title: Sklep Sveta (EU) 2016/357 z dne 15. januarja 2016 o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu EU–nekdanja jugoslovanska republika Makedonija o udeležbi nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot opazovalke dela in njegovih podrobnosti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice v okviru, določenem v členih 4 in 5 Uredbe (ES) št. 168/2007, vključno z določbami o udeležbi pri pobudah Agencije, finančnem prispevku in osebju

text:
               12.3.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 67/31

         SKLEP SVETA (EU) 2016/357
   z dne 15. januarja 2016
   o stališču, ki ga sprejme Evropska unija v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu EU–nekdanja jugoslovanska republika Makedonija o udeležbi nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot opazovalke dela in njegovih podrobnosti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice v okviru, določenem v členih 4 in 5 Uredbe (ES) št. 168/2007, vključno z določbami o udeležbi pri pobudah Agencije, finančnem prispevku in osebju
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je decembra 1997 v Luxembourgu opredelil udeležbo v agencijah Unije kot način pospeševanja predpristopne strategije. V sklepih navedenega Evropskega sveta je določeno, da se bo o agencijah Unije, „v katerih bodo države prosilke lahko udeležene, odločalo za vsak primer posebej“.

               (2)

               V Uredbi Sveta (ES) št. 168/2007 (1) je določeno, da je Agencija Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) odprta za udeležbo držav kandidatk v okviru, določenem v členih 4 in 5.

               (3)

               Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ima iste namene in cilje, kot so določeni za Agencijo, ter se strinja s področjem uporabe in opisom nalog Agencije, kot sta določena v Uredbi (ES) št. 168/2007.

               (4)

               Končni cilj nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je postati članica Unije, udeležba v Agenciji pa ji bo pomagala doseči ta cilj –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Stališče, ki ga Evropska unija sprejme v Stabilizacijsko-pridružitvenem svetu EU–nekdanja jugoslovanska republika Makedonija o udeležbi nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot opazovalke dela in njegovih podrobnosti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, se sprejme na podlagi osnutka sklepa Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, ki je priložen temu sklepu.

      V Bruslju, 15. januarja 2016

            Za Svet

            Predsednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (UL L 53, 22.2.2007, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/2016 STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU–NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA
      z dne …
      o udeležbi nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot opazovalke dela in njegovih podrobnosti v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice v okviru, določenem v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007, vključno z določbami o udeležbi pri pobudah Agencije, finančnem prispevku in osebju
      STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENI SVET EU–NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA JE –
      ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani (1),
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (2) in zlasti člena 28(2) Uredbe,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Evropski svet je decembra 1997 v Luxembourgu opredelil udeležbo v agencijah Unije kot način pospeševanja predpristopne strategije. V sklepih navedenega Evropskega sveta je določeno, da „se bo o agencijah Skupnosti, v katerih bodo države prosilke lahko udeležene, odločalo za vsak primer posebej“.

                  (2)

                  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ima iste namene in cilje, kot so določeni za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija), ter se strinja s področjem uporabe in opisom nalog Agencije, kot sta določena v Uredbi (ES) št. 168/2007.

                  (3)

                  Primerno je omogočiti udeležbo nekdanje jugoslovanske republike Makedonije kot opazovalke dela Agencije in določiti podrobnosti takšne udeležbe, vključno z določbami o udeležbi pri pobudah Agencije, finančnem prispevku in osebju.

                  (4)

                  Poleg tega je primerno, da Agencija v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji obravnava vprašanja temeljnih pravic v okviru področja uporabe člena 3(1) Uredbe (ES) št. 168/2007 v obsegu, ki je potreben za postopno približevanje njene zakonodaje pravu Unije.

                  (5)

                  Direktor Agencije lahko v skladu s točko (a) člena 12(2) kadrovskih pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti iz Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 odobri zaposlovanje državljanov nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki uživajo vse državljanske pravice –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija kot država kandidatka sodeluje kot opazovalka v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice, ustanovljene z Uredbo (ES) št. 168/2007.
      Člen 2
      1.   Agencija lahko v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji obravnava vprašanja temeljnih pravic v okviru področja uporabe člena 3(1) Uredbe (ES) št. 168/2007 v obsegu, ki je potreben za postopno približevanje njene zakonodaje pravu Unije.
      2.   V ta namen bo lahko Agencija v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji opravljala naloge iz členov 4 in 5 Uredbe (ES) št. 168/2007.
      Člen 3
      Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija finančno prispeva k dejavnostim Agencije iz člena 4 Uredbe (ES) št. 168/2007 v skladu z določbami iz Priloge k temu sklepu.
      Člen 4
      1.   Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija imenuje osebi, ki izpolnjujeta merila iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 168/2007 kot opazovalca in nadomestnega opazovalca. Ti osebi lahko sodelujeta pri delu upravnega odbora enakopravno s člani in nadomestnimi člani, ki jih imenujejo države članice, vendar nimata glasovalne pravice.
      2.   Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v skladu s členom 8(1) Uredbe (ES) št. 168/2007 imenuje vladnega uradnika kot nacionalnega uradnika za zvezo.
      3.   V štirih mesecih od začetka veljavnosti tega sklepa nekdanja jugoslovanska republika Makedonija Evropski komisiji sporoči imena, kvalifikacije in kontaktne podatke oseb iz odstavkov 1 in 2.
      Člen 5
      Podatki, ki se pošljejo Agenciji ali iz nje, se lahko objavijo in so dostopni javnosti, če so zaupni podatki v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji deležni enake stopnje varstva kot v Uniji.
      Člen 6
      Agencija ima v nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji enako poslovno sposobnost, kot jo pravnim osebam priznava zakonodaja nekdanje jugoslovanske republike Makedonije.
      Člen 7
      Da lahko Agencija in njeno osebje opravljata svoje naloge, jima nekdanja jugoslovanska republika Makedonija podeli privilegije in imunitete, enakovredne tistim iz členov 1 do 4, 5, 6, 10 do 13, 15, 17 ter 18 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije.
      Člen 8
      Pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje njunih obveznosti iz tega sklepa, ter jih sporočita Stabilizacijsko-pridružitvenemu svetu.
      Člen 9
      Ta sklep začne veljati prvi dan drugega meseca po njegovem sprejetju.

         V …

               Za Stabilizacijsko-pridružitveni Svet

               Predsednik

         (1)  UL L 84, 20.3.2004, str. 13.

         (2)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

         PRILOGA

            FINANČNI PRISPEVEK NEKDANJE JUGOSLOVANSKE REPUBLIKE MAKEDONIJE ZA AGENCIJO EVROPSKE UNIJE ZA TEMELJNE PRAVICE

                     1.

                     Finančni prispevek, ki ga plača nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v splošni proračun Evropske unije za udeležbo v Agenciji Evropske unije za temeljne pravice (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s točko 2, obsega vse stroške njene udeležbe v Agenciji.

                     2.

                     Finančni prispevek, ki ga plača nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v splošni proračun Evropske unije:

                                 Leto 1

                                 165 000 EUR

                                 Leto 2

                                 170 000 EUR

                                 Leto 3

                                 175 000 EUR

                     3.

                     Morebitna finančna podpora iz programov pomoči Unije bo dogovorjena ločeno v skladu z ustreznim programom Unije.

                     4.

                     Prispevek nekdanje jugoslovanske republike Makedonije se bo vodil v skladu s finančno uredbo (1), ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije.

                     5.

                     Potne stroške in stroške bivanja predstavnikov in strokovnjakov iz nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, ki sodelujejo v dejavnostih ali na sestankih Agencije v zvezi z izvajanjem delovnega programa Agencije, povrne Agencija na enaki podlagi in v skladu s postopki, ki trenutno veljajo za države članice Unije.

                     6.

                     Po začetku veljavnosti tega sklepa in na začetku vsakega naslednjega leta bo Komisija nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v skladu s tem sklepom poslala zahtevek za sredstva v višini njenega prispevka Agenciji v skladu s tem sklepom. Za prvo koledarsko leto udeležbe plača nekdanja jugoslovanska republika Makedonija prispevek, izračunan po načelu sorazmernosti od datuma začetka udeležbe do konca leta. Prispevek za naslednja leta se izračuna v skladu s tem sklepom.

                     7.

                     Prispevek se izrazi v EUR in plača na bančni račun Komisije.

                     8.

                     Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija bo plačala svoj prispevek na podlagi zahtevka Komisije za plačilo sredstev, in sicer najpozneje v 30 dneh po tem, ko ji ga Komisija pošlje.

                     9.

                     Za vsako zamudo pri plačilu prispevka nekdanja jugoslovanska republika Makedonija plača obresti na neporavnani znesek od dneva zapadlosti. Obrestna mera je enaka obrestni meri, ki jo na datum zapadlosti za svoje poslovanje v EUR uporablja Evropska centralna banka, povišani za 1,5 odstotne točke.

            (1)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/21 z dne 23. decembra 2015 o spremembi Sklepa ECB/2008/17 o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema (ECB/2015/51)

text:
               9.1.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 6/5

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/21
   z dne 23. decembra 2015
   o spremembi Sklepa ECB/2008/17 o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema (ECB/2015/51)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 127 in 128 Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.1 v povezavi s členom 3.1 in členi 5, 16 in 24 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet ECB je 10. julija 2014 odločil, da mandat Urada Eurosistema za usklajevanje naročil (Eurosystem Procurement Coordination Office – urad EPCO) podaljša do 31. decembra 2019. Svet ECB je 7. januarja 2015 imenoval centralno banko Banque centrale du Luxembourg za gostiteljico urada EPCO za navedeno obdobje.

               (2)

               Poleg nacionalnih centralnih bank imajo lahko interes za sodelovanje pri dejavnostih urada EPCO in v njegovih skupnih razpisnih postopkih tudi nacionalni organi držav članic, institucije in organi Unije ali mednarodne organizacije. Tako sodelovanje bi moralo potekati pod pogoji, ki jih določi Svet ECB. Ti pogoji bi morali biti podobni pogojem, ki se uporabljajo za centralne banke.

               (3)

               Svet ECB je 13. novembra 2014 sprejel smernico o naročanju eurobankovcev (1). Poleg tega je bila zakonodaja Unije o naročanju spremenjena z Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki spodbuja skupno naročanje blaga in storitev ter uporabo nekaterih centraliziranih nabavnih tehnik. Svet ECB si prizadeva za koristi posodobljene zakonodaje s spodbujanjem sodelovanja pri skupnem naročanju.

               (4)

               Prepoznavanje in ocenjevanje potencialnih primerov za skupno naročanje imata prednost na seznamu nalog urada EPCO, za odstop od skupnih naročil pa veljajo vnaprej določeni roki.

               (5)

               Svet ECB je 7. januarja 2015 zaradi poenostavitve proračunskih postopkov urada EPCO in podpore dodatnim prizadevanjem v okviru vodenja skupnih naročil odobril uporabo finančnega okvira, s katerim se zajame večletni proračun. Svet ECB je z namenom večje prilagodljivosti spremenil tudi načrtovanje naročanja, in sicer tako, da bo urad EPCO pripravil tekoči načrt naročil, ki ga Svet ECB vsako leto odobri.

               (6)

               Uspešnost in učinkovitost urada EPCO bi bilo treba ovrednotiti pred koncem njegovega mandata.

               (7)

               Zato je treba Sklep ECB/2008/17 (3) ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe Sklepa ECB/2008/17
   Sklep ECB/2008/17 se spremeni:

               1.

               v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
               „3.   Ta sklep ne posega v Smernico (EU) 2015/280 Evropske centralne banke z dne 13. novembra 2014 o vzpostavitvi sistema Eurosistema za proizvodnjo in naročanje eurobankovcev (4).

                  (4)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/280 z dne 13. novembra 2014 o vzpostavitvi sistema Eurosistema za proizvodnjo in naročanje eurobankovcev (ECB/2014/44) UL L 47, 20.2.2015, str. 29.“;"

               2.

               v členu 3 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
               „1.   Urad EPCO opravlja vse naslednje osnovne naloge:

                           (a)

                           prepoznava potencialne primere za skupno naročanje s področja tega sklepa ali zunaj njega na podlagi potreb za naročanje, ki jih centralne banke naslovijo na urad EPCO;

                           (b)

                           pripravlja in po potrebi posodablja letne načrte naročil za skupne razpisne postopke na podlagi ocene iz točke (a);

                           (c)

                           v sodelovanju s centralnimi bankami, ki sodelujejo v skupnem razpisnem postopku, pripravlja skupne zahteve;

                           (d)

                           nudi podporo centralnim bankam v skupnih razpisnih postopkih;

                           (e)

                           nudi podporo centralnim bankam pri naročilih, ki se nanašajo na skupne projekte Evropskega sistema centralnih bank, če ga za to zaprosi(-jo) centralna(-e) banka(-e), ki vodi(-jo) projekt;

                     urad EPCO lahko poleg zgoraj navedenih nalog opravlja tudi druge naloge, predvsem za lažje uveljavljanje dobre prakse naročanja v Eurosistemu in za razvoj infrastrukture (npr. strokovno znanje, funkcionalna orodja, informacijski sistemi, postopki), ki je potrebna za skupno naročanje.“;

               3.

               v členu 3 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
               „4.   Centralne banke financirajo proračun urada EPCO v skladu s pravili, ki jih sprejme Svet ECB, pri čemer ta proračun lahko temelji na finančnem okviru, ki zajema več let, ali na predlogu letnega proračuna in lahko vključuje spodbude za vodenje projektov skupnih naročil.“;

               4.

               v členu 3 se odstavek 7 nadomesti z naslednjim:
               „7.   Usmerjevalni odbor urada EPCO ovrednoti uspešnost in učinkovitost dejavnosti urada EPCO pravočasno pred koncem njegovega mandata. Na podlagi tega ovrednotenja Svet ECB odloči, ali je treba opraviti postopek za izbiro nove centralne banke gostiteljice.“;

               5.

               v členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   Po tem, ko urad EPCO prepozna potencialni primer za skupno naročilo, povabi centralne banke k sodelovanju v skupnem razpisnem postopku. Centralne banke pravočasno obvestijo urad EPCO o tem, ali nameravajo sodelovati v skupnem razpisnem postopku, in če je tako, sporočijo uradu EPCO svoje poslovne zahteve. Kadar se ne zahteva objava obvestila o naročilu, lahko centralna banka odstopi od sodelovanja pri skupnem naročilu, dokler se formalno ne zaveže k sodelovanju. Kadar se zahteva objava obvestila o naročilu, lahko centralna banka odstopi od sodelovanja kadar koli pred objavo obvestila o naročilu.“;

               6.

               v členu 4 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
               „3.   Urad EPCO vsako leto predloži Svetu ECB v potrditev posodobljen načrt naročil za skupne razpisne postopke, vključno z imeni vodilnih centralnih bank. Svet ECB odloči o načrtu naročil in njegovem izvajanju po posvetovanju z Usmerjevalnim odborom urada EPCO.“;

               7.

               člen 5 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 5
               Sodelovanje drugih institucij
               Svet ECB lahko povabi nacionalne centralne banke držav članic, ki še niso sprejele eura, k sodelovanju pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih pod enakimi pogoji, kot se uporabljajo za centralne banke Eurosistema. Poleg tega lahko Svet ECB k sodelovanju pri dejavnostih urada EPCO in v skupnih razpisnih postopkih povabi nacionalne organe držav članic, institucije in organe Unije ali mednarodne organizacije, pod pogoji, ki jih določi v vabilu. Vsako tako vabilo je omejeno na skupno naročanje blaga in storitev za izpolnjevanje skupnih potreb centralnih bank in povabljenih subjektov, pogoji pa morajo biti podobni tistim, ki se uporabljajo za centralne banke Eurosistema.“

         Člen 2
   Končne določbe
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 23. decembra 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/280 z dne 13. novembra 2014 o vzpostavitvi sistema Eurosistema za proizvodnjo in naročanje eurobankovcev (ECB/2014/44) (UL L 47, 20.2.2015, str. 29).

      (2)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

      (3)  Sklep ECB/2008/17 z dne 17. novembra 2008 o določitvi okvira za skupno naročanje Eurosistema (UL L 319, 29.11.2008, str. 76).


title: 2006/442/ES: Sklep št. 207 z dne  7. aprila 2006  o razlagi člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 v zvezi s prekrivanjem družinskih prejemkov in dodatkov (Besedilo velja za EGP in za sporazum EU/Švica)

text:
               29.6.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 175/83

      SKLEP št. 207
   z dne 7. aprila 2006
   o razlagi člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 v zvezi s prekrivanjem družinskih prejemkov in dodatkov
   (Besedilo velja za EGP in za sporazum EU/Švica)
   (2006/442/ES)
   UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JE –
   ob upoštevanju člena 81(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in za njihove družinske člane, ki se gibljejo znotraj Skupnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh upravnih vprašanj, ki izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1408/71 in iz poznejših uredb,
   ob upoštevanju členov 76 in 79(3) navedene uredbe in člena 10(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Bistvenega pomena je poznati obseg družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov, izplačljivih „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ iz člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71.

               (2)

               Kadar so v istem časovnem obdobju družinski prejemki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo države, na ozemlju katere družinski člani stalno prebivajo, upravičenost do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska teh družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja druge države v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 1408/71, če so družinski prejemki izplačljivi „zaradi opravljanja poklicne dejavnosti“ v skladu z zakonodajo slednje države. Člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote.

               (3)

               Člen 76 in člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ne razlikujeta med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja neplačane poklicne ali neplačane gospodarske dejavnosti, ter med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja plačane poklicne dejavnosti ali plačane gospodarske dejavnosti.

               (4)

               Nadalje zakonodaje določenih držav članic določajo, da se obdobje začasne prekinitve ali prekinitve dejanskega obdobja opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti zaradi dopusta, brezposelnosti, začasne nezmožnosti za delo, stavk ali izprtja bodisi obravnava kot obdobje opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti za pridobitev pravice do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov bodisi se šteje kot obdobje neaktivnosti, ki samo po sebi ali kot posledica predhodnega opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti omogoča plačilo družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov.

               (5)

               Da bi se izognili kakršnim koli nejasnostim ali različnim razlagam, je bistvenega pomena opredeliti obseg izrazov „opravljanje poklicne dejavnosti“ in „opravljanje gospodarske dejavnosti“.

               (6)

               Prav tako je bistvenega pomena poznati obseg izraza „opravljanje gospodarske dejavnosti“ iz člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72.

               (7)

               Če so v istem časovnem obdobju družinski prejemki ali dodatki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo druge države, po kateri za pridobitev pravice do prejemkov ne veljajo pogoji, ki urejajo področje zavarovanja, zaposlitve ali samozaposlitve, upravičenost do družinskih prejemkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja slednje države v skladu s členom 10(1)(b)(i) Uredbe (EGS) št. 574/72, kadar se poklicne ali gospodarske dejavnosti opravljajo v slednji državi. Člen 10(1)(b)(ii) Uredbe (EGS) št. 574/72 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote.

               (8)

               V primeru prekrivanja družinskih prejemkov ali dodatkov je namen člena (10)(1), da se opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici, kjer upravičenost do družinskih prejemkov ali dodatkov ne izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti, izenači z opravljanjem poklicne ali gospodarske dejavnosti v državah članicah, kjer ta upravičenost izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti. Člena 76 in 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 in člen 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 je treba razlagati na isti način.

               (9)

               V primeru, ko se je delavcu zaradi neplačanega dopusta zaradi rojstva otroka in za namen vzgoje tega otroka status aktivne zaposlitve začasno prekinil, je Sodišče Evropskih skupnosti opozorilo na člen 73 Uredbe (EGS) št. 1408/71 v povezavi s členom 13(2)(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (3). Zato se mora tudi takšen neplačan dopust šteti za opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti za namen členov 76 in 79(3) Uredbe (EGS) 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. V tej zvezi je Sodišče ponovno poudarilo, da se zgoraj navedene določbe lahko uporabljajo, samo dokler ima zadevna oseba status zaposlene ali samozaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71, ki zahteva, da je zadevna oseba vključena vsaj v en sistem socialne varnosti. To ne velja za osebe na neplačanem dopustu, ki niso več vključene v noben sistem socialne varnosti zadevne države članice.

               (10)

               Zaradi različnih sistemov neplačanega dopusta v državah članicah in stalnih sprememb v nacionalni zakonodaji lahko obstaja samo neizčrpen seznam primerov, v katerih se med obdobjem dopusta šteje, da oseba opravlja poklicno ali gospodarsko dejavnost. Zato ni smiselno opredeliti vseh primerov, v katerih takšen neplačan dopust ustreza opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti, ter primerov, v katerih ni potrebne tesne povezave s pridobitno dejavnostjo.
               Po posvetovanju in glede na pogoje iz člena 80(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 –

         SKLENILA:

               1.

               Za namene člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 se družinski prejemki ali družinski dodatki štejejo za izplačljive „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ zlasti:

                           (a)

                           z dejanskim opravljanjem plačane ali neplačane poklicne ali gospodarske dejavnosti, in

                           (b)

                           v obdobju kakršne koli začasne prekinitve takšne poklicne ali gospodarske dejavnosti:

                                       (i)

                                       zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali

                                       (ii)

                                       med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali

                                       (iii)

                                       med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza takšnemu opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo.

               2.

               Za namene člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 se za „opravljanje gospodarske dejavnosti“ zlasti šteje:

                           (a)

                           dejansko opravljanje kakršne koli gospodarske dejavnosti, plačane ali neplačane, in

                           (b)

                           začasna prekinitev takšne gospodarske dejavnosti:

                                       (i)

                                       zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali

                                       (ii)

                                       med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali

                                       (iii)

                                       med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza opravljanju takšne gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo.

               3.

               Ta sklep nadomesti Sklep št. 119 z dne 24. februarja 1983. Sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Predsednik Upravne komisije

         Bernhard SPIEGEL

      (1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 629/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 27.4.2006, str. 1).

      (2)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 629/2006.

      (3)  Sodba z dne 7. junija 2005 v zadevi C-543/03, „Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse“.


title: Sklep Sveta 2012/711/SZVP z dne 19. novembra 2012 o podpori dejavnostim Unije za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah

text:
               20.11.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/62

         SKLEP SVETA 2012/711/SZVP
   z dne 19. novembra 2012
   o podpori dejavnostim Unije za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 26(2) in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V evropski varnostni strategiji, ki so jo predsedniki držav in vlad sprejeli 12. decembra 2003, je predstavljenih pet glavnih izzivov, s katerimi se Unija spopada od konca hladne vojne: terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, nezmožnost delovanja države in organizirani kriminal. Pri štirih od teh petih izzivov so posledice nenadzorovanega prometa s konvencionalnim orožjem osrednjega pomena. V strategiji je poudarjeno, da je za zajezitev širjenja orožja pomemben nadzor nad njegovim izvozom.

               (2)

               Unija je 5. junija 1998 sprejela politično zavezujoč Kodeks ravnanja pri izvozu orožja, v katerem so določena skupna merila za urejanje zakonitega trgovanja s konvencionalnim orožjem. Kodeks se je redno posodabljal.

               (3)

               V strategiji EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju osebnega in lahkega orožja (SALW) in pripadajočega streliva ter trgovini z njim, ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju 15. in 16. decembra 2005, je določeno, da se Unija na regionalni in mednarodni ravni zavzema za strožji nadzor nad izvozom in za uveljavljanje meril iz Kodeksa ravnanja pri izvozu orožja, med drugim tako, da tretjim državam pomaga pri oblikovanju zadevne nacionalne zakonodaje in spodbuja ukrepe za večjo preglednost.

               (4)

               Kodeks ravnanja pri izvozu orožja je bil 8. decembra 2008 nadomeščen s pravno zavezujočim Skupnim stališčem Sveta 2008/944/SZVP (1), v katerem so določena skupna pravila glede nadzora nad izvozom vojaške tehnologije in opreme. Skupno stališče 2008/944/SZVP določa osem meril, na podlagi katerih je treba ocenjevati vloge za izvoz konvencionalnega orožja. Vključuje tudi mehanizem obveščanja in posvetovanja o zavrnitvah izvoza orožja ter ukrepe za zagotavljanje preglednosti, kot je objava letnih poročil EU o izvozu orožja.

               (5)

               V skladu s členom 7 Skupnega stališča 2008/944/SZVP so se države članice za čim večjo uspešnost Skupnega stališča dogovorile, da bodo delovale v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), da bi okrepile sodelovanje in spodbujale usklajenost na področju izvoza vojaške tehnologije in opreme. Načela in merila iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP je uradno podprlo tudi več tretjih držav.

               (6)

               V členu 11 Skupnega stališča 2008/944/SZVP je navedeno, da si morajo države članice po najboljših močeh prizadevati, da bi druge države, ki izvažajo orožje, spodbudile k upoštevanju meril iz navedenega skupnega stališča.

               (7)

               Unijo in njene države članice zavezujejo pravila o zaupnosti pri izmenjavi informacij o politiki izvoza orožja, zlasti s tretjimi državami upravičenkami.

               (8)

               Generalna skupščina Združenih narodov (ZN) je 6. decembra 2006 ob podpori držav članic Evropske unije sprejela Resolucijo 61/89 z naslovom „Za pogodbo o trgovini z orožjem: določitev skupnih mednarodnih standardov za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja“, s čimer so se uradno začela pogajanja v okviru ZN za pogodbo o trgovini z orožjem.

               (9)

               Generalna skupščina ZN je 12. januarja 2010 ob podpori vseh držav članic Evropske unije sprejela Resolucijo 64/48 z naslovom „Pogodba o trgovini z orožjem“, na podlagi katere je bila sklicana konferenca ZN glede pogodbe o trgovini z orožjem, ki naj bi leta 2012 zasedala štiri tedne zapored, da bi na njej pripravili pravno zavezujoč instrument o najvišjih skupnih mednarodnih standardih za prenos konvencionalnega orožja.

               (10)

               Na konferenci ZN glede pogodbe o trgovini z orožjem, ki je potekala julija 2012, se sicer niso dogovorili o končni različici besedila pogodbe, je pa bil dosežen znaten napredek, ki se odraža v osnutku besedila pogodbe, ki ga je predsednik konference predstavil 26. julija 2012. Unija v celoti podpira zamisel, da se pogajanja zaključijo hitro, v začetku leta 2013, s sklicem zadnje krajše konference ZN glede pogodbe o trgovini z orožjem skladno s pravili, kakršna so veljala med prvo konferenco, zato da bi na podlagi osnutka besedila predsednika z dne 26. julija 2012 zaključili pogajanja o pogodbi.

               (11)

               Svet je v letih 2005, 2006, 2007, 2010 in 2012 sprejel sklepe, v katerih je podprl pogajanja za pogodbo o trgovini z orožjem in poudaril pomen sodelovanja na tem področju z drugimi državami in regionalnimi organizacijami.

               (12)

               Svet je 17. marca 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/230/SZVP o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja in uveljavljanje načel in meril iz Kodeksa ravnanja EU pri izvozu orožja v tretjih državah (2). Na podlagi navedenega skupnega ukrepa so bili organizirani štirje regionalni seminarji za države jugovzhodne Evrope, vzhodne Evrope in južnega Kavkaza ter severne Afrike.

               (13)

               Svet je 22. decembra 2009 sprejel Sklep 2009/1012/SZVP o podpori dejavnostim EU za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja ter uveljavljanje načel in meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP v tretjih državah (3). Na podlagi Sklepa 2009/1012/SZVP je bilo organiziranih pet regionalnih seminarjev za države jugovzhodne Evrope, vzhodne Evrope in južnega Kavkaza ter severne Afrike. V Sklepu 2009/1012/SZVP je bilo določeno tudi, da se v državah članicah organizirajo štirje študijski obiski za države kandidatke za članstvo v EU.

               (14)

               Unija je v zadnjih letih zagotavljala pomoč za izboljšanje nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo v tretje države v okviru projektov, ki se financirajo iz finančnih instrumentov EU, ki ne spadajo v proračunsko poglavje o SZVP.

               (15)

               Svet je za tehnično izvajanje Sklepa 2009/1012/SZVP pooblastil nemški zvezni urad za gospodarstvo in nadzor izvoza (v nadaljnjem besedilu: BAFA), ki je januarja 2012 uspešno zaključil organizacijo vseh dejavnosti, predvidenih v navedenem sklepu. BAFA je bil imenovan tudi za izvajalsko agencijo pri projektih o nadzoru nad izvozom blaga z dvojno rabo, ki jih financira EU v okviru instrumenta za stabilnost. Na podlagi navedenega je izbira BAFA za izvajalsko agencijo v zvezi z nadaljnjimi dejavnostmi Unije na področju nadzora nad izvozom upravičena, saj je ta urad že dokazal, da ima izkušnje in kvalifikacije ter potrebno strokovno znanje, povezano z izvajanjem zadevnega pravnega reda Unije in njegovega spodbujanja v tretjih državah; s tem se bosta zagotovili tudi kontinuiteta in splošna skladnost pomoči Unije na tem področju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Zaradi spodbujanja miru in varnosti ter v skladu z evropsko varnostno strategijo si Unija prizadeva za dosego naslednjih ciljev:

               (a)

               spodbujanje boljšega nadzora nad izvozom orožja s strani tretjih držav v skladu z načeli iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP ter prizadevanje za komplementarnost in sinergije s projekti pomoči Unije na področju nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo;

               (b)

               podpiranje prizadevanj tretjih držav na nacionalni in regionalni ravni, da bi trgovina s konvencionalnim orožjem postala odgovornejša in preglednejša.

         2.   Unija si za dosego ciljev iz odstavka 1 prizadeva z naslednjimi projektnimi dejavnostmi:

               (a)

               v tretjih državah nadaljnje spodbujanje meril in načel iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP na podlagi uspehov, doseženih pri izvajanju Sklepa 2009/1012/SZVP in Skupnega ukrepa 2008/230/SZVP;

               (b)

               zagotavljanje pomoči tretjim državam pri pripravi, posodabljanju oziroma izvajanju ustreznih zakonodajnih in upravnih ukrepov, katerih cilj je doseči učinkovit sistem nadzora nad izvozom konvencionalnega orožja;

               (c)

               zagotavljanje pomoči državam pri usposabljanju uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, in nadzornih uradnikov, da bi zagotovili ustrezno izvajanje in izvrševanje nadzora nad izvozom orožja;

               (d)

               spodbujanje pregledne in odgovorne mednarodne trgovine z orožjem, tudi s podpiranjem nacionalnih in regionalnih ukrepov za spodbujanje preglednosti in dovolj skrbnega pregleda nad izvozom konvencionalnega orožja;

               (e)

               spodbujanje tretjih držav, da podpirajo pripravo in izvajanje pravno zavezujoče pogodbe o trgovini z orožjem, s katero bi vzpostavili skupne mednarodne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem.

         Projektne dejavnosti iz tega odstavka so podrobno opisane v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).
   2.   Za tehnično izvedbo projektnih dejavnosti iz člena 1(2) je pristojen BAFA.
   3.   BAFA svoje naloge opravlja v okviru odgovornosti visokega predstavnika. Visoki predstavnik v ta namen po potrebi z BAFA sprejme potrebne dogovore.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektnih dejavnosti iz člena 1(2) znaša 1 860 000.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki veljajo za proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira ustrezno upravljanje referenčnega finančnega zneska iz odstavka 1. V ta namen z BAFA sklene sporazum o financiranju. V njem je določeno, da mora BAFA zagotoviti prepoznavnost prispevka Unije v skladu z njegovo višino.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. V primeru težav v tem postopku o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   Visoki predstavnik o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi BAFA. Svet na podlagi teh poročil pripravi oceno. Komisija poroča o finančnih vidikih izvajanja projektov projektnih dejavnosti iz člena 1(2).
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Veljati preneha 24 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 3(3) ali šest mesecev po datumu sprejetja, če v zadevnem obdobju ni bil sklenjen noben sporazum o financiranju.

      V Bruslju, 19. novembra 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

      (2)  UL L 75, 18.3.2008, str. 81.

      (3)  UL L 348, 29.12.2009, str. 16.

      PRILOGA

         PROJEKTNE DEJAVNOSTI IZ ČLENA 1(2)

      1.   Cilji

      Cilja tega sklepa sta spodbujanje boljšega nadzora nad izvozom orožja s strani tretjih držav in podpiranje prizadevanj tretjih držav na nacionalni in regionalni ravni, da bi mednarodna trgovina s konvencionalnim orožjem postala bolj odgovorna in pregledna. Za dosego teh ciljev si je treba prizadevati v skladu z načeli iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP ter ob prizadevanju za doseganje komplementarnosti in sinergije s projekti pomoči Unije na področju nadzora nad izvozom blaga z dvojno rabo.
      Da bi dosegli navedene cilje, bo Unija še naprej spodbujala merila in načela iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP na podlagi uspehov, doseženih pri izvajanju Sklepa 2009/1012/SZVP in Skupnega ukrepa 2008/230/SZVP. V ta namen bo tretjim državam nudila pomoč pri pripravi, posodabljanju oziroma izvajanju ustreznih zakonodajnih in upravnih ukrepov, da bi vzpostavile učinkovit sistem nadzora nad izvozom konvencionalnega orožja. Podpreti bi bilo treba tudi usposabljanje uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, in nadzornih uradnikov v tretjih državah, ki so odgovorni za izvajanje in izvrševanje nadzora nad izvozom orožja, ter nacionalne in regionalne ukrepe za spodbujanje preglednosti in dovolj skrbnega pregleda nad izvozom konvencionalnega orožja.
      Za dosego cilja, da bi mednarodna trgovina s konvencionalnim orožjem postala bolj odgovorna in pregledna, si je treba prizadevati tudi s spodbujanjem tretjih držav k pripravi in izvajanju pravno zavezujoče pogodbe o trgovini z orožjem, s katero bi vzpostavili skupne mednarodne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem.
      2.   Opis projektnih dejavnosti

      2.1   Cilj projekta

      Zagotoviti tehnično pomoč številnim zainteresiranim tretjim državam, ki so pokazale pripravljenost, da izboljšajo svoje standarde in prakso pri nadzoru nad izvozom vojaške tehnologije in opreme ter jih uskladijo s tistimi, ki so jih sprejele in jih uporabljajo države članice ter so določeni v Skupnem stališču 2008/944/SZVP in v priloženih navodilih za uporabo.
      2.2   Opis projekta

      2.2.1   Regionalne delavnice

      Projekt obsega do osem dvodnevnih delavnic za državne uradnike tretjih držav, za katere bo zagotovljeno usposabljanje na zadevnih področjih nadzora nad izvozom konvencionalnega orožja. Na seminarju naj bi sodelovali državni uradniki tretjih držav, kot so carinski in nadzorni uradniki, uradniki z zadevnih ministrstev in nadzornih služb, predstavniki nacionalnih parlamentov ter predstavniki industrije in civilne družbe. Usposabljanje bodo vodili strokovnjaki iz državnih uprav držav članic, predstavniki držav, ki so se pridružile Skupnemu stališču 2008/944/SZVP, uradniki zadevnih institucij Unije ter predstavniki zasebnega sektorja in civilne družbe.
      Delavnice lahko potekajo v državi upravičenki ali na lokaciji, ki se določi v posvetovanju z Delovno skupino Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM) in visokim predstavnikom.
      Regionalne delavnice bodo organizirane za naslednje države:

                  (a)

                  do tri delavnice za države jugovzhodne Evrope;

                  (b)

                  do tri delavnice za vzhodnoevropske in kavkaške države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki;

                  (c)

                  do dve delavnici za severnoafriške sredozemske države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki.

            2.2.2   Izmenjava osebja

      Projekt obsega do šest študijskih obiskov vladnih uradnikov, carinskih uradnikov in/ali uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, pri ustreznih organih držav članic in do osem največ mesec dni trajajočih obiskov vladnih uradnikov in/ali uradnikov, pristojnih za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz držav članic pri ustreznih organih držav upravičenk.
      2.2.3   Pomoč posameznim državam upravičenkam

      Projekt obsega do deset dvodnevnih delavnic za posamezne države upravičenke, na katere bodo povabljeni državni uradniki, vključno z vladnimi in nadzornimi uradniki ter uradniki, pristojnimi za izdajanje izvoznih dovoljenj, iz držav upravičenk. Organizirane bodo po možnosti v državah upravičenkah, strokovno znanje pa bodo posredovali strokovnjaki iz držav članic.
      2.2.4   Spletni portal za okrepitev nadzora nad izvozom orožja v tretjih državah

      Projekt zajema razvoj spletnega portala, ki bo dostopen uradnikom iz držav članic in tretjih držav za spodbujanje nadzora nad izvozom orožja v skladu z načeli in okviri iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP. Državam upravičenkam bo omogočal stalen dostop do tehničnih sredstev za izvajanje in krepitev nadzora nad izvozom orožja ter lajšal razširjanje ustreznih informacij o drugih dejavnostih Unije za ozaveščanje, predvidenih s tem sklepom, uradnikom držav upravičenk, ki ne morejo neposredno sodelovati pri pomoči in dejavnostih za ozaveščanje. Zagotavljal bo tudi tehnične in druge podrobne informacije o sistemih držav članic in držav upravičenk za nadzor nad izvozom, ki naj bi se uporabile kot podporno gradivo v dejavnostih pomoči iz tega sklepa.
      Spletni portal bodo dopolnjevale tudi različne dejavnosti za povečanje prepoznavnosti ozaveščanja, ki ga izvaja Unija, in za spodbujanje usklajenosti s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP. Takšne dejavnosti bodo vključevale objavo rednih glasil in ustrezne medijske kampanje.
      2.2.5   Srečanja za ocenjevanje

      Da bi zagotovili vmesno in končno vrednotenje dejavnosti iz tega sklepa ob skupnem sodelovanju držav upravičenk in držav članic, bosta v Bruslju ob robu sej COARM organizirana do dva dvodnevna dogodka. Na tovrstni srečanji sta lahko vabljena največ dva predstavnika iz posamezne države upravičenke, pristojna za nadzor nad izvozom orožja.
      3.   Usklajevanje z drugimi projekti pomoči unije na področju nadzora nad izvozom

      Na podlagi izkušenj s preteklimi dejavnostmi Unije za ozaveščanje na področju nadzora nad izvozom tako v zvezi z blagom z dvojno rabo kot konvencionalnim orožjem, bi si bilo treba pri zagotavljanju pomoči tretjim državam prizadevati za čim večjo sinergijo in komplementarnost, da bi zagotovili, da bodo dejavnosti Unije čim bolj učinkovite in usklajene. V ta namen bi bilo treba ohraniti možnost organizacije nekaterih dejavnosti, navedenih pri točkah 2.2.1. do 2.2.4., v povezavi z drugimi dejavnostmi v zvezi z nadzorom nad izvozom blaga z dvojno rabo, ki se financirajo prek finančnih instrumentov Unije, ki ne spadajo v proračunsko poglavje o SZVP. To bo izvedeno ob doslednem spoštovanju zakonskih in finančnih omejitev za uporabo zadevnih finančnih instrumentov Unije.
      4.   Upravičenci

      Med upravičenci do projektnih dejavnosti so državni uradniki ter predstavniki industrije in civilne družbe iz naslednjih držav:

                  (i)

                  držav jugovzhodne Evrope (Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija);

                  (ii)

                  severnoafriških sredozemskih držav, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki (Alžirija, Egipt, Libija, Maroko in Tunizija);

                  (iii)

                  vzhodnoevropskih in kavkaških držav, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki (Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Republika Moldavija in Ukrajina).

            Posamezne države upravičenke bodo za posamezno vrsto dejavnosti iz tega sklepa izbrane med drugim na podlagi naslednjih meril:

                  —

                  zavezanost tretje države, da izboljša nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja in ga uskladi s standardi Unije,

                  —

                  pomembnost tretje države za svetovno trgovino z orožjem,

                  —

                  vpliv predhodne pomoči Unije na nacionalni sistem tretje države za izvoz konvencionalnega orožja ter pričakovani dolgoročni in trajnostni vpliv dodatne pomoči.

            COARM se lahko na predlog visokega predstavnika na podlagi ustrezne utemeljitve odloči, da spremeni seznam držav upravičenk.
      5.   Ocena učinka

      Učinek tega sklepa bi bilo treba s tehničnega vidika oceniti po zaključku zadnjih v njem predvidenih dejavnosti. Oceno učinka izvede visoki predstavnik v sodelovanju z ustreznimi delovnimi skupinami Sveta ter po potrebi z delegacijami Unije v državah upravičenkah in drugimi ustreznimi zainteresiranimi stranmi.
      6.   Trajanje

      Projekti naj bi se predvidoma izvajali 24 mesecev.
      7.   Subjekt, odgovoren za tehnično izvajanje

      Za tehnično izvajanje tega sklepa bo pooblaščen BAFA, ki svoje naloge izvaja v okviru odgovornosti visokega predstavnika.
      8.   Poročanje

      BAFA pripravi redna poročila, tudi po dokončanju vsake od dejavnosti. Poročila morajo biti predložena visokemu predstavniku najpozneje šest tednov po dokončanju zadevnih dejavnosti.
      9.   Predvideni skupni stroški projekta in finančni prispevek unije

      Skupni stroški projekta znašajo 1 860 000 EUR.


Pomembno pravno obvestilo

|

52004DP0384

Uradni list 085 E , 07/04/2005 str. 0050 - 0051

		P5_TA(2004)0384Potrditev Evropske komisije z novimi članiSklep Evropskega parlamenta o potrditvi Komisije v novi sestaviEvropski parlament,- ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 214(2) in člena 215 Pogodbe ES,- ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija [1], ter zlasti člena 45 tega akta,- ob upoštevanju kandidatov, ki jih je 10 novih držav članic predlagalo za člane Evropske komisije, Pétra Balázsa, Joeja Borga, Jána Figl'a, Dalie Grybauskaitė, Danute Hübner, Siima Kallasa, Sandre Kalniete, Markosa Kyprianoua, Janeza Potočnika in Pavla Teličke,- ob upoštevanju predstavitev kandidatov, ki jih je vodila konferenca predsednikov Parlamenta dne 13.- 15. aprila 2004,- ob upoštevanju namere Sveta o imenovanju 10 novih članov Komisije najkasneje do 5. maja 2004, izražene v pismu predsedniku Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2004,- ob upoštevanju ponujenega odstopa g. Michela Barnierja kot člana Komisije z dne 31. marca 2004,- ob upoštevanju, da je vlada Republike Francije dne 1. aprila 2004 predlagala imenovanje g. Jacquesa Barrota za člana Komisije,- ob upoštevanju ponujenega odstopa g. Pedra Solbesa Mire kot člana Komisije z dne 17. aprila 2004,- ob upoštevanju, da je Kraljevina Španija dne 19. aprila 2004 predlagala imenovanje g. Joaquína Almunio za člana Komisije,- ob upoštevanju predstavitev kandidatov, ki bosta zamenjala g. Barnierja in g. Solbesa Miro, z dne 26. aprila 2004 in 27. aprila 2004,- ob upoštevanju predstavitve nove, razširjene Komisije, ki jo je 5. maja 2004 pripravil njen predsednik,- ob upoštevanju člena 33 svojega Poslovnika,A. ob upoštevanju rezultatov predstavitev desetih predlaganih komisarjev iz novih držav članic, povzetih v ocenah, ki so jih posamezni predsedniki parlamentarnih odborov naslovili na predsednika konference predsednikov odborov, in priporočil konference predsednikov odborov konferenci predsednikov,B. opozarjajoč, da mora Parlament v skladu s postopkom, določenim v Pogodbah in Poslovniku Parlamenta, novo Komisijo potrditi, preden ta začne opravljati svoje naloge 1. novembra 2004, in da bodo celovite in odločilne predstavitve pred odbori Parlamenta potekale v tem času,C. ugotavljajoč, da mora Prodijeva Komisija nadaljevati z opravljanjem nalog v skladu s svojim zakonodaj nim in delovnim programom za leto 2004 ter resolucijo Parlamenta z dne 17. decembra 2003 [2] o tem vse do konca svojega mandata, vendar pričakujoč, da v obdobju po volitvah ne bo sprejemala novih pobud z večjimi političnimi posledicami, ki se nanašajo na obdobje po izteku njenega mandata,D. sklicujoč se na sklep Sveta z dne 9. julija 1999 [3] o prenehanju izvajanja zamenjav komisarjev v odstopu, in pozivajoč države članice in Svet, da se vzdržijo zamenjave članov sedanje Komisije, ki odstopijo še pred iztekom njenega andata,E. ponovno pozivajoč k vzporednosti mandatnih dob Evropskega parlamenta in Komisije,F. pozivajoč k preveritvi postopka z ozirom na okoliščine, v katerih posamezni člani Komisije odstopijo še pred iztekom svojega mandata,1. potrdi Komisijo v novi obliki za preostanek mandata do 31. oktobra 2004;2. naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.[1] UL L 236, 23.9.2003, str. 33.[2] P5_TA(2003)0585.[3] UL L 192, 24.7.1999, str. 53.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/2210 z dne 27. oktobra 2015 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2013

text:
               1.12.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 314/34

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/2210
   z dne 27. oktobra 2015
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2013
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2013,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo za proračunsko leto 2013 z odgovori inštituta (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice Evropskemu inštitutu za inovacije in tehnologijo glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

               —

               ob upoštevanju svojega sklepa z dne 29. aprila 2015 (3) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2013, kot tudi odgovorov direktorja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo,

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4),

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (6), zlasti člena 21,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (7),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 Poslovnika in Priloge V k Poslovniku,

               —

               ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0282/2015),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo glede izvrševanja proračuna inštituta za proračunsko leto 2013;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 442, 10.12.2014, str. 184.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 255, 30.9.2015, str. 409.

      (4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (6)  UL L 97, 9.4.2008, str. 1.

      (7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (8)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.