title: 2006/464/ES: Odločba Komisije z dne  27. junija 2006  o začasnih nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa vrste  Dryocosmus kuriphilus  Yasumatsu v Skupnost in njenega širjenja v Skupnosti  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2881)

text:
               5.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 183/29

         ODLOČBA KOMISIJE
   z dne 27. junija 2006
   o začasnih nujnih ukrepih za preprečevanje vnosa vrste Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu v Skupnost in njenega širjenja v Skupnosti
   (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2881)
   (2006/464/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti člena 16(3) tretjega stavka Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kadar država članica presodi, da obstaja nevarnost vnosa škodljivega organizma, ki ni naveden v Prilogi I ali Prilogi II k Direktivi 2000/29/ES, na njeno ozemlje ali njegovega širjenja, lahko začasno sprejme kakršne koli dodatne ukrepe, potrebne za zaščito pred navedeno nevarnostjo.

               (2)

               Kot posledica prisotnosti vrste Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu na Kitajskem, v Koreji, na Japonskem in v ZDA ter omejenem območju Skupnosti je Francija 14. marca 2005 obvestila ostale države članice in Komisijo, da je 16. februarja 2005 sprejela uradne ukrepe za zavarovanje svojega ozemlja pred nevarnostjo vnosa navedenega organizma.

               (3)

               Slovenija je 29. junija 2005 obvestila države članice in Komisijo, da je 24. junija 2005 zaradi izbruha istega organizma na svojem ozemlju sprejela dodatne ukrepe za preprečitev nadaljnjega vnosa in širjenja navedenega organizma na svojem ozemlju.

               (4)

                  Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu ni naveden v Prilogi I ali II k Direktivi 2000/29/ES. Poročilo o oceni tveganja zaradi škodljivega organizma pa je na podlagi omejenih razpoložljivih znanstvenih podatkov pokazalo, da je lahko eden izmed najnevarnejših škodljivcev kostanja (Castanea Mill.). Ta bi lahko močno zmanjšal proizvodnjo in kakovost kostanja; obstajajo tudi dokazi, da lahko povzroča celo odmiranje dreves. Kostanj se pogosto prideluje na hribovitih ali goratih mejnih območjih. Škoda, nastala zaradi širjenja škodljivca, bi lahko v navedenih območjih privedla do prekinitve gojenja kostanja, namenjenega prehrani ljudi, in s tem povzročila gospodarsko ter okoljsko škodo.

               (5)

               Zato je treba sprejeti začasne ukrepe proti vnosu tega škodljivega organizma v Skupnost in njegovemu širjenju v Skupnosti.

               (6)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, morajo veljati za vnos ali širjenje navedenega organizma, proizvodnjo in premeščanje rastlin Castanea v Skupnosti, nadzor nad organizmom in za nadzor prisotnosti ali nadaljnje odsotnosti navedenega škodljivega organizma v državah članicah.

               (7)

               Primerno je, da se rezultati ukrepov v letih 2006, 2007 in 2008 redno ocenjujejo, zlasti na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice. Morebitni nadaljnji ukrepi bodo proučeni glede na rezultate navedene ocene.

               (8)

               Če je potrebno, morajo države članice za dosego skladnosti s to odločbo svojo zakonodajo prilagoditi.

               (9)

               Rezultati ukrepov bodo ponovno proučeni do 1. februarja 2008.

               (10)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

         SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Opredelitev
   V tej odločbi so „rastline“ rastline ali deli rastlin rodu Castanea Mill., namenjeni za sajenje, razen plodov in semen.
   Člen 2
   Ukrepi proti vrsti Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu
   Vnos vrste Dryocosmus kuriphilus Yasumatsu v Skupnost in njeno širjenje v Skupnosti, v nadaljnjem besedilu „organizem“, sta prepovedana.
   Člen 3
   Uvoz rastlin
   Rastline se lahko vnesejo v Skupnost samo, če:

               (a)

               so v skladu z ukrepi, določenimi v točki 1 Priloge I in

               (b)

               je bil zanje pri vstopu v Skupnost opravljen inšpekcijski pregled o prisotnosti organizma v skladu s členom 13a(1) Direktive 2000/29/ES, ki ni potrdil njegove prisotnosti.

         Člen 4
   Premeščanje rastlin v Skupnosti
   Brez poseganja v določbe iz člena 5(3)(a) in dela II Priloge II se lahko rastline s poreklom iz Skupnosti ali uvožene v Skupnost v skladu s členom 3 te odločbe, premestijo samo z njihovega mesta pridelave v Skupnosti, vključno, kjer je ustrezno, iz vrtnih centrov, če izpolnjujejo pogoje iz točke 2 Priloge I.
   Člen 5
   Raziskave in uradna obvestila
   1.   Države članice opravijo uradne letne raziskave o prisotnosti organizma ali dokazih napada organizma na svojem ozemlju.
   Brez poseganja v člen 16(2) Direktive 2000/29/ES se o rezultatih navedenih pregledov vsako leto do 31. decembra uradno obvesti Komisijo in druge države članice.
   2.   Vsak sum pojava ali potrjena prisotnost organizma se nemudoma sporočita odgovornim uradnim organom.

               3.

                           (a)

                           Države članice lahko zahtevajo, da se za premeščanje rastlin na njihovo ozemlje ali njihovem ozemlju, uporablja sistem sledljivosti, ki lahko vključuje, da mora oseba, odgovorna za premeščanje, odgovornim uradnim organom predložiti prijavo premeščanja.

                           (b)

                           Države članice lahko zahtevajo, da osebe, odgovorne za saditev, predložijo prijavo saditve odgovornim uradnim organom.

         Člen 6
   Vzpostavitev razmejenih območij
   Če rezultati raziskav iz člena 5.1 ali uradno obvestilo iz člena 5.2 potrdijo prisotnost organizma na območju ali obstajajo kakršni koli dokazi o pojavu organizma, države članice določijo razmejena območja in sprejmejo uradne ukrepe iz točk I in II Priloge II.
   Člen 7
   Skladnost
   Države članice po potrebi spremenijo sprejete ukrepe za zaščito pred vnosom in širjenjem škodljivega organizma tako, da so navedeni ukrepi skladni s to odločbo, in o prilagojenih ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo.
   Člen 8
   Ponovni pregled
   Ta odločba se ponovno pregleda najpozneje 1. februarja 2008.
   Člen 9
   Naslovniki
   Ta odločba je naslovljena na države članice.

      V Bruslju, 27. junija 2006

            Za Komisijo

         Markos KYPRIANOU

            Član Komisije

      (1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/35/ES (UL L 88, 25.3.2006, str. 9).

      PRILOGA I
      UKREPI IZ ČLENOV 3 IN 4 TE ODLOČBE
      1.   Ukrepi (spričevala)
      Brez poseganja v člen 5(3)(a) te odločbe in dela A(2) Priloge III ter dela A(I)(11.1), (11.2), (33), (36.1), (39) in (40) Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES mora rastline s poreklom iz tretjih držav spremljati spričevalo iz člena 13(1) Direktive 2000/29/ES, ki v rubriki „Dopolnilna izjava“ potrjuje, da:

                  (a)

                  so rastline v njihovi celotni življenjski dobi rasle na mestih pridelave v državah, v katerih pojav organizma ni znan; ali

                  (b)

                  so rastline v njihovi celotni življenjski dobi rasle na mestih pridelave na nenapadenem območju, ki ga je vzpostavila nacionalna organizacija za varstvo rastlin v državi porekla v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe in v rubriki „Kraj porekla“ navaja ime nenapadenega območja.

            2.   Pogoji za premeščanje
      Brez poseganja v člen 5.3(a) in dela II Priloge II k tej odločbi ter oddelka II(7) dela A Priloge IV k Direktivi 2000/29/ES in točko 2.1 oddelka I dela A Priloge V k Direktivi 2000/29/ES se lahko vse rastline s poreklom iz Skupnosti ali uvožene v Skupnost v skladu s členom 3 te odločbe, premestijo samo z njihovega mesta pridelave v državi članici, vključno, kjer je ustrezno, iz vrtnih centrov, če jih spremlja rastlinski potni list, pripravljen in izdan v skladu z določbami Direktive Komisije 92/105/EGS (1), in:

                  (a)

                  so rastline z navedenega mesta pridelave v njihovi celotni življenjski dobi ali od vnosa v Skupnost na mesto pridelave rasle v državi članici, v kateri pojav organizma ni znan; ali

                  (b)

                  so rastline v njihovi celotni življenjski dobi ali od vnosa v Skupnost na mesto pridelave rasle na nenapadenem območju, ki ga je vzpostavila nacionalna služba za varstvo rastlin v državi članici v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.

         (1)  UL L 4, 8.1.1993, str. 22. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/17/ES (UL L 57, 3.3.2005, str. 23).

      PRILOGA II
      UKREPI IZ ČLENA 6 TE ODLOČBE
      I.   Vzpostavitev razmejenih območij

                  1.

                  Razmejena območja iz člena 6 obsegajo naslednje dele:

                              (a)

                              napadeno območje, na katerem je bila potrjena prisotnost organizma in ki vključuje vse rastline, ki kažejo znake okužbe z organizmom, in po potrebi rastline, ki so v času sajenja pripadale isti partiji,

                              (b)

                              žariščno območje s polmerom najmanj 5 km od meje napadenega območja in

                              (c)

                              varnostno območje s polmerom najmanj 10 km od meje žariščnega območja.

                        V primeru, da se več varnostnih območij prekriva ali se nahajajo v geografski bližini, se opredeli večje omejeno območje, ki vključuje ustrezna razmejena območja in območja med njimi.

                  2.

                  Natančna razmejitev območij iz odstavka 1 temelji na ustreznih znanstvenih načelih, biologiji organizma, stopnji infestacije, obdobju leta in zlasti porazdelitvi rastlin v zadevni državi članici.

                  3.

                  Če je prisotnost organizma potrjena izven napadenega območja, se temu ustrezno spremeni meje razmejenih območij.

                  4.

                  Če na podlagi letnih raziskav iz člena 5.1 organizem v obdobju treh let ni bil odkrit v nobenem od razmejenih območij, se ta območja ukine in ukrepi iz dela II te priloge niso več potrebni.

                  5.

                  Države članice o območjih iz odstavka 1 nemudoma obvestijo ostale države članice in Komisijo tako, da zagotovijo zemljevide v ustreznem merilu in sporočijo naravnanost ukrepov, sprejetih za izkoreninjenje ali zadržanje širjenja organizma.

            II.   Ukrepi v razmejenih območjih
      Uradni ukrepi iz člena 6, ki jih je treba izvesti v razmejenih območjih, vključujejo vsaj:

                  —

                  prepoved premeščanja rastlin iz ali znotraj razmejenih območij,

                  —

                  v primerih, ko je prisotnost organizma potrjena na rastlinah na mestih pridelave, ustrezne ukrepe za izkoreninjenje škodljivega organizma, ki vključujejo najmanj uničenje napadenih rastlin, vseh rastlin, ki kažejo simptome, ki jih povzroča organizem, in, kjer je to primerno, vseh rastlin iz iste pošiljke v času sajenja in spremljanje prisotnosti organizma preko ustreznih inšpekcijskih pregledov v obdobju morebitne tvorbe šišk.


title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 57/11/COL z dne 2. marca 2011 o dvainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2011 dalje

text:
               15.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 332/20

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 57/11/COL
   z dne 2. marca 2011
   o dvainosemdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči z vključitvijo novega poglavja o uporabi predpisov o državnih pomočeh v podporo ukrepom v korist bankam ob trenutni finančni in gospodarski krizi, od 1. januarja 2011 dalje
   NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter zlasti člena 61 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču), in zlasti člena 24 in člena 5(2)(b) Sporazuma,
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno,
   KER je 1. decembra 2010 Evropska komisija sprejela Sporočilo o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje (1)

   KER to sporočilo velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba enotno uporabo predpisov o državnih pomočeh EGP zagotoviti po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP,
   KER mora v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na strani 11 Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ po posvetovanju s Komisijo sprejeti akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija,
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisih z dne 10. februarja 2011 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Smernice o državnih pomočeh se spremenijo tako, da se vstavi novo poglavje o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. januarja 2011 dalje.
   Novo poglavje je v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 2
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 2. marca 2011

            Za Nadzorni organ Efte

         Per SANDERUD

            Predsednik

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            Članica kolegija

      (1)  UL C 329, 7.12.2010, str. 7.

      PRILOGA

         UPORABA PRAVIL O DRŽAVNI POMOČI ZA PODPORNE UKREPE V KORIST BANK V OKVIRU FINANČNE KRIZE OD 1. JANUARJA 2011 DALJE

      1.   Uvod

                  1.

                  Od začetka svetovne finančne krize jeseni 2008 je Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) sprejel štiri sklope smernic (1), v katerih je predvidel podrobna navodila glede meril združljivosti državnih pomoči finančnim institucijam (2) z zahtevami iz člena 61(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP). Poglavja zadevnih smernic so uporaba pravil o državnih pomočeh za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami (3) (v nadaljnjem besedilu: smernice o bančništvu); dokapitalizacija finančnih institucij ob trenutni finančni krizi (4) (v nadaljnjem besedilu: smernice o dokapitalizaciji); obravnava oslabljenih sredstev v bančnem sektorju EGP (5) (smernice o oslabljenih sredstvih) in ponovna sposobnost za uspešno poslovanje ter ocena ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v trenutni finančni krizi v okviru pravil o državnih pomočeh (6) (smernice o prestrukturiranju). Tri od štirih smernic, in sicer smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, določajo pogoje skladnosti glavnih vrst pomoči držav Efte – jamstev za obveznosti, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – medtem ko smernice o prestrukturiranju podrobno določajo, kakšne posebne lastnosti mora imeti načrt prestrukturiranja (ali načrt za uspešno poslovanje) v primeru državne pomoči, povezane s kriznimi ukrepi in dodeljene finančnim institucijam na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

                  2.

                  Vsa štiri poglavja smernic poudarjajo, da so takšni ukrepi pomoči sprejemljivi le začasno; v vsakem od njih je navedeno, da je mogoče takšne ukrepe pomoči utemeljiti le kot izredni odziv na pritiske na finančnih trgih, kakršnih pred tem še nismo imeli, in le dokler obstajajo izredne razmere. Smernice o prestrukturiranju veljajo za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2010, ostale smernice pa nimajo datuma prenehanja veljavnosti.

                  3.

                  V teh smernicah so določeni parametri začasne sprejemljivosti pomoči bankam, povezane s kriznimi ukrepi, od 1. januarja 2011 dalje.

            2.   Nadaljnja uporaba člena 61(3)(b) Sporazuma EGP in podaljšanje veljavnosti smernic o prestrukturiranju

                  4.

                  Pravna podlaga za smernice Nadzornega organa o pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, ter vse posamezne sklepe o ukrepih in shemah pomoči, ki spadajo na področje uporabe teh smernic, je člen 61(3)(b) Sporazuma EGP, ki izjemoma dovoljuje pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države Efte. V času največje krize je bil pogoj obstoja resnih motenj brez dvoma izpolnjen na vsem EGP, če upoštevamo izredne pritiske na finančnih trgih, ki jih je pozneje spremljalo še izjemno resno krčenje realnega gospodarstva.

                  5.

                  Okrevanje gospodarstva, ki se je počasi stabiliziralo od začetka leta 2010, se je nadaljevalo nekoliko hitreje kot je bilo pričakovano v prvi polovici leta 2010. Medtem ko je okrevanje še vedno krhko in neenako širom EGP, nekatere države beležijo skromno ali celo trdnejšo rast. Poleg tega se je v primerjavi z lanskim letom stabilnost bančnega sektorja, z izjemo nekaterih ranljivih delov, na splošno izboljšala. Obstoj resne motnje v gospodarstvu vseh držav Efte zato ni več tako očiten, kot je bil v začetnih fazah krize. Nadzorni organ je seznanjen s tem razvojem, še vedno pa iz razlogov iz teh smernic meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP izpolnjeni, glede na nedavno ponovitev negotovosti na finančnih trgih in možne negativne učinke na druga področja.

                  6.

                  Ponovitev napetosti zaradi državnega dolga jasno kaže nestanovitnost finančnih trgov. Visoka stopnja povezanosti in soodvisnosti znotraj finančnega sektorja v EGP je povzročila zaskrbljenost trgov glede tveganja prenosa. Krhko stabilnost, ki so jo dosegli finančni trgi in nezanesljivost gospodarskega okrevanja kot varovalo upravičujejo ohranitev možnosti za države Efte, da uveljavljajo potrebo po podpornih ukrepih, povezanih s krizo, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP.

                  7.

                  Zato morajo smernice o bančništvu, dokapitalizaciji in oslabljenih sredstvih, ki določajo merila skladnosti pomoči bankam, povezani s kriznimi ukrepi, na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP – zlasti v obliki državnih jamstev, dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva – ostati v veljavi tudi po 31. decembru 2010. Hkrati morajo ostati v veljavi po tem datumu tudi smernice o prestrukturiranju, ki opredeljujejo nadaljnje ukrepe po teh podpornih ukrepih. Časovni okvir veljavnosti smernic o prestrukturiranju, edinih izmed štirih relevantnih smernic, ki so časovno omejene – do 31. decembra 2010 – je treba zato podaljšati, da bodo veljale tudi za pomoč za prestrukturiranje, priglašeno do 31. decembra 2011.

                  8.

                  Vendar pa je treba smernice prilagoditi, da se pripravi prehod na ureditev po krizi. Hkrati je treba pripraviti nova trajna pravila o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank v običajnih tržnih pogojih, ki naj bi se začela uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to omogočali. Morebitno potrebo po nadaljnji izredni državni pomoči finančnemu sektorju, povezani s krizo, je treba oceniti ob upoštevanju tega cilja. Pri tem je treba določiti zahteve glede združljivosti take pomoči, ki bodo najbolje ustrezale novi ureditvi reševanja in prestrukturiranja bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

            3.   Spodbujanje izstopa

                  9.

                  Z nadaljnjimi ukrepi pomoči v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP ob izrednih tržnih pogojih se ne sme ovirati proces opuščanja uporabe začasnih izrednih podpornih ukrepov za banke. Ekonomsko-finančni svet je 2. decembra 2009 na svojem sestanku sklenil, da je treba pripraviti strategijo za postopno prenehanje uporabe podpornih ukrepov, ki mora biti pregledna in ustrezno usklajena med državami članicami EU, da bi se izognili negativnim učinkom na druga področja, hkrati pa upoštevali različne posebne okoliščine v državah članicah EU (7). V sklepih je bilo tudi navedeno, da naj bi se proces postopnega prenehanja uporabe različnih oblik pomoči bankam načeloma začel s prenehanjem uporabe shem državnih jamstev, spodbujanjem izstopa trdnih bank in spodbujanjem drugih bank, da odpravijo svoje pomanjkljivosti.

                  10.

                  V naslednjih odstavkih Nadzorni svet navaja korake postopnega prenehanja uporabe pomoči v zvezi z dokapitalizacijo in ukrepi za oslabljena sredstva.

            3.1   Strožji pogoji glede združljivosti državnih jamstev v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP

                  11.

                  Nadzorni organ od 1. januarja 2011 uporablja strožje pogoje glede združljivosti državnih jamstev v skladu s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP z uvedbo večjih provizij za jamstva in nove zahteve glede načrta za uspešno poslovanje za upravičence, ki uporabljajo nova jamstva in presegajo določen prag skupnih neporavnanih zajamčenih obveznosti v absolutnem smislu in v razmerju do skupnih obveznosti (8). Glede na sedanje stanje na trgu se ti pogoji trenutno zdijo nujni. Državne jamstvene sheme so torej lahko dovoljene do 30. junija 2011, na podlagi naslednjih pogojev, ki so bili uvedeni s 1. januarjem 2011. V skladu z dosedanjo prakso bo Nadzorni organ v prvi polovici leta 2011 ponovno ocenil pogoje združljivosti državnih jamstev po 30. juniju 2011.

            3.1.1   Pogoji določanja cen

                  12.

                  Za dostop do državnih jamstev je treba plačati provizijo, katere višina se določi v skladu s priporočili ECB. Pri obveznicah z dospelostjo višjo od enega leta provizija vključuje pavšalni znesek v višini 50 bazičnih točk, ki se poveča za povprečni petletni razpon poslov zamenjav dolgov, ki se prednostno poplačujejo, ki jih banka opravi v obdobju med 1. januarjem 2007 in 31. avgustom 2008 (9).

                  13.

                  Element kreditnega tveganja v veljavnem modelu za določanje cen temelji na podatkih iz obdobja pred najhujšo krizo leta 2008. Razlike v razponu poslov zamenjav dolgov med bankami so trenutno znatno večje kot pred krizo in kaže, da se to ne bo spremenilo. Do zdaj se je to štelo za potrebno, da se bankam olajša dostop do zunanjega financiranja in tako zavaruje njihovo finančno stabilnost. Vendar pri tem ni bil upoštevan razvoj finančnih trgov v dveh letih od 31. avgusta 2008, vključno z spremembami kreditnega statusa bank. Tako imajo banke, katerim je bila znižana bonitetna ocena, kljub splošnemu izboljšanju dostopa do tržnega financiranja še vedno koristi od svoje bonitetne ocene in kreditne sposobnosti iz obdobja pred krizo. To povečuje verjetnost izkrivljanja konkurence. Iz dokazov je razvidno, da imajo banke s slabo bonitetno oceno nesorazmerno večje koristi od jamstev kot banke z višjo bonitetno oceno, ker bi zaradi slabe bonitetne ocene navadno plačale višjo tržno ceno.

                  14.

                  Da bi se ta izkrivljanja odpravila, bi se morale cene državne podpore približati sedanjim tržnim pogojem, s čimer bi se pokazala bolj realna slika kreditne sposobnosti posameznih bank. Dejansko bi se morala za to provizija za jamstva, ki jo plačajo institucije upravičenke, povišati.

                  15.

                  Usklajen pristop držav Efte bi moral spodbuditi postopno opuščanje jamstvenih shem, hkrati pa bi se ohranila določena stopnja prožnosti glede upoštevanja različnih razmer v državah Efte in položaja bank. Nadzorni organ zato meni, da je ustrezno provizije za jamstva minimalno povečati in jih razlikovati glede na kreditno sposobnost bank upravičenk. Razlikovanje na podlagi kreditne sposobnosti krepi signal cene za šibkejše banke, omogoča boljše uravnavanje cene jamstev s profilom tveganja institucij upravičenk in tako zmanjšuje izkrivljanje konkurence med institucijami ter prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za banke na enotnem trgu.

                  16.

                  Odobritev podaljšanja državne jamstvene sheme (10) po 1. januarju 2011 bi torej zahtevalo višjo provizijo za jamstvo (11), kot je bila določena v formuli za izračunavanje cen, ki jo je priporočila ECB oktobra 2008, in sicer za vsaj

                              —

                              20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A + ali A (12),

                              —

                              30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– (13), in

                              —

                              40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno pod A–. Za banke brez bonitetne ocene se bo štelo, da spadajo v kategorijo bank z bonitetno oceno BBB (14).

                  17.

                  Države Efte bi imele možnost, da presežejo te minimalne zahteve pri opredelitvi dodatnih provizij za jamstvo. Za zagotovitev dodatne prožnosti državam članicam Efte pri prilagajanju pogojev posebnim okoliščinam, ki prevladujejo v njihovem finančnem sektorju, bi lahko Nadzorni organ sprejel tudi drugačen model za izračun povišanja provizije, če je mogoče nedvoumno dokazati, da nova formula zagotovi vsaj minimalno povišanje za zadevne banke, kot je določeno zgoraj (15).

            3.1.2   Pregled uspešnosti poslovanja bank, ki so še vedno odvisne od državnih jamstev za dolg

                  18.

                  Na sedanji točki v razvoju tržnih razmer dostop do likvidnosti na trgu ni več resna ovira za banke na splošno, kakor je to bilo v obdobju viška krize. Zato se zdi upravičeno uvesti razlikovanje pogojev, ki veljajo za uporabo državnih jamstev, glede na to, kako močno se banke na ta jamstva zanašajo. Čeprav bi bilo mogoče dovoliti omejeno uporabo jamstev brez nadaljnjega nadzora, bi bilo treba ob obsežnejši uporabi (tako v absolutnem smislu kot v razmerju s celotnim obsegom obveznosti banke) uveljaviti zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja kot predpogoj za skladnost nadaljnjega podaljšanja jamstvenih shem s členom 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nenehno zavračanje znatnega zneska financiranja, potrebnega za poslovanje brez državnih jamstev, lahko pomeni pomanjkanje zaupanja v zmogljivost bančnega poslovnega modela za uspešno poslovanje. Ne bi se smelo dovoliti, da se banka stalno močno zanaša na jamstvene sheme, ki so bile oblikovane za reševanje težav z dostopom do financiranja, kakršnih pred tem še nismo imeli, čeprav so se te izjemne razmere pomirile, saj bi se s tem banki dovolilo, da odloži potrebne strukturne prilagoditve.

                  19.

                  Zato se zdi Nadzornemu organu primerno, da se v jamstvene sheme, ki naj se podaljšajo na obdobje po 1. januarju 2011, vključi prag za razmerje med skupnimi neporavnanimi zajamčenimi obveznostmi in skupnimi obveznostmi banke ter absolutnim zneskom zajamčenih obveznosti, ki v primeru, da je preseženo, sproži zahtevo po pregledu uspešnosti poslovanja. Za vsako banko, ki zaprosi za državno jamstvo v okviru sheme, v kateri je zajet nov ali obnovljen dolg, ki se izda od 1. januarja 2011 naprej in ki obdrži ali zahteva kritje celotnega zneska neporavnanih zajamčenih obveznosti preko tega praga v zvezi z obema elementoma (absolutni in relativni obseg) (16), bi morala zadevna država Efte v treh mesecih od odobritve jamstev Nadzornemu organu predložiti presojo, v kateri bi izkazala sposobnost banke za dolgoročno uspešno poslovanje.

                  20.

                  Ta mehanizem se ne uporablja za banke, ki na določeni dan že izvajajo prestrukturiranje ali zanje velja obveznost predložitve načrta za prestrukturiranje oziroma so že predmet še nedokončanega pregleda uspešnosti poslovanja. V teh okoliščinah bo treba dodelitev dodatne državne pomoči upoštevati v okviru še nedokončanega prestrukturiranja oziroma postopka pregleda uspešnosti poslovanja (17).

                  21.

                  Prag je določen v višini 5 odstotkov neporavnanih zajamčenih obveznosti od skupnih obveznosti in dovoljeni skupni znesek zajamčenega dolga je 500 milijonov EUR. Določitev tega praga, ki sproži zahtevo po pregledu, temelji na primerjalni analizi, ki ponazarja, da velika večina bank, ki uporablja jamstva in za katere trenutno ne velja obveznost prestrukturiranja (in tudi znaten delež bank, za katere velja takšna obveznost), ostane močno pod tem pragom. Za majhno, vendar ne zanemarljivo skupino bank, ki presegajo to mejo, je upravičeno proučiti, ali njihovo močno zanašanje na jamstva za financiranje dejansko ne nakazuje strukturne slabosti njihovega poslovnega modela. Zaradi zahteve po pregledu imajo zdrave banke spodbudo, da začnejo hiter postopek vrnitve na financiranje pretežno ali izključno po neizkrivljenih tržnih pogojih. Za vse banke, za katere se izvaja pregled uspešnosti poslovanja, bo bodisi potrjena njihova dolgoročna sposobnost za uspešno poslovanje bodisi bodo dvomi glede tega pokazali, da se je treba lotiti bolj daljnosežnega prestrukturiranja.

                  22.

                  Za elemente, ki jih je treba zagotoviti za pregled uspešnosti poslovanja, se lahko sklicuje na smernice o prestrukturiranju, ki določajo, da se za analizo položaja banke pri ponovnem vzpostavljanju dolgoročne uspešnosti v načrtu prestrukturiranja uporabljajo ista načela kot za primere, v katerih upravičenec do pomoči nima formalne obveznosti, da predstavi načrt prestrukturiranja, vendar mora vseeno dokazati dolgoročno uspešnost. Banka bo morala pokazati zlasti zanesljivost svoje finančne zmogljivosti in po potrebi opraviti stresni test likvidnosti (18). Pri pregledu uspešnosti poslovanja je treba upoštevati tudi vse posebne dejavnike glede upravičene finančne institucije (19) ali zadevne države Efte (20) in razmere na njenih finančnih trgih, ki vplivajo na oceno uspešnosti ter na okvirno vrednost razmerja med zajamčenimi in skupnimi obveznostmi. Na splošno velja, da je pri večjem zanašanju na državna jamstva in hkratni uporabi drugih oblik državne pomoči in/ali nizki kreditni sposobnosti (21), večja tudi potreba po spremembah poslovnega modela, da se zagotovi dolgoročno uspešnost poslovanja.

                  23.

                  Mehanizem, ki sproži zahtevo za pregled uspešnosti poslovanja, banke opozori, da se morajo pripraviti za vrnitev na normalne tržne mehanizme brez podpore države, saj finančni sektor postopoma okreva po krizi, in posamezne institucije spodbudi, da se postopoma manj zanašajo na državna jamstva ali njihovo uporabo v celoti opustijo. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalne finančne trge, in upošteva tudi možnost splošnega poslabšanja finančne stabilnosti, ki je trenutno glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov ni mogoče izključiti.

            4.   Prenehanje razlikovanja med trdnimi bankami in bankami v težavah zaradi predložitve prestrukturiranja načrta

                  24.

                  Na začetku krize je Nadzorni organ začel razlikovati med finančnimi institucijami v težavah in načeloma trdnimi finančnimi institucijami, to je med finančnimi institucijami, ki se soočajo z notranjimi strukturnimi težavami, povezanimi na primer z njihovim poslovnim modelom ali strategijo vlaganja, ter finančnimi institucijami, katerih težave so predvsem posledica izjemnih razmer v času finančne krize, ne pa nestabilnosti njihovega poslovnega modela, neučinkovitosti ali pretirano tveganega poslovanja. Razlikovanje temelji zlasti na kazalnikih, določenih v smernicah o dokapitalizaciji: kapitalski ustreznosti, trenutnemu razponu poslov zamenjav dolgov, trenutni bonitetni oceni in obetih banke ter med drugim relativnem obsegu dokapitalizacije. V zvezi z dokapitalizacijo Nadzorni organ meni, da je pomoč v obliki dokapitalizacije in ukrepov finančne pomoči za oslabljena sredstva, ki presega 2 % tveganju prilagojene aktive banke, merilo za razlikovanje med načeloma trdnimi bankami in bankami v težavah. Dokapitalizacija banke v težavah nalaga obveznost predložitve načrta prestrukturiranja Nadzornemu organu, dokapitalizacija trdne banke pa nalaga obveznost predložitve načrta za uspešno poslovanje.

                  25.

                  Prvotni razlog za tako razlikovanje in določitev vrste kazalnikov, vključno s pragom 2 % tveganju prilagojene aktive banke, je bila bojazen, da bodo zaradi potreb po kapitalu, nastalih zaradi oslabljenih sredstev, večjih pričakovanj trgov v zvezi z ravnmi kapitala bank in začasnih težav pri zbiranju kapitala na trgih zdrave banke zmanjšale posojila realnemu gospodarstvu, da bi se tako izognile obveznosti priprave načrta prestrukturiranja ob uporabi državnih sredstev. Bančni sektor ima trenutno manj težav z zbiranjem kapitala na trgih ali, med drugim, prek zadržanega dobička (22) in lahko svoje potrebe po kapitalu izpolnjuje brez uporabe državne pomoči (23). Količina kapitala, ki so ga finančne institucije zbrale na trgu, se je v letih 2009 in 2010 močno povečala, kar kaže na ponoven dostop do kapitalskih trgov za finančne institucije in pričakovanje novih regulativnih zahtev (24).

                  26.

                  Razlikovanje med zdravimi bankami in bankami v težavah se zato ne zdi več potrebno za določitev bank, ki naj bi z Nadzornim organom pričele razprave o svojem prestrukturiranju. Zato je treba od bank, ki bodo leta 2011 še vedno uporabljale državno pomoč za zbiranje kapitala ali ukrepe za oslabljena sredstva, zahtevati, da Nadzornemu organu predložijo načrt prestrukturiranja, iz katerega bo razvidno, da je banka pripravljena sprejeti potrebne ukrepe za prestrukturiranje in čim prej spet vzpostaviti uspešno poslovanje. Zato bo morala od 1. januarja 2011 vsaka upravičenka do novega ukrepa dokapitalizacije ali ukrepa za oslabljena sredstva pripraviti načrt prestrukturiranja (25).

                  27.

                  Pri ocenjevanju potreb bank po prestrukturiranju bo Nadzorni organ upošteval položaj vsake institucije, v kakšni meri je prestrukturiranje potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja brez nadaljnje državne pomoči ter preteklo zanašanje na državno pomoč. Splošno pravilo je, da močnejše kot je zanašanje na državno pomoč, večja je potreba po poglobljenem prestrukturiranju, da se dolgoročno zagotovi uspešno poslovanje. Poleg tega se bodo pri posameznih ocenah upoštevale posebne razmere na trgih, v primeru resnih napetosti, ki bi ogrožale finančno stabilnost ene ali več držav Efte, pa se bo na ustrezno prožen način uporabil okvir prestrukturiranja.

                  28.

                  Zahteva po pripravi načrta prestrukturiranja za banke, ki se jim odobri strukturna pomoč (to je dokapitalizacija oziroma ukrepi za oslabljena sredstva) – ob hkratnem upoštevanju, da sama uporaba jamstev za refinanciranje še vedno ne sproži zahteve za predložitev načrta prestrukturiranja – nakazuje, da se morajo banke pripraviti na povrnitev normalnih tržnih mehanizmov brez podpore države, saj finančni sektor postopoma izhaja iz krize. Pomeni spodbudo posameznim institucijam, ki še vedno potrebujejo pomoč za pospešitev potrebnega prestrukturiranja. Hkrati zagotavlja dovolj prožnosti, da se ustrezno upoštevajo potencialno različne okoliščine, ki vplivajo na položaj različnih bank ali nacionalnih finančnih trgov. Upošteva tudi možnost splošnega ali na posamezno državo omejenega poslabšanja finančne stabilnosti, ki ga glede na preostalo krhkost okrevanja finančnih trgov trenutno ni mogoče izključiti.

            5.   Časovni okvir, splošni obeti

                  29.

                  Nadaljnja uporaba člena 61(3)(b) Sporazuma EGP in podaljšanje smernic o prestrukturiranju bosta veljala od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (26). To podaljšanje pod spremenjenimi pogoji je treba razumeti tudi v kontekstu postopnega prehoda v trajnejši režim smernic za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje bank na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, ki naj bi se začele uporabljati s 1. januarjem 2012, če bodo tržni pogoji to dopuščali.

         (1)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ 19. januarja 1994, objavljene v UL L 231, 3.9.1994, str. 1. in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene 17. decembra 2008 (v nadaljnjem besedilu: smernice o državnih pomočeh). Posodobljena različica smernic o državni pomoči je objavljena na spletni strani Nadzornega organa:
      http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (2)  Za lažje razumevanje besedila se za vse finančne institucije v tem dokumentu uporablja izraz „banke“.

         (3)  Odločba 28/09/COL, 29.1.2009.

         (4)  Odločba 28/09/COL, 29.1.2009.

         (5)  Odločba 191/09/COL, 22.4.2009.

         (6)  Odločba 472/09/COL, 25.11.2009.

         (7)  Te sklepe je potrdil Evropski svet na zasedanju 11. decembra 2009. Hkrati je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 9. marca 2010 o poročilu o politiki konkurence za leto 2008
      (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0050) vztrajal, da se državna podpora finančnim institucijam ne sme neupravičeno podaljševati in da je treba čim prej pripraviti strategije izstopa.

         (8)  S klavzulo o fleksibilnosti, na podlagi katere se lahko ponovno ocenijo razmere in ustrezni ukrepi v primeru resnih novih napetosti na finančnih trgih v EGP ali eni ali več državah Efte.

         (9)  Glej. http://www.ecb.int/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf

         (10)  Ob posameznih priglasitvah državnih jamstev zunaj sheme se navadno zahteva plačilo provizije za jamstvo za podoben znesek. Kadar mora upravičenec izvesti prestrukturiranje, in je morda upravičeno plačilo nižje provizije glede na posebne okoliščine, bo treba to odstopanje upoštevati pri splošni oceni prestrukturiranja in potrebnih ukrepov za kar največje zmanjšanje izkrivljanja konkurence.

         (11)  To vključuje jamstva, ki krijejo enoletne ali krajše obveznosti.

         (12)  Ali A1 in A2, odvisno od uporabljenega bonitetnega sistema.

         (13)  Ali A3, odvisno od uporabljenega bonitetnega sistema.

         (14)  Če bodo različne bonitetne agencije različno ocenile banko, se bo za izračun povišanja provizije uporabila višja ocena. Bonitetna ocena za določitev višine provizije za jamstvo je dan, na katerega se dodeli jamstvo v zvezi s specifično obveznico, ki jo izda upravičenec.

         (15)  Npr. posodobitev referenčnega obdobja za posel kreditne zamenjave, ki ga je ECB določila v priporočilih iz oktobra 2008, ki dokazljivo pomeni povišanje za vsaj 20 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A + in A, 30 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno A– in 40 bazičnih točk za banke z bonitetno oceno pod A–.

         (16)  Država Efte bo oceno opravila, ko bo prejela vlogo za odobritev jamstev za izdajo novih ali obnovljenih dolžniških certifikatov od 1. januarja 2011 naprej, in bo v oceno vključila znesek dolga, ki ga je treba pokriti z zahtevanimi jamstvi, in vse obstoječe neporavnane zajamčene obveznosti kot delež skupnih obveznosti/skupne bilance stanja na določeni dan. Neporavnane obveznosti, ki zaradi dolžniških certifikatov, izdanih pred 1. januarjem 2011, presegajo prag, ne sprožijo zahteve po pregledu uspešnosti poslovanja, razen če banka izda nove dolžniške certifikate, s čimer znesek zajamčenih obveznosti ostane nad pragom.

         (17)  Na primer, če se v zvezi z banko že izvaja pregled uspešnosti poslovanja zaradi dokapitalizacije in je prag za jamstva presežen, je treba v okviru pregleda obravnavati tudi razloge za stalno zanašanje banke na jamstva, vanj vključiti test likvidnosti in po potrebi proučiti, v kolikšni meri se načrtuje nadaljnja uporaba državnih jamstev.

         (18)  Točka 8 oddelka 2 smernic o prestrukturiranju in s tem povezani deli točke 40 smernic o dokapitalizaciji ter Priloga V smernic o oslabljenih sredstvih.

         (19)  Kar na primer vključuje višji delež zajamčenega dolga, ki se ga da razložiti s posebnimi prizadevanji za ohranitev ali povečanje posojil realnemu gospodarstvu v javno korist in s podporo zadevni državi Efte, če je tako ravnanje združljivo s skupnim trgom.

         (20)  Ob ustreznem upoštevanju splošnih makroekonomskih razmer v državi Efte in zlasti elementov, kot so tveganja državnih posojilojemalcev, ki imajo neposreden vpliv na pogoje dostopa do financiranja za banke s sedežem v državi Efte.

         (21)  Kot je navedena v bonitetni oceni ali razponu poslov kreditne zamenjave upravičenke.

         (22)  Da bi povečale kapitalske rezerve, so se banke odločile prodati nestrateško premoženje, na primer panožno udeležbo, ali pa so se osredotočile na posebne geografske sektorje. V zvezi s tem glej Evropska centralna banka, EU Banking Sector Stability, september 2010.

         (23)  V skladu z Evropsko centralno banko se je splošna raven solventnosti bank v letu 2009 precej povečala v vseh državah članicah EU. Poleg tega je iz podatkov o nekaterih večjih bankah v Evropski uniji mogoče sklepati, da so se kapitalski deleži povečevali tudi v prvi polovici leta 2010, k čemur so pripomogli večji zadržani dobički in nadaljnja povečevanja zasebnega kapitala ter javne kapitalske injekcije za nekatere banke. Glej Evropska centralna banka: EU Banking Sector Stability, september 2010.

         (24)  Prihodnje zakonodajno okolje, ki ga je pripravil Bazelski odbor za finančni nadzor (BCBS), t. i. Basel III, naj bi vključevalo izvajanje novih kapitalskih pravil, ki bi morala bankam omogočiti, da sčasoma izpolnijo nove kapitalske potrebe. V tem okviru je zanimivo, da je večina največjih bank v Evropski uniji v zadnjih dveh letih povečala svoje kapitalske rezerve, da bi povečala svoje zmogljivosti za nadomestitev izgub, ter da bi imele ostale banke v Evropski uniji dovolj časa (do leta 2019), da pripravijo svoje kapitalske rezerve, med drugim z uporabo zadržanih dobičkov. Treba je tudi opozoriti, da se s prehodno ureditvijo iz novega zakonodajnega okvira za obstoječe kapitalske injekcije iz javnega sektorja določa prehodno obdobje do 1. januarja 2018. Tudi količinska presoja vplivov, ki jo je opravil Bazelski odbor, katerega izračune je potrdila Komisija, je potrdila precej omejen vpliv na posojila bank. Zato naj nove kapitalske zahteve ne bi vplivale na predlog iz teh smernic.

         (25)  To bo veljalo za vse ukrepe dokapitalizacije in ukrepe za oslabljena sredstva, ne glede na to, ali so zasnovani kot individualni ukrepi ali dodeljeni v okviru sheme.

         (26)  Obstoječe ali nove sheme pomoči bankam (ne glede na instrument pomoči: jamstvo, dokapitalizacija, likvidnost, pomoč za oslabljena sredstva, drugo) se bodo podaljšale/odobrile le za šest mesecev, da se po potrebi omogočijo nadaljnje prilagoditve sredi leta 2011.


title: 2012/549/EU, Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/90

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2010
   (2012/549/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2009 (COM(2011) 736) in dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu poročilu (SEC(2011) 1350) in SEC(2011) 1351,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2010 (COM(2011) 643), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEC(2011) 1189),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike za proračunsko leto 2010 z odgovori Agencije (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo je Računsko sodišče predložilo za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2010 (06084/2012 – C7-0052/2012) in ob upoštevanju dejstva, da Združeno kraljestvo, Nizozemska in Švedska prvič niso priporočili podelitve razrešnice,

               —

               ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe Euratom,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (6), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2004/858/ES z dne 15. decembra 2004 o ustanovitvi izvajalske agencije, poimenovane „Izvajalska agencija za program javnega zdravja“, za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področju javnega zdravja – v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 (8),

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2008/544/ES z dne 20. junija 2008 o spremembi Sklepa 2004/858/ES, da se Izvajalska agencija za program javnega zdravja preoblikuje v Izvajalsko agencijo za zdravje in potrošnike (9),

               —

               ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0098/2012),

               A.

               ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe, v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije pa to počne na lastno odgovornost, pri čemer sodeluje z državami članicami in upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženi sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za zdravje in potrošnike, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 366, 15.12.2011, str. 93.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (7)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (8)  UL L 369, 16.12.2004, str. 73.

      (9)  UL L 173, 3.7.2008, str. 27.


title: Odločba nadzornega organa EFTE št. 40/04/COL z dne  17. marca 2004  o triinštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju drŽavne pomoči s spremembo poglavja 26a:  večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim investicijskim projektom  ter predlog za ustrezne ukrepe

text:
               20.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 168/15

      ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 40/04/COL
   z dne 17. marca 2004
   o triinštirideseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju drŽavne pomoči s spremembo poglavja 26a: „večsektorski okvir za regionalno pomoč, namenjeno večjim investicijskim projektom“ ter predlog za ustrezne ukrepe
   (2006/C 168/07)
   NADZORNI ORGAN EFTE JE —
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (2) ter zlasti člena 24, člena 5(2)(b), člena 1 dela I Protokola 3 in členov 18 ter 19 dela II Protokola 3 k Sporazumu (3),
   KER v skladu s členom 24 Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo,
   KER v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o Nadzornem organu in Sodišču Nadzorni organ Efte objavlja obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču ali če Nadzorni organ Efte meni, da je to potrebno,
   OB SKLICEVANJU na procesna in materialna pravila na področju državne pomoči (4), ki jih je 19. januarja 1994 sprejel Nadzorni organ Efte (5),
   KER je 1. novembra 2003 Komisija Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu Komisija ES) objavila Sporočilo o spremembi večsektorskega okvira za regionalno pomoč, namenjeno večjim investicijskim projektom (2002) v zvezi z oblikovanjem seznama sektorjev s strukturnimi težavami, in o predlogu ustreznih ukrepov ob uporabi člena 88(1) Pogodbe ES v zvezi s sektorjem motornih vozil in sektorjem sintetičnih vlaken (6),
   KER ta okvir velja tudi za Evropski gospodarski prostor,
   KER je treba zagotoviti enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru,
   KER je Nadzorni organ na podlagi izkušenj, pridobljenih v zadnjih letih, in informacij, ki so na voljo o trenutnem stanju v zadevnih sektorjih, sprejel odločitev, da je treba omejitve, ki trenutno veljajo za regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil in sektorju sintetičnih vlaken, ohraniti,
   KER se je Nadzorni organ Efte odločil, da ladjedelniškega sektorja ne vključi v obseg večsektorskega okvira,
   KER je Nadzorni organ Efte sprejel odločitev, da uvede tehnične popravke k besedilu o prehodnih določbah v sektorju motornih vozil, da začnejo veljati za pomoč, dodeljeno po 31. decembru 2003,
   KER naj bi v skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ na koncu Priloge XV k Sporazumu EGP Nadzorni organ Efte po posvetovanju s Komisijo ES sprejel akte, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Komisija ES,
   PO POSVETOVANJU s Komisijo ES,
   OB SKLICEVANJU na to, da se je Nadzorni organ Efte o tej temi posvetoval z državami Efte na večstranskem srečanju dne 3. februarja 2004 —
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

               1.

               Poglavje 26A smernic o državni pomoči je spremenjeno, kot je opisano v Prilogi I k tej odločbi, in predlagani so ustrezni ukrepi, vsebovani v Prilogi I.

               2.

               Države Efte se obvestijo z dopisom, ki vsebuje izvod te odločbe in Prilogo I. Države Efte naj v enem mesecu od prejema tega predloga sporočijo svoje soglasje k ustreznim ukrepom.

               3.

               V skladu s točko (d) Protokola 27 k Sporazumu EGP se Komisijo ES obvesti z izvodom te odločbe skupaj s Prilogo I.

               4.

               Odločba se, vključno s Prilogo I, objavi v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

               5.

               V primeru, da države Efte sprejmejo predlog za ustrezne ukrepe, se objavi povzetek obvestila v oddelku EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije (priložen v Prilogi 2).

               6.

               Ta odločba je verodostojna v angleškem jeziku.

      V Bruslju, 17. marca 2004

            Za Nadzorni organ EFTA

         Hannes HAFSTEIN

            Predsednik

         Einar M. BULL

            Član Kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

      (2)  V nadaljevanju Sporazum o nadzoru in sodišču.

      (3)  Protokol 3 k Sporazumu o nadzoru in sodišču, ki so ga države EFTA spremenile 10. decembra 2001. Spremembe so začele veljati 28. avgusta 2003.

      (4)  V nadaljnjem besedilu smernice o državni pomoči.

      (5)  Prvotno objavljena v UL L 231, 3.9.1994, in v Dopolnilu EGP k UL L 32 istega dne, kakor so bila nazadnje spremenjena z Odločbo Kolegija št. 39/04/COL z dne 17.3.2004, še neobjavljena.

      (6)  UL C 263, 1.11.2003, str. 3.

      PRILOGA I
      SPREMEMBE K POGLAVJU 26A O VEČSEKTORSKEM OKVIRU ZA REGIONALNO POMOČ, NAMENJENO VEČJIM INVESTICIJSKIM PROJEKTOM (1)

      Sedanja točka 26A.5. (4) se nadomesti z:

         Sektorji, v katerih prevladujejo resne strukturne težave, se lahko navedejo na seznamu sektorjev, ki se predloži k okviru. Ob upoštevanju določb iz tega oddelka ne bo v teh sektorjih odobrena nobena regionalna pomoč za naložbe. Tehnična izvedljivost ter politična in gospodarska priložnost za sprejetje takega seznama sektorjev se bo proučila pred koncem leta 2005. Če se bo Nadzorni organ odločil sprejeti tak seznam sektorjev, ga bo sprejel in objavil pred 31. marcem 2006; veljaven bo postal 1. januarja 2007. Kateri koli ustrezni ukrepi v skladu s členom 1(1) dela I in členom 18 dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, ki lahko v zvezi s tem postanejo potrebni, bodo predlagani pred 1. julijem 2006.

      Sedanja točka 26A.5. (5) se nadomesti z:

         Za proučitev tehnične izvedljivosti priprave seznama sektorjev se resne strukturne težave načeloma izmerijo na podlagi jasnih podatkov potrošnje na ustrezni ravni statistične klasifikacije proizvodov po dejavnosti (CPA) (2) v EGP ali, če ti podatki niso na voljo, na podlagi katere koli druge segmentacije trga, ki je splošno sprejeta za zadevne proizvode in za katero so na voljo statistični podatki. Upoštevajo se lahko tudi drugi ustrezni podatki in informacije, vključno s sektorskimi študijami. Noben sektor ne bo vključen na podlagi izključno mehanističnega statističnega pristopa. Seznam sektorjev se lahko dopolnjuje po potrebi.

      Prvi stavek sedanje točke 26A.5. (6) se nadomesti z:

         Če se mora Nadzorni organ odločiti za sprejetje takega seznama sektorjev je treba od 1. januarja 2007, za sektorje, ki so zajeti v seznamu sektorjev z resnimi strukturnimi težavami, Nadzornemu organu posamezno priglasiti vsako regionalno pomoč za naložbe v zvezi z investicijskim projektom, ki vključuje upravičene odhodke nad zneskom, ki ga določi Nadzorni organ v času priprave seznama sektorjev (3), ne glede na določbe iz Skupinske izjeme za državne pomoči, ki zadeva majhna in srednja podjetja (4), kakor je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 88/2002 z dne 25. junija 2002 (5).

      Sedanja točka 26A.8. (1) se nadomesti z:
      Do 31. decembra 2006 in brez poseganja v akt, naveden v točki 1f Priloge XV k Sporazumu EGP (6), kakor je bila vključena v navedeno prilogo s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 88/2002:

                  (a)

                  za zneske pomoči, ki presegajo 5 milijonov EUR, izraženih v bruto protivrednosti dotacije, je največja intenzivnost pomoči za regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil, kot je določeno v Prilogi C, ki se odobri na podlagi obstoječih sistemov pomoči, omejena na 30 % ustrezne zgornje meje regionalne pomoči;

                  (b)

                  nobeni stroški, ki so nastali v okviru investicijskih projektov v sektorju sintetičnih vlaken, kot je določeno v Prilogi D, niso upravičeni za pomoč za naložbe.

            Ta točka je stopila v veljavo od 1. januarja 2004.
      Sedanji točki 26A. 8(2) in (3) se razveljavita.
      Po sedanji točki 26A.9. (2), se vstavita dve novi točki 26A.9. (3) in 26A.9.(4):

                     26A.9. (3):

                     Da bi imeli, v odsotnosti seznama sektorjev, v katerih prevladujejo resne strukturne težave, jasen sklop pravil, ki veljajo za regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil in sektorju sintetičnih vlaken od 1. januarja 2004, je Nadzorni organ sklenil predlagati ustrezne ukrepe na podlagi člena 1(1) dela I in člena 18 dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču:

                                 —

                                 nadaljevanje uporabe prehodnih določb za sektor sintetičnih vlaken, kot je določeno v Prilogi D, do 31. decembra 2006,

                                 —

                                 za zneske pomoči, ki presegajo 5 milijonov EUR, izraženih v bruto protivrednosti dotacije, določiti največjo intenzivnost pomoči za regionalno pomoč za naložbe v sektorju motornih vozil, kot je določeno v Prilogi C, ki se odobri na podlagi obstoječih sistemov pomoči, na 30 % ustrezne zgornje meje regionalne pomoči.

                     26A.9 (4):

                     Države Efte so pozvane, da dajo izrecno soglasje k predlaganim ustreznim ukrepom v roku, ki je določen v dopisu, naslovljenem na njih. Če Nadzorni organ ne bo prejel nobenega odgovora, bo domneval, da se zadevna država Efte ne strinja s predlaganimi ukrepi.

         (1)  Te spremembe ustrezajo sporočilu Evropske Komisije o spremembi večsektorskega okvira za regionalno pomoč, namenjeno večjim investicijskim projektom (2002) v zvezi z oblikovanjem seznama sektorjev s strukturnimi težavami, in o predlogu uporabnih ukrepov ob uporabi člena 88(1) Pogodbe ES v zvezi s sektorjem motornih vozil in sektorjem sintetičnih vlaken (UL C 263, 1.11.2003, str. 3).

         (2)  Uredba Sveta (EGS) št. 3696/93 z dne 29. oktobra 1993 o statistični klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) v Evropski gospodarski skupnosti (UL L 342, 31.12.1993, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 204/2002 (UL L 36, 6.2.2002, str. 1). Uredba Sveta (EGS) št. 3696/1993 je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 7/94 z dne 21. marca 1994, UL L 160, 28.6.1994, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 110/2002, UL L 298, 31.10.2002, in z Dopolnilom EGP št. 54 Uradnega lista. Prim. točko 20b Priloge XXI k Sporazumu EGP.

         (3)  Ta znesek lahko načeloma znaša 25 milijonov EUR, a se lahko razlikuje od sektorja do sektorja.

         (4)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33).

         (5)  UL L 266, 3.10.2002, in Dopolnilo EGP št. 49, prim. točko 1f Priloge XV k Sporazumu EGP.

         (6)  Skupinska izjema za državne pomoči, namenjena majhnim in srednje velikim podjetjem.


				|

		52014PC0223

			Predlog SKLEP SVETA o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Islamske republike Afganistan k STO /* COM/2014/0223 final - 2014/0125 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
I. UVOD
Članice Svetovne trgovinske organizacije
(STO) in Afganistan so dosegli sklepno fazo sporazuma o pogojih za pristop
Afganistana k organizaciji. Ta sledi skoraj 10-letnim pogajanjem, ki so se
začela, ko je Afganistan leta 2004 vložil prošnjo za članstvo v STO.
Prošnja Afganistana za pristop je bila pregledana v skladu s smernicami, ki jih
ureja Generalni svet STO o pristopu najmanj razvitih držav. Zato, da bi EU
uradno podprla članstvo Afganistana, je v skladu s PDEU zdaj potreben
sklep Sveta, ki potrjuje pogoje za pristop Afganistana.
Povzetek pristopnih pogojev je naveden v
nadaljevanju.
II. POVZETEK POGOJEV ZA PRISTOP AFGANISTANA
K STO PO SEKTORJIH
Seznami zavez
Blago (na splošno)
Povprečna končna usklajena carinska
stopnja na seznamu za pristop Afganistana je 15,1 %.
Povprečna končna usklajena carinska
stopnja za kmetijske proizvode (29,6 %) je višja od stopnje, ki je bila
ugotovljena za industrijske proizvode (8,8 %). Poleg tega so v kmetijstvu
višje tudi najvišje tarife (60–70 % za nekatere kmetijske proizvode v
primerjavi z največ 50 %, ugotovljenimi za industrijske proizvode).
Afganistan bo od datuma pristopa uporabljal
končne usklajene carinske stopnje, razen pri uvozu nekaterih proizvodov
informacijske tehnologije, kot so elektronska vezja in videokamere (ki bodo
leta 2019 v vsakem primeru popolnoma liberalizirani).
Te povprečne
tarifne stopnje so zelo razumne glede na to, da spada Afganistan med najmanj
razvite države, ter njegovo majhnost in ranljivost njegovega gospodarstva. V
preteklosti se je v EU glede najmanj razvitih držav uveljavila praksa, da se
sprejmejo višje tarifne stopnje od teh, kot razumne za gospodarstva primerljive
velikosti. Glede na to seznam še ne vsebuje zavez za:
–
41 tarifnih postavk za kmetijske proizvode, s
katerimi je v Afganistanu prepovedano trgovati (svinjina in proizvodi iz
svinjine, pivo, vino in žgane pijače), in
–
183 tarifnih postavk za industrijsko blago, kar
ustreza 4,4 % tarifnih postavk za industrijsko blago na seznamu (v skladu
z nedavno odobrenimi „Smernicami za pogajanja o pristopu najmanj razvitih držav
k STO“, ki dovoljujejo do 5 % industrijskih tarifnih postavk brez zavez).
Industrijski proizvodi
–
Povprečna končna usklajena carinska
stopnja za nekmetijske proizvode je 8,8 %.
–
Najvišje povprečne stopnje v višini 30 %
veljajo za keramiko, sledijo pa povprečne stopnje v višini 15–20 % za
pohištvo, steklo in tekstil.
–
Najnižja stopnja, 0 %, je ponujena za
proizvode informacijske tehnologije, ki se bo uporabljala do leta 2019.
–
Najvišje tarife za industrijsko blago znašajo 50 %
(osebna vozila), ki jim sledijo najvišje tarife v višini 30 % za keramiko
in različne tekstilne proizvode.
–
183 tarifnih postavk brez zavez za industrijsko
blago ustreza surovinam, preprogam, obutvi in pohištvu.
Kmetijski proizvodi
–
Povprečna končna usklajena carinska
stopnja za kmetijske proizvode je 29,6 %.
–
Najvišje tarife v kmetijstvu znašajo 70 % za
nekatere sadne sokove in 60 % za različne kmetijske proizvode, kot so
jagnjetina in govedina, zelenjava, sadje, oreški, paradižnik, krompir, tobak in
mineralna voda.
–
41 tarifnih postavk brez zavez se nanaša na
kmetijske proizvode, s katerimi je v Afganistanu prepovedano trgovati (svinjina
in proizvodi iz svinjine, pivo, vino in žgane pijače).
Izvozne dajatve
Afganistan je glede izvoznih dajatev sprejel
zaveze mirovanja in znižanja. Izvozne dajatve ne bodo uvedene za proizvode, za
katere trenutno ne veljajo takšne dajatve. Kar zadeva obstoječe dajatve,
bodo najvišje stopnje, ki so določene za ključne surovine, znižane v
petih letih od datuma pristopa.
Storitve
Seznam Afganistana v zvezi s posebnimi
zavezami za storitve je zadovoljiv glede na njegov status najmanj razvite
države. Afganistan bo izpolnil zaveze glede dostopa do trga ter nacionalne
obravnave na širšem področju storitev, vključno s strokovnimi,
računalniškimi in drugimi poslovnimi storitvami, komunikacijskimi
storitvami (kurirske storitve in telekomunikacije), storitvami na področju
gradbeništva, distribucije, zasebnega izobraževanja, okolja, financ (zavarovalništvo
in bančništvo), zdravstva, turizma in gostinstva ter prevoza (pomorski in
zračni prevoz ter pomožne storitve).
Obveznosti po protokolu
V zadnji večstranski fazi pridružitvenega
procesa so si članice STO skupaj prizadevale zagotoviti temeljno skladnost
trgovinskih zakonov in ustanov Afganistana s predpisi in sporazumi STO ter jih
navedle v protokolu o pristopu in poročilu delovne skupine.
Zahtevana so bila prehodna obdobja na več
področjih, od katerih so za EU najpomembnejša naslednja:
Uporaba notranjih davkov na uvoz: trenutno veljavna fiksni davek in davek na poslovne dohodke bosta
popolnoma skladna z obveznostmi STO šele v letu 2020; za preostale notranje
davke in dajatve na uvoz bo prilagajanje STO izvedeno šele po datumu pristopa.
Tehnične ovire v trgovini: Afganistan bo v celoti izvajal Sporazum o tehničnih ovirah v
trgovini do 1. januarja 2016. Akcijski načrt je določen v
poročilu delovne skupine.
Sanitarni in fitosanitarni ukrepi: Za Afganistan bo do polnega izvajanja Sporazuma o sanitarnih in
fitosanitarnih ukrepih veljalo prehodno obdobje do 1. januarja 2018, kot je
določeno v akcijskem načrtu, ki je vključen v poročilo
delovne skupine.
Naložbeni ukrepi v zvezi s trgovino: Sporazum o naložbenih ukrepih v zvezi s trgovino se bo začel v
celoti izvajati do 31. decembra 2020, ko bo treba odpraviti zahteve glede
lokalne vsebine za blago v zakonodaji o ogljikovodiku in zakonodaji o
rudarstvu.
Trgovinski vidiki pravic intelektualne
lastnine: Sporazum o trgovinskih vidikih pravic
intelektualne lastnine se bo začel v celoti izvajati do 1. januarja 2016,
kot je določeno v akcijskem načrtu, vključenem v poročilo
delovne skupine.
III. PRIPOROČILO
Ob predložitvi pogojev za pristop Afganistana
k STO v odobritev Svetu Komisija meni, da so ti pogoji uravnotežen in
ambiciozen sveženj zavez za odpiranje trga, ki bodo Afganistanu in tudi
njegovim trgovinskim partnericam v STO prinesle znatne koristi.
2014/0125 (NLE)
Predlog
SKLEP SVETA
o stališču, ki ga sprejme Evropska unija
v okviru Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa
Islamske republike Afganistan k STO
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije, zlasti člena 91, člena 100(2) in prvega pododstavka
člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)       Vlada Islamske republike
Afganistan je 21. novembra 2004 zaprosila za pristop k Marakeškemu sporazumu o
ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (STO) v skladu s členom XII
navedenega sporazuma.
(2)       Delovna skupina za pristop
Islamske republike Afganistan je bila ustanovljena 13. decembra 2004, da se
dogovori o pristopnih pogojih, sprejemljivih za Islamsko republiko Afganistan
in vse članice STO.
(3)       Komisija je v imenu Unije s
pogajanji določila celovit sklop zavez Islamske republike Afganistan za
odpiranje trga, ki izpolnjuje zahteve Unije.
(4)       Te zaveze so zdaj zajete v
Protokolu o pristopu Islamske republike Afganistan k STO.
(5)       Pristop k STO naj bi po
pričakovanjih pozitivno in trajno prispeval h gospodarskim reformam in
trajnostnemu razvoju v Islamski republiki Afganistan.
(6)       Protokol o pristopu bi bilo
zato treba odobriti.
(7)       Člen XII Sporazuma o
ustanovitvi STO določa, da se morata o pristopnih pogojih strinjati
članica pristopnica in STO ter da pristopne pogoje na strani STO potrdi
ministrska konferenca STO. Člen IV.2 Sporazuma o ustanovitvi STO
določa, da v obdobjih med zasedanji ministrske konference njene naloge
izvaja Generalni svet.
(8)       Zato je treba sprejeti
stališče, ki ga bo Unija zagovarjala v okviru Generalnega sveta STO glede
pristopa Islamske republike Afganistan k STO –
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Evropska unija bo v okviru Generalnega sveta
Svetovne trgovinske organizacije glede pristopa Islamske republike Afganistan k
STO zagovarjala stališče, da se ta pristop odobri.
Člen 2
Ta sklep
začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju,
                                                                       Za
Svet
                                                                       Predsednik


Pomembno pravno obvestilo

|

52007DP0209

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2007 o preverjanju veljavnosti mandata poslanca Beniamina Donnicija (2007/2121(REG))

Uradni list 102 E , 24/04/2008 str. 0446 - 0448

		P6_TA(2007)0209Preverjanje veljavnosti mandata poslanca Beniamina DonnicijaSklep Evropskega parlamenta z dne 24. maja 2007 o preverjanju veljavnosti mandata poslanca Beniamina Donnicija (2007/2121(REG))Evropski parlament,- ob upoštevanju Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 [1],- ob upoštevanju členov 3, 4 in 9 ter Priloge I svojega Poslovnika,- ob upoštevanju uradnega sporočila pristojnega italijanskega nacionalnega organa glede izvolitve Beniamina Donnicija v Evropski parlament,- ob upoštevanju ugovora, prejetega s strani Achilleja Occhette z dne 25. marca 2007, glede veljavnosti izvolitve Beniamina Donnicija v Evropski parlament,- ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0198/2007),A. ker so v prvem in drugem odstavku člena 7 Akta z dne 20. septembra 1976 navedene funkcije, ki niso združljive s funkcijo poslanca Evropskega parlamenta,B. ker so na podlagi člena 9 in Priloge I Poslovnika poslanci Evropskega parlamenta dolžni natančno prijaviti svoje poklicne dejavnosti in druge funkcije ali dejavnosti, za katere prejemajo plačilo,C. ker je v členu 3(5) Poslovnika določeno, da "kadar je imenovanje poslanca posledica odstopa kandidatov na isti listi, odbor, pristojen za preverjanje veljavnosti mandatov, zagotovi, da so navedeni odstopi potekali v skladu s črko in duhom Akta z dne 20. septembra 1976 in člena 4(3)",D. ker morajo biti nacionalne določbe v zvezi z evropskim volilnim postopkom v skladu s temeljnimi načeli ureditve pravnega reda Skupnosti, zlasti njene primarne zakonodaje, ter duhu in črki Akta iz leta 1976; ker se iz teh razlogov pristojni nacionalni organi (zakonodajni, upravni in sodni), ko izvršujejo in razlagajo nacionalne določbe v zvezi z evropskim volilnim postopkom, ne morejo izogniti upoštevanju načel prava Skupnosti s področja volitev,E. ker je treba skladnost odpovedi izvolitvi poslanca Achilleja Occhetta s črko in duhom Akta iz leta 1976 oceniti na podlagi člena 6 tega akta, ki pravi, da "poslanci Evropskega parlamenta ... niso vezani na nobena navodila in njihov mandat ni vezan" ter da je načelo svobode in neodvisnosti poslancev prav gotovo ključno načelo,F. ker Statut poslancev (ki bo začel veljati leta 2009) v prvem odstavku člena 2 določa, da so "poslanci ... svobodni in neodvisni", medtem ko drugi odstavek istega člena, ki se očitno naslanja na prvega, določa, da so "dogovori o odstopu pred iztekom mandata ali ob koncu mandatne dobe ... nični",G. ker so te določbe Statuta poslancev samo pojasnilo načel svobode in neodvisnosti iz Akta iz leta 1976, ki so izrecno potrjena v Statutu za zaščito Parlamenta in njegovih poslancev,H. ker je Statut poslancev Evropskega parlamenta, čeprav bo pričel veljati šele v naslednjem zakonodajnem obdobju, ki se bo pričelo leta 2009, v sedanji pravni ureditvi Skupnosti akt primarne zakonodaje, ki ga je sprejel Evropski parlament z brezpogojnim soglasjem Sveta in ki je bil redno objavljen v Uradnem listu Evropske unije,I. ker morajo Evropski parlament in nacionalni organi, ki so dogovorni za izvrševanje in/ali razlago nacionalnih določb s področja evropskega volilnega postopka, upoštevati načela in pravila Statuta poslancev in se morajo, tudi zaradi spoštovanja načela lojalnega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe ES, v vsakem primeru vzdržati sprejemanja ukrepov v očitnem nasprotju s statutom,J. ker spadajo načela in določbe Statuta poslancev nedvomno med načela iz člena 6 Pogodbe EU, načela, ki so temelj Evropske unije (kot zlasti načeli demokracije in pravne države) in ki jih Unija spoštuje kot temeljna načela prava Skupnosti,K. ker so v področje uporabe člena 6 Akta iz leta 1976 vključeni tudi kandidati, ki so uradno navedeni na seznamu izvoljenih kandidatov, kar bi bilo v interesu Parlamenta, saj bodo ti morda postali poslanci Evropskega parlamenta,L. ker odpoved izvolitvi, ki jo je predložil poslanec Achille Occhetto, rezultat pogojevanja s predhodnim dogovorom z drugim članom liste "Società civile Di Pietro-Occhetto", ki je bil sklenjen pred evropskimi volitvami 12. in 13. junija 2004, ter zato ni v skladu s črko in duhom Akta iz leta 1976 in je posledično nična,M. ker, če je odpoved izvolitvi poslanca Achilleja Occhette nična, potem mandat njegovega naslednika Beniamina Donnicija ne more biti pravno in stvarno upravičen,N. ker je regionalno upravno sodišče za deželo Lacij (sodišče prve stopnje v zadevi) s svojo sodbo z 21. julija 2006 odločilo, da odpoved, ki jo je izrazil poslanec Achille Occhetto pred razglasitvijo izvoljenih predstavnikov, ne predstavlja odpovedi položaju na seznamu, saj spoštovanje ljudske volje narekuje, da so volilni rezultati nerazpoložljivi in nespremenljivi; odpoved nima učinka, če so sprejeti morebitni akti o prenosu pravice v primeru neskladnosti, izgube pravice, neizvoljivosti, ali če se imenovanju ali funkciji odpovedo osebe, ki so do nje upravičene; ker zato sledi, da ima kandidat, ki se je odpovedal izvolitvi, v primeru, da se pojavijo okoliščine za prenos pravice, pravico umakniti odpovedno izjavo ter zasesti sedež, ki ga je potrebno zapolniti s prenosom pravice,O. ker je italijanski državni svet s pravnomočno sodno odločbo razveljavil razglasitev izvolitve poslanca Achilleja Occhetta v Evropski parlament,P. ker je v skladu s členom 12 Akta iz leta 1976 le Evropski parlament tisti, ki preverja mandate svojih članov, ki so bili izvoljeni s splošnimi volitvami; ker te posebne pravice Parlamenta ne more razveljaviti ali celo izničiti ukrep nacionalnih organov, ki je izdan v očitnem nasprotju z veljavnimi določbami in načeli prava Skupnosti, tudi v primeru, da ta ukrep dokončno sprejme vrhovni sodni organ te države, kot v primeru sodbe italijanskega državnega sveta; ker je pravna praksa Sodišča Evropskih skupnosti potrdila te pravice tudi v zvezi z dokončnimi nacionalnimi sodbami, ki kršijo pravo Skupnosti, ter ugotovila odgovornost države,Q. ker lahko Parlament zakonito odkloni potrditev veljavnosti mandata poslanca Beniamina Donnicija in obenem ne upošteva odločitve italijanskega državnega sveta, ker ni v skladu s črko in duhom Akta iz leta 1976, ter tako ohrani mandat poslanca Achilleja Occhetta,1. meni, da mandat poslanca Evropskega parlamenta Beniamina Donnicija, katerega izvolitev je bila posredovana pristojnemu italijanskemu nacionalnemu organu, ni veljaven,2. potrdi veljavnost mandata poslanca Achilleja Occhetta,3. naroči svojemu predsedniku, naj to odločitev posreduje italijanskim oblastem ter Beniaminu Donniciju in Achilleju Occhettu.[1] UL L 278, 8.10.1976, str. 5. Akt, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2002/772/ES, Euratom (UL L 283, 21.10.2002, str. 1).--------------------------------------------------


title: Sklep (EU) 2015/1870 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Italije – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

text:
               20.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 275/26

         SKLEP (EU) 2015/1870 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 6. oktobra 2015
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Italije – EGF/2015/004 IT/Alitalia)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2) ter zlasti točke 13 navedenega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je zagotavljanje podpore delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, in samozaposlenim osebam, ki so iz istih razlogov opustile dejavnost, ter pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Sredstva ESPG ne smejo presegati najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (3).

               (3)

               Italija je 24. marca 2015 predložila vlogo EGF/2015/004 IT/Alitalia za finančni prispevek iz ESPG zaradi presežnih delavcev v podjetju Gruppo Alitalia (4) v Italiji. Vloga je bila dopolnjena z dodatnimi informacijami v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG, kakor je določeno v členu 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 414 848 EUR za vlogo, ki jo je predložila Italija.

               (5)

               Da bi čim bolj skrajšali čas, potreben za uporabo sredstev ESPG, bi se moral ta sklep uporabljati od datuma sprejetja –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2015 se uporabijo sredstva Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v znesku 1 414 848 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 6. oktobra 2015.

      V Strasbourgu, 6. oktobra 2015

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         N. SCHMIT

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (3)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (UL L 347, 20.12.2013, str. 884).

      (4)  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. in Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. in Alitalia Loyalty).


title: Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D1411

Uradni list L 191 , 13/07/2001 str. 0001 - 0005

		Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 27. junija 2001o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območijEVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [2],ob upoštevanju mnenja Odbora regij [3]skladno s postopkom iz člena 251 Pogodbe [4],ob upoštevanju naslednjega:(1) Pogodba predvideva razvoj in izvajanje okoljske politike Skupnosti ter določa cilje in načela, ki naj bi to politiko vodili.(2) S sprejetjem Sklepa št. 2179/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta [5] je Skupnost potrdila svojo zavezanost splošnemu pristopu in strategiji, ki ju je Komisija izbrala v svojem programu "Naproti trajnostnemu razvoju" [6].(3) Mnogo mednarodnih obveznosti Skupnosti, zlasti glede ukrepov za boj proti spremembam podnebja, se lahko izvaja le s sodelovanjem organov lokalnih oblasti.(4) V svojem sporočilu "Trajnostni razvoj urbanih območij v Evropski uniji: okvir za ukrepanje" z dne 28. oktobra 1998 se je Komisija zavezala, da bo zagotavljala "stalno podporo lokalni upravi pri omrežnem povezovanju" in "zagotovila ustrezno pravno podlago, potrebno za večletno financiranje takih dejavnosti".(5) Evropski parlament je sprejel resolucije [7] o krepitvi politike Evropske unije o urbanem okolju.(6) Odbor regij je sprejel mnenja o čezmejnem in mednacionalnem sodelovanju med organi lokalnih oblasti [8] in o sporočilu Komisije "K agendi urbanih območij v Evropski uniji" [9].(7) Peti okoljski akcijski program priznava, da naj bi vse zadevne strani, skupaj s Komisijo in organi lokalnih oblasti, ukrepale kot partnerji s ciljem doseči trajnostni razvoj in delile ustrezno odgovornost.(8) Poglavje 28 Agende 21, ki ga je obravnaval Protokol, podpisan na svetovnem vrhu v Riu leta 1992, predvideva, da naj bi se večina organov lokalnih oblasti v vsaki državi posvetovala s prebivalstvom ter naj bi dosegla skupen dogovor o lokalni Agendi 21 za lokalno skupnost (občino).(9) Za doseganje ciljev trajnostnega razvoja urbanih območij ter za izvajanje Agende 21 in zakonodaje Skupnosti je potrebno opredeliti, razvijati in izmenjavati dobre prakse med organi lokalnih oblasti ter povečevati njihovo ozaveščenost.(10) Usposobljenost omrežij organov lokalnih oblasti naj bi se okrepila na evropski ravni, razvijale in izmenjale naj bi se dobre prakse na področju trajnostnega razvoja urbanih območij in lokalne Agende 21, te dejavnosti pa naj bi bile usklajene, tako da se Komisiji predajo informacije in mnenja lokalnih oblasti o novih in nastajajočih možnostih na področjih, povezanih s trajnostnim razvojem.(11) Države članice ne morejo v zadostni meri doseči ciljev predlaganega delovanja, in sicer izmenjave dobrih praks na evropski ravni in ozaveščanje organov lokalnih oblasti preko evropskih omrežij, in ker se ti cilji lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta sklep ne presega tistega, kar je nujno za doseganje teh ciljev.(12) Določila naj bi se prednostna področja dejavnosti, ki bi jih lahko podpiralo okvirno sodelovanje Skupnosti.(13) Za potencialne upravičence in javnost je treba vzpostaviti učinkovite metode spremljanja in ocenjevanja ter zagotoviti ustrezne informacije.(14) Izvajanje okvirnega sodelovanja naj bi se ocenilo glede na izkušnje, pridobljene v prvih nekaj letih izvajanja, o tem pa naj bi se obvestila Evropski parlament in Svet.(15) Ta sklep določa finančni okvir za ves čas trajanja programa, ki je v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o javnofinančni disciplini in izboljšavi proračunskega postopka [10] glavno napotilo za organ za izvajanje proračuna pri letnem proračunskem postopku.(16) Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, naj bi se sprejeli skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [11] –SKLENILA NASLEDNJE:Člen 1Oblikuje se okvir sodelovanja Skupnosti (v nadaljnjem besedilu "okvirno sodelovanje"), da se zagotovi finančna in tehnična podpora omrežjem organov lokalnih oblasti, organiziranih v vsaj štirih državah članicah, in, kadar je to primerno, v večjih in manjših mestih v državah iz člena 8, zato da se spodbudi zasnova, izmenjava in izvajanje dobrih praks na naslednjih področjih:- izvajanje okoljske zakonodaje EU na lokalni ravni,- trajnostni razvoj urbanih območij,- lokalna Agenda 21.Glavni partnerji so Komisija, omrežja organov lokalnih oblasti, različne interesne skupine iz urbanih območij, omrežja iz lokalnih skupnosti, kot so nevladne organizacije, univerze in drugi akterji, organizirani na evropski ravni.Člen 21. Vrste dejavnosti, upravičene do podpore Skupnosti po tem okviru sodelovanja, so določene v Prilogi.2. Komisija lahko zagotovi podporo kateremu koli omrežju organov lokalnih oblasti, kot je določeno v členu 1, ali v primeru spremljevalnih ukrepov, navedenih v delu C Priloge, drugim upravičencem, ki želijo razviti take dejavnosti.3. Podpora Skupnosti se nanaša na dejavnosti, ki so načrtovane v letu, na katero so vezani finančni prispevki, in/ali v naslednjih dveh letih.4. Okvirna členitev finančne podpore med različne vrste dejavnosti je prikazana v Prilogi.Člen 3Komisija skladno s postopkom iz člena 11(2) oceni predložene predloge in med njimi izbere projekte, ki se financirajo v okviru prednostnih področij iz člena 4.Člen 41. Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi obvestilo z opisom prednostnih področij, v okviru katerih se projekti financirajo, z merili za izbiro in dodelitev naročila ter s postopkom prijave in odobritve.2. Predloge projektov, ki se financirajo, Komisiji predloži omrežje organov lokalnih oblasti, kot je določeno v členu 1, za vrste aktivnosti, prikazane v delu C Priloge, pa drugi upravičenci, ki izpolnjujejo merila.3. Razpis za predloge projektov po tem okvirnem sodelovanju se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti vsako leto do 31. januarja. Potem, ko oceni te predloge, Komisija do 31. maja odloči, katere projekte bo financirala. Na podlagi odločitve o projektih, ki se financirajo, se z upravičenci, odgovornimi za izvedbo, sklene pogodba, ki ureja pravice in obveznosti partnerjev.4. Javno se objavi seznam upravičencev in projektov, ki se financirajo preko okvira sodelovanja, skupaj z zneskom pomoči.Člen 5Komisija za izvajanje tega okvirnega sodelovanja in drugih programov in iniciativ Skupnosti, zlasti Iniciative URBAN iz člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih [12], zagotovi konsistentnost med dejavnostmi Skupnosti in projekti ter njihovo dopolnjevanje in sinergijo. Projekti, ki se financirajo v okviru drugih programov in skladov Skupnosti, niso upravičeni do financiranja po tem okvirnem sodelovanju.Člen 61. To okvirno sodelovanje se začne 1. januarja 2001 in se konča 31. decembra 2004. Finančni okvir za njegovo izvajanje v obdobju 2001-2004 je 14 milijonov evrov.Letna odobrena proračunska sredstva odobri organ za izvajanje proračuna v mejah finančnih predvidevanj.2. Finančna podpora v znesku 350000 evrov ali več se lahko pridobi le, če je pooblaščeni revizor potrdil računovodske razvide upravičenca za prejšnje leto. Pooblaščeni revizor potrdi tudi računovodske razvide za obdobje, v katerem se subvencija rabi.Finančna podpora v znesku, ki je manjši od 350000 evrov, se lahko pridobi le, če so računovodski razvidi upravičenca dostopni v obliki, ki jo za prejšnje leto priznava Komisija, ter so v tej obliki predstavljeni za obdobje, v katerem se subvencija rabi.Člen 7Projekti prispevajo k uresničitvi ciljev iz člena 1 ter se izberejo na podlagi naslednjih splošnih meril:(a) ugodno razmerje med stroški in koristmi;(b) trajen multiplikatorski učinek na evropski ravni;(c) učinkovito in uravnoteženo sodelovanje med različnimi partnerji glede programiranja in izvajanja dejavnosti ter finančna udeležba;(d) delež finančne udeležbe;(e) prispevek k večnacionalnemu pristopu, zlasti k čezmejnemu sodelovanju v Skupnosti in, kadar je to primerno, sodelovanju preko njenih meja s sosednjimi državami;(f) prispevek k celovitemu večsektorskemu pristopu in k trajnostnemu razvoju urbanih območij, upoštevajoč socialne, gospodarske in okoljske razsežnosti;(g) stopnja vpletenosti vseh partnerjev, skupaj s predstavniki civilne družbe;(h) prispevek h krepitvi in oživljanju javnih služb splošnega interesa.Člen 8Tega okvirnega sodelovanja se lahko udeležijo omrežja organov lokalnih oblasti, skupaj z večjimi in manjšimi mesti iz držav Vzhodne in Srednje Evrope, Cipra in Malte, ter večja in manjša mesta iz drugih držav, ki so sklenile pridružitvene sporazume s Skupnostjo.Člen 91. Da se zagotovi uspeh dejavnosti, ki jih izvedejo upravičenci podpore Skupnosti, Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da:(a) preveri, da so se predlagane dejavnosti pravilno izvedle;(b) prepreči nepravilnosti in proti njim ukrepa;(c) izterja, kadar je to primerno, nepravilno prejete zneske.2. Brez vpliva na finančno revizijo, ki jo izvede Računsko sodišče na podlagi člena 248 Pogodbe, ali inšpekcijskih pregledov, ki se izvedejo na podlagi točke (c) člena 279 Pogodbe, lahko uradniki in drugi uslužbenci Komisije na kraju samem opravijo pregled dejavnosti, ki se financirajo preko okvirnega sodelovanja, skupaj z vzorčnimi pregledi.Komisija vnaprej obvesti upravičence podpore o kakršnih kolih pregledih na kraju samem, razen če upravičeno sumi, da gre za goljufijo ali neprimerno uporabo pomoči.3. Upravičenci finančne podpore hranijo vso potrebno dokumentacijo, ki je na voljo Komisiji, o izdatkih za dejavnost pet let po zadnjem plačilu za to dejavnost. Dokumentacija je lahko tudi v elektronski obliki.Člen 101. Komisija lahko zmanjša ali ukine finančno podporo, odobreno preko pogodbe, ali se ji ta podpora povrne, če ugotovi nepravilnosti ali če izve, da je bila pogodba spremenjena brez njene odobritve, kar je v nasprotju z dogovorjenimi cilji ali pogoji za izvajanje.2. Če se roki niso spoštovali ali če napredek pri izvajanju pogodbe upravičuje le del dodeljene finančne podpore, Komisija zahteva od upravičenca, da v natančno določenem roku predloži kakršno koli pojasnilo. Če upravičenec ne zagotovi zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva takojšnje vračilo že plačanih zneskov. Komisija se zaveže, da pojasnila ovrednoti podrobno in hitro.3. Upravičenci predložijo Komisiji letna poročila o napredku za pogodbe, ki veljajo dlje kot eno leto, ter finančno poročilo za vsako pogodbo v šestih mesecih po izpolnitvi obveznosti iz nje. Komisija določi obliko in vsebino poročil. Če se poročila ne predložijo v določenem roku, upravičenec ni več upravičen do nadaljnjega financiranja po tem sklepu. Komisija se zaveže, da bo poročila proučila v primernem roku, da pri izplačilih ne pride do nepotrebnih zamud.4. Vsako neupravičeno izplačano plačilo se Komisiji povrne. Zneskom, ki niso bili povrnjeni pravočasno, se lahko dodajo obresti. Komisija določi podrobna pravila za izvajanje tega odstavka.Člen 111. Komisiji pomaga svetovalni odbor.2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa Sveta 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.3. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 12Komisija oceni izvajanje okvirnega sodelovanja in s tem v zvezi Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje 31. marca 2003 predloži poročilo.Člen 13Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2004.V Luxembourgu, 27. junija 2001Za Evropski parlamentPredsednicaN. FontaineZa SvetPredsednikB. Rosengren[1] UL C 56 E, 29.2.2000, str. 68.[2] UL C 204, 18.7.2000, str. 35.[3] UL C 317, 6.11.2000, str. 33.[4] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2000 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 18. junija 2001.[5] UL L 275, 10.10.1998, str. 1.[6] UL C 138, 17.5.1993, str. 5.[7] UL C 226, 20.7.1998, str. 34 in 36 terUL C 279, 1.10.1999, str. 44.[8] UL C 51, 22.2.1999, str. 21.[9] UL C 251, 10.8.1998, str. 11.[10] UL C 172, 18.6.1999, str. 1.[11] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[12] UL L 161, 26.6.1999, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGAVrste dejavnosti, ki so upravičene do finančne podpore Skupnosti | Dodelitev sredstev 100 % |A.Obveščanje in izmenjava informacij o trajnostnem razvoju urbanih območij in lokalni Agendi 21 ter izboljševanje kakovosti okolja na območjih, kjer se okoljski problemi pojavljajo vzporedno s socialno-ekonomskimi problemirazvoj orodij za usposabljanje, obveščanje, dokumentiranje in ozaveščanje, namenjenih strokovnjakom, ciljnim skupinam, oblikovalcem lokalne politike in najširši javnosti ter organom lokalnih oblasti, ki želijo začeti izvajati projekte, da bi izboljšale stanje okolja;podpora dobrim praksam in rezultatom demonstracijskih projektov ter njihov prenos in razširitev na območja, kjer se okoljski problemi pojavljajo vzporedno z ekonomsko-socialnimi, vključno s podporami organom lokalnih oblasti, ki sicer niso del omrežja, vključenega v ta sklep. | 40 % |B.Sodelovanje med partnerji, ki se ukvarjajo s trajnostnim razvojem in Agendo 21 na evropski ravnikrepitev sodelovanja med partnerji, opredeljenimi v okoljskem akcijskem programu Skupnosti;skladno z načeloma subsidiarnosti in partnerstva, dopolnitev delovanja v okviru nacionalnih programov za pomoč organom lokalnih oblasti, tudi pri izvajanju okoljske politike Skupnosti, projektih preoblikovanja urbanih območij in programih oživljanja urbanih območij, da se v celoti izboljša kakovost lokalnega urbanega okolja;spodbuditev dialoga, usklajevanja in izmenjave informacij med omrežji organov lokalnih oblasti, organiziranih na evropski ravni, ter institucijami Skupnosti;podpora ustanovitvi partnerstev, skupaj s partnerji iz držav iz člena 8. | 40 % |C.Spremljevalni ukrepi, potrebni za analizo in spremljanje dejavnosti na področju trajnostnega razvoja urbanih območij in lokalne Agende 21poročila o stopnji, obsegu in vrsti problemov urbanih območjih, ki bi se jih lahko reševalo na ravni Skupnosti;analitični pregledi prodora trajnostnega pristopa v urbanem razvoju tudi na drugih področjih, ne samo pri okoljski politiki, upoštevajoč zlasti povezanost s strukturnimi politikami;testne in podporne dejavnosti za utrditev, uskladitev, uporabo, razširitev in razvoj iniciative za spremljanje stanja "K lokalni trajnostni podobi/Skupni Evropski indikatorji". | 20 % |--------------------------------------------------


title: 2013/17/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija)

text:
               12.1.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 8/16

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 12. decembra 2012
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/026 IT/Emilia-Romagna, motorna kolesa, Italija)
   (2013/17/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), zlasti člena 12(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, odpuščenim zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Področje uporabe ESPG je bilo za vloge, predložene med 1. majem 2009 in 30. decembrom 2011, razširjeno, da bi vključili podporo za delavce, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje 500 milijonov EUR.

               (4)

               Italija je 30. decembra 2011 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v desetih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 30 NACE po reviziji 2 (proizvodnja drugih vozil in plovil) v regiji Emilia-Romagna (ITH5) na ravni NUTS II v Italiji, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 10. septembra 2012. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov iz člena 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska v višini 2 658 495 EUR.

               (5)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Italija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji zagotovi vsota 2 658 495 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 12. decembra 2012

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.