title: 2011/634/: Sklep Sveta z dne 17. maja 2011 o podpisu, v imenu Evropske unije, Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in njegovem začasnem uporabljanju#Mednarodni sporazum o kakavu 2010

text:
               4.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 259/7

         SKLEP SVETA
   z dne 17. maja 2011
   o podpisu, v imenu Evropske unije, Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 in njegovem začasnem uporabljanju
   (2011/634/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 207(3) in (4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogajalska konferenca, ki je bila ustanovljena v okviru Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj, je 25. junija 2010 odobrila besedilo Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               S pogajanji je bil dosežen Sporazum, ki nadomesti Mednarodni sporazum o kakavu 2001 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum 2001), katerega veljavnost je bila podaljšana do 30. septembra 2012. Unija je pogodbenica Sporazuma 2001 in je zato podpis in sklenitev Sporazuma, ki bo nadomestil Sporazum 2001, v njenem interesu.

               (3)

               Sporazum se lahko podpiše od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2012 in listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se lahko deponiranjo v istem obdobju.

               (4)

               Cilji Sporazuma so povezani s skupno trgovinsko politiko.

               (5)

               Sporazum se do zaključka postopkov potrebnih za njegovo sklenitev, podpiše in začasno uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Mednarodnega sporazuma o kakavu 2010 (v nadaljnjem besedilu: „Sporazum“) v imenu Evropske unije se odobri ob upoštevanju njegove sklenitve.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Sporazum se začasno uporablja (1) do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 4
   Unija uradno obvesti generalnega sekretarja Združenih narodov o nameravanem začetku začasne uporabe Sporazuma v skladu z njegovim členom 56.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan njegovega sprejetja.

      V Bruslju, 17. maja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         FAZEKAS S.

      (1)  Generalni sekretariat Sveta objavi datum začetka začasnega uporabljanja Sporazuma v Uradnem listu Evropske unije.

      PREVOD
      MEDNARODNI SPORAZUM O KAKAVU 2010
      PREAMBULA
      POGODBENICE TEGA SPORAZUMA SO SE –

                  (a)

                  OB PRIZNAVANJU prispevka sektorja kakava k zmanjševanju revščine in doseganju mednarodno dogovorjenih razvojnih ciljev, zlasti razvojnih ciljev tisočletja;

                  (b)

                  OB PRIZNAVANJU pomena kakava in trgovanja z njim za gospodarstvo držav v razvoju kot vira zaslužka prebivalstva ter ob priznavanju pomembnega prispevka trgovanja s kakavom k možnostim prihodka od izvoza in pripravi njihovih programov gospodarskega in družbenega razvoja;

                  (c)

                  OB PRIZNAVANJU pomena sektorja kakava za preživljanje milijonov ljudi, zlasti v državah v razvoju, kjer je proizvodnja kakava glavni neposredni vir dohodka majhnih proizvajalcev;

                  (d)

                  OB PRIZNAVANJU dejstva, da lahko tesno mednarodno sodelovanje na področju kakava in trajni dialog med vsemi interesnimi skupinami v vrednostni verigi sektorja kakava prispevata k trajnostnemu razvoju svetovnega gospodarstva kakava;

                  (e)

                  OB PRIZNAVANJU pomena strateških partnerstev med državami izvoznicami in državami uvoznicami za vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava;

                  (f)

                  OB PRIZNAVANJU dejstva, da je treba v skupnem interesu proizvajalcev in potrošnikov zagotoviti preglednost mednarodnega trga s kakavom;

                  (g)

                  OB PRIZNAVANJU prispevka predhodnih mednarodnih sporazumov o kakavu iz let 1972, 1975, 1980, 1986, 1993 in 2001 k razvoju svetovnega gospodarstva kakava –

            DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
      POGLAVJE I

         CILJI

      Člen 1
      Cilji
      Da se okrepi svetovni sektor kakava, spodbuja njegov trajnostni razvoj in povečajo prednosti za vse zainteresirane strani, so cilji sedmega mednarodnega sporazuma o kakavu naslednji:

                  (a)

                  spodbujati mednarodno sodelovanje v okviru svetovnega gospodarstva kakava;

                  (b)

                  zagotoviti ustrezen okvir za razpravo o vseh vprašanjih v zvezi s kakavom med vladami in zasebnim sektorjem;

                  (c)

                  prispevati h krepitvi nacionalnih gospodarstev kakava v državah članicah s pripravo, razvojem in oceno ustreznih projektov, ki bodo predloženi pristojnim institucijam za financiranje in izvajanje, ter iskanjem finančnih virov za projekte, ki so v korist državam in svetovnemu gospodarstvu kakava;

                  (d)

                  prizadevati si za pravične cene, ki bodo proizvajalcem in potrošnikom v vrednostni verigi sektorja kakava zagotavljale pravične dobičke, in prispevati k uravnoteženemu razvoju svetovnega gospodarstva kakava, v interesu vseh članic;

                  (e)

                  spodbujati ekonomsko, družbeno in ekološko trajnostno gospodarstvo kakava;

                  (f)

                  spodbujati raziskave in uporabiti njihove rezultate s podporo izobraževalnih in informativnih programov, ki omogočajo prenos tehnologij na področju kakava članicam;

                  (g)

                  spodbujati preglednost svetovnega gospodarstva kakava, zlasti trgovine s kakavom z zbiranjem, analizo in razširjanjem ustreznih statističnih podatkov in izvajanjem ustreznih študij ter spodbujati odpravljanje ovir za trgovino;

                  (h)

                  spodbujati porabo čokolade in proizvodov iz kakava, da se poveča povpraševanje po kakavu, zlasti s poudarjanjem dobrih lastnosti kakava, vključno z ugodnimi učinki na zdravje, v tesnem sodelovanju z zasebnim sektorjem;

                  (i)

                  spodbujati članice k zagotavljanju kakovosti kakava in razvoju ustreznih postopkov za zagotavljanje prehranske varnosti v sektorju kakava;

                  (j)

                  spodbujati članice, da pripravijo in izvajajo strategije, s katerimi se bo lokalnim skupnostim in majhnim proizvajalcem omogočilo, da čim bolje izkoristijo možnosti proizvodnje kakava, ter tako prispevalo k zmanjšanju revščine;

                  (k)

                  izboljšati razpoložljivost podatkov o finančnih instrumentih in storitvah v korist proizvajalcem kakava, zlasti dostop do posojil in načine obvladovanja tveganj.

            POGLAVJE II

         OPREDELITVE

      Člen 2
      Opredelitve
      Za namen tega sporazuma:

                  1.

                  kakav pomeni kakavova zrna in proizvode iz kakava;

                  2.

                  fini ali aromatični kakav pomeni kakav, ki ima izjemen okus in barvo in ki se proizvaja v državah iz Priloge C k temu sporazumu;

                  3.

                  proizvodi iz kakava pomenijo proizvode, proizvedene izključno iz kakavovih zrn, na primer kakavovo maso/liker, kakavovo maslo, kakav v prahu brez dodatka sladkorja, kakavov kolač in oluščena zrna;

                  4.

                  čokolada in čokoladni proizvodi pomenijo proizvode iz kakavovih zrn v skladu s standardi za čokolado in čokoladne proizvode iz Codexa Alimentariusa;

                  5.

                  zaloge kakavovih zrn pomenijo vsa posušena kakavova zrna, shranjena na zadnji dan kakavovega leta (30. september), ne glede na to, kje se skladiščijo, kdo je njihov lastnik in za kakšno uporabo so namenjena;

                  6.

                  kakavovo leto pomeni obdobje 12 mesecev od 1. oktobra do vključno 30. septembra;

                  7.

                  Organizacija pomeni Mednarodno organizacijo za kakav iz člena 3;

                  8.

                  Svet pomeni Mednarodni svet za kakav iz člena 6;

                  9.

                  pogodbenica pomeni vlado, Evropsko unijo ali medvladno organizacijo iz člena 4, ki soglaša, da jo ta sporazum zavezuje začasno ali dokončno;

                  10.

                  članica pomeni pogodbenico v skladu z zgornjo opredelitvijo;

                  11.

                  država uvoznica ali članica uvoznica pomeni državo ali članico, katere uvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega izvoz;

                  12.

                  država izvoznica ali članica izvoznica pomeni državo ali članico, katere izvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega uvoz. Kljub temu pa država proizvajalka, katere uvoz kakava, izražen v ekvivalentu kakavovih zrn, presega izvoz, vendar njena proizvodnja kakava presega uvoz ali vidno domačo porabo (1), na svojo željo lahko velja za članico izvoznico;

                  13.

                  izvoz kakava pomeni celotno količino kakava, ki zapusti carinsko območje države, uvoz kakava pa pomeni celotno količino kakava, ki vstopi v carinsko območje države, pri čemer v teh opredelitvah carinsko ozemlje članice, ki vključuje več carinskih ozemelj, pomeni vsa ta carinska območja skupaj;

                  14.

                  trajnostno gospodarstvo kakava pomeni celovito vrednostno verigo, v kateri vse interesne skupine pripravijo in spodbujajo ustrezne politike za doseganje ravni proizvodnje, predelave in porabe, ki so gospodarsko rentabilne, ekološko upravičene in družbeno odgovorne, v interesu sedanjih in prihodnjih generacij, njihov cilj pa je povečati produktivnost in rentabilnost v vrednostni verigi kakava za vse udeležene zainteresirane strani, zlasti majhne proizvajalce;

                  15.

                  zasebni sektor pomeni vse zasebne subjekte, katerih glavne dejavnosti spadajo v sektor kakava. Sem spadajo pridelovalci, trgovci, predelovalci, proizvajalci in raziskovalni inštituti. V okviru sedanjega sporazuma zasebni sektor obsega tudi javna podjetja, telesa in ustanove, ki opravljajo naloge, ki jih v drugih državah opravljajo zasebna podjetja;

                  16.

                  okvirna cena pomeni reprezentativen kazalnik mednarodnih cen kakava in se uporablja za namene tega sporazuma, izračuna pa se v skladu s členom 33;

                  17.

                  posebne pravice črpanja pomenijo posebne pravice črpanja sredstev Mednarodnega denarnega sklada;

                  18.

                  tona pomeni težo 1 000 kilogramov ali 2 204,6 funtov, funt pa pomeni 453,597 gramov;

                  19.

                  navadna večina pomeni večino glasov članic izvoznic in večino glasov članic uvoznic, šteto posebej;

                  20.

                  posebno glasovanje pomeni dve tretjini glasov članic izvoznic in dve tretjini glasov članic uvoznic, šteto posebej, pod pogojem, da je prisotnih vsaj pet članic izvoznic in večina članic uvoznic;

                  21.

                  začetek veljavnosti pomeni datum, na katerega postane ta sporazum začasno ali dokončno veljaven, razen če je določeno drugače.

            POGLAVJE III

         MEDNARODNA ORGANIZACIJA ZA KAKAV

      Člen 3
      Sedež in struktura Mednarodne organizacije za kakav
      1.   Mednarodna organizacija za kakav, ustanovljena z Mednarodnim sporazumom o kakavu 1972, obstaja še naprej; zagotavlja izvajanje določb tega sporazuma in nadzira njegovo uporabo.
      2.   Sedež Organizacije je vedno na ozemlju države članice.
      3.   Sedež organizacije je v Londonu, razen če Svet sklene drugače.
      4.   Organizacija deluje prek posrednika:

                  (a)

                  Mednarodnega sveta za kakav, ki je najvišji organ Organizacije;

                  (b)

                  pomožnih teles Sveta, vključno z Upravnim in finančnim odborom, Ekonomskim odborom, Posvetovalnim odborom o svetovnem gospodarstvu kakava ter vsemi drugimi odbori, ki jih ustanovi Svet, ter

                  (c)

                  sekretariata.

            Člen 4
      Članstvo v Organizaciji
      1.   Vsaka pogodbenica je članica Organizacije.
      2.   Obstajata dve kategoriji članstva v Organizaciji, in sicer:

                  (a)

                  članice izvoznice;

                  (b)

                  članice uvoznice.

            3.   Članica lahko spremeni svojo kategorijo članstva pod pogoji, ki jih določi Svet.
      4.   Dve ali več pogodbenic lahko v ustreznem obvestilu Svetu in depozitarju z veljavnostjo od datuma, ki ga določijo te pogodbenice, ter pod pogoji, dogovorjenimi s Svetom, izjavijo, da v Organizaciji sodelujejo kot skupina članic.
      5.   Vsako sklicevanje v tem sporazumu na „vlado“ ali „vlade“ vključuje Evropsko unijo in druge medvladne organizacije, ki imajo primerljive odgovornosti v zvezi s pogajanji, sklepanjem in uporabo mednarodnih sporazumov, zlasti sporazumov o osnovnih proizvodih. Skladno s tem vsako sklicevanje v tem sporazumu na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop v primeru takih medvladnih organizacij velja kot sklicevanje na podpis, ratifikacijo, sprejetje ali odobritev ali uradno obvestilo o začasni uporabi ali na pristop takih medvladnih organizacij.
      6.   V primeru glasovanja o vprašanjih v njihovi pristojnosti medvladne organizacije glasujejo s številom glasov, ki je enako skupnemu številu glasov, ki pripada njihovim državam članicam v skladu s členom 10. V takih primerih države članice teh medvladnih organizacij ne uresničujejo svojih posameznih glasovalnih pravic.
      Člen 5
      Privilegiji in imunitete
      1.   Organizacija je pravna oseba. Ima predvsem pristojnost, da najema, pridobiva in odprodaja premičnine in nepremičnine ter začenja sodne postopke.
      2.   Statut, privilegije in imunitete Organizacije, njenega izvršnega direktorja, osebja in strokovnjakov ter predstavnikov članic, ki se nahajajo na ozemlju vlade gostiteljice zaradi izvajanja svojih funkcij, ureja sporazum o sedežu med vlado gostiteljico in Mednarodno organizacijo za kakav.
      3.   Sporazum o sedežu iz odstavka 2 tega člena je neodvisen od tega sporazuma. Vendar pa se prekine:

                  (a)

                  v skladu s sporazumom o sedežu;

                  (b)

                  če se sedež Organizacije prestavi z ozemlja države gostiteljice ali

                  (c)

                  če Organizacija preneha obstajati.

            4.   Organizacija lahko z eno ali več državami sklene sporazume, ki jih odobri Svet, za take privilegije in imunitete, ki so potrebni za ustrezno delovanje tega sporazuma.
      POGLAVJE IV

         MEDNARODNI SVET ZA KAKAV

      Člen 6
      Sestava Mednarodnega sveta za kakav
      1.   Mednarodni svet za kakav sestavljajo vse članice Organizacije.
      2.   Vsako članico na sejah Sveta zastopajo ustrezno pooblaščeni zastopniki.
      Člen 7
      Pooblastila in funkcije Sveta
      1.   Svet uresničuje vsa pooblastila in izvaja ali organizira izvedbo vseh funkcij, ki so potrebne za izvajanje posebnih določb tega sporazuma.
      2.   Svet nima pooblastila in se ne šteje, da so ga njegove članice pooblastile, za prevzemanje kakršnih koli obveznosti zunaj obsega tega sporazuma; zlasti nima pristojnosti za izposojanje denarja. Pri izvajanju svoje pristojnosti za sklepanje pogodb Svet vključi v svoje pogodbe pogoje te določbe in člena 23 na tak način, da so z njimi seznanjene druge stranke, ki sklepajo pogodbe s Svetom; vendar če ti pogoji niso vključeni, se pogodba ne razveljavi in ne predstavlja prekoračitve pooblastil Sveta.
      3.   Svet sprejme pravila in predpise, ki so potrebni za izvajanje določb tega sporazuma in so skladni z njim, vključno z lastnim poslovnikom in poslovniki svojih odborov ter finančnimi in kadrovskimi predpisi Organizacije. Svet lahko v svojem poslovniku predvidi postopek, po katerem lahko odloči o posebnih vprašanjih, ne da bi se sestal.
      4.   Svet vodi evidence, ki so potrebne za izvajanje njegovih funkcij po tem sporazumu, in druge ustrezne evidence.
      5.   Svet lahko po potrebi ustanovi delovno skupino ali skupine, ki so v pomoč pri izvajanju njegove naloge.
      Člen 8
      Predsednik in podpredsednik Sveta
      1.   Svet vsako kakavovo leto izvoli predsednika in podpredsednika, ki ne prejemata plače od Organizacije.
      2.   Predsednik in podpredsednik se izvolita izmed predstavnikov članic izvoznic ali izmed predstavnikov držav uvoznic. Ti funkciji vsako kakavovo leto izmenično izvajajo države iz obeh kategorij.
      3.   V začasni odsotnosti predsednika in podpredsednika ali v trajni odsotnosti enega ali obeh lahko Svet po potrebi izvoli nove začasne ali stalne uradnike izmed predstavnikov članic izvoznic ali izmed predstavnikov članic uvoznic.
      4.   Niti predsednik niti kateri koli drug uradnik, ki predseduje seji Sveta, ne glasuje. Član delegacije lahko uveljavlja glasovalne pravice članice, ki jo zastopa.
      Člen 9
      Seje Sveta
      1.   Svet se praviloma sestane enkrat na polovico kakavovega leta.
      2.   Svet se sestane na posebni seji, kadar se tako odloči ali na zahtevo:

                  (a)

                  katerih koli petih članic;

                  (b)

                  vsaj dveh članic, ki imata vsaj 200 glasov;

                  (c)

                  izvršnega direktorja za namene členov 22 in 59.

            3.   Obvestilo o sejah Sveta se izda najmanj 30 koledarskih dni vnaprej, razen v izjemnih primerih, ko se izda najmanj 15 dni prej.
      4.   Seje se ponavadi skličejo na sedežu Organizacije, razen če Svet odloči drugače. Če se Svet na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.
      Člen 10
      Glasovi
      1.   Članice izvoznice imajo skupaj 1 000 glasov in članice uvoznice imajo skupaj 1 000 glasov. Ti glasovi so razporejeni znotraj vsake kategorije članic, to je članic izvoznic in uvoznic, v skladu z naslednjimi odstavki tega člena.
      2.   Za vsako kakavovo leto se glasovi članic izvoznic razdelijo: vsaka članica izvoznica ima pet osnovnih glasov. Preostali glasovi se razdelijo med vse članice izvoznice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega izvoza kakava v predhodnih treh kakavovih letih, za katere je Organizacija objavila podatke v svoji zadnji izdaji Četrtletnega biltena statistike o kakavu. V ta namen se izvoz izračuna kot neto izvoz kakavovih zrn, povečan za neto izvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo pretvorbenih faktorjev, določenih v členu 34.
      3.   Za vsako kakavovo leto se glasovi držav uvoznic razdelijo med vse članice uvoznice v sorazmerju s povprečnim obsegom njihovega izvoza kakava v predhodnih treh kakavovih letih, za katere je Organizacija objavila podatke v svoji zadnji izdaji Četrtletnega biltena statistike o kakavu. V ta namen se uvoz izračuna kot neto uvoz kakavovih zrn, povečan za bruto uvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo pretvorbenih faktorjev, določenih v členu 34. Nobena članica nima manj kot pet glasov. Zato se glasovalne pravice držav članic z večjim številom glasov od najmanjšega določenega prerazporedijo med članice z manjšim številom glasov od najmanjšega določenega.
      4.   Če bi zaradi kakršnega koli razloga nastopile težave pri določanju ali posodabljanju statistične podlage za izračun glasov v skladu z določbami odstavkov 2 in 3 tega člena, se lahko Svet odloči za drugačno statistično podlago za izračun glasov.
      5.   Nobena članica, razen tistih iz odstavkov 4 in 5 člena 4, nima več kot 400 glasov. Vsak glas nad tem številom, ki izhaja iz izračunov v odstavkih 2, 3 in 4 tega člena, se prerazporedi med druge članice na podlagi teh odstavkov.
      6.   Kadar se spremeni članstvo v Organizaciji ali kadar se članici začasno razveljavijo ali obnovijo glasovalne pravice na podlagi katere koli določbe tega sporazuma, Svet zagotovi ponovno razdelitev glasov v skladu s tem členom. Evropska unija in druge medvladne organizacije iz člena 4 imajo v skladu s postopkom iz odstavkov 2 ali 3 tega člena glasovalne pravice ene članice.
      7.   Delnih glasov ni.
      Člen 11
      Postopek glasovanja v Svetu
      1.   Vsaka članica je upravičena do oddaje števila glasov, ki ji pripada, in nobena članica ni upravičena do delitve svojih glasov. Za razliko od teh glasov pa lahko članica odda katere koli glasove, ki jih je upravičena oddati po odstavku 2 tega člena.
      2.   S pisnim uradnim obvestilom predsedniku Sveta lahko vsaka članica izvoznica pooblasti katero koli drugo članico izvoznico in vsaka članica uvoznica lahko pooblasti katero koli drugo članico uvoznico, da zastopa njene interese in odda njene glasove na kateri koli seji Sveta. V tem primeru se ne uporabljajo omejitve iz odstavka 5 člena 10.
      3.   Članica, ki jo pooblasti druga članica, da odda glasove, ki jih ima članica pooblastiteljica na podlagi člena 10, odda te glasove v skladu z navodili članice, ki jo pooblasti.
      Člen 12
      Sklepi Sveta
      1.   Svet si prizadeva, da sprejme vse sklepe in oblikuje vsa priporočila soglasno. Če soglasja ni mogoče doseči, lahko Svet sprejema sklepe in oblikuje priporočila s posebnim glasovanjem v skladu z naslednjimi postopki:

                  (a)

                  če ni dosežena večina glasov, ki se zahteva za posebno glasovanje, ker glasujejo proti več kot tri članice izvoznice ali več kot tri članice uvoznice, se predlog zavrne;

                  (b)

                  če ni dosežena večina glasov, ki se zahteva za posebno glasovanje, ker glasujejo proti tri članice izvoznice ali manj ali tri članice izvoznice ali manj, se o predlogu ponovno glasuje v 48 urah; ter

                  (c)

                  če še vedno ni dosežena večina glasov, potrebna za posebno glasovanje, se predlog zavrne.

            2.   Pri doseganju števila glasov, potrebnih za kateri koli sklep ali priporočilo Sveta, se glasovi članic, ki so se vzdržale, ne upoštevajo.
      3.   Članice se zavezujejo, da sprejemajo kot obvezujoče vse sklepe Sveta na podlagi določb tega sporazuma.
      Člen 13
      Sodelovanje z drugimi organizacijami
      1.   Svet sprejme vse potrebne ukrepe za začetek posvetovanja ali sodelovanje z Organizacijo Združenih narodov in njenimi organi, zlasti s Konferenco Združenih narodov za trgovino in razvoj, in Organizacijo Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter drugimi specializiranimi agencijami Združenih narodov in medvladnimi organizacijami.
      2.   Svet ob upoštevanju posebne vloge Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj na področju mednarodne trgovine z osnovnimi proizvodi po potrebi obvešča to organizacijo o svojih dejavnostih in programih dela.
      3.   Svet lahko tudi stori vse potrebno za ohranjanje učinkovitega stika z mednarodnimi organizacijami proizvajalcev, trgovcev in proizvajalcev kakava.
      4.   Svet si prizadeva v svoja prizadevanja na področju politike proizvodnje in porabe kakava vključiti mednarodne finančne institucije in druge stranke z interesom za svetovno gospodarstvo kakava.
      5.   Svet se lahko odloči za sodelovanje z drugimi kvalificiranimi strokovnjaki s področja kakava.
      Člen 14
      Vabilo in sprejem opazovalcev
      1.   Svet lahko povabi katero koli državo nečlanico, da se udeležuje njegovih sej kot opazovalka.
      2.   Svet lahko povabi tudi katero koli organizacijo iz člena 13, da se udeležuje njegovih sej kot opazovalka.
      3.   Svet lahko kot opazovalke povabi tudi nevladne organizacije s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava.
      4.   Svet se za vsako sejo posebej odloči glede sodelovanja opazovalk, vključno z nevladnimi organizacijami s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava, v skladu s pogoji iz upravnih pravil Organizacije.
      Člen 15
      Sklepčnost
      1.   Sklepčnost, potrebna za začetek katere koli seje Sveta, pomeni navzočnost vsaj petih članic izvoznic in večine članic uvoznic, pod pogojem, da imajo te članice v vsaki kategoriji skupno najmanj dve tretjini vseh glasov članic te kategorije.
      2.   Če na dan, določen za začetek katere koli seje, na drugi dan in ves čas seje ni sklepčnosti v skladu z odstavkom 1 tega člena, pomeni sklepčnost za začetek seje navzočnost članic izvoznic in uvoznic, ki imajo v svoji kategoriji glasove za navadno večino.
      3.   Sklepčnost za nadaljevanje seje po otvoritvi katere koli seje na podlagi odstavka 1 tega člena je predpisana v odstavku 2 tega člena.
      4.   Zastopanje v skladu z odstavkom 2 člena 11 šteje za navzočnost.
      POGLAVJE V

         SEKRETARIAT ORGANIZACIJE

      Člen 16
      Izvršni direktor in osebje Organizacije
      1.   Sekretariat zajema izvršnega direktorja in osebje.
      2.   Svet imenuje izvršnega direktorja za obdobje, ki ni daljše od trajanja tega sporazuma in njegovega morebitnega podaljšanja. Svet določi pravila za izbiro kandidatov in pogoje za imenovanje izvršnega direktorja.
      3.   Izvršni direktor je upravni vodja Organizacije. Za upravljanje in izvajanje tega sporazuma v skladu s sklepi Sveta je odgovoren Svetu.
      4.   Osebje Organizacije je odgovorno izvršnemu direktorju.
      5.   Izvršni direktor imenuje osebje v skladu s predpisi, ki jih določi Svet. Pri pripravi teh predpisov Svet upošteva tiste, ki se uporabljajo za uradnike v podobnih medvladnih organizacijah. Osebje se, če je to izvedljivo, imenuje iz članic izvoznic in uvoznic.
      6.   Niti izvršni direktor niti osebje nimajo finančnega interesa v industriji kakava, trgovini s kakavom, prevozu ali oglaševanju kakava.
      7.   Pri izvajanju svojih nalog izvršni direktor in osebje ne prosijo za navodila ter jih ne prejemajo od nobene članice in nobenega drugega organa zunaj Organizacije. Vzdržujejo se vseh dejanj, ki bi lahko bila neskladna z njihovim položajem mednarodnih uradnikov, odgovornih samo Organizaciji. Vsaka članica se zavezuje, da bo spoštovala izključno mednarodni značaj nalog izvršnega direktorja in osebja in ne bo skušala vplivati na opravljanje njihovih nalog.
      8.   Izvršni direktor in osebje Organizacije ne smejo razkriti nobenih podatkov v zvezi z izvajanjem ali upravljanjem tega sporazuma, razen v primeru, da jih pooblasti Svet ali je to potrebno za pravilno izvajanje njihovih nalog po tem sporazumu.
      Člen 17
      Program dela
      1.   Na prvi seji Sveta po začetku veljavnosti sporazuma izvršni direktor Svetu predloži strateški načrt v pregled in odobritev. Eno leto pred iztekom petletnega strateškega načrta izvršni direktor Svetu predloži nov petletni strateški načrt.
      2.   Svet na svoji zadnji seji v kakavovem letu na priporočilo Ekonomskega odbora sprejme program dela Organizacije, ki ga pripravi izvršni direktor za naslednje leto. Program dela obsega projekte, pobude in dejavnosti, ki jih mora izvajati Organizacija. Program dela izvaja izvršni direktor.
      3.   Ekonomski odbor na svoji zadnji seji v kakavovem letu oceni izvajanje programa dela za tekoče leto na podlagi poročila izvršnega direktorja. Ekonomski odbor o svojih ugotovitvah poroča Svetu.
      Člen 18
      Letno poročilo
      Svet objavi letno poročilo.
      POGLAVJE VI

         UPRAVNI IN FINANČNI ODBOR

      Člen 19
      Ustanovitev Upravnega in finančnega odbora
      1.   Ustanovi se Upravni in finančni odbor. Odgovoren je za:

                  (a)

                  nadzor priprave osnutka upravnega proračuna, ki se predloži Svetu, na podlagi predloga proračuna, ki ga predloži izvršni direktor;

                  (b)

                  izpolnjevanje vseh drugih upravnih in finančnih nalog, ki mu jih naloži Svet, vključno s spremljanjem prihodkov in odhodkov ter zadev v zvezi z upravljanjem Organizacije.

            2.   Upravni in finančni odbor predstavi Svetu svoja priporočila glede navedenih zadev.
      3.   Svet pripravi pravilnik Upravnega in finančnega odbora.
      Člen 20
      Sestava Upravnega in finančnega odbora
      1.   Upravni in finančni odbor sestavlja šest članic izvoznic, ki se izmenjujejo na tem položaju, in šest članic uvoznic.
      2.   Vsaka članica Upravnega in finančnega odbora imenuje enega predstavnika in, če tako želi, enega ali več namestnikov. Članice vsake kategorije izvoli Svet na podlagi razdelitve glasov v skladu s členom 10. Njihov mandat traja dve leti in se lahko podaljša.
      3.   Upravni in finančni odbor izmed svojih predstavnikov izvoli predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Naloge predsednika in podpredsednika izvajajo izmenično članice izvoznice in članice uvoznice.
      Člen 21
      Seje Upravnega in finančnega odbora
      1.   Sej Upravnega in finančnega odbora se lahko kot opazovalke udeležujejo vse ostale članice Organizacije.
      2.   Upravni in finančni odbor se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če se ne odloči drugače. Če se Upravni in finančni odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.
      3.   Upravni in finančni odbor se ponavadi sestane dvakrat letno in poroča Svetu o svojem delu.
      POGLAVJE VII

         FINANCE

      Člen 22
      Finance
      1.   Za upravljanje tega sporazuma se vodi upravni račun. Stroški, potrebni za upravljanje tega sporazuma, bremenijo upravni račun in se poravnajo z letnimi prispevki članic, ki se določijo v skladu s členom 24. Če pa članica zahteva posebne storitve, se lahko Svet odloči, da ugodi prošnji, in zahteva, da jih članica plača.
      2.   Svet lahko v skladu s cilji tega sporazuma uvede ločene račune za posebne namene. Ti računi se financirajo s prostovoljnimi prispevki članic in drugih organov.
      3.   Finančno leto organizacije je enako kakavovemu letu.
      4.   Stroške delegacij Sveta, Upravnega in finančnega odbora, Ekonomskega odbora in vseh ostalih odborov Sveta, Upravnega in finančnega odbora ter Ekonomskega odbora plačajo zadevne članice.
      5.   Če finančni položaj Organizacije ne zadošča ali se zdi, da ne zadošča za financiranje odhodkov preostanka kakavovega leta, izvršni direktor skliče posebno sejo Sveta v 15 dneh, razen če je predvideno, da se bo Svet sestal v 30 koledarskih dneh.
      Člen 23
      Obveznosti članic
      Obveznosti članice do Sveta in drugih članic so omejene na njene obveznosti v zvezi s prispevki, posebej predvidenimi v tem sporazumu. Za tretje strani, ki poslujejo s Svetom, se šteje, da so obveščene o določbah tega sporazuma glede pooblastil Sveta in obveznosti članic, zlasti o odstavku 2 člena 7 in prvem stavku tega člena.
      Člen 24
      Sprejetje upravnega proračuna in ocena prispevkov
      1.   V drugi polovici vsakega finančnega leta Svet sprejme upravni proračun Organizacije za naslednje finančno leto in oceni prispevek vsake članice v ta proračun.
      2.   Prispevek vsake članice v upravni proračun za vsako finančno leto je v sorazmerju s številom njenih glasov glede na skupne glasove članic ob sprejetju upravnega proračuna za tisto finančno leto. Pri določitvi prispevkov se glasovi vsake članice izračunajo ne glede na začasen preklic glasovalnih pravic katere koli članice in kakršno koli prerazporeditev glasov, ki izhaja iz tega.
      3.   Začetni prispevek vsake članice, ki se pridruži Organizaciji po začetku veljavnosti tega sporazuma, določi Svet na podlagi števila glasov, ki jih ima ta članica, in preostalega obdobja v tekočem finančnem letu, vendar se prispevki drugih članic za tekoče finančno leto s tem ne spremenijo.
      4.   Če začne ta sporazum veljati pred začetkom prvega polnega finančnega leta, Svet na svoji prvi seji sprejme upravni proračun, ki zajema obdobje do začetka prvega polnega finančnega leta.
      Člen 25
      Plačilo prispevkov v upravni proračun
      1.   Prispevki v upravni proračun za vsako finančno leto se plačajo v prosto zamenljivih valutah, so izvzeti iz zunanjetrgovinskih omejitev in zapadejo na prvi dan finančnega leta. Prispevki članic za finančno leto, v katerem se pridružijo Organizaciji, zapadejo na datum, ko postanejo članice.
      2.   Prispevki v upravni proračun, sprejet na podlagi odstavka 4 člena 24, se plačajo v treh mesecih od datuma določitve.
      3.   Če ob koncu četrtega meseca po začetku finančnega leta ali v primeru nove članice tri mesece po tem, ko Svet določi njen prispevek, članica ne plača v celoti svojega prispevka v upravni proračun, izvršni direktor od nje zahteva, da čim prej izvede plačilo. Če po izteku dveh mesecev po zahtevi izvršnega direktorja, zadevna članica še vedno ne plača svojega prispevka, se glasovalne pravice te članice v Svetu, Upravnem in finančnem odboru ter Ekonomskemu odboru začasno razveljavijo, dokler ne plača svojega prispevka v celoti.
      4.   Članici, ki se ji razveljavijo glasovalne pravice po odstavku 3 tega člena, se ne odvzamejo druge pravice in ni razrešena svojih obveznosti na podlagi tega sporazuma, razen če Svet odloči drugače. Članica je še vedno dolžna plačati svoj prispevek in izpolnjevati druge finančne obveznosti po tem sporazumu.
      5.   Svet obravnava vprašanje članstva vsake članice, ki ne plača dveh letnih prispevkov, in lahko odloči, da ta članica preneha uživati pravice članstva in/ali se ne upošteva več za proračunske namene. Članica je še naprej dolžna izpolnjevati vse svoje druge finančne obveznosti po tem sporazumu. S plačilom zaostalih plačil članica ponovno pridobi pravice članstva. Vsa plačila, ki jih izvedejo članice, ki so v zamudi, se najprej štejejo v dobro teh zamujenih plačil, ne tekočih prispevkov.
      Člen 26
      Revizija in objava računovodskih izkazov
      1.   Takoj ko je mogoče, vendar najpozneje šest mesecev po zaključku vsakega finančnega leta, se revidirajo računovodski izkazi Organizacije za zadevno finančno leto in bilanca ob zaključku finančnega leta za račune iz člena 22. Revizijo opravi priznan neodvisen revizor, ki ga za vsako finančno leto izvoli Svet.
      2.   Pogoji za imenovanje priznanega neodvisnega revizorja, kakor tudi namen in cilji revizije, so določeni v finančnih pravilih Organizacije. Revidirani računovodski izkazi Organizacije in revidirana bilanca se predložijo v potrditev Svetu na naslednji redni seji.
      3.   Objavi se povzetek revidiranih računovodskih izkazov in bilance.
      POGLAVJE VIII

         EKONOMSKI ODBOR

      Člen 27
      Ustanovitev Ekonomskega odbora
      1.   Ustanovi se Ekonomski odbor. Odgovoren je za:

                  (a)

                  pregled statističnih podatkov glede kakava ter statistično analizo proizvodnje, porabe, zalog, zmlevkov, mednarodne trgovine in cen kakava;

                  (b)

                  pregled analiz tržnih gibanj in drugih dejavnikov, ki vplivajo na ta gibanja, zlasti ponudbe kakava in povpraševanja po njem, vključno z učinki uporabe nadomestnih proizvodov za kakavovo maslo na porabo kakava in mednarodno trgovino z njim;

                  (c)

                  analizo podatkov o dostopu do trga kakava in kakavovih proizvodov v državah proizvajalkah in porabnicah, vključno s podatki o tarifnih in netarifnih ovirah ter ukrepi članic za odpravljanje trgovinskih ovir;

                  (d)

                  pregled projektov in priporočilo Svetu glede projektov, ki naj bi se financirali iz Skupnega sklada za osnovne proizvode ali drugih donatorskih organizacij;

                  (e)

                  pregled zadev v zvezi z ekonomskimi vidiki trajnostnega razvoja gospodarstva kakava;

                  (f)

                  pregled osnutka letnega programa dela Organizacije, po potrebi v sodelovanju z Upravnim in finančnim odborom;

                  (g)

                  priprava mednarodnih konferenc in seminarjev o kakavu na zahtevo Sveta;

                  (h)

                  pregled vseh drugih zadev, ki jih odobri Svet.

            2.   Ekonomski odbor predloži Svetu priporočila glede navedenih zadev.
      3.   Svet pripravi pravilnik Ekonomskega odbora.
      Člen 28
      Sestava Ekonomskega odbora
      1.   V Ekonomskem odboru lahko sodelujejo vse članice Organizacije.
      2.   Člani Ekonomskega odbora izvolijo predsednika in podpredsednika za obdobje dveh let. Naloge predsednika in podpredsednika izvajajo izmenično članice izvoznice in članice uvoznice.
      Člen 29
      Seje Ekonomskega odbora
      1.   Ekonomski odbor se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če se ne odloči drugače. Če se Ekonomski odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.
      2.   Ekonomski odbor se ponavadi sestane dvakrat letno, in sicer istočasno kot Svet. Ekonomski odbor redno poroča Svetu o svojem delu.
      POGLAVJE IX

         PREGLEDNOST TRGA

      Člen 30
      Podatki in preglednost trga
      1.   Organizacija deluje kot svetovni informacijski center za zbiranje, razvrščanje, izmenjavo in učinkovito razširjanje statističnih podatkov in študij na vseh področjih, povezanih s kakavom in kakavovimi proizvodi. V ta namen Organizacija:

                  (a)

                  posodablja statistične podatke o proizvodnji, zmlevkih, porabi, izvozu, ponovnem izvozu, uvozu ter cenah in zalogah kakava in kakavovih proizvodov;

                  (b)

                  po potrebi zaprosi za tehnične podatke o kulturi, trženju, prevozu, predelavi, uporabi in porabi kakava.

            2.   Svet lahko od članic zahteva, da zagotovijo podatke o kakavu, ki se mu zdijo potrebni za njegovo delo, vključno s podatki o vladnih politikah, davkih ter nacionalnih standardih, predpisih in zakonodaji v zvezi s kakavom.
      3.   Za spodbujanje preglednosti trga članice izvršnemu direktorju v okviru možnosti in v razumnem času posredujejo čim podrobnejše in zanesljive ustrezne statistične podatke.
      4.   Če članica v razumnem času ne pošlje statističnih podatkov, ki jih Svet potrebuje za pravilno delovanje Organizacije, ali ima s tem težave, lahko Svet zahteva, da zadevna članica pojasni razloge za to. Če je na tem področju nujno potrebna pomoč, lahko Svet ponudi pomoč za premagovanje nastalih težav.
      5.   Svet v primernem času, vendar vsaj dvakrat v vsakem kakavovem letu, objavi napovedi glede proizvodnje in zmlevkov kakava. Svet lahko za spremljanje razvoja trga ter oceno sedanjih in prihodnjih ravni proizvodnje in porabe kakava uporabi ustrezne podatke iz drugih virov. Vendar pa Svet ne sme objaviti nobenih podatkov, ki bi razkrivali dejavnost fizičnih oseb ali poslovnih objektov, ki proizvajajo, predelujejo ali distribuirajo kakav.
      Člen 31
      Zaloge
      1.   Da se omogoči lažje ocenjevanje količine svetovnih zalog kakava in tako zagotovi večja preglednost trga, vsaka članica izvršnemu direktorju najpozneje maja vsako leto v skladu s členom 30(3) posreduje podatke o količini svojih zalog kakavovih zrn in kakavovih proizvodov.
      2.   Izvršni direktor sprejme potrebne ukrepe, da pri tem zagotovi aktivno sodelovanje zasebnega sektorja, ob popolnem spoštovanju poslovne tajnosti teh podatkov.
      3.   Izvršni direktor na podlagi teh podatkov Ekonomskemu odboru predloži letno poročilo o količinah svetovnih zalog kakavovih zrn in kakavovih proizvodov.
      Člen 32
      Kakavovi nadomestki
      1.   Članice ugotavljajo, da lahko uporaba nadomestkov negativno vpliva na povečanje porabe kakava in razvoj trajnostnega gospodarstva kakava. V tem smislu članice v celoti upoštevajo priporočila in sklepe ustreznih mednarodnih teles, zlasti določbe Codexa Alimentariusa.
      2.   Izvršni direktor pripravlja Ekonomskemu odboru redna poročila o razvoju stanja. Na podlagi teh poročil Ekonomski odbor oceni stanje in po potrebi pripravi priporočila Svetu za ustrezne sklepe.
      Člen 33
      Okvirna cena
      1.   Za namene tega sporazuma in zlasti za spremljanje razvoja trga kakava izvršni direktor izračunava in objavlja okvirno ceno kakavovih zrn Mednarodne organizacije za kakav. Ta cena se izrazi v ameriških dolarjih na tono, eurih na tono, britanskih funtih na tono in posebnih pravicah črpanja na tono.
      2.   Okvirna cena Mednarodne organizacije za kakav je povprečje dnevnih kotacij kakavovih zrn za zadnje tri aktivne mesece terminskega trgovanja na londonski mednarodni borzi finančnih terminskih pogodb in opcij (NYSE Liffe) in na new-yorškem trgu (ICE Futures US) ob zaključku trgovanja na londonski borzi. Cene londonske borze se pretvorijo v ameriške dolarje na tono z uporabo tekočega šestmesečnega terminskega tečaja ob zaključku trgovanja na londonski borzi. Povprečje londonskih in newyorških kotacij, denominirano v ameriških dolarjih, se pretvori v protivrednost v evrih in britanskih funtih po menjalnem tečaju borze v Londonu ob zaključku trgovanja, in v posebne pravice črpanja po dnevnem uradnem menjalnem razmerju med ameriškim dolarjem in posebnimi pravicami črpanja, ki ga objavi Mednarodni denarni sklad. Svet določi način izračuna, ki se uporablja, kadar so na voljo samo kotacije na enem od obeh trgov kakava ali po zaključku trgovanja na londonski devizni borzi. Prehod na naslednje trimesečno obdobje se opravi petnajsti dan v mesecu pred najbližjim aktivnim mesecem zapadlosti.
      3.   Svet lahko določi drugačen način izračunavanja okvirne cene Mednarodne organizacije za kakav, če meni, da je drug način boljši od predpisanega v tem členu.
      Člen 34
      Pretvorbeni faktorji
      1.   Za določitev ekvivalenta kakavovih proizvodov v kakavovih zrnih se uporabljajo naslednji pretvorbeni faktorji: kakavovo maslo 1,33; kakavov kolač in kakav v prahu 1,18; kakavova masa/liker in oluščena zrna 1,25. Svet lahko po potrebi določi, da so kakavovi proizvodi tudi drugi proizvodi, ki vsebujejo kakav. Pretvorbene faktorje za kakavove proizvode, za katere pretvorbeni faktorji niso določeni v tem odstavku, določi Svet.
      2.   Svet lahko revidira pretvorbene faktorje iz odstavka 1 tega člena.
      Člen 35
      Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost
      Svet spodbuja in podpira znanstvene raziskave in razvoj na področjih proizvodnje, prevoza, predelave in porabe kakava in trgovanja z njim ter razširjanja in praktične uporabe dobljenih rezultatov. V ta namen lahko Organizacija sodeluje z mednarodnimi organizacijami, raziskovalnimi institucijami in zasebnim sektorjem.
      POGLAVJE X

         RAZVOJ TRGA

      Člen 36
      Analiza trga
      1.   Ekonomski odbor analizira trende in možnosti razvoja v sektorju proizvodnje in porabe kakava ter gibanje zalog in cen, pri čemer opredeli tržna neravnovesja v zgodnji fazi.
      2.   Na svoji prvi seji po začetku novega kakavovega leta Ekonomski odbor preuči letne napovedi svetovne proizvodnje in porabe za naslednjih pet kakavovih let. Pripravljene napovedi se vsako leto pregledajo in po potrebi revidirajo.
      3.   Ekonomski odbor na vsaki redni seji Sveta predloži podrobno poročilo. Svet na podlagi teh poročil prouči splošno stanje, pri čemer oceni zlasti razvoj svetovne ponudbe in povpraševanja. Na podlagi te ocene lahko Svet pripravi priporočila članicam.
      4.   Na podlagi teh napovedi ter zaradi srednje- in dolgoročnega obvladovanja problemov tržnih neravnovesij, se lahko članice izvoznice zavežejo, da bodo usklajevale svoje notranje proizvodne politike.
      Člen 37
      Spodbujanje porabe
      1.   Članice se zavežejo, da bodo spodbujale porabo čokolade in uporabo kakavovih proizvodov, izboljšale kakovost proizvodov in razvijale trge kakava, tudi v državah članicah izvoznicah. Vsaka članica je odgovorna za sredstva in metode, ki jih uporablja v ta namen.
      2.   Vse članice si prizadevajo zlasti odstraniti ali zmanjšati domače ovire za povečanje porabe kakava. V zvezi s tem članice izvršnega direktorja redno obveščajo o notranjih predpisih in ustreznih ukrepih ter mu zagotovijo vse ostale podatke o porabi kakava, vključno z notranjimi davki in carinskimi dajatvami.
      3.   Ekonomski odbor pripravi program promocijskih dejavnosti Organizacije, ki lahko vključuje informativne kampanje, raziskave, povečanje zmogljivosti in izvedbo študij glede proizvodnje in porabe kakava. Organizacija si pri izvajanju dejavnosti prizadeva za sodelovanje zasebnega sektorja.
      4.   Promocijske dejavnosti se vključijo v letni program dela Organizacije in se lahko financirajo iz sredstev, ki jih za to namenijo članice, nečlanice, druge organizacije in zasebni sektor.
      Člen 38
      Študije, raziskave in poročila
      1.   V pomoč članicam Svet spodbuja pripravo študij, raziskav in tehničnih poročil ter drugih dokumentov v zvezi z ekonomijo proizvodnje in distribucije kakava. Gre predvsem za trende in napovedi, učinek vladnih ukrepov v državah izvoznicah in državah uvoznicah na proizvodnjo in porabo kakava, analizo vrednostne verige kakava, pristope k obvladovanju finančnih in drugih tveganj, trajnostne vidike sektorja kakava, možnosti povečanja tradicionalnih in novih uporab kakava, povezave med kakavom in zdravjem ter učinke uporabe tega sporazuma na izvoznice in uvoznice kakava, zlasti pogoje trgovanja.
      2.   Svet lahko spodbuja tudi študije, ki bi lahko pripomogle k boljši preglednosti trga in olajšale razvoj uravnoteženega in trajnostnega svetovnega gospodarstva kakava.
      3.   Za izvajanje določb odstavkov 1 in 2 tega člena lahko Svet na priporočilo Ekonomskega odbora sprejme seznam študij, raziskav in poročil, ki jih je treba vključiti v letni program dela iz člena 17 tega sporazuma. Te dejavnosti se lahko financirajo iz upravnega proračuna ali iz drugih virov.
      POGLAVJE XI

         FINI ALI AROMATIČNI KAKAV

      Člen 39
      Fini ali aromatični kakav
      1.   Svet na svoji prvi seji po začetku veljavnosti tega sporazuma pregleda Prilogo C k temu sporazumu in jo po potrebi revidira, pri čemer določi razmerja, v katerih tam naštete države izključno ali delno proizvajajo in izvažajo fini ali aromatični kakav. Pozneje lahko Svet kadar koli v času veljavnosti tega sporazuma pregleda in po potrebi revidira Prilogo C. Pri tem se po potrebi posvetuje s strokovnjaki. V tem primeru morajo biti v tej skupini strokovnjakov enakovredno zastopani strokovnjaki držav porabnic in strokovnjaki držav proizvajalk, kolikor je to mogoče. Svet določi sestavo skupine strokovnjakov in postopke, po katerih se mora ravnati.
      2.   Ekonomski odbor lahko Organizaciji svetuje, da izdela in izvaja statistični sistem proizvodnje in trgovine s finim ali aromatičnim kakavom.
      3.   Ob ustreznem upoštevanju pomena finega ali aromatičnega kakava članice preučijo in po potrebi sprejmejo projekte v zvezi z njim v skladu z določbami členov 37 in 43.
      POGLAVJE XII

         PROJEKTI

      Člen 40
      Projekti
      1.   Članice lahko predložijo predloge projektov, ki prispevajo k doseganju ciljev tega sporazuma in prednostnim področjem petletnega strateškega načrta iz člena 17(1).
      2.   Ekonomski odbor pregleda predloge projektov in Svetu predloži svoja priporočila v skladu z mehanizmi in postopki za predložitev, oceno, odobritev, določitev prednostnih nalog in financiranje projektov, ki jih določi Svet. Svet lahko po potrebi določi mehanizme in postopke za izvajanje in spremljanje projektov ter čim obsežnejše razširjanje njihovih rezultatov.
      3.   Izvršni direktor na vsaki seji Ekonomskega odbora predstavi poročilo o napredku vseh projektov, ki jih je odobril Svet, vključno s tistimi, ki čakajo na financiranje, se izvajajo ali so dokončani. Svetu se predloži povzetek v skladu s členom 27(2).
      4.   Organizacija ima med izvajanjem projektov praviloma funkcijo nadzornega organa. Splošni stroški, ki jih ima Organizacija ponavadi s pripravo, upravljanjem, nadzorom in ocenjevanjem projektov, se prištejejo k skupnim stroškom teh projektov. Ti splošni stroški ne smejo preseči 10 % skupnih stroškov vsakega projekta.
      Člen 41
      Odnosi s Skupnim skladom za osnovne proizvode in drugimi večstranskimi in dvostranskimi donatorji
      1.   Organizacija v celoti izkoristi zmogljivosti Skupnega sklada za osnovne proizvode, da bi pomagala pri pripravi in financiranju projektov v interesu gospodarstva kakava.
      2.   Organizacija si prizadeva sodelovati z drugimi mednarodnimi organizacijami, pa tudi večstranskimi in dvostranskimi donatorskimi agencijami, da bi pridobila financiranje za programe in projekte v interesu gospodarstva kakava, če je to primerno.
      3.   Organizacija v nobenem primeru ne prevzame nobenih finančnih obveznosti v zvezi s projekti, niti v svojem imenu niti v imenu članic. Nobena članica Organizacije ni zaradi svojega članstva v Organizaciji odgovorna za nobeno obveznost, ki izhaja iz najema ali odobritve posojila katere koli druge članice ali subjekta v zvezi s projekti.
      POGLAVJE XIII

         TRAJNOSTNI RAZVOJ

      Člen 42
      Življenjski standard in delovni pogoji
      Članice si prizadevajo izboljšati življenjski standard in delovne pogoje prebivalstva, zaposlenega v sektorju kakava, v skladu s svojo stopnjo razvoja ob upoštevanju mednarodno priznanih načel, in veljavnih standardov Mednarodne organizacije dela. Poleg tega članice soglašajo, da se delovni standardi ne bodo uporabljali za namene trgovinskega protekcionizma.
      Člen 43
      Trajnostno gospodarstvo kakava
      1.   Članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava ob upoštevanju načel in ciljev trajnostnega razvoja, vključenih predvsem v Deklaracijo o okolju in razvoju iz Ria ter Agendo 21, sprejeti januarja 1992 v Riu de Janeiru, Deklaracijo tisočletja Združenih narodov, sprejeto leta 2000 v New Yorku, poročilo s svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, soglasje iz Monterreyja o financiranju razvoja, sprejeto leta 2002 ter ministrsko izjavo o razvojni agendi iz Dohe, sprejeto leta 2001.
      2.   Organizacija članicam na njihovo zahtevo pomaga pri doseganju razvojnih ciljev trajnostnega gospodarstva kakava v skladu s členom 1(e) in členom 2(14).
      3.   Organizacija po potrebi deluje kot osrednja točka za trajni dialog med interesnimi skupinami za spodbujanje razvoja trajnostnega gospodarstva kakava.
      4.   Organizacija spodbuja sodelovanje med članicami z dejavnostmi, ki prispevajo k trajnostnemu gospodarstvu kakava.
      5.   Svet sprejme in redno pregleduje programe in projekte v zvezi s trajnostnim gospodarstvom kakava v skladu z odstavkom 1 tega člena.
      6.   Organizacija si prizadeva za pomoč večstranskih in dvostranskih donatorjev za izvajanje programov, projektov in dejavnosti, katerih namen je vzpostavitev trajnostnega gospodarstva kakava.
      POGLAVJE XIV

         POSVETOVALNI ODBOR O SVETOVNEM GOSPODARSTVU KAKAVA

      Člen 44
      Ustanovitev Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava
      1.   Ustanovi se Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava (v nadaljnjem besedilu: Posvetovalni odbor) za spodbujanje aktivnega sodelovanja strokovnjakov iz zasebnega sektorja pri delu organizacije in spodbujanje trajnega dialoga med strokovnjaki iz javnega in zasebnega sektorja.
      2.   Posvetovalni odbor je posvetovalno telo, ki svetuje Svetu o zadevah, ki imajo splošen in strateški pomen za sektor kakava, na primer:

                  (a)

                  dolgoročnem strukturnem razvoju ponudbe in povpraševanja;

                  (b)

                  sredstvih za krepitev položaja pridelovalcev kakava za povečanje njihovih dohodkov;

                  (c)

                  predlogih za spodbujanje trajnostne proizvodnje, trgovine in uporabe kakava;

                  (d)

                  razvoju trajnostnega gospodarstva kakava;

                  (e)

                  načinih in okvirih za spodbujanje porabe;

                  (f)

                  vseh ostalih zadevah v zvezi s kakavom, ki jih ureja ta sporazum.

            3.   Posvetovalni odbor pomaga Svetu pri zbiranju podatkov o proizvodnji, porabi in zalogah.
      4.   Posvetovalni odbor predloži Svetu v obravnavo svoja priporočila glede navedenih zadev.
      5.   Posvetovalni odbor lahko ustanovi posebne delovne skupine, ki mu pomagajo pri izpolnjevanju nalog, pod pogojem, da njihovi operativni stroški nimajo proračunskih posledic za Organizacijo.
      6.   Posvetovalni odbor ob svoji ustanovitvi pripravi svoja pravila in priporoči Svetu, da jih sprejme.
      Člen 45
      Sestava Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava
      1.   Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava sestavljajo strokovnjaki iz vseh sektorjev gospodarstva kakava, na primer:

                  (a)

                  združenj s področja trgovine in industrije;

                  (b)

                  nacionalnih in regionalnih organizacij proizvajalcev kakava iz javnega in zasebnega sektorja;

                  (c)

                  nacionalnih organizacij izvoznikov kakava in združenj pridelovalcev;

                  (d)

                  raziskovalnih institutov za kakav;

                  (e)

                  drugih združenj ali institucij zasebnega sektorja, ki imajo interese v gospodarstvu kakava.

            2.   Ti strokovnjaki delajo v svojem imenu ali v imenu svojih združenj.
      3.   Posvetovalni odbor sestavlja osem strokovnjakov iz članic izvoznic in osem strokovnjakov iz članic uvoznic v skladu z odstavkom 1 tega člena. Te strokovnjake imenuje Svet vsaki dve kakavovi leti. Člani Posvetovalnega odbora lahko imenujejo enega ali več svetovalcev in namestnikov, njihovo imenovanje pa mora potrditi Svet. Glede na izkušnje Posvetovalnega odbora lahko Svet poveča število njegovih članov.
      4.   Predsednik Posvetovalnega odbora se izbere izmed njegovih članov. Funkcijo predsednika opravljajo izmenično predstavniki iz držav izvoznic in držav uvoznic po dve kakavovi leti.
      Člen 46
      Seje Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava
      1.   Posvetovalni odbor o svetovnem gospodarstvu kakava se ponavadi sestane na sedežu Organizacije, če Svet ne odloči drugače. Če se Posvetovalni odbor na povabilo članice sestane drugje kakor na sedežu Organizacije, ta članica v skladu z upravnimi predpisi Organizacije plača nastale dodatne stroške.
      2.   Posvetovalni odbor se ponavadi sestane dvakrat letno, in sicer v času rednih sej Sveta. Posvetovalni odbor redno poroča Svetu o svojem delu.
      3.   Sej Posvetovalnega odbora o svetovnem gospodarstvu kakava se lahko kot opazovalke udeležujejo vse članice Organizacije.
      4.   Posvetovalni odbor lahko k sodelovanju pri svojem delu in na seje povabi tudi priznane strokovnjake ali ugledne osebnosti z določenega področja, iz zasebnega ali javnega sektorja, vključno z ustreznimi nevladnimi organizacijami s strokovnim znanjem s področja sektorja kakava.
      POGLAVJE XV

         OPROSTITEV OBVEZNOSTI TER RAZLIKOVALNI IN SANACIJSKI UKREPI

      Člen 47
      Oprostitev obveznosti v izjemnih okoliščinah
      1.   Svet lahko članico oprosti obveznosti zaradi izjemnih ali nujnih okoliščin, višje sile ali mednarodnih obveznosti v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov za ozemlja, ki se upravljajo po skrbniškem sistemu.
      2.   Svet pri odobritvi oprostitve članici na podlagi odstavka 1 tega člena izrecno navede pogoje, pod katerimi je članica oproščena take obveznosti, trajanje te oprostitve, ter vzroke zanjo.
      3.   Ne glede na zgornje določbe tega člena Svet članici ne odobri oprostitve obveznosti iz člena 25 glede plačila prispevkov ali posledic neplačila.
      4.   Razporeditev glasov članice izvoznice, ki ji Svet prizna primer višje sile, se izračuna na podlagi dejanskega obsega njenega izvoza v letu, ko je nastopila višja sila, in v treh letih, ki sledijo pojavu višje sile.
      Člen 48
      Razlikovalni in sanacijski ukrepi
      Članice uvoznice v razvoju in najmanj razvite države članice, katerih interese prizadenejo ukrepi, sprejeti na podlagi tega sporazuma, lahko zaprosijo Svet za ustrezne razlikovalne in sanacijske ukrepe. Svet prouči uvedbo ustreznih ukrepov glede na določbe Resolucije 93 (IV), ki jo je sprejela Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj.
      POGLAVJE XVI

         POSVETOVANJA, SPORI IN PRITOŽBE

      Člen 49
      Posvetovanja
      Vsaka članica popolno in ustrezno upošteva vsak ugovor druge članice v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma in ji zagotovi ustrezno priložnost za posvetovanje. Med temi posvetovanji izvršni direktor na zahtevo katere koli strani in s soglasjem druge določi ustrezen spravni postopek. Stroški tega postopka se ne morejo zaračunati Organizaciji. Če tak postopek vodi do rešitve, se o tem poroča izvršnemu direktorju. Če rešitev ni dosežena, se lahko zadeva na zahtevo katere koli strani posreduje Svetu v skladu s členom 50.
      Člen 50
      Spori
      1.   Kakršen koli spor v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma, ki ga stranke ne poravnajo, se na zahtevo katere koli od strank v sporu predloži v odločanje Svetu.
      2.   Kadar se spor na podlagi odstavka 1 tega člena predloži Svetu in ga ta obravnava, lahko članice, ki imajo najmanj eno tretjino skupnih glasov, ali skupina katerih koli petih članic, zahteva, da Svet pred izdajo sklepa pridobi mnenje o spornih vprašanjih od v ta namen ustanovljene svetovalne skupine, kakor je opredeljena v odstavku 3 tega člena.

                  3.

                              (a)

                              Razen če Svet odloči drugače, namensko svetovalno skupino sestavljajo:

                                          (i)

                                          dve osebi, ki ju imenujejo članice izvoznice, od katerih ima ena bogate izkušnje z zadevami iz spora, druga pa pravno znanje in izkušnje;

                                          (ii)

                                          dve osebi, ki ju imenujejo članice uvoznice, od katerih ima ena bogate izkušnje z zadevami iz spora, druga pa pravno znanje in izkušnje;

                                          (iii)

                                          predsednik, ki ga soglasno izberejo štiri osebe, imenovane v skladu z alinejama (i) in (ii) zgoraj, ali, če se ne morejo sporazumeti, predsednik Sveta.

                              (b)

                              Državljani članic so upravičeni do članstva v namenski svetovalni skupini.

                              (c)

                              Člani namenske svetovalne skupine delajo v svojem imenu in brez navodil katere koli vlade.

                              (d)

                              Stroške namenske svetovalne skupine plača Organizacija.

            4.   Mnenje namenske svetovalne skupine in razlogi zanj se predložijo Svetu, ki po upoštevanju vseh ustreznih informacij odloči o sporu.
      Člen 51
      Pritožbe in ukrepi Sveta
      1.   Vsaka pritožba, da katera koli članica ni izpolnila svojih obveznosti iz tega sporazuma, se na zahtevo članice, ki vloži pritožbo, posreduje Svetu, ki jo prouči in sprejme sklep o zadevi.
      2.   Svet vsak sklep, da članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, sprejme z glasovanjem z navadno večino, pri tem pa navede naravo kršitve.
      3.   Vedno kadar Svet bodisi zaradi pritožbe ali drugače ugotovi, da članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, lahko brez poseganja v druge ukrepe, ki so posebej predvideni v drugih členih tega sporazuma, vključno s členom 60:

                  (a)

                  začasno odvzame glasovalne pravice te članice ter

                  (b)

                  če meni, da je to potrebno, začasno odvzame druge pravice te članice, vključno z upravičenostjo do mandata v Svetu ali katerem koli od njegovih odborov ali izvajanjem tovrstnega mandata, dokler ne izpolni svojih obveznosti.

            4.   Članica, ki se ji začasno odvzamejo pravice iz odstavka 3 tega člena, je še naprej dolžna izpolnjevati svoje finančne in druge obveznosti iz tega sporazuma.
      POGLAVJE XVII

         KONČNE DOLOČBE

      Člen 52
      Depozitar
      Za depozitarja tega sporazuma se imenuje Generalni sekretar Združenih narodov.
      Člen 53
      Podpis
      Ta sporazum lahko pogodbenice Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 in vlade, povabljene na Konferenco Združenih narodov o kakavu 2010, podpišejo na sedežu Organizacije Združenih narodov od 1. oktobra 2010 do vključno 30. septembra 2012. Svet, ustanovljen v skladu z Mednarodnim sporazumom o kakavu 2001, ali Svet, ustanovljen s tem sporazumom, pa lahko enkrat podaljša rok za podpis tega sporazuma. Svet o takem podaljšanju takoj obvesti depozitarja.
      Člen 54
      Ratifikacija, sprejem in odobritev
      1.   Ta sporazum velja, če ga ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo vlade podpisnice v skladu s svojimi notranjimi ustavnimi postopki. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi se deponirajo pri depozitarju.
      2.   Vse pogodbenice ob deponiranju listine o ratifikaciji, sprejemu ali odobritvi ali čim prej po tem datumu generalnega sekretarja obvestijo, ali so članice izvoznice ali članice uvoznice.
      Člen 55
      Pristop
      1.   K temu sporazumu lahko pristopijo vlade vseh držav, ki so upravičene, da ga podpišejo.
      2.   Če država, ki pristopa, ni navedena na nobeni od prilog k temu sporazumu, Svet odloči, v kateri od prilog se šteje, da je navedena.
      3.   Pristop se opravi z deponiranjem listine o pristopu pri depozitarju.
      Člen 56
      Uradno obvestilo o začasni uporabi
      1.   Vlada podpisnica, ki namerava ratificirati, sprejeti ali odobriti ta sporazum, ali vlada, ki namerava pristopiti k njemu, vendar še ni mogla deponirati svoje listine, lahko kadar koli uradno obvesti depozitarja, da bo v skladu s svojimi notranjimi ustavnimi postopki oziroma nacionalnimi zakoni in predpisi začasno uporabljala ta sporazum, bodisi ko začne veljati v skladu s členom 57 bodisi na določen datum, če že velja. Vlada, ki pošlje tako obvestilo, generalnega sekretarja na dan obvestila ali čim prej po njem tudi obvesti, ali je članica izvoznica ali članica uvoznica.
      2.   Vlada, ki pošlje uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1 tega člena, da bo uporabljala ta sporazum bodisi, ko začne veljati, bodisi na določen datum, je od takrat začasna članica. Začasna članica ostane, dokler ne deponira svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu.
      Člen 57
      Začetek veljavnosti
      1.   Ta sporazum začne dokončno veljati 1. oktobra 2012 ali kadar koli pozneje, če takrat vlade, ki zastopajo vsaj pet držav izvoznic, ki dosegajo vsaj 80 % skupnega izvoza držav iz Priloge A, in vlade, ki zastopajo države uvoznice, ki dosegajo vsaj 60 % skupnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi B, deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu pri depozitarju. Dokončno začne veljati potem, ko je začel veljati začasno in je bil deponiran zahtevan odstotek listin o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu izpolnjene zahteve glede odstotkov.
      2.   Ta sporazum začne začasno veljati 1. januarja 2011, če do tega datuma vlade, ki zastopajo vsaj pet držav izvoznic, ki dosegajo vsaj 80 % skupnega izvoza držav iz Priloge A, in vlade, ki zastopajo države uvoznice, ki dosegajo vsaj 60 % skupnega uvoza, kakor je določeno v Prilogi B, deponirajo svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali obvestijo depozitarja, da bodo začele začasno uporabljati ta sporazum, ko bo začel veljati. Take vlade so začasne članice.
      3.   Če pogoji za začetek veljavnosti iz odstavka 1 ali odstavka 2 tega člena niso izpolnjeni do 1. septembra 2011, generalni sekretar Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj takoj, ko je to mogoče, skliče sejo tistih vlad, ki so deponirale listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali so obvestile depozitarja, da bodo ta sporazum uporabljale začasno. Te vlade se lahko odločijo, ali naj začne ta sporazum veljati med njimi dokončno ali začasno, v celoti ali delno, na datum, ki ga določijo, ali pa sprejmejo kakršen koli drug dogovor, ki se jim zdi potreben.
      4.   Za vlado, v imenu katere sta listina o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu ali uradno obvestilo o začasni uporabi deponirana po začetku veljavnosti tega sporazuma v skladu z odstavkom 1, odstavkom 2 ali odstavkom 3 tega člena, začneta listina ali uradno obvestilo veljati na datum deponiranja, pri čemer se za uradno obvestilo o začasni uporabi uporabljajo določbe člena 56(1).
      Člen 58
      Pridržki
      Pridržki do določb tega sporazuma niso dopustni.
      Člen 59
      Odstop
      1.   Kadar koli po začetku veljavnosti tega sporazuma lahko katera koli članica odstopi od tega sporazuma s pisnim obvestilom depozitarju o odstopu. Članica o svoji odločitvi takoj obvesti Svet.
      2.   Odstop začne veljati 90 dni po tem, ko depozitar prejme obvestilo. Če članstvo v tem sporazumu zaradi odstopa pade pod zahteve za začetek veljavnosti iz člena 57(1), se Svet sestane na posebni seji in pregleda stanje ter sprejme ustrezne odločitve.
      Člen 60
      Izključitev
      Če Svet na podlagi člena 51(3) ugotovi, da katera koli članica krši svoje obveznosti po tem sporazumu, in odloči, da taka kršitev resno škoduje izvajanju tega sporazuma, lahko to članico izključi iz Organizacije. Svet o vsaki taki izključitvi takoj uradno obvesti depozitarja. Ta članica preneha biti članica Organizacije devetdeset dni po datumu sklepa Sveta.
      Člen 61
      Poravnava računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene
      Svet določi poravnavo računov s članicami, ki odstopijo ali so izključene. Organizacija zadrži vse zneske, ki jih je članica, ki odstopi ali je izključena, že plačala, in taka članica ostane dolžna plačati vse zneske, ki jih dolguje Organizaciji ob začetku veljavnosti njenega odstopa ali izključitve. Če pa pogodbenica ne more sprejeti spremembe in zato preneha sodelovati pri tem sporazumu v skladu z določbami člena 63(2), Svet določi poravnavo računov, ki se mu zdi pravična.
      Člen 62
      Trajanje, podaljšanje in prenehanje
      1.   Ta sporazum ostane v veljavi do konca 10. polnega kakavovega leta po začetku njegove veljavnosti, razen če je podaljšan na podlagi odstavka 4 ali predčasno prekinjen na podlagi odstavka 5.
      2.   Svet opravi pregled tega sporazuma pet let po začetku njegove veljavnosti in sprejme ustrezne odločitve.
      3.   Medtem ko je ta sporazum v veljavi, lahko Svet odloči, da ga spremeni, tako da bi spremenjeni sporazum začel veljati konec 10. kakavovega leta iz odstavka 1 ali konec obdobja podaljšanja, ki ga je določil Svet v skladu odstavkom 4.
      4.   Svet lahko v celoti ali delno podaljša ta sporazum za dve obdobji po največ dve kakavovi leti. Svet o vsakem takem podaljšanju uradno obvesti depozitarja.
      5.   Svet lahko kadar koli odloči, da ta sporazum preneha veljati na dan, ki ga sam določi, pri čemer obveznosti članic v skladu s členom 25 veljajo, dokler niso izpolnjene finančne obveznosti v zvezi z izvajanjem tega sporazuma. Svet o vsakem takem sklepu uradno obvesti depozitarja.
      6.   Ne glede na prenehanje veljavnosti tega sporazuma na kakršen koli način Svet še naprej obstaja tako dolgo, kolikor je potrebno, da izvede likvidacijo Organizacije, poravnavo računov in odprodajo sredstev. Svet ima v tem obdobju potrebna pooblastila za dokončanje vseh upravnih in finančnih zadev.
      7.   Ne glede na določbe člena 59(2) članica, ki ne želi sodelovati pri tem sporazumu, kakor je podaljšan na podlagi tega člena, o tem obvesti depozitarja in Svet. Taka članica preneha biti pogodbenica tega sporazuma z začetkom obdobja podaljšanja.
      Člen 63
      Spremembe
      1.   Svet lahko pogodbenicam priporoči spremembo tega sporazuma. Sprememba postane veljavna 100 dni potem, ko depozitar prejme uradna obvestila o sprejetju od pogodbenic, ki predstavljajo vsaj 75 % članic izvoznic in imajo vsaj 85 % glasov članic izvoznic, in od pogodbenic, ki predstavljajo vsaj 75 % članic uvoznic in imajo vsaj 85 % glasov članic uvoznic, ali na poznejši datum, ki ga določi Svet. Svet lahko določi rok, v katerem pogodbenice depozitarja uradno obvestijo o sprejetju spremembe. Če sprememba do tega roka ne začne veljati, velja za preklicano.
      2.   Vsaka članica, v imenu katere do datuma, ko začne veljati sprememba, ni dano uradno obvestilo o sprejetju spremembe, na ta datum preneha sodelovati pri tem sporazumu, razen če se Svet odloči, da za to članico podaljša rok za sprejetje, da bi ji omogočil dokončanje njenih notranjih postopkov. Te članice sprememba ne obvezuje, dokler ne sporoči, da jo sprejema.
      3.   Takoj po sprejetju priporočila za spremembo Svet depozitarju posreduje izvod besedila spremembe. Svet depozitarju priskrbi podatke, ki so potrebni za odločitev o tem, ali število prejetih obvestil o sprejetju zadostuje za to, da začne sprememba veljati.
      POGLAVJE XVIII

         DODATNE IN PREHODNE DOLOČBE

      Člen 64
      Sklad posebnih rezerv
      1.   Ustanovi se Sklad posebnih rezerv, namenjen izključno kritju morebitnih stroškov likvidacije Organizacije. Svet določi, kako se bodo uporabljale obresti tega sklada.
      2.   Sklad posebnih rezerv, ki ga je ustanovil Svet na podlagi Mednarodnega sporazuma o kakavu 1993, se prenese na ta sporazum za namen iz odstavka 1.
      3.   Članica, ki ni pristopila k mednarodnima sporazumoma o kakavu 1993 in 2001, postane pa članica tega sporazuma, mora prispevati v Sklad posebnih rezerv. Njen prispevek oceni Svet na podlagi števila njenih glasov.
      Člen 65
      Druge dodatne in prehodne določbe
      1.   Ta sporazum nadomešča Mednarodni sporazum o kakavu 2001.
      2.   Vsi ukrepi Organizacije ali njenih organov ali ukrepi v njihovem imenu na podlagi Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001, ki veljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma in za katere ni predvideno, da prenehajo veljati na ta datum, ostanejo v veljavi, če se ne spremenijo na podlagi določb tega sporazuma.

         V Ženevi, dne 25. junija 2010, besedilo tega sporazuma v angleškem, arabskem, francoskem, kitajskem, ruskem in španskem jeziku je enako verodostojno.

         (1)  Izračunano glede na zmlevke kakavovih zrn plus neto uvoz proizvodov iz kakava ter čokolade in čokoladnih proizvodov, izraženo v kakavovih zrnih.

         PRILOGA A

            Izvoz kakava (a), izračunan za namene člena 57 (začetek veljavnosti)

                     Država (b)

                     2005/2006

                     2006/2007

                     2007/2008

                     Triletno povprečje
                     2005/2006–2007/2008

                     (v tonah)

                     (delež)

                     Slonokoščena obala

                     čl

                     1 349 639

                     1 200 154

                     1 191 377

                     1 247 057

                     38,75 %

                     Gana

                     čl

                     648 687

                     702 784

                     673 403

                     674 958

                     20,98 %

                     Indonezija

                     592 960

                     520 479

                     465 863

                     526 434

                     16,36 %

                     Nigerija

                     čl

                     207 215

                     207 075

                     232 715

                     215 668

                     6,70 %

                     Kamerun

                     čl

                     169 214

                     162 770

                     178 844

                     170 276

                     5,29 %

                     Ekvador

                     čl

                     108 678

                     110 308

                     115 264

                     111 417

                     3,46 %

                     Togo

                     čl

                     73 064

                     77 764

                     110 952

                     87 260

                     2,71 %

                     Papua Nova Gvineja

                     čl

                     50 840

                     47 285

                     51 588

                     49 904

                     1,55 %

                     Dominikanska republika

                     čl

                     31 629

                     42 999

                     34 106

                     36 245

                     1,13 %

                     Gvineja

                     18 880

                     17 620

                     17 070

                     17 857

                     0,55 %

                     Peru

                     15 414

                     11 931

                     11 178

                     12 841

                     0,40 %

                     Brazilija

                     čl

                     57 518

                     10 558

                     –32 512

                     11 855

                     0,37 %

                     Bolivarska republika Venezuela

                     čl

                     11 488

                     12 540

                     4 688

                     9 572

                     0,30 %

                     Sierra Leone

                     4 736

                     8 910

                     14 838

                     9 495

                     0,30 %

                     Uganda

                     8 270

                     8 880

                     8 450

                     8 533

                     0,27 %

                     Združena republika Tanzanija

                     6 930

                     4 370

                     3 210

                     4 837

                     0,15 %

                     Salomonovi otoki

                     4 378

                     4 075

                     4 426

                     4 293

                     0,13 %

                     Haiti

                     3 460

                     3 900

                     4 660

                     4 007

                     0,12 %

                     Madagaskar

                     2 960

                     3 593

                     3 609

                     3 387

                     0,11 %

                     Sao Tome in Principe

                     2 250

                     2 650

                     1 500

                     2 133

                     0,07 %

                     Liberija

                     650

                     1 640

                     3 930

                     2 073

                     0,06 %

                     Ekvatorialna Gvineja

                     1 870

                     2 260

                     1 990

                     2 040

                     0,06 %

                     Vanuatu

                     1 790

                     1 450

                     1 260

                     1 500

                     0,05 %

                     Nikaragva

                     892

                     750

                     1 128

                     923

                     0,03 %

                     Demokratična republika Kongo

                     900

                     870

                     930

                     900

                     0,03 %

                     Honduras

                     1 230

                     806

                     – 100

                     645

                     0,02 %

                     Kongo

                     90

                     300

                     1 400

                     597

                     0,02 %

                     Panama

                     391

                     280

                     193

                     288

                     0,01 %

                     Vietnam

                     240

                     70

                     460

                     257

                     0,01 %

                     Grenada

                     80

                     218

                     343

                     214

                     0,01 %

                     Gabon

                     čl

                     160

                     99

                     160

                     140

                     —

                     Trinidad in Tobago

                     čl

                     193

                     195

                     –15

                     124

                     —

                     Belize

                     60

                     30

                     20

                     37

                     —

                     Dominika

                     60

                     20

                     0

                     27

                     —

                     Fidži

                     20

                     10

                     10

                     13

                     —

                     Skupaj (c)

                     3 376 836

                     3 169 643

                     3 106 938

                     3 217 806

                     100,00 %

                                 (a)

                                 Triletno povprečje od 2005/2006 do 2007/2008 neto izvoza kakavovih zrn, povečano za neto izvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo naslednjih pretvorbenih faktorjev: kakavovo maslo 1,33; kakav v prahu in kakavov kolač 1,18; kakavova masa/liker 1,25.

                                 (b)

                                 Seznam, omejen na države, ki so posamično izvažale kakav v triletnem obdobju od 2005/2006 do 2007/2008, na podlagi podatkov, ki so na voljo sekretariatu Mednarodne organizacije za kakav.

                                 (c)

                                 Skupni znesek se lahko zaradi zaokroževanja razlikuje od točnega seštevka vseh elementov.

                                 čl

                                 Članica Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 na dan 9. novembra 2009.

                                 —

                                 Nič, zanemarljivo ali manjše od uporabljene enote.

                        Vir: Mednarodna organizacija za kakav, Četrtletni bilten statistike o kakavu, zvezek XXXV, št. 3, kakavovo leto 2008/2009.

         PRILOGA B

            Uvoz kakava (a), izračunan za namene člena 57 (začetek veljavnosti)

                     Država (b)

                     2005/2006

                     2006/2007

                     2007/2008

                     Triletno povprečje
                     2005/06–2007/2008

                     (v tonah)

                     (delež)

                     Evropska unija:

                     čl

                     2 484 235

                     2 698 016

                     2 686 041

                     2 622 764

                     53,24 %

                     Avstrija

                     20 119

                     26 576

                     24 609

                     23 768

                     0,48 %

                     Belgija/Luksemburg

                     199 058

                     224 761

                     218 852

                     214 224

                     4,35 %

                     Bolgarija

                     12 770

                     14 968

                     12 474

                     13 404

                     0,27 %

                     Ciper

                     282

                     257

                     277

                     272

                     0,01 %

                     Češka

                     12 762

                     14 880

                     16 907

                     14 850

                     0,30 %

                     Danska

                     15 232

                     15 493

                     17 033

                     15 919

                     0,32 %

                     Estonija

                     37 141

                     14 986

                     –1 880

                     16 749

                     0,34 %

                     Finska

                     10 954

                     10 609

                     11 311

                     10 958

                     0,22 %

                     Francija

                     388 153

                     421 822

                     379 239

                     396 405

                     8,05 %

                     Nemčija

                     487 696

                     558 357

                     548 279

                     531 444

                     10,79 %

                     Grčija

                     16 451

                     17 012

                     17 014

                     16 826

                     0,34 %

                     Madžarska

                     10 564

                     10 814

                     10 496

                     10 625

                     0,22 %

                     Irska

                     22 172

                     19 383

                     17 218

                     19 591

                     0,40 %

                     Italija

                     126 949

                     142 128

                     156 277

                     141 785

                     2,88 %

                     Latvija

                     2 286

                     2 540

                     2 434

                     2 420

                     0,05 %

                     Litva

                     5 396

                     4 326

                     4 522

                     4 748

                     0,10 %

                     Malta

                     34

                     46

                     81

                     54

                     —

                     Nizozemska

                     581 459

                     653 451

                     681 693

                     638 868

                     1,97 %

                     Poljska

                     103 382

                     108 275

                     113 175

                     108 277

                     2,20 %

                     Portugalska

                     3 643

                     4 179

                     3 926

                     3 916

                     0,08 %

                     Romunija

                     11 791

                     13 337

                     12 494

                     12 541

                     0,25 %

                     Slovaška

                     15 282

                     16 200

                     13 592

                     15 025

                     0,30 %

                     Slovenija

                     1 802

                     2 353

                     2 185

                     2 113

                     0,04 %

                     Španija

                     150 239

                     153 367

                     172 619

                     158 742

                     3,22 %

                     Švedska

                     15 761

                     13 517

                     14 579

                     14 619

                     0,30 %

                     Združeno kraljestvo

                     232 857

                     234 379

                     23 635

                     234 624

                     4,76 %

                     Združene države Amerike

                     822 314

                     686 939

                     648 711

                     719 321

                     14,60 %

                     Malezija (c)

                     čl

                     290 623

                     327 825

                     341 462

                     319 970

                     6,49 %

                     Ruska federacija

                     čl

                     163 637

                     176 700

                     197 720

                     179 352

                     3,64 %

                     Kanada

                     159 783

                     135 164

                     136 967

                     143 971

                     2,92 %

                     Japonska

                     112 823

                     145 512

                     88 403

                     115 579

                     2,35 %

                     Singapur

                     88 536

                     110 130

                     113 145

                     103 937

                     2,11 %

                     Kitajska

                     77 942

                     72 532

                     101 671

                     84 048

                     1,71 %

                     Švica

                     čl

                     74 272

                     81 135

                     90 411

                     81 939

                     1,66 %

                     Turčija

                     73 112

                     84 262

                     87 921

                     81 765

                     1,66 %

                     Ukrajina

                     63 408

                     74 344

                     86 741

                     74 831

                     1,52 %

                     Avstralija

                     52 950

                     55 133

                     52 202

                     53 428

                     1,08 %

                     Argentina

                     33 793

                     38 793

                     39 531

                     37 372

                     0,76 %

                     Tajska

                     26 737

                     31 246

                     29 432

                     29 138

                     0,59 %

                     Filipini

                     18 549

                     21 260

                     21 906

                     20 572

                     0,42 %

                     Mehika (c)

                     19 229

                     15 434

                     25 049

                     19 904

                     0,40 %

                     Republika Koreja

                     17 079

                     24 454

                     15 972

                     19 168

                     0,39 %

                     Južna Afrika

                     15 056

                     17 605

                     16 651

                     16 437

                     0,33 %

                     Iran, Islamska republika

                     10 666

                     14 920

                     22 056

                     15 881

                     0,32 %

                     Kolumbija (c)

                     16 828

                     19 306

                     9 806

                     15 313

                     0,31 %

                     Čile

                     13 518

                     15 287

                     15 338

                     14 714

                     0,30 %

                     Indija

                     9 410

                     10 632

                     17 475

                     12 506

                     0,25 %

                     Izrael

                     11 437

                     11 908

                     13 721

                     12 355

                     0,25 %

                     Nova Zelandija

                     11 372

                     12 388

                     11 821

                     11 860

                     0,24 %

                     Srbija

                     10 864

                     11 640

                     12 505

                     11 670

                     0,24 %

                     Norveška

                     10 694

                     11 512

                     12 238

                     11 481

                     0,23 %

                     Egipt

                     6 026

                     10 085

                     14 036

                     10 049

                     0,20 %

                     Alžirija

                     9 062

                     7 475

                     12 631

                     9 723

                     0,20 %

                     Hrvaška

                     8 846

                     8 904

                     8 974

                     8 908

                     0,18 %

                     Sirska arabska republika

                     7 334

                     7 229

                     8 056

                     7 540

                     0,15 %

                     Tunizija

                     6 019

                     7 596

                     8 167

                     7 261

                     0,15 %

                     Kazahstan

                     6 653

                     7 848

                     7 154

                     7 218

                     0,15 %

                     Saudova Arabija

                     6 680

                     6 259

                     6 772

                     6 570

                     0,13 %

                     Belorusija

                     8 343

                     3 867

                     5 961

                     6 057

                     0,12 %

                     Maroko

                     4 407

                     4 699

                     5 071

                     4 726

                     0,10 %

                     Pakistan

                     2 123

                     2 974

                     2 501

                     2 533

                     0,05 %

                     Kostarika

                     1 965

                     3 948

                     1 644

                     2 519

                     0,05 %

                     Urugvaj

                     2 367

                     2 206

                     2 737

                     2 437

                     0,05 %

                     Libanon

                     2 059

                     2 905

                     2 028

                     2 331

                     0,05 %

                     Gvatemala

                     1 251

                     2 207

                     1 995

                     1 818

                     0,04 %

                     Bolivija (c)

                     1 282

                     1 624

                     1 927

                     1 611

                     0,03 %

                     Šrilanka

                     1 472

                     1 648

                     1 706

                     1 609

                     0,03 %

                     Salvador

                     1 248

                     1 357

                     1 422

                     1 342

                     0,03 %

                     Azerbajdžan

                     569

                     2 068

                     1 376

                     1 338

                     0,03 %

                     Jordanija

                     1 263

                     1 203

                     1 339

                     1 268

                     0,03 %

                     Kenija

                     1 073

                     1 254

                     1 385

                     1 237

                     0,03 %

                     Uzbekistan

                     684

                     1 228

                     1 605

                     1 172

                     0,02 %

                     Hong Kong (Kitajska)

                     2 018

                     870

                     613

                     1 167

                     0,02 %

                     Republika Moldavija

                     700

                     1 043

                     1 298

                     1 014

                     0,02 %

                     Islandija

                     863

                     1 045

                     1 061

                     990

                     0,02 %

                     Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

                     628

                     961

                     1 065

                     885

                     0,02 %

                     Bosna in Hercegovina

                     841

                     832

                     947

                     873

                     0,02 %

                     Kuba (c)

                     2 162

                     – 170

                     107

                     700

                     0,01 %

                     Kuvajt

                     427

                     684

                     631

                     581

                     0,01 %

                     Senegal

                     248

                     685

                     767

                     567

                     0,01 %

                     Libijska arabska džamahirija

                     224

                     814

                     248

                     429

                     0,01 %

                     Paragvaj

                     128

                     214

                     248

                     197

                     —

                     Albanija

                     170

                     217

                     196

                     194

                     —

                     Jamajka (c)

                     479

                     –67

                     89

                     167

                     —

                     Oman

                     176

                     118

                     118

                     137

                     —

                     Zambija

                     95

                     60

                     118

                     91

                     —

                     Zimbabve

                     111

                     86

                     62

                     86

                     —

                     Sveta Lucija (c)

                     26

                     20

                     25

                     24

                     —

                     Samoa

                     48

                     15

                     0

                     21

                     —

                     Saint Vincent in Grenadine

                     6

                     0

                     0

                     2

                     —

                     Skupaj (d)

                     4 778 943

                     5 000 088

                     5 000 976

                     4 926 669

                     100,00 %

                                 (a)

                                 Triletno povprečje od 2005/2006 do 2007/2008 neto uvoza kakavovih zrn, povečano za neto uvoz kakavovih proizvodov, preračunanih v ekvivalent kakavovih zrn z uporabo naslednjih pretvorbenih faktorjev: kakavovo maslo 1,33; kakav v prahu in kakavov kolač 1,18; kakavova masa/liker 1,25.

                                 (b)

                                 Seznam, omejen na države, ki so posamično uvažale kakav v triletnem obdobju od 2005/2006 do 2007/2008, na podlagi podatkov, ki so na voljo sekretariatu Mednarodne organizacije za kakav.

                                 (c)

                                 Država se lahko upošteva tudi kot država izvoznica.

                                 (d)

                                 Skupni znesek se lahko zaradi zaokroževanja razlikuje od točnega seštevka vseh elementov.

                                 čl

                                 Članica Mednarodnega sporazuma o kakavu 2001 na dan 9. novembra 2009.

                                 —

                                 Nič, zanemarljivo ali manjše od uporabljene enote.

                        Vir: Mednarodna organizacija za kakav, Četrtletni bilten statistike o kakavu, zvezek XXXV, št. 3, kakavovo leto 2008/2009.

         PRILOGA C

            Države proizvajalke, ki izključno ali delno izvažajo fini ali aromatični kakav

                     Kolumbija

                     Kostarika

                     Dominika

                     Dominikanska republika

                     Ekvador

                     Grenada

                     Indonezija

                     Jamajka

                     Madagaskar

                     Papua Nova Gvineja

                     Peru

                     Sveta Lucija

                     Sao Tome in Principe

                     Trinidad in Tobago

                     Bolivarska republika Venezuela