skrajša, če Komisija ugotovi, da so se spremenili pomembni podatki, na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep, ali da so se njegovi učinki izkazali za bolj omejevalne, kot je bil njegov namen.

               (20)

               Zato mora Španija Komisiji vsako četrtletje predložiti take statistične podatke, ki se zahtevajo za ugotavljanje razvoja trga dela glede na sektor in poklic. Prvo četrtletno poročilo mora predložiti pred 31. marcem 2013.

               (21)

               Sklep, ki bo Španiji odobril podaljšanje omejitev prostega dostopa romunskih državljanov do španskega trga dela, vključuje nekatere pogoje za zagotovitev, da bodo navedene omejitve strogo omejene na ukrepe, ki so potrebni za doseganje predvidenega namena.

               (22)

               Zato ni ustrezno, da se ponovne omejitve uvedejo za romunske državljane in njihove družinske člane, ki so že bili zaposleni na španskem trgu dela ali so že bili na zavodu za zaposlovanje v Španiji prijavljeni kot iskalci zaposlitve 22. julija 2011, tj. na dan uradnega obvestila Španije o ukrepih iz uvodne izjave 1.

               (23)

               Spoštovati bi bilo treba tudi načela, ki urejajo omejitve dostopa do trga dela iz dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005, in sicer glede klavzule o zamrznitvi in načela prednostne obravnave v Uniji iz odstavka 14 dela 1 navedene priloge.

               (24)

               Pravico družinskih članov romunskih delavcev, da se zaposlijo v Španiji, mora mutatis mutandis urejati odstavek 8 dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005.

               (25)

               Omejitve pravic romunskih državljanov in njihovih družinskih članov na področju dostopa do španskega trga dela, odobrene s tem sklepom, so strogo omejene na obseg tega sklepa in ne smejo vplivati na katere koli druge pravice, ki jih imajo romunski državljani in njihovi družinski člani v skladu z zakonodajo Unije.

               (26)

               Za namene spremljanja bi bilo treba določiti obveznost o natančnem obveščanju Komisije o ukrepih, ki jih je Španija sprejela na podlagi tega sklepa –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Španiji se odobri, da pod pogoji iz členov 2 do 4 tega sklepa začasno odloži uporabo členov 1 do 6 Uredbe (EU) št. 492/2011 za romunske državljane, in sicer do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Brez poseganja v ukrepe, ki jih je Španija uvedla 22. julija 2011 v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 7 dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005, ta sklep ne vpliva na romunske državljane in njihove družinske člane:

               ki so bili 12. avgusta 2011 zaposleni v Španiji ali

               ki so bili 12. avgusta 2011 prijavljeni kot iskalci zaposlitve na zavodu za zaposlovanje v Španiji.

         Člen 3
   Uporaba tega sklepa je mutatis mutandis predmet pogojev o prehodnih določbah iz dela 1 Priloge VII k Aktu o pristopu iz leta 2005.
   Člen 4
   Španija sprejme vse potrebne ukrepe za nadaljnje natančno spremljanje razvoja trga dela. Komisiji vsako četrtletje predloži statistične podatke, ki prikazujejo razvoj trga dela glede na sektor dejavnosti in poklic. Prvo četrtletno poročilo se predloži pred 31. marcem 2013.
   Španija v primeru kakršne koli znatne spremembe na trgu dela Komisiji in državam članicam takoj predloži posodobitev zadevnih podatkov, ki jih je predložila v zvezi s svojo prošnjo za sprejetje sklepa Komisije in ob upoštevanju katerih je bil sprejet ta sklep.
   Člen 5
   Ta sklep se lahko spremeni ali prekliče, zlasti če so se spremenili pomembni podatki, ki so navedeni v členu 4 in na podlagi katerih je bil sprejet ta sklep, ali če se njegovi učinki izkažejo za bolj omejevalne, kot je bil njegov namen.
   Člen 6
   Španija Komisiji v dveh mesecih po prejetju Sklepa predloži natančne podatke o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi tega sklepa.
   Člen 7
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 20. decembra 2012

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 157, 21.6.2005, str. 203.

      (2)  UL L 257, 19.10.1968, str. 2.

      (3)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

      (4)  UL L 207, 12.8.2011, str. 22.