title: Sklep Evropske Centralne Banke (EU) 2020/139 z dne 22. januarja 2020 o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala ter o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/45 (ECB/2020/5)

text:
                  1.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 27/9

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2020/139
         z dne 22. januarja 2020
         o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala ter o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/45 (ECB/2020/5)
         SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 28.5 Statuta,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (Združeno kraljestvo) je 29. marca 2017 v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji predložilo uradno obvestilo, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Pogodba o Evropski uniji in Pogodba o delovanju Evropske unije se bosta za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem, ki sledi dnevu, navedenem v členu 1(1) Sklepa Evropskega sveta (EU) 2019/1810 (1). Po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije centralna banka Bank of England ne bo več nacionalna centralna banka države članice in zato tudi ne članica Evropskega sistema centralnih bank. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 (ECB/2020/3) (2) določa uskladitev ponderjev, ki so bili določeni za nacionalne centralne banke (NCB) v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke (ECB) (v nadaljnjem besedilu: „ponderji v kapitalskem ključu“ oziroma „kapitalski ključ“). Svet ECB mora zaradi te uskladitve določiti pogoje za prenose kapitalskih deležev med NCB, ki so 31. januarja 2020 članice Evropskega sistema centralnih bank, da zagotovi razdelitev teh deležev skladno z opravljenimi uskladitvami. Zato je treba sprejeti nov sklep ECB, ki bo razveljavil Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) (3) z učinkom od 1. februarja 2020.

                     (2)

                     Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/138 (ECB/2020/4) (4) določa način in višino, v katerih so NCB držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB euroobmočja), obvezane vplačati kapital ECB glede na spremenjeni kapitalski ključ. Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/136 (ECB/2020/2) (5) določa odstotek, ki so ga NCB držav članic, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: NCB zunaj euroobmočja), obvezane vplačati z učinkom od 1. februarja 2020 glede na spremenjeni kapitalski ključ.

                     (3)

                     Glede na to, da so vse NCB euroobmočja že vplačale svoje celotne deleže v vpisanem kapitalu ECB, kot veljajo do 31. januarja 2020 po Sklepu (EU) 2019/44 Evropske centralne banke (ECB/2018/28) (6), bi morala po Sklepu (EU) 2020/138 (ECB/2020/4) vsaka od njih prenesti dodatne zneske na ECB, tako da se do leta 2022 dosežejo zneski, prikazani v tabeli v členu 1 navedenega sklepa.

                     (4)

                     Prav tako bi glede na to, da so NCB zunaj euroobmočja že vplačale odstotke svojih deležev v vpisanem kapitalu ECB, kot veljajo do 31. januarja 2020 po Sklepu Evropske centralne banke (EU) 2019/48 (ECB/2018/32) (7), morala v skladu s Sklepom (EU) 2020/136 (ECB/2020/2) vsaka od preostalih NCB zunaj euroobmočja prenesti dodaten znesek na ECB, tako da se dosežejo zneski, prikazani v tretjem stolpcu tabele v členu 1 navedenega sklepa –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Prenos kapitalskih deležev
            Glede na delež v kapitalu ECB, ki ga bo imela vsaka NCB vpisanega na 31. januar 2020, in delež v kapitalu ECB, ki ga vsaka NCB vpiše z učinkom od 1. februarja 2020 zaradi uskladitve ponderjev v kapitalskem ključu, kakor je določena v členu 2 Sklepa (EU) 2020/137 (ECB/2020/3), prenesejo NCB med seboj kapitalske deleže s prenosi do in od ECB, da se zagotovi, da bo razdelitev kapitalskih deležev z učinkom od 1. februarja 2020 ustrezala usklajenim ponderjem. S tem namenom se šteje, da vsaka NCB na podlagi tega člena in brez potrebe po nadaljnjih formalnostih ali dejanjih z učinkom od 1. februarja 2020 bodisi prenese bodisi prejme delež v vpisanem kapitalu ECB, ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi I k temu sklepu, pri čemer se „+“ nanaša na kapitalski delež, ki ga ECB prenese na NCB, in „–“ na kapitalski delež, ki ga NCB prenese na ECB.

            Člen 2
            Uskladitev vplačanega kapitala

               1.   Glede na višino kapitala ECB, ki ga je vsaka NCB euroobmočja vplačala 1. januarja 2019, in glede na višino kapitala ECB, ki ga mora vsaka NCB euroobmočja vplačati v skladu s členom 1 in členom 2(1) Sklepa (EU) 2020/138 (ECB/2020/4), vsaka NCB euroobmočja na prvi delovni dan transevropskega sistema bruto poravnave v realnem času (TARGET2) po 1. februarju 2020 v zvezi s prvim obrokom kapitala prenese ali prejme neto znesek, ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi II k temu sklepu, pri čemer se „+“ nanaša na znesek, ki ga NCB prenese na ECB, in „–“ na znesek, ki ga ECB prenese na NCB. Vsaka NCB euroobmočja opravi še dva obroka prenosa, in sicer dva delovna dneva pred zadnjim delovnim dnem sistema TARGET2 v letu 2021 oziroma 2022 s prenosom neto zneska, ki je prikazan poleg njenega imena v šestem oziroma osmem stolpcu tabele v Prilogi II k temu sklepu.

               2.   Glede na višino kapitala ECB, ki ga je vsaka NCB zunaj euroobmočja vplačala 1. januarja 2019, in glede na višino kapitala ECB, ki ga mora vsaka NCB zunaj euroobmočja vplačati z učinkom od 1. februarja 2020 v skladu s členom 1 Sklepa (EU) 2020/136 (ECB/2020/2), vsaka NCB na prvi delovni dan sistema TARGET2 po 1. februarju 2020 prenese neto znesek, ki je prikazan poleg njenega imena v četrtem stolpcu tabele v Prilogi II k temu sklepu.

               3.   Na prvi delovni dan sistema TARGET2 po 1. februarju 2020 ECB ter NCB euroobmočja, ki so obvezane prenesti znesek prvega obroka v skladu z odstavkom 1, in NCB zunaj euroobmočja, ki so obvezane prenesti znesek v skladu z odstavkom 2, ločeno prenesejo obresti od posameznih dolgovanih zneskov, ki se natečejo v obdobju od 1. februarja 2020 do datuma prenosa. Prenosniki in prejemniki teh obresti so isti kot prenosniki in prejemniki zneskov, od katerih se obresti natečejo.

            Člen 3
            Splošne določbe

               1.   Prenosi, opisani v členu 2, se opravijo prek sistema TARGET2.

               2.   Če NCB nima dostopa do sistema TARGET2, se zneski, navedeni v členu 2, prenesejo tako, da se knjižijo v dobro na računu, ki ga ECB ali NCB pravočasno navede.

               3.   Natečene obresti iz člena 2(3) se izračunajo dnevno z uporabo metode dejanskega števila dni/360 dni po stopnji, enaki zadnji razpoložljivi mejni obrestni meri, ki jo uporabi Eurosistem v svojih avkcijah za operacije glavnega refinanciranja.

               4.   ECB in NCB, ki so obvezane opraviti prenos na podlagi člena 2, dajo ob pravem času potrebna navodila za ustrezno in pravočasno izvršitev teh prenosov.

            Člen 4
            Začetek veljavnosti in razveljavitev

               1.   Ta sklep začne veljati 1. februarja 2020.

               2.   Sklep (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) se razveljavi z učinkom od 1. februarja 2020.

               3.   Sklicevanje na Sklep (EU) 2019/45 (ECB/2018/29) se šteje za sklicevanje na ta sklep.

            V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2020

                  Predsednica ECB

               Christine LAGARDE

            (1)  Sklep Evropskega sveta (EU) 2019/1810, sprejet v dogovoru z Združenim kraljestvom, z dne 29. oktobra 2019 o podaljšanju obdobja na podlagi člena 50(3) PEU (UL L 278I, 30.10.2019, str. 1).

            (2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/137 z dne 22. januarja 2020 o odstotnih deležih nacionalnih centralnih bank v ključu za vpis kapitala Evropske centralne banke in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/43 (ECB/2020/3) (glej stran 4 tega Uradnega lista).

            (3)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/45 z dne 29. novembra 2018 o določitvi pogojev za prenose kapitalskih deležev Evropske centralne banke med nacionalnimi centralnimi bankami in za uskladitev vplačanega kapitala ter o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/29 (ECB/2018/29) (UL L 9, 11.1.2019, str. 183).

            (4)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/138 z dne 22. januarja 2020 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/44 (ECB/2020/4) (glej stran 6 tega Uradnega lista).

            (5)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2020/136 z dne 22. januarja 2020 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank zunaj euroobmočja in o razveljavitvi Sklepa (EU) 2019/48 (ECB/2020/2) (glej stran 1 tega Uradnega lista).

            (6)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/44 z dne 29. novembra 2018 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro, o spremembi Sklepa ECB/2014/61 in o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/30 (ECB/2018/28) (UL L 9, 11.1.2019, str. 180).

            (7)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2019/48 z dne 30. novembra 2018 o vplačilu kapitala Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank zunaj euroobmočja in o razveljavitvi Sklepa ECB/2013/31 (ECB/2018/32) (UL L 9, 11.1.2019, str. 196).

            PRILOGA I

               KAPITAL, KI SO GA NCB VPISALE

                        (EUR)

                        Delež, vpisan na 31. januar 2020

                        Delež, vpisan od 1. februarja 2020

                        Delež za prenos

                           NCB euroobmočja

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        320 744 959,47

                        +47 088 780,75

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        2 320 816 565,68

                        +332 587 517,20

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        24 800 091,20

                        +3 496 477,29

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        149 081 997,36

                        +21 844 864,26

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        217 766 667,22

                        +30 580 644,97

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        1 049 820 010,62

                        +147 111 846,08

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 798 120 274,32

                        +260 308 945,00

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 495 637 101,77

                        +218 037 292,39

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        18 943 762,37

                        +2 673 776,74

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        34 304 447,40

                        +4 741 353,09

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        50 953 308,28

                        +7 014 604,58

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        29 000 193,94

                        +4 427 427,89

                        Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        9 233 731,03

                        +1 309 825,86

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        515 941 486,95

                        +75 612 674,38

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        257 678 468,28

                        +37 660 199,59

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        206 054 009,57

                        +28 881 118,86

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        42 390 727,68

                        +6 007 878,92

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        100 824 115,85

                        +14 180 759,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        161 714 780,61

                        +24 150 590,77

                           NCB zunaj euroobmočja

                        Българска народна банка (Bolgarska narodna banka)

                        92 131 635,17

                        106 431 469,51

                        +14 299 834,34

                        Česká národní banka

                        175 062 014,33

                        203 445 182,87

                        +28 383 168,54

                        Danmarks Nationalbank

                        162 223 555,95

                        190 422 699,36

                        +28 199 143,41

                        Hrvatska narodna banka

                        61 410 265,11

                        71 390 921,62

                        +9 980 656,51

                        Magyar Nemzeti Bank

                        144 492 194,37

                        167 657 709,49

                        +23 165 515,12

                        Narodowy Bank Polski

                        563 636 468,10

                        653 126 801,54

                        +89 490 333,44

                        Banca Naţională a României

                        264 887 922,99

                        306 228 624,99

                        +41 340 702,00

                        Sveriges riksbank

                        273 028 328,31

                        322 476 960,60

                        +49 448 632,29

                        Bank of England

                        1 552 024 563,60

                        0,00

                        –1 552 024 563,60

                           Skupaj  (1)

                           10 825 007 069,61

                           10 825 007 069,61

                           0,00

               (1)  Zaradi zaokroževanja se skupne vsote lahko ne ujemajo natančno s seštevki vseh prikazanih številk.

            PRILOGA II

               KAPITAL, KI SO GA NCB VPLAČALE

                        (EUR)

                        Delež, vplačan na 31. januar 2020

                        Delež, vplačan od 1. februarja 2020

                        Znesek prenosa 1. februarja 2020

                        Delež, vplačan od 29. decembra 2021

                        Znesek prenosa 29. decembra 2021

                        Delež, vplačan od 28. decembra 2022

                        Znesek prenosa 28. decembra 2022

                           NCB euroobmočja

                        Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

                        273 656 178,72

                        276 290 916,71

                        +2 634 737,99

                        298 517 938,09

                        +22 227 021,38

                        320 744 959,47

                        +22 227 021,38

                        Deutsche Bundesbank

                        1 988 229 048,48

                        1 999 160 134,91

                        +10 931 086,43

                        2 159 988 350,30

                        +160 828 215,39

                        2 320 816 565,68

                        +160 828 215,38

                        Eesti Pank

                        21 303 613,91

                        21 362 892,01

                        +59 278,10

                        23 081 491,61

                        +1 718 599,60

                        24 800 091,20

                        +1 718 599,59

                        Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

                        127 237 133,10

                        128 419 794,29

                        +1 182 661,19

                        138 750 895,83

                        +10 331 101,54

                        149 081 997,36

                        +10 331 101,53

                        Bank of Greece

                        187 186 022,25

                        187 585 027,73

                        +399 005,48

                        202 675 847,48

                        +15 090 819,75

                        217 766 667,22

                        +15 090 819,74

                        Banco de España

                        902 708 164,54

                        904 318 913,05

                        +1 610 748,51

                        977 069 461,84

                        +72 750 548,79

                        1 049 820 010,62

                        +72 750 548,78

                        Banque de France

                        1 537 811 329,32

                        1 548 907 579,93

                        +11 096 250,61

                        1 673 513 927,13

                        +124 606 347,20

                        1 798 120 274,32

                        +124 606 347,19

                        Banca d’Italia

                        1 277 599 809,38

                        1 288 347 435,28

                        +10 747 625,90

                        1 391 992 268,53

                        +103 644 833,25

                        1 495 637 101,77

                        +103 644 833,24

                        Central Bank of Cyprus

                        16 269 985,63

                        16 318 228,29

                        +48 242,66

                        17 630 995,33

                        +1 312 767,04

                        18 943 762,37

                        +1 312 767,04

                        Latvijas Banka

                        29 563 094,31

                        29 549 980,26

                        –13 114,05

                        31 927 213,83

                        +2 377 233,57

                        34 304 447,40

                        +2 377 233,57

                        Lietuvos bankas

                        43 938 703,70

                        43 891 371,75

                        –47 331,95

                        47 422 340,02

                        +3 530 968,27

                        50 953 308,28

                        +3 530 968,26

                        Banque centrale du Luxembourg

                        24 572 766,05

                        24 980 876,34

                        +408 110,29

                        26 990 535,14

                        +2 009 658,80

                        29 000 193,94

                        +2 009 658,80

                        Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

                        7 923 905,17

                        7 953 970,70

                        +30 065,53

                        8 593 850,87

                        +639 880,17

                        9 233 731,03

                        +639 880,16

                        De Nederlandsche Bank

                        440 328 812,57

                        444 433 941,02

                        +4 105 128,45

                        480 187 713,99

                        +35 753 772,97

                        515 941 486,95

                        +35 753 772,96

                        Oesterreichische Nationalbank

                        220 018 268,69

                        221 965 203,55

                        +1 946 934,86

                        239 821 835,92

                        +17 856 632,37

                        257 678 468,28

                        +17 856 632,36

                        Banco de Portugal

                        177 172 890,71

                        177 495 700,29

                        +322 809,58

                        191 774 854,93

                        +14 279 154,64

                        206 054 009,57

                        +14 279 154,64

                        Banka Slovenije

                        36 382 848,76

                        36 515 532,56

                        +132 683,80

                        39 453 130,12

                        +2 937 597,56

                        42 390 727,68

                        +2 937 597,56

                        Národná banka Slovenska

                        86 643 356,59

                        86 850 273,32

                        +206 916,73

                        93 837 194,59

                        +6 986 921,27

                        100 824 115,85

                        +6 986 921,26

                        Suomen Pankki

                        137 564 189,84

                        139 301 721,39

                        +1 737 531,55

                        150 508 251,00

                        +11 206 529,61

                        161 714 780,61

                        +11 206 529,61

                           NCB zunaj euroobmočja

                        Българска народна банка (Bulgarian National Bank)

                        3 454 936,32

                        3 991 180,11

                        +536 243,79

                        3 991 180,11

                        0,00

                        3 991 180,11

                        0,00

                        Česká národní banka

                        6 564 825,54

                        7 629 194,36

                        +1 064 368,82

                        7 629 194,36

                        0,00

                        7 629 194,36

                        0,00

                        Danmarks Nationalbank

                        6 083 383,35

                        7 140 851,23

                        +1 057 467,88

                        7 140 851,23

                        0,00

                        7 140 851,23

                        0,00

                        Hrvatska narodna banka

                        2 302 884,94

                        2 677 159,56

                        +374 274,62

                        2 677 159,56

                        0,00

                        2 677 159,56

                        0,00

                        Magyar Nemzeti Bank

                        5 418 457,29

                        6 287 164,11

                        +868 706,82

                        6 287 164,11

                        0,00

                        6 287 164,11

                        0,00

                        Narodowy Bank Polski

                        21 136 367,55

                        24 492 255,06

                        +3 355 887,51

                        24 492 255,06

                        0,00

                        24 492 255,06

                        0,00

                        Banca Naţională a României

                        9 933 297,11

                        11 483 573,44

                        +1 550 276,33

                        11 483 573,44

                        0,00

                        11 483 573,44

                        0,00

                        Sveriges Riksbank

                        10 238 562,31

                        12 092 886,02

                        +1 854 323,71

                        12 092 886,02

                        0,00

                        12 092 886,02

                        0,00

                        Bank of England

                        58 200 921,14

                        0,00

                        –58 200 921,14

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                        0,00

                           Total ESCB
                            (1)

                           7 659 443 757,27

                           7 659 443 757,27

                           0,00

                           8 269 532 360,44

                           +610 088 603,17

                           8 879 620 963,49

                           +610 088 603,05

               (1)  Zaradi zaokroževanja se skupne vsote lahko ne ujemajo natančno s seštevki vseh prikazanih številk.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/243 z dne 13. februarja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na trinajstem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali glede predlogov različnih pogodbenic za spremembo dodatkov k navedeni konvenciji in glede umika pridržka, priglašenega navedeni konvenciji

text:
                  25.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 53/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/243
         z dne 13. februarja 2020
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa na trinajstem zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali glede predlogov različnih pogodbenic za spremembo dodatkov k navedeni konvenciji in glede umika pridržka, priglašenega navedeni konvenciji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Unija je Konvencijo o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali (v nadaljnjem besedilu: Konvencija) sklenila s Sklepom Sveta 82/461/EGS (1), veljati pa je začela 1. novembra 1983.

                     (2)

                     V skladu s členom XI Konvencije lahko Konferenca pogodbenic Konvencije o varstvu selitvenih vrst prostoživečih živali (v nadaljnjem besedilu: Konferenca pogodbenic) sprejme sklepe o spremembi dodatkov h Konvenciji.

                     (3)

                     Konferenca pogodbenic bo sklepe o spremembi dodatkov h Konvenciji sprejela na svojem trinajstem zasedanju, ki bo potekalo od 15. do 22. februarja 2020.

                     (4)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa na Konferenci pogodbenic, saj bodo sklepi o spremembi dodatkov h Konvenciji za Unijo zavezujoči.

                     (5)

                     Unija je predložila predloge za vključitev vrste Tetrax tetrax v Dodatek I h Konvenciji ter vključitev vrst Galeorhinus galeus, Tetrax tetrax in Sphyrna zygaena v Dodatek II h Konvenciji. Zaradi teh predlaganih sprememb ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (6)

                     Druge pogodbenice Konvencije so predložile predloge za vključitev vrst Elephas maximus indicus, Panthera onca, Ardeotis nigriceps, Houbaropsis bengalensis bengalensis, Diomedea antipodensis in Carcharhinus longimanus v Dodatek I h Konvenciji ter vključitev vrst Panthera onca, Ovis vignei in Sphyrna zygaena (regionalna populacija, ki se pojavlja vzdolž izključnih ekonomskih con Brazilije, Urugvaja in Argentine ter v mednarodnih sosednjih vodah) v Dodatek II h Konvenciji.

                     (7)

                     Unija bi morala podpreti lasten predlog, da se svetovna populacija vrste Sphyrna zygaena vključi v Dodatek II h Konvenciji, ki ima prednost pred predlogom, ki ga je predložila druga pogodbenica Konvencije, da se vključi samo regionalna populacija, ki se pojavlja vzdolž izključnih ekonomskih con Brazilije, Urugvaja in Argentine ter v mednarodnih sosednjih vodah.

                     (8)

                     Unija bi morala podpreti vse druge predloge, ker so znanstveno utemeljeni ter v skladu z zavezanostjo Unije mednarodnemu sodelovanju za zaščito biotske raznovrstnosti v skladu s členom 5 Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti, in sklepi, sprejetimi na Konferenci pogodbenic na podlagi navedene konvencije.

                     (9)

                     Unija ni v območju razširjenosti za vrste Elephas maximus indicus, Ardeotis nigriceps in Houbaropsis bengalensis bengalensis, zato za vključitev teh vrst v Dodatek I h Konvenciji ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (10)

                     Unija niv območju razširjenosti za vrsto Ovis vignei, zato za vključitev te vrste v Dodatek II h Konvenciji ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (11)

                     Vrsta Panthera onca se v Uniji pojavlja samo v Francoski Gvajani, ki ne spada na področje uporabe Direktive Sveta 92/43/EGS (2), ki se uporablja le za evropsko ozemlje držav članic, za katere se uporablja Pogodba. Zaščita vrst v Francoski Gvajani, vključno z vrsto Panthera onca, je torej zagotovljena z nacionalno zakonodajo. Za vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji zato ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (12)

                     Ptičja vrsta Diomedea antipodensis se ne pojavlja v Uniji. Skupna ribiška politika Unije in ureditev ribolova, ki jo izvajajo ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ponujata ustrezne instrumente, s katerimi lahko Unija prispeva k upravljanju njene zaščite. Za vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji zato ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (13)

                     Skupna ribiška politika Unije in ureditev ribolova, ki jo izvajajo ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva, ponujata ustrezne instrumente, s katerimi lahko Unija prispeva k upravljanju zaščite vrste Carcharhinus longimanus. Poleg tega sta ribolov in obdržanje te vrste prepovedana v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2019/124 (3). Za vključitev te vrste v Dodatek I h Konvenciji zato ne bi bilo treba spreminjati prava Unije.

                     (14)

                     Ribolov in obdržanje vrste Cetorhinus maximus, ki je vključena v Dodatek I h Konvenciji, glede vključitve katere pa je Unija izrazila pridržek, sta prepovedana v skladu z Uredbo (EU) 2019/124. Za umik tega pridržka zato ne bi bilo treba spreminjati prava Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na trinajstem zasedanju Konference pogodbenic, je naslednje:

                        (a)

                        podpre se vključitev naslednjih vrst v Dodatek I h Konvenciji:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                       Elephas maximus indicus,

                                    —

                                       Panthera onca,

                                    —

                                       Ardeotis nigriceps,

                                    —

                                       Houbaropsis bengalensis bengalensis,

                                    —

                                       Diomedea antipodensis,

                                    —

                                       Carcharhinus longimanus;

                        (b)

                        podpre se vključitev naslednjih vrst v Dodatek II h Konvenciji:

                                    —

                                       Tetrax tetrax,

                                    —

                                       Galeorhinus galeus,

                                    —

                                       Sphyrna zygaena (svetovna populacija),

                                    —

                                       Panthera onca,

                                    —

                                       Ovis vignei.

            Člen 2
            Komisija v imenu Unije sporoči depozitarju Konvencije umik pridržka v zvezi z vključitvijo vrste Cetorhinus maximus v Dodatek I h Konvenciji.

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 13. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta 82/461/EGS z dne 24. junija 1982 o sklenitvi Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali (UL L 210, 19.7.1982, str. 10).

            (2)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

            (3)  Uredba Sveta (EU) 2019/124 z dne 30. januarja 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2019 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo za vode Unije in za ribiška plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 29, 31.1.2019, str. 1).


title: Sklep Sveta (EU) 2020/245 z dne 17. februarja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama pododborov, za uporabo navedenega sporazuma z izjemo naslova II navedenega sporazuma

text:
                  25.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 52/3

         SKLEP SVETA (EU) 2020/245
         z dne 17. februarja 2020
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama pododborov, za uporabo navedenega sporazuma z izjemo naslova II navedenega sporazuma
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2) ter členov 207 in 209, v povezavi s prvim pododstavkom člena 218(8) in členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 2017 v Bruslju in se začasno uporablja od 1. junija 2018.

                     (2)

                     Člena 362 in 363 Sporazuma ustanavljata Partnerski svet in Partnerski odbor, da se olajša delovanje Sporazuma.

                     (3)

                     Partnerski svet sprejme svoj poslovnik na podlagi člena 362(4) Sporazuma, na podlagi člena 363(4) Sporazuma pa v svojem poslovniku določi naloge in delovanje Partnerskega odbora.

                     (4)

                     Da se zagotovi učinkovito delovanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnik Partnerskega sveta in poslovnike Partnerskega odbora.

                     (5)

                     V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/104 (2) lahko Partnerski svet v obdobju začasne uporabe Sporazuma odloča samo o zadevah, ki spadajo na področje začasne uporabe Sporazuma, kakor je določeno v navedenem sklepu.

                     (6)

                     Na podlagi člena 364(2) Sporazuma se lahko Partnerski svet odloči za ustanovitev pododborov in drugih organov na posebnih področjih, ki mu lahko pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Poleg tega Partnerski svet v svojem poslovniku določi sestavo, naloge in delovanje takih pododborov in drugih organov.

                     (7)

                     Partnerski svet sprejme poslovnik Partnerskega sveta ter poslovnike Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov.

                     (8)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, saj bo sklep o sprejetju poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvi seznama pododborov, zavezujoč za Unijo.

                     (9)

                     Stališče Unije v Partnerskem svetu bi zato moralo temeljiti na osnutku sklepa Partnerskega sveta.

                     (10)

                     Ta sklep se ne nanaša na osnutek sklepa Partnerskega sveta v delu, ki zadeva urejanje delovanja organov, ustanovljenih na podlagi Sporazuma v okviru uporabe naslova II Sporazuma, ki vsebuje določbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko Unije, ki spadajo v področje uporabe poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Cilj in vsebina navedenih določb sta različna in neodvisna od cilja in vsebine drugih določb Sporazuma o vzpostavitvi partnerstva med pogodbenicama. Vzporedno s tem sklepom bo sprejet ločen sklep, ki se bo nanašal na osnutek sklepa Partnerskega sveta, v delu, ki zadeva urejanje delovanja organov, ustanovljenih na podlagi Sporazuma v okviru uporabe naslova II Sporazuma. –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama seznama pododborov, za uporabo navedenega sporazuma z izjemo naslova II navedenega sporazuma, temelji na osnutku sklepa Partnerskega sveta (3).

               2.   Manjše tehnične spremembe osnutka sklepa lahko predstavniki Unije v okviru Partnerskega sveta sprejmejo brez nadaljnjih sklepov Sveta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 17. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2018/104 z dne 20. novembra 2017 o podpisu Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije in njegovi začasni uporabi (UL L 23, 26.1.2018, str. 1).

            (3)  Glej dokument ST 15226/19 na http://register.consilium.europa.eu.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/246 z dne 17. februarja 2020 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama pododborov, za uporabo naslova II navedenega sporazuma

text:
                  25.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 52/5

         SKLEP SVETA (EU) 2020/246
         z dne 17. februarja 2020
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama pododborov, za uporabo naslova II navedenega sporazuma
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe v povezavi z drugim pododstavkom člena 218(8) in členom 218(9) Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 2017 v Bruslju in se začasno uporablja od 1. junija 2018.

                     (2)

                     Člena 362 in 363 Sporazuma ustanavljata Partnerski svet in Partnerski odbor, da se olajša delovanje Sporazuma.

                     (3)

                     Partnerski svet sprejme svoj poslovnik na podlagi člena 362(4) Sporazuma, na podlagi člena 363(4) Sporazuma pa v svojem poslovniku določi naloge in delovanje Partnerskega odbora.

                     (4)

                     Da se zagotovi učinkovito delovanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnik Partnerskega sveta in poslovnike Partnerskega odbora.

                     (5)

                     V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/104 (2) lahko Partnerski svet v obdobju začasne uporabe Sporazuma odloča samo o zadevah, ki spadajo na področje začasne uporabe Sporazuma, kakor je določeno v navedenem sklepu.

                     (6)

                     Na podlagi člena 364(2) Sporazuma se lahko Partnerski svet odloči za ustanovitev pododborov in drugih organov na posebnih področjih, ki mu lahko pomagajo pri opravljanju njegovih nalog. Poleg tega Partnerski svet v svojem poslovniku določi sestavo, naloge in delovanje takih pododborov in drugih organov.

                     (7)

                     Partnerski svet sprejme poslovnik Partnerskega sveta ter poslovnike Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov.

                     (8)

                     Primerno je, da se določi stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, saj bo sklep o sprejetju poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvi seznama pododborov, zavezujoč za Unijo.

                     (9)

                     Stališče Unije v Partnerskem svetu bi zato moralo temeljiti na osnutku sklepa Partnerskega sveta.

                     (10)

                     Ta sklep se ne nanaša na priloženi osnutek sklepa Partnerskega sveta v delu, ki zadeva urejanje delovanja organov, ustanovljenih na podlagi Sporazuma v okviru uporabe naslova II Sporazuma, ki vsebuje določbe v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko Unije, ki spadajo v področje uporabe poglavja 2 naslova V Pogodbe o Evropski uniji. Cilj in vsebina navedenih določb sta različna in neodvisna od cilja in vsebine drugih določb Sporazuma o vzpostavitvi partnerstva med pogodbenicama. Vzporedno s tem sklepom bo sprejet ločen sklep, ki se bo nanašal na sklep Partnerskega sveta, v delu, ki zadeva urejanje delovanja organov, ustanovljenih na podlagi Sporazuma v okviru uporabe naslova II Sporazuma. –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Stališče, ki se v imenu Unije zastopa v Partnerskem svetu, ustanovljenem s Celovitim in okrepljenim sporazumom o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika Partnerskega sveta ter poslovnikov Partnerskega odbora, pododborov in drugih organov, ki jih ustanovi Partnerski svet, in določitvijo seznama seznama pododborov, za uporabo naslova II navedenega sporazuma, temelji na osnutku sklepa Partnerskega sveta (3).

               2.   Manjše tehnične spremembe osnutka sklepa lahko predstavniki Unije v okviru Partnerskega sveta sprejmejo brez nadaljnjih sklepov Sveta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 17. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2018/104 z dne 20. novembra 2017 o podpisu Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije in njegovi začasni uporabi (UL L 23, 26.1.2018, str. 1).

            (3)  Glej dokument ST 15226/19 na http://register.consilium.europa.eu.


title: Sklep Sveta (EU) 2020/255 z dne 17. februarja 2020 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 55/1

         SKLEP SVETA (EU) 2020/255
         z dne 17. februarja 2020
         o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/1152 (2) je bil s pridržkom njegove poznejše sklenitve podpisan Sporazum med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

                     (2)

                     Cilj sporazuma je dvostranske sporazume o storitvah zračnega prevoza med 27 državami članicami in Ljudsko republiko Kitajsko uskladiti z zakonodajo Unije.

                     (3)

                     Sporazum bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sporazum med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza („Sporazum“) se odobri v imenu Unije (3).

            Člen 2
            Predsednik Sveta v imenu Evropske unije posreduje uradno obvestilo iz člena 6(1) Sporazuma (4).

            Člen 3
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 17. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  Odobritev z dne 15. januarja 2020 (še ni objavljena v Uradnem listu).

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2018/1152 z dne 26. junija 2018 o podpisu, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Ljudske republike Kitajske o nekaterih vidikih storitev zračnega prevoza (UL L 210, 21.8.2018, str. 1).

            (3)  Glej stran 3 tega Uradnega lista.

            (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/251 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/905 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/5

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/251
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/905 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 8. decembra 2011 sprejel Sklep 2011/819/SZVP (1) o imenovanju Alexandra RONDOSA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriški rog.

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/905 (2) o podaljšanju mandata PPEU za Afriški rog. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU za Afriški rog bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih šest mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 31. avgusta 2020.

                     (4)

                     PPEU za Afriški rog bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/905 se spremeni:

                        (1)

                        v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

                           „1.   Mandat Alexandra RONDOSA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriški rog se podaljša do 31. avgusta 2020. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 31. avgusta 2020 je 1 400 000 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 15. junija 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta 2011/819/SZVP z dne 8. decembra 2011 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog (UL L 327, 9.12.2011, str. 62).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/905 z dne 25. junija 2018 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriški rog (UL L 161, 26.6.2018, str. 16).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/252 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/904o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unijeza srednjo Azijo

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/7

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/252
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/904o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unijeza srednjo Azijo
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 15. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/598 (1) o imenovanju Petra BURIANA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za srednjo Azijo.

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/904 (2) o podaljšanju mandata PPEU za srednjo Azijo. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU za srednjo Azijo bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021.

                     (4)

                     PPEU za srednjo Azijo bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/904 se spremeni:

                        (1)

                        člen 1 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 1

                           Posebni predstavnik Evropske unije
                           Mandat Petra BURIANA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za srednjo Azijo se podaljša do 28. februarja 2021. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021 je 1 170 000 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 30. novembra 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/598 z dne 15. aprila 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo (UL L 99, 16.4.2015, str. 25).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/904 z dne 25. junija 2018 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo (UL L 161, 26.6.2018, str. 12).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/253 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/906 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/9

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/253
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/906 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 7. decembra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/2274 (1) o imenovanju Ángela LOSADE FERNÁNDEZA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel.

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/906 (2) o podaljšanju mandata PPEU za Sahel. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU za Sahel bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021.

                     (4)

                     PPEU za Sahel bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/906 se spremeni:

                        (1)

                        v členu 1 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

                           „1.   Mandat Ángela LOSADE FERNÁNDEZA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sahel se podaljša do 28. februarja 2021. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021 je 1 600 000 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 30. novembra 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/2274 z dne 7. decembra 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 322, 8.12.2015, str. 44).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/906 z dne 25. junija 2018 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Sahel (UL L 161, 26.6.2018, str. 22).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2020/254 z dne 25. februarja 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji

text:
                  26.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  LI 54/11

         SKLEP SVETA (SZVP) 2020/254
         z dne 25. februarja 2020
         o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/907 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 13. novembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2071 (1) o imenovanju Toiva KLAARA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji.

                     (2)

                     Svet je 25. junija 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/907 (2) o podaljšanju mandata PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji. Mandat PPEU se izteče 29. februarja 2020.

                     (3)

                     Mandat PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 12 mesecev in določiti nov referenčni finančni znesek za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021.

                     (4)

                     PPEU za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji bo mandat izvajal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Sklep (SZVP) 2018/907 se spremeni:

                        (1)

                        člen 1 se nadomesti z naslednjim:

                           „Člen 1

                           Posebni predstavnik Evropske unije
                           Mandat Toiva KLAARA kot posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji se podaljša do 28. februarja 2021. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.“;

                        (2)

                        v členu 5(1) se doda naslednji pododstavek:
                        „Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2020 do 28. februarja 2021 je 2 900 000 EUR.“;

                        (3)

                        v členu 14 se doda naslednji pododstavek:
                        „Končno celovito poročilo o izvajanju mandata PPEU se predloži do 30. novembra 2020.“

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja. Uporablja se od 1. marca 2020.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednica

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/2071 z dne 13. novembra 2017 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (UL L 295, 14.11.2017, str. 55).

            (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/907 z dne 25. junija 2018 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Južni Kavkaz in za krizo v Gruziji (UL L 161, 26.6.2018, str. 27).


title: Sklep (EU) 2020/264 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2020

text:
                  27.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 58/49

         SKLEP (EU) 2020/264 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 27. novembra 2019
         o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2020
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1) in zlasti člena 4a(4) Uredbe,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) in zlasti točke 11 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Namen Solidarnostnega sklada Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklad) je omogočiti Uniji, da se hitro, učinkovito in prožno odziva na izredne razmere in tako pokaže solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele naravne nesreče.

                     (2)

                     Sredstva sklada ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 500 000 000 EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 10 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

                     (3)

                     Člen 4a(4) Uredbe (ES) št. 2012/2002 določa, da se lahko, kadar je potrebno za zagotovitev pravočasne razpoložljivosti proračunskih sredstev, sklad uporabi v znesku do največ 50 000 000 EUR za plačilo predplačil, ustrezne odobritve pa se vnesejo v splošni proračun Unije.

                     (4)

                     Da se zagotovi pravočasna razpoložljivost zadostnih proračunskih sredstev v splošnem proračunu Unije za leto 2020, bi bilo treba za plačilo predplačil uporabiti sredstva Sklada v višini 50 000 000 EUR.

                     (5)

                     Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev Sklada, bi bilo treba ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2020 –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2020 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska v višini 50 000 000 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil za plačilo predplačil.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Uporablja se od 1. januarja 2020.

            V Strasbourgu, 27. novembra 2019

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednica

               T. TUPPURAINEN

            (1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

            (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep (EU) 2020/265 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj

text:
                  27.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 58/51

         SKLEP (EU) 2020/265 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
         z dne 27. novembra 2019
         o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj
         EVROPSKI PARLAMENT IN SVET STA
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
         ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 12 Sporazuma,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Instrument prilagodljivosti je namenjen zagotavljanju financiranja jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov.

                     (2)

                     Letna zgornja meja zneska, ki je na razpolago za instrument prilagodljivosti in znaša 600 000 000 EUR (v cenah iz leta 2011), kot je določeno v členu 11 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (2), se po potrebi poveča za zapadle zneske, ki so na voljo v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 navedenega člena.

                     (3)

                     Da bi lahko obvladovali trenutne izzive migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj, je nujno treba uporabiti znatne dodatne zneske za financiranje takšnih ukrepov.

                     (4)

                     Po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev v okviru zgornje meje za odhodke v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) kaže, da je za financiranje ukrepov na področju migracij, beguncev in varnosti potrebno sredstva, ki so v ta namen na voljo v splošnem Proračunu Unije za proračunsko leto 2020, dopolniti s sredstvi iz instrumenta prilagodljivosti nad zgornjo mejo razdelka 3, in sicer v znesku 778 074 489 EUR.

                     (5)

                     V skladu s pričakovano razdelitvijo plačil bodo odobritve plačil, ki ustrezajo uporabi instrumenta prilagodljivosti, porazdeljene na več proračunskih let.

                     (6)

                     Da bi lahko začeli čim prej uporabili sredstva, bi se moral ta sklep uporabljati od začetka proračunskega leta 2020

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   V okviru splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2020 se instrument prilagodljivosti uporabi za zagotovitev 778 074 489 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo).
               Znesek iz prvega pododstavka se uporabi za financiranje ukrepov, namenjenih obravnavi trenutnih izzivov migracij, pritoka beguncev in varnostnih groženj.

               2.   Na podlagi pričakovane razdelitve plačil je porazdelitev odobritev plačil, ki ustreza uporabi instrumenta prilagodljivosti, ocenjena kot sledi:

                           (a)

                           407 402 108 EUR v letu 2020,

                           (b)

                           312 205 134 EUR v letu 2021,

                           (c)

                           42 336 587 EUR v letu 2022 in

                           (d)

                           16 130 660 EUR v letu 2023.

                     Zneski odobritev plačil, določeni za posamezna proračunska leta, se odobrijo v skladu z letnim proračunskim postopkom.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            Uporablja se od 1. januarja 2020.
            V Strasbourgu, 27. novembra 2019

                  Za Evropski parlament

                  Predsednik

               D. M. SASSOLI

                  Za Svet

                  Predsednica

               T. TUPPURAINEN

            (1)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

            (2)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).


title: Sklep Sveta (EU, Euratom) 2020/266 z dne 25. februarja 2020 o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska

text:
                  27.2.2020

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 58/53

         SKLEP SVETA (EU, Euratom) 2020/266
         z dne 25. februarja 2020
         o pooblastilu za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(3) in (4) navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 101 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska (v nadaljnjem besedilu: Združeno kraljestvo) je 1. februarja 2020 izstopilo iz Evropske unije.

                     (2)

                     Podrobnosti izstopa so določene v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu), o katerem so potekala pogajanja in ki je bil sklenjen v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji.

                     (3)

                     Sporazum o izstopu je začel veljati 1. februarja 2020 in določa prehodno obdobje, v katerem se v skladu z navedenim sporazumom za Združeno kraljestvo in v njem uporablja pravo Unije. To obdobje se bo končalo 31. decembra 2020, razen če skupni odbor, ustanovljen s Sporazumom o izstopu, pred 1. julijem 2020 sprejme en sam sklep o podaljšanju prehodnega obdobja za največ eno ali dve leti.

                     (4)

                     Evropski svet je v smernicah z dne 23. marca 2018 znova poudaril, da je Unija odločena z Združenim kraljestvom v prihodnosti imeti čim tesnejše partnerstvo. V skladu s temi smernicami bi moralo tako partnerstvo zajemati trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, pa tudi druga področja, zlasti boj proti terorizmu in mednarodnemu kriminalu ter varnost, obrambo in zunanjo politiko. Evropski svet je te smernice pripravil za začetek pogajanj o splošnem dogovoru o okviru prihodnjih odnosov, ki naj bi bil natančneje pojasnjen v politični izjavi, ki bi bila priložena Sporazumu o izstopu in na katero se navedeni sporazum sklicuje.

                     (5)

                     Politična izjava, priložena Sporazumu o izstopu, določa okvir prihodnjih odnosov med Evropsko unijo in Združenim kraljestvom (2) (v nadaljnjem besedilu: politična izjava). Vzpostavlja parametre ambicioznega, obsežnega, globokega in prožnega partnerstva v okviru trgovinskega in gospodarskega sodelovanja na podlagi celovitega in uravnoteženega prostotrgovinskega sporazuma, kazenskega pregona in kazenskega pravosodja, zunanje politike, varnosti in obrambe ter širših področij sodelovanja.

                     (6)

                     Člen 184 Sporazuma o izstopu določa, da si Unija in Združeno kraljestvo v dobri veri in ob popolnem spoštovanju njunih pravnih redov čim bolj prizadevata, da sprejmeta potrebne ukrepe za pospešena pogajanja o sporazumih, ki urejajo njune prihodnje odnose, navedene v politični izjavi, in da izvedeta ustrezne postopke za ratifikacijo ali sklenitev navedenih sporazumov, da se zagotovi, kolikor je to mogoče, da se navedeni sporazumi začnejo uporabljati od konca prehodnega obdobja.

                     (7)

                     Evropski svet je v sklepih z dne 13. decembra 2019 znova potrdil, da si želi čim tesnejših prihodnjih odnosov z Združenim kraljestvom v skladu s politično izjavo ter ob upoštevanju predhodno dogovorjenih smernic Evropskega sveta in izjav, zlasti tistih z dne 25. novembra 2018. Evropski svet je predvsem opozoril, da bodo morali prihodnji odnosi z Združenim kraljestvom temeljiti na ravnotežju med pravicami in obveznostmi ter zagotavljati enake konkurenčne pogoje. Pozdravil je odločitev Komisije, da Michela BARNIERJA vnovič imenuje za vodenje pogajanj o prihodnjih odnosih, in Komisijo pozval, naj takoj po izstopu Združenega kraljestva Svetu predloži osnutek celovitega mandata za pogajanja o prihodnjih odnosih s to državo. Evropski svet je izjavil, da bo pozorno spremljal pogajanja in po potrebi podal nadaljnje splošne politične usmeritve.

                     (8)

                     Zato bi bilo treba začeti pogajanja za sklenitev novega sporazuma o partnerstvu z Združenim kraljestvom. Komisijo bi bilo treba imenovati za pogajalca Unije. O zadevah s področja skupne zunanje in varnostne politike se bo Komisija pogajala v dogovoru z visokim predstavnikom Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Komisija je pooblaščena za začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska.

            Člen 2
            Komisija je imenovana za pogajalca Unije.

            Člen 3
            Pogajanja potekajo v posvetovanju z Delovno skupino o Združenem kraljestvu in v skladu s smernicami iz dodatka, ob upoštevanju morebitnih smernic, ki jih Svet lahko naknadno naslovi na Komisijo.

            Člen 4
            Ta sklep je naslovljen na Komisijo.

            V Bruslju, 25. februarja 2020

                  Za Svet

                  Predsednik

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

            (2)  UL C 34, 31.1.2020, str. 1.