title: Sklep Komisije (EU) 2017/1373 z dne 24. julija 2017 o odobritvi, v imenu Evropske unije, spremembe Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju

text:
               25.7.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 193/4

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/1373
   z dne 24. julija 2017
   o odobritvi, v imenu Evropske unije, spremembe Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2016/870 z dne 24. maja 2016 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za štiri leta (1) ter zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 10 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), odobrenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1801/2006 (3), ustanavlja skupni odbor, ki je odgovoren za nadzor izvajanja navedenega sporazuma, zlasti za spremljanje njegovega izvajanja, njegovo razlago in njegovo dobro delovanje.

               (2)

               Odstavek 3.9 člena 3 Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Protokol), odobrenega s Sklepom (EU) 2016/870, določa pravila za uporabo neporabljene sektorske podpore za obdobje 2013–2014 za promocijo trajnostnega ribištva, določene s predhodnim protokolom.

               (3)

               Na zasedanju izrednega skupnega odbora Unije in mavretanskih organov, ki je potekalo v obliki izmenjave pisem z datumom 10. marca in 3. aprila 2017, sta se strani dogovorili o spremembi Protokola, da bi podaljšali rok uporabe neporabljene podpore.

               (4)

               Komisija je pred zadevnim zasedanjem skupnega odbora Svetu predložila pripravljalni dokument s podrobnim opisom predvidenega stališča Unije, ki je bil odobren.

               (5)

               Spremembo Protokola bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Nadomestitev drugega stavka odstavka 3.9 člena 3 Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju z besedilom iz Priloge k temu sklepu, dogovorjenim z izmenjavo pisem med člani skupnega odpora, ustanovljenega s členom 10 navedenega sporazuma, se odobri v imenu Unije.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 24. julija 2017

            Za Komisijo

            Predsednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  UL L 145, 2.6.2016, str. 1.

      (2)  UL L 343, 8.12.2006, str. 4.

      (3)  Uredba Sveta (ES) št. 1801/2006 z dne 30. novembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (UL L 343, 8.12.2006, str. 1).

      PRILOGA
      Izvleček izmenjave pisem med člani skupnega odbora, ustanovljenega s členom 10 Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju (besedilo drugega stavka odstavka 3.9 člena 3 Protokola).

         „Vendar je treba ta preostanek sektorske podpore za obdobje 2013–2014 porabiti najpozneje dvajset (20) mesecev od datuma začetka začasne uporabe tega protokola, sicer se bo štelo, da je izčrpana in je ne bo mogoče izplačati.“


title: 2013/62/EU: Sklep Sveta z dne 22. januarja 2013 o imenovanju portugalskega člana in portugalskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               25.1.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 22/24

         SKLEP SVETA
   z dne 22. januarja 2013
   o imenovanju portugalskega člana in portugalskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2013/62/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga portugalske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Carlosa CESARA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Andréja BRADFORDA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za člana:

                           —

                           Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO, Presidente do Governo Regional dos Açores,

                     in

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA, Subsecretário Regional da Presidênciapara as Relações Externas.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 22. januarja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         M. NOONAN

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2011/535/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

text:
               13.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 236/6

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 6. julija 2011
   o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju
   (2011/535/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („Sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče.

               (2)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

               (3)

               Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se Sklad lahko uporabi.

               (4)

               Slovenija, Hrvaška in Češka so predložile vloge za uporabo Sklada v zvezi z nesrečami, ki so jih povzročile hude poplave –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2011 se iz Solidarnostnega sklada Evropske unije uporabi vsota 19 546 647 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, dne 6. julija 2011

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednik

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1696 z dne 29. aprila 2015 o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/377

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1696
      z dne 29. aprila 2015
      o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2013 z odgovori skupnega podjetja (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05306/2015 – C8-0049/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 209,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo (5),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (6), zlasti člena 1(2) in člena 12,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 z dne 30. septembra 2013 o vzorčni finančni uredbi za subjekte javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8),

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0107/2015),

         1.

            odobri zaključni račun Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2013;

         2.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo 2, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 452, 16.12.2014, str. 17.

         (2)  UL C 452, 16.12.2014, str. 18.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 30, 4.2.2008, str. 1.

         (6)  UL L 169, 7.6.2014, str. 77.

         (7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (8)  UL L 38, 7.2.2014, str. 2.


title: 2011/566/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/125

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009
   (2011/566/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (3), in zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0119/2011),

               1.

               podeli razrešnico direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroča svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 119.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/126

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009,
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Prevajalskega centra za organe Evropske unije za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Centra (1),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (3), in zlasti člena 14 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0119/2011),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2009 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               B.

               ker je Parlament 5. maja 2010 direktorici Prevajalskega centra za organe Evropske unije podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna centra za proračunsko leto 2008 (5) in v resoluciji, ki spremlja sklep o razrešnici, med drugim:

                           —

                           upošteval ugotovitve Računskega sodišča iz poročila za leto 2006, da je akumulirani proračunski presežek za leto 2006 znašal 16 900 000 EUR, da bo center v letu 2007 svojim naročnikom vrnil 9 300 000 EUR in da je v letu 2008 presežek znašal 26 700 000 EUR; soglašal z Računskim sodiščem, da je takšen presežek dokaz, da metoda za določanje cen prevodov centra ni bila dovolj natančna,

                           —

                           izrazil upanje, da bosta Komisija in center kmalu našla rešitev za vprašanje plačila pokojninskih prispevkov za uslužbence;

               C.

               ker je proračun centra za leto 2009 znašal 62 630 000 EUR, kar je 4,48 % več v primerjavi s proračunskim letom 2008;

      Uspešnost

               1.

               pozdravlja načrt centra o izvedbi vmesnega pregleda strategije za obdobje 2008–2012; kljub temu poziva center, naj še naprej razvija ocenjevanje uspešnosti z okrepitvijo vezi med strateškimi ukrepi in ukrepi, predvidenimi v delovnem programu, ter s pregledom kazalnikov za spremljanje uspešnosti, da bi izpolnjevali merila SMART;

               2.

               ugotavlja, da je center v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 povečal obseg svojih storitev (v prevedenih straneh) institucijam EU za 41 %;

               3.

               pozdravlja pobudo centra, ki je v razpredelnici, priloženi poročilu Računskega sodišča za leto 2009, predstavil primerjavo dejavnosti, izvedenih v letih 2008 in 2009, kar organu za podelitev razrešnice omogoča, da učinkoviteje ovrednoti uspešnost centra od enega leta do drugega;

      Finančno poslovanje

               4.

               poziva center, naj sistematično uporablja člen 8(2) finančne uredbe, v katerem je navedeno, da „odobritve za prevzem obveznosti zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu“;

      Proračunski presežek v nasprotju z uredbo o ustanovitvi centra

               5.

               poziva center, naj sprejme učinkovitejše ukrepe za reševanje stalnega povečevanja proračunskega presežka; je seznanjen s tem, da ima center v nasprotju z Uredbo (ES) št. 2965/94 že vrsto let proračunski presežek, ki za leto 2009 znaša 24 000 000 EUR, medtem ko je leta 2008 znašal 26 700 000, leta 2006 16 900 000 EUR, leta 2005 10 500 000 EUR in leta 2004 3 500 000 EUR; opaža, da je ta presežek povezan predvsem s pomanjkanjem natančnosti pri predvidevanju zahtev po prevodih, ki jih prejme od svojih naročnikov;

               6.

               kljub temu pozdravlja pobudo centra, da svojim naročnikom v letu 2009 vrne 11 000 000 EUR; poudarja, da je center tudi leta 2007 svojim naročnikom vrnil 9 300 000 milijona EUR;

      Pokojninski prispevki v sistem pokojninskega zavarovanja Komisije

               7.

               ugotavlja, da je Sodišče Evropske unije 12. februarja 2010 razsodilo, da je pritožba Komisije (T-456/07) (6), ki je od centra zahtevala, da plača prispevek, ki zajema del financiranja pokojninskega sistema Skupnosti, v splošni proračun iz naslova proračunskih let od 1998 do 2005, očitno nedopustna;

               8.

               čestita centru, da si prizadeva za iskanje mirne rešitve spora s Komisijo, saj je z delom proračunskega presežka (18 300 000 EUR) poravnal prispevek delodajalca v sistem pokojninskega zavarovanja Komisije;

      Računovodski sistem

               9.

               spodbuja center, naj zagotovi ustrezen računovodski sistem s preverjanjem, ki bi ga uporabljal računovodja; opozarja, da neobstoj računovodskega sistema s preverjanjem nakazuje, da center prevzame odgovornost računovodje v zvezi z izjavo o letnem poročilu o dejavnosti centra;

               10.

               poziva center, naj organ za podelitev razrešnice seznani s predlaganimi koraki, s katerimi bi zagotovili učinkovito delovanje računovodskega sistema ABAC; opominja center, da ne razpolaga s potrebnim strokovnim znanjem za vzdrževanje SI2, zaradi česar je precej ogrožena neprekinjenost finančnih operacij do začetka delovanja sistema ABAC;

      Človeški viri

               11.

               poziva center, naj v opise delovnih mest vključi informacije o občutljivih funkcijah ter zagotovi opredelitev vseh kontrol za omejevanje tveganja, ki se izvajajo;

               12.

               spodbuja center, naj posodobi izvedbena pravila za usposabljanje in določi nov časovni razpored; podpira center pri sprejetih ukrepih za učinkovito spremljanje kakovosti tečajev usposabljanja;

      Notranja revizija

               13.

               je seznanjen s tem, da je center organu za podelitev razrešnice poslal poročilo, ki ga je pripravila direktorica centra in v katerem povzema vsebino priporočila službe za notranjo revizijo, kakor je opredeljeno v členu 72(5) okvirne finančne uredbe; vseeno poziva direktorico centra, naj posreduje posebne informacije o vsebini priporočil službe za notranjo revizijo;

               14.

               je seznanjen s tem, da je služba za notranjo revizijo leta 2009 v centru izvedla revizijo spremljanja in sestavnih elementov izjave o zanesljivosti; poziva center, naj še okrepi sistem notranjega nadzora, sistem spremljanja in postopek dajanja zagotovil;

               15.

               prav tako poziva center, naj izda izčrpen pisni postopek, v katerem bi opredelil vloge, časovni načrt in potek dela pri oblikovanju, potrjevanju in knjiženju nalogov za izterjavo za prevode, oddane naročnikom;

               16.

               glede drugih pripomb horizontalne narave, ki spremljajo sklep o razrešnici, se sklicuje na svojo resolucijo z dne 10. maja 2011 (7) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 119.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 314, 7.12.1994, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (5)  UL L 252, 25.9.2010, str. 119.

      (6)  ECR 2010, str. II-00183.

      (7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0163 (glej stran 269 tega Uradnega lista).


title: Sklep Komisije z dne 29. aprila 2004 o sprejetju skupnega načrta za krizno upravljanje na področju hrane/krme

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0478

Uradni list L 160 , 30/04/2004 str. 0098 - 0111

		Sklep Komisijez dne 29. aprila 2004o sprejetju skupnega načrta za krizno upravljanje na področju hrane/krme(2004/478/ES)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane [1], ter zlasti člena 55 Uredbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Člen 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 predvideva, da Komisija v tesnem sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane, v nadaljevanju "Agencija", in državami članicami sestavi skupni načrt za krizno upravljanje na področju varnosti živil in krme.(2) O osnutku skupnega načrta so se posvetovali z Agencijo in o njem podrobno razpravljali z državami članicami v okviru Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali –SKLENILA NASLEDNJE:Člen 1S tem se uvede skupni načrt za krizno upravljanje na področju hrane/krme, predviden v členu 55 Uredbe (ES) št. 178/2002 in opredeljen v Prilogi.Člen 2Ta sklep začne veljati s prvim dnem naslednjega meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 29. aprila 2004Za KomisijoDavid ByrneČlan Komisije[1] UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).--------------------------------------------------PRILOGASKUPNI NAČRT ZA KRIZNO UPRAVLJANJE NA PODROČJU HRANE/KRME1. PODROČJE UPORABE SKUPNEGA NAČRTA ZA KRIZNO UPRAVLJANJE NA PODROČJU HRANE/KRMEOddelek 3 poglavja IV k Uredbi (ES) št. 178/2002 predvideva nove metode obvladovanja tveganja na področju hrane in krme: Komisija ustanovi krizno enoto, v kateri sodeluje Agencija, in sprejme skupni načrt za krizno upravljanje na področju hrane/krme, ki opredeljuje zlasti praktične postopke za obvladovanje krize. Skupni načrt za krizno upravljanje na področju hrane/krme se v nadaljnjem besedilu omenja kot "skupni načrt".Trije členi oddelka 3 so povezani med seboj:Člen 55 predvideva, da Komisija v tesnem sodelovanju z Agencijo in državami članicami sestavi skupni načrt za krizno upravljanje na področju hrane/krme, ki določa krizne situacije in praktične postopke, potrebne za obvladovanje krize, vključno z načeli preglednosti, ki jih je treba uporabljati, in strategijo obveščanja.Člen 56 predvideva ustanovitev krizne enote s strani Komisije.Člen 57 določa naloge krizne enote.Skladno s členom 55 skupni načrt zlasti opredeljuje vrste situacij, ki pomenijo neposredno ali posredno tveganje za zdravje ljudi zaradi hrane in krme in ki se verjetno ne dajo preprečiti, izločiti ali zmanjšati na sprejemljivo raven že obstoječimi predpisi ali z uporabo členov 53 in 54.Poleg tega člen 56 predvideva, da Komisija ustanovi krizno enoto, "ko odkrije situacijo, ki pomeni neposredno ali posredno tveganje za zdravje ljudi zaradi hrane ali krme in ki se verjetno ne da preprečiti, izločiti ali zmanjšati z obstoječimi predpisi ali ki je ni mogoče ustrezno obvladovati samo z uporabo členov 53 in 54."Zato skupni načrt opredeljuje:- krizne situacije,- postopek, ki vodi do uporabe skupnega načrta,- uvedbo mreže kriznih koordinatorjev,- praktične postopke za obvladovanje krize,- vlogo krizne enote,- praktično delovanje krizne enote (sestavo, sredstva za delovanje, akcije),- povezavo med krizno enoto in procesom odločanja,- izhod iz krize,- postopke obvladovanja potencialno resnega tveganja,- strategijo obveščanja,- načela preglednosti.Postopki obvladovanja, ki jih uvaja skupni načrt, bodo določale smernice, ki jih uporabljajo vse države članice, Agencija in Komisija.2. KRIZNE SITUACIJE2.1 Krizne situacije, ki pomenijo resno neposredno ali posredno tveganje za zdravje ljudiKrizne situacije so tiste, pri katerih kritični dejavniki dosegajo takšno raven, da bo po mnenju Komisije obvladovanje nekega tveganja zaradi hrane ali krme tako zapleteno, da ga z obstoječimi predpisi ali samo z uporabo členov 53 in 54 ne bo mogoče obvladovati.Izkušnje so pokazale, da se situacije, ki pomenijo tveganje, običajno ustrezno obvladujejo z obstoječimi postopki. To pomeni, da bo situacij, ki bi jih lahko šteli za krizne, zelo malo, da ne rečemo, da bodo izjemne.Ti kritični dejavniki so zlasti:situacija, ki pomeni resno neposredno ali posredno tveganje za zdravje ljudi in/ali se tako zaznava, ali se o njej tako piše, ali se lahko tako zaznava in/ali o njej tako piše,intveganje je razširjeno ali bi se lahko razširilo na velik del živilske verigeinje zelo verjetno, da se bo tveganje razširilo na več držav članic in/ali držav zunaj Skupnosti.Skupni načrt pomeni, da se ustanovi krizna enota, kadar se neposredno ali posredno tveganje šteje za resno. Skupni načrt bo zato v skoraj vseh primerih vključeval ustanovitev krizne enote.2.2 Krizne situacije, v katerih obstaja možnost resnega tveganjaV načrtu je pomembno predvideti primere, v katerih je tveganje možno in bi se lahko razvilo v resno tveganje, ki ga verjetno ne bo mogoče preprečiti, izločiti ali zmanjšati z obstoječimi predpisi ali samo z uporabo členov 53 in 54. V takem primeru se ne ustanovi krizna enota, vendar se sprejmejo potrebni ukrepi za zagotavljanje učinkovitega obvladovanja tovrstne situacije.3. POSTOPEK ZA UPORABO SKUPNEGA NAČRTAIzvor informacij, ki lahko privedejo do uporabe skupnega načrta za krizno upravljanje na področju hrane/krme in po potrebi do ustanovitve krizne enote, so lahko:- hitra opozorila (sistem hitrega obveščanja o nevarnosti v zvezi s hrano in krmo),- informacije iz držav članic (druge vrste informacij, informacije, ki jih daje Stalni odbor za živilsko verigo in zdravje živali, itd.),- informacije Agencije,- poročila Urada za hrano in veterinarstvo (FVO),- informacije epidemiološke mreže EU,- informacije držav zunaj Skupnosti in mednarodnih teles,- katerikoli drug vir (skupine potrošnikov, gospodarstvo, drugi zainteresirani, sredstva javnega obveščanja).Če pri analizi informacij o tveganju Komisija sprejme stališče, da bi lahko bili izpolnjeni pogoji iz poglavij 2.1 ali 2.2, naveže uvodne stike z ustrezno državo članico (državami članicami), da preuči situacijo, in z Agencijo, da zaprosi za informacije o tveganju, za katero gre.Na podlagi ocene vseh ustreznih razpoložljivih podatkov Komisija odloči, ali so izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.1 ali poglavja 2.2.4. UVEDBA MREŽE KRIZNIH KOORDINATORJEVVsaka država članica, Agencija in Komisija določijo enega kriznega koordinatorja in njegovega namestnika na ustrezni ravni. Komisiji je treba sporočiti imena imenovanih koordinatorjev in namestnikov ter njihove podrobne podatke za stike.Komisija organizira sestanke koordinatorjev kmalu po njihovem imenovanju. Na prvem sestanku Komisija razdeli priročnik s popolnim seznamom koordinatorjev in namestnikov ter njihovimi podatki za stik. Priročnik vsebuje tudi seznam referenčnih laboratorijev Skupnosti. Obravnavajo se praktični delovni postopki, da se na primer zagotovi, da je ob krizi v kratkem času mogoče navezati stik z vsakim koordinatorjem, ali da se zagotovi učinkovito sodelovanje pri strategiji obveščanja o tveganju (glej poglavje 7). Z zainteresiranimi se opravijo posvetovanja o rezultatih teh sestankov, ki jih zanimajo.Praktični postopki bi morali zagotoviti hitro ukrepanje. Po potrebi bodo priloženi skupnemu načrtu.5. Praktični postopki za obvladovanje krize, ki pomeni resno neposredno ali posredno tveganje za zdravje ljudi5.1 Ustanovitev krizne enoteČe pri analizi informacij o tveganjih Komisija sprejme stališče, da bi lahko bili izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.1 in zlasti da je tveganje verjetno resno, naveže uvodne stike z ustrezno državo članico (državami članicami), da preuči situacijo, in z Agencijo, da zaprosi za informacije o tveganju, za katero gre.Na podlagi ocene vseh ustreznih razpoložljivih podatkov Komisija ustanovi krizno enoto, če meni, da so izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.1.Komisija nemudoma obvesti države članice in Agencijo, da je bila ustanovljena krizna enota.Odločitev o ustanovitvi krizne enote pomeni, da se poglavja 5, 7 in 8 skupnega načrta uporabljajo za vse vpletene strani (Komisijo, Agencijo, države članice).5.2 Vloga krizne enoteKrizna enota je odgovorna za zbiranje in ovrednotenje vseh ustreznih podatkov in ugotavljanje razpoložljivih možnosti za obvladovanje krize.Njena vloga je tudi seznanjanje javnosti z zadevnim tveganjem in ukrepi, sprejetimi v zvezi z njim.Krizna enota je dodatno orodje, ki zagotavlja učinkovito obvladovanje krize z zagotovitvijo boljšega usklajevanja in s hitrim ukrepanjem. Vsi udeleženci v krizi morajo torej sodelovati, da zberejo in si delijo vse razpoložljive pomembne informacije; sodelujejo tudi pri vrednotenju zbranih podatkov in ugotavljanju ustreznih možnosti za obvladovanje tveganja. Udeleženci v krizi sodelujejo tudi pri obveščanju in določajo najboljše načine za informiranje javnosti na pregleden način.Vendar pa krizna enota ni odgovorna za sprejemanje odločitev o obvladovanju tveganja ali za izvajanje zakonodaje (kontrolni vidiki).Njene delovne metode ne bodo nadomeščale postopkov, ki jih v svoji pristojnosti uporablja Komisija, države članice ali Agencija.Sklepi za obvladovanje krize se torej sprejemajo po posebnih že obstoječih postopkih (zlasti po postopkih komitologije).Vsaka država članica ostaja odgovorna za izvajanje uradnega nadzora na svojem ozemlju. Posebni postopki, ki so jih uvedle za usklajevanje potrebnih nujnih kontrol v krizni situaciji, ostanejo v veljavi. Generalni direktorat za zdravstvo in varstvo potrošnikov je odgovoren za pošiljanje nujnih odposlanstev FVO, če je potrebno.Podobno Agencija ostaja odgovorna za vodenje postopkov za zagotavljanje znanstvenega mnenja, če se od Znanstvenega odbora ali enega od njegovih znanstvenih sosvetov zahteva nujno znanstveno mnenje.5.3 Praktično delovanje krizne enoteSestavaKrizno enoto sestavljajo krizni koordinatorji (ali njihovi namestniki) iz Komisije in Agencije, krizni koordinator(-ji) neposredno prizadetih držav članic in drugi predstavniki Komisije, Agencije in neposredno prizadetih držav(-e) članic(-e). Agencija zagotovi potrebno znanstveno in tehnično pomoč.Namen krizne enote je olajšati hitro in učinkovito ukrepanje. Člani se bodo udeleževali rednih in nujnih sestankov krizne enote ter bodo morali imeti visoko raven strokovnosti in predanosti. Sposobni bodo morali biti prevzeti številne odgovornosti, kar pomeni, da je treba določiti ljudi z močnim občutkom odgovornosti na področju hrane/krme.Krizna enota lahko meni, da je za obvladovanje krize potrebno strokovno znanje drugih javnih ali zasebnih oseb, in lahko zaprosi za njihovo stalno ali začasno pomoč. Na primer, strokovnjaki iz Skupnosti ali nacionalnih referenčnih laboratorijev so lahko zaprošeni za sodelovanje v krizni enoti, če je potrebno njihovo strokovno znanje v zvezi z laboratorijskimi analizami.Osebe, ki so v Komisiji in Agenciji odgovorne za obveščanje o varnosti živil in krme, so priključene delu krizne enote.Praktični postopki za delovanje krizne enoteKrizni enoti predseduje krizni koordinator Komisije (ali njegov/njen namestnik). Predsednik predvsem skrbi za povezavo med delom krizne enote in procesom odločanja. Pomagajo mu ustrezni tehnični izvedenci zadevnih pristojnih enot v Komisiji.Predsednik zagotavlja nemoteno delovanje krizne enote in porazdelitev nalog med člane, pri čemer upošteva njihove zmožnosti.Čim prej po odločitvi o ustanovitvi krizne enote predsednik povabi koordinatorja Agencije in koordinatorje držav članic, ki jih kriza neposredno prizadeva, na prvi sestanek krizne enote. Koordinatorje lahko spremlja omejeno število oseb. Predsednik lahko določi najvišje število spremljevalcev.Koordinator Agencije in koordinatorji držav članic, vključeni v krizno enoto, morajo zagotoviti ustrezno udeležbo na sestankih krizne enote glede na razpoložljivost, strokovnost in raven odgovornosti. Konkretno to pomeni, da se krizni koordinator in njegov namestnik udeležuje vseh sestankov, spremljajo pa ga ustrezne osebe.Agencija je po potrebi odgovorna za zagotavljanje znanstvene in tehnične pomoči, zlasti v zvezi z dosežki v znanosti (zbiranje in vrednotenje ustreznih znanstvenih informacij v zvezi z nekim tveganjem).Krizna enota je odgovorna za ohranjanje tesnega stika z zainteresiranimi, zlasti kadar si je treba informacije deliti.Sredstva za delovanjeKomisija zagotovi ljudi za sekretarska opravila za sestanke krizne enote (zapisniki itd.) in prostor za krizno enoto ter vse človeške in materialne vire, potrebne za njeno nemoteno delovanje (zlasti sejne sobe, komunikacijska sredstva itd.).Krizna enota bo uporabljala obstoječe tehnične rešitve mreže sistema hitrega obveščanja RASFF za obveščanje in informiranje, zlasti za pošiljanje zahtev za informacije državam članicam in njihovo posredovanje informacij.Ukrepanje krizne enoteSkladno z zgoraj navedenim členom 57 zajema ukrepanje krizne enote:- Ukrepanje v zvezi z zbiranjem ustreznih znanstvenih podatkov in vseh znanstvenih informacij, ki omogočajo čim bolj učinkovito obvladovanje posameznega tveganja, zlasti:- izmenjavo znanstvenih informacij, ki so na voljo raznim članom krizne enote,- po potrebi bodo morali člani zbrati dodatne znanstvene informacije,- po potrebi usklajevanje ukrepov, ki jih bo treba opraviti zaradi pomanjkanja znanstvenih podatkov,- po potrebi bodo morali člani navezati stike z mednarodnimi organizacijami, prizadetimi zainteresiranimi osebami in državami zunaj Skupnosti za zagotovitev, da bodo dosegljive in vsem na voljo vse ustrezne informacije,- po potrebi lahko krizna enota zaprosi za pomoč referenčne laboratorije Skupnosti.Pri razdeljevanju nalog v zvezi z zbiranjem znanstvenih podatkov se upoštevajo posebno strokovno znanje Agencije in mehanizmi za izmenjavo znanstvenih podatkov, ki jih je Agencija že uvedla za te zadeve (mreže Agencije).Razdeljevanje nalog v zvezi z zbiranjem znanstvenih podatkov lahko po potrebi vključuje tudi pomoč drugih mrež, ki jih upravlja Komisija, kakor je sistem hitrega obveščanja in odzivanja (EWRS) na področju človekovih obolenj, ali sistem prijavljanja živalskih bolezni (ADNS) na področju zdravja živali, ali mreže, ki delujejo na področju raziskav in jih upravlja Generalni direktorat za raziskovalno dejavnost.- Ukrepanje v zvezi z zbiranjem drugih pomembnih podatkov (razen zgoraj navedenih znanstvenih podatkov), zlasti:- izmenjavo vseh drugih pomembnih razpoložljivih podatkov (rezultatov uradnih kontrol, rezultatov analiz, ki jih opravijo uradni kontrolni laboratoriji, podatki, pridobljeni iz držav zunaj Skupnosti, itd.),- po potrebi se članom dodelijo naloge zbiranja dodatnih podatkov,- po potrebi se članom dodelijo naloge navezave stikov z mednarodnimi organizacijami, prizadetimi zainteresiranimi osebami in državami zunaj Skupnosti za zagotovitev, da so dosegljive in vsem na voljo vse ustrezne informacije.- Ukrepanje v zvezi z vrednotenjem razpoložljivih informacij, zlasti:- izmenjava ovrednotenj, ki so jih člani, zlasti Agencija, že opravili ali ki so sicer na voljo,- organizacija ocenjevanja tveganja ob upoštevanju posebne vloge Agencije pri zagotavljanju znanstvene in tehnične podpore krizni enoti poleg možnosti, da se Agencija zaprosi za uradno znanstveno mnenje,- po potrebi uporaba tehnične podpore referenčnih laboratorijev Skupnosti pri analitskih vidikih.- Ukrepanje v zvezi z opredelitvijo razpoložljivih možnosti za preprečevanje, izločanje ali zmanjševanje tveganja za zdravje ljudi na sprejemljivo raven ter dopolnjevanje teh možnosti na podlagi novih informacij, ki so na voljo, in razvoja položaja, zlasti:- sodelovanje članov krizne enote pri opredeljevanju razpoložljivih možnosti,- priprava skupnega dokumenta o razpoložljivih možnostih, ki bi moral za vsako od teh vključevati utemeljitev za opredelitev možnosti, zlasti še najpomembnejše rezultate ovrednotenja razpoložljivih podatkov.- Ukrepanje v zvezi z organizacijo obveščanja javnosti o tveganju in sprejetih ukrepih.To vprašanje je podrobneje obravnavano v poglavju 7.Krizna enota lahko pri vseh vrstah ukrepanja zaprosi za stalno ali začasno pomoč posebne posameznike, če meni, da je potrebno njihovo strokovno znanje.5.4 Povezava med krizno enoto in procesom odločanjaUkrepanje v zvezi s kriznim upravljanjemUkrepanje v zvezi s kriznim upravljanjem vključuje vse potrebne ukrepe za preprečevanje, zmanjševanje in izločanje nekega tveganja: za nekatere vrste ukrepov je odgovorna krizna enota, za druge pa Komisija in/ali države članice. Sprejeti ukrepi ne posegajo v možnost, določeno v členu 53(2), da Komisija sprejme začasne ukrepe v nujnih primerih po predhodnem posvetovanju s prizadetimi državami članicami in obveščanju drugih držav članic.Korak 1 - Komisija skliče krizno enoto čim prej po njeni ustanovitvi.- Krizna enota ukrepa, kakor je predvideno v poglavjih 5, 7 in 8.Korak 2 - Možnosti, ki jih ugotovi krizna enota, se sporočijo Komisiji, ki jih takoj pošlje državam članicam.- Komisija pripravi ukrepe, ki se izvajajo po potrebi. Agencijo lahko tudi zaprosi za nujno znanstveno mnenje, če sodi, da je njeno uradno znanstveno mnenje potrebno.Korak 3 - Sestanek Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali, da preuči predlagane ukrepe in o njih da svoje mnenje, če je potrebno.- Po potrebi sprejetje izrednih ukrepov, zlasti na podlagi postopkov, predvidenih v členih 53 in 54 Uredbe (ES) št. 178/2002.- Če se zahteva nujno znanstveno mnenje, Agencija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da je mnenje čim prej dano.Stalni ukrepi, ki se izvajajo med krizo- Ves čas krize krizna enota nenehno zbira in vrednoti ustrezne podatke in na novo ocenjuje razpoložljive možnosti. Posodobljene možnosti se pošljejo Komisiji in državam članicam. Komisija lahko pripravi spremenjene ukrepe in jih pošlje v obravnavo Stalnemu odboru za živilsko verigo in zdravje živali.- Stalni odbor za živilsko verigo in zdravje živali ima ves čas krize redne in izredne sestanke, da zagotovi izmenjavo vseh pomembnih podatkov, zlasti podatke o sprejetju vseh potrebnih ukrepov in o spremljanju izvajanja ukrepov za obvladovanje krize (poročila vpletenih držav članic, poslana in obravnavana na Stalnem odboru za živilsko verigo in zdravje živali).- Na podlagi strategije obveščanja, nakazani v poglavju 7, in skladno z načeli preglednosti iz poglavja 8 krizna enota ves čas krize obvešča javnost in zainteresirane strani.Povezava med krizno enoto in procesom odločanja- Praktični mehanizmi zagotavljajo, da sta delo krizne enote in proces odločanja ustrezno povezana. Predvsem je treba Stalni odbor redno seznanjati z delom krizne enote, Agencijo pa vabiti na sestanke Stalnega odbora. Zaradi usklajevanja informacij je treba krizno enoto nenehno seznanjati z ukrepi, sprejetimi kot del procesa odločanja.5.5 Izhod iz krizePrej navedeni postopki ostanejo v veljavi, dokler se krizna enota ne razpusti. Ko Komisija po posvetovanju s krizno enoto in v tesnem sodelovanju z državami članicami v okviru Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravje živali presodi, da je delo krizne enote dokončano, ker je tveganje pod nadzorom, lahko krizno enoto razpusti.5.6 Ocena po kriziOpravi se celovito ocenjevanje po krizi, v katero so vključene vse zainteresirane strani. Po koncu krize se sestanejo krizni koordinatorji zaradi izboljšanja delovnih postopkov za različno orodje, uporabljeno pri obvladovanju krize, glede na oceno po krizi in na podlagi pridobljenih izkušenj.6. POSTOPKI OBVLADOVANJA TVEGANJA OB POJAVU MOREBITNEGA RESNEGA TVEGANJAČe pri analizi informacij o tveganjih Komisija sprejme stališče, da bi bili lahko izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.2, naveže uvodne stike z ustrezno državo članico (državami članicami), da preuči situacijo, in z Agencijo, da zaprosi za informacije o tveganju, za katero gre.Komisija na podlagi ocene vseh ustreznih razpoložljivih podatkov, in če meni, da so izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.2, nemudoma obvesti države članice in Agencijo, da se uporabljajo poglavja 6, 7 in 8 skupnega načrta.Čim prej po odločitvi o uporabi tega poglavja skupnega načrta Komisija opravi naslednje:- vzpostavi ustrezen stik z neposredno prizadeto državo članico (državami članicami) in Agencijo ter zahteva aktiviranje njihovega internega sistema kriznega upravljanja. Po potrebi je treba aktivirati mehanizme za izmenjavo znanstvenih podatkov, ki jih je oblikovala Agencija (mreža Agencij) za nujne primere,- po potrebi zaprosi za aktiviranje pristojnih laboratorijev in izmenjavo njihovih rezultatov analiznega preskušanja,- vzpostavi ustrezen stik ali ima sestanke z neposredno prizadeto državo članico (državami članicami) in Agencijo, da zagotovi izmenjavo vseh pomembnih informacij (znanstvenih podatkov, kontrolnih podatkov itd.),- ukrepa glede obveščanja (glej poglavje 7). Uporabljajo se načela preglednosti, navedena v poglavju 8.Ta postopek se nadaljuje, dokler ni tveganje natančneje ocenjeno. Če se tveganje šteje za resno in če Komisija meni, da so izpolnjeni pogoji iz poglavja 2.1, se ustanovi krizna enota ter uporabijo postopki iz poglavij 5, 7 in 8.Če se ugotovi, da tveganje ni resno, se uporabijo obstoječe običajne določbe za obvladovanje tveganja.7. STRATEGIJA OBVEŠČANJAKrizna enota razvije svojo strategijo obveščanja v skladu s posameznim primerom, da ohranja javnost obveščeno o tveganjih in sprejetih ukrepih.Ta strategija obveščanja vključuje vsebino sporočil in časovni razpored obveščanja o zadevnih problemih, vključno z ustreznim režimom njihovih objav.Strategija upošteva posamezne pristojnosti in odgovornosti vsakega člana enote pri obveščanju javnosti usklajeno, dosledno in pregledno. V ta namen so zagotovljeni naslednji postopki:- oseba, ki je v Komisiji odgovorna za obveščanje o varnosti živil in krme, in oseba, ki je za obveščanje odgovorna v Agenciji, sta priključeni delu krizne enote,- države članice, ki se jih kriza neposredno tiče, in zato člani krizne enote storijo vse, kar je v njihovi moči, da je njihova politika obveščanja skladna s strategijo obveščanja, ki jo vodi krizna enota,- prav tako so države članice, ki niso članice krizne enote, po svojih kriznih koordinatorjih vključene v strategijo, ki jo vodi krizna enota, da se zagotovi doslednost pri obveščanju o tveganju.Strategija, ki jo sprejme krizna enota, vključuje uporabo vseh primernih komunikacijskih kanalov za primere, do katerih pride, za obveščanje Evropskega parlamenta ter držav zunaj Skupnosti in prizadetih strani.Strategija obveščanja, ki jo oblikuje krizna enota, vključuje navezavo uvodnih stikov z zainteresiranimi, če je to potrebno in zlasti če so objavljene informacije v zvezi s posebno zaščiteno blagovno znamko ali imenom.Strategija obveščanja upošteva posebno vlogo organizacij, ki zastopajo zainteresirane na evropski ravni pri razširjanju informacij.Strategija obveščanja vključuje vzpostavitev primernih usklajenih stikov s prizadetimi državami zunaj Skupnosti, da se jim zagotovijo jasne, natančne in skladne informacije. Strategija obveščanja vključuje tudi posredovanje ustreznih informacij državam zunaj Skupnosti, da so obveščene o izhodu iz krize.Strategija obveščanja zagotavlja preglednost obveščevalnega procesa skladno z načeli iz poglavja 8.Pri posredovanju informacij, kakor je opredeljeno v poglavju 6 skupnega načrta, je treba zagotoviti tudi potrebno skladnost potreb po obveščanju. Stiki in sestanki, predvideni v tem poglavju, po potrebi vključujejo strategijo obveščanja, ki jo je treba oblikovati skladno s poglavjem 7.8. NAČELA PREGLEDNOSTIPri izdaji obvestila krizna enota skrbno pazi, da zagotovi preglednost v skladu z načeli o obveščanju javnosti, predvidenimi v členu 10 Uredbe (ES) št. 178/2002.Še naprej se uporabljajo splošna pravila o zaupnosti. Poleg tega se za izmenjavo informacij v okviru sistema hitrega obveščanja RASFF uporabljajo posebna pravila o zaupnosti, predvidena v členu 52 Uredbe (ES) št. 178/2002.Kadar krizna enota pošlje obvestila o rezultatih dela, ki ga je v njenem imenu opravila Agencija, se uporabljajo načela o preglednosti in zaupnosti, predvidena v členih 38 in 39 Uredbe (ES) št. 178/2002.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1694 z dne 29. aprila 2015 o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/369

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1694
      z dne 29. aprila 2015
      o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2013 z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 208,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 14,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (6),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), zlasti člena 108,

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0095/2015),

         1.

            ugotavlja, da so podatki v končnem zaključnem računu Agencije za evropski GNSS takšni kot v Prilogi k poročilu Računskega sodišča;

         2.

            odobri zaključni račun Agencije za evropski GNSS za proračunsko leto 2013;

         3.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Agencije za evropski GNSS, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 442, 10.12.2014, str. 318.

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 276, 20.10.2010, str. 11.

         (6)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (7)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007

text:
               26.9.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/195

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007
   (2009/679/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o končnih letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0174/2009),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu glede izvrševanja proračuna Agencije za proračunsko leto 2007;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 26.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 50.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
   RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 23. aprila 2009
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o končnih letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za proračunsko leto 2007, skupaj z odgovori agencije (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 10. februarja 2009 (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti člena 276,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 185,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (4), zlasti člena 14,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0174/2009),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti končnih letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto 2007 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

               1.

               ugotavlja, da je Sodišče izdalo v celoti pozitivno izjavo o zanesljivosti in nobenih pripomb;

               2.

               čestita agenciji, ker je znatno izboljšala svoje finančno poslovodenje v zadnjih dveh letih; spodbuja jo, naj si še naprej prizadeva za najvišje standarde proračunskega načrtovanja, izvrševanja in kontrole;

               3.

               v zvezi z drugimi ugotovitvami, ki spremljajo sklep o razrešnici in ki so horizontalne narave, opozarja na svojo resolucijo z dne 23. aprila 2009 o finančnem poslovodenju in nadzoru agencij EU (6).

      (1)  UL C 278, 31.10.2008, str. 26.

      (2)  UL C 311, 5.12.2008, str. 50.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  Glej stran 206 tega uradnega lista.


title: Sklep Sveta z dne 16. junija 2016 o imenovanju sedmih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane

text:
                  21.6.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  C 223/7

            SKLEP SVETA
      z dne 16. junija 2016
      o imenovanju sedmih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane
      (2016/C 223/08)
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 25(1) Uredbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Bistvenega pomena je zagotoviti neodvisnost, visoko znanstveno kakovost, preglednost in učinkovitost Evropske agencije za varnost hrane (EFSA). Prav tako je nujno treba zagotoviti sodelovanje EFSA z državami članicami.

                  (2)

                  Sedmim članom upravnega odbora EFSA se bo 30. junija 2016 iztekel mandat.

                  (3)

                  Zaradi imenovanja sedmih novih članov upravnega odbora EFSA je bil na podlagi dokumentacije, ki jo je predložila Komisija, in ob upoštevanju stališč, ki jih je izrazil Evropski parlament, preučen seznam, ki ga je predložila Komisija. Namen tega je zagotoviti najvišje standarde strokovne usposobljenosti, širok izbor ustreznega strokovnega znanja, na primer v vodstvu in javni upravi, ter najširšo možno geografsko porazdelitev znotraj Unije.

                  (4)

                  Člen 25 Uredbe (ES) št. 178/2002 zahteva, da imajo štirje člani upravnega odbora EFSA izkušnje iz organizacij, ki zastopajo potrošnike in druge interese v živilski verigi. Od sedmih članov, katerim mandat poteče 30. junija 2016, ima en take izkušnje. Tega člana bi bilo zato treba nadomestiti s članom, ki ima enake izkušnje –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Za obdobje od 1. julija 2016 do 30. junija 2020 se za nove člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost hrane imenujejo:

                  —

                  Aivars BĒRZIŅŠ

                  —

                  Zita ČEPONYTĖ (*)

                  —

                  Didier HOUSSIN

                  —

                  Jaana HUSU-KALLIO

                  —

                  Giuseppe RUOCCO

                  —

                  Andrej SIMONČIČ

                  —

                  Michael WINTER

            Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V Luxembourgu, 16. junija 2016

               Za Svet

               Predsednik

            L. F. ASSCHER

         (1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

         (*)  Izkušnje iz organizacij, ki zastopajo potrošnike.