title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 20/14/COL z dne 29. januarja 2014 o dvaindevetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči

text:
               19.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 179/77

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 20/14/COL
   z dne 29. januarja 2014
   o dvaindevetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči
   NADZORNI ORGAN EFTE JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti členov 61 do 63 ter Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (2) ter zlasti člena 5(2)(b) in člena 24,
   OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:
   Poglavje v Smernicah nadzornega organa Efte o državni pomoči ladjedelništvu (3) je prenehalo veljati 31. decembra 2013 (4).
   Navedeno poglavje je ustrezalo Okviru Skupnosti za državno pomoč ladjedelništvu (5), ki je prenehal veljati 31. decembra 2013 (6).
   Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 6. decembra 2013 objavila Sporočilo o podaljšanju uporabe Okvira za državno pomoč ladjedelništvu do 30. junija 2014 (7).
   Kot je določeno v odstavku 10 Okvira Skupnosti, Komisija po tem datumu predvideva vključitev določb o pomoči za inovacije v ladjedelništvu v Okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije in vključitev regionalne pomoči za ladjedelništvo v Smernice o regionalni pomoči.
   Komisija je 19. junija 2013 sprejela nove Smernice o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: nadzorni organ) je tudi sprejel tudi nove smernice o državni regionalni pomoči za obdobje 2014–2020. Vendar se bodo oboje smernice začele uporabljati šele 1. julija 2014.
   Komisija trenutno pregleduje tudi Okvir za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije. Datum sprejetja novega okvira za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije še ni znan, vendar namerava Komisija postopek zaključiti do 30. junija 2014.
   Ob upoštevanju dejstva, da nadzorni organ predvideva razširitev splošnih horizontalnih določb na ladjedelniški sektor, kot je določeno v odstavku 10 smernic za ladjedelništvo, in da bi se zagotovila enotna uporaba pravil o državni pomoči v celotnem Evropskem gospodarskem prostoru, je treba veljavnost poglavja Smernic nadzornega organa o državni pomoči za ladjedelništvo podaljšati.
   S Komisijo in državami Efte so bila opravljena posvetovanja –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Prvi stavek odstavka 35 poglavja Smernic nadzornega organa Efte o državni pomoči ladjedelništvu se glasi:

                  „(35)

                  Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal do 30. junija 2014.“

   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 29. januarja 2014

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Frank BÜCHEL

            Član kolegija

      (1)  „Sporazum EGP“.

      (2)  „Sporazum o nadzornem organu in Sodišču“.

      (3)  UL L 31, 31.1.2013, str. 77, Dopolnilo EGP št. 7, 31.1.2013, str. 1.

      (4)  Glej odstavek 35 Smernic nadzornega organa Efte o državni pomoči ladjedelništvu.

      (5)  UL C 364, 14.12.2011, str. 9.

      (6)  Glej odstavek 35 Okvira Skupnosti za državno pomoč ladjedelništvu.

      (7)  UL C 357, 6.12.2013, str. 1.


title: Sklep Komisije (EU) 2015/1321 z dne 23. junija 2010 o državni pomoči C 38/07 (ex NN 45/07) Francije za Arbel Fauvet Rail SA (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4112) (Besedilo velja za EGP)

text:
               31.7.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 203/31

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1321
   z dne 23. junija 2010
   o državni pomoči C 38/07 (ex NN 45/07) Francije za Arbel Fauvet Rail SA

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 4112)

   (Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
   ob pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2),
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

   1.1   Postopek pred Komisijo

               (1)

               S pritožbo je bila Komisija obveščena o nekaterih ukrepih podpore, ki jih je Francija izvedla za družbo Arbel Fauvet Rail (v nadaljnjem besedilu: družba AFR). Francija je 28. januarja 2006, 25. oktobra 2006, 30. januarja 2007 in 6. junija 2007 poslala dodatne informacije.

               (2)

               Z dopisom z dne 12. septembra 2007 je Komisija obvestila Francijo o svoji odločitvi, da sproži formalni postopek preiskave po členu 108(2) PDEU glede te pomoči.

               (3)

               Francija je pripombe predložila s sporočili z dne 12. oktobra 2007 ter 18. in 19. decembra 2007.

               (4)

               Odločitev Komisije, da sproži formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
                   (3). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede zadevne pomoči.

               (5)

               Komisija od zainteresiranih strani ni prejela pripomb.

               (6)

               Komisija je 2. aprila 2008 v zvezi s spornimi ukrepi sprejela negativno odločbo (4) z nalogom za vračilo (v nadaljnjem besedilu: prvotna odločba AFR).

               (7)

               Prvotno odločbo AFR sta izpodbijali regija Nord-Pas-de-Calais (T-267/08) 9. julija 2008 in Communauté d'agglomération du Douaisis (T-279/08) 17. julija 2008. Tožeči stranki sta kot enega od razlogov za razglasitev ničnosti navedli pomanjkljivo obrazložitev glede izračuna elementa pomoči. Tožeči stranki sta še trdili, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker je zmotno menila, da je družba AFR podjetje v težavah.

         1.2   Sodba Biria

               (8)

               Izračun zneska pomoči v prvotni odločbi AFR z dne 2. aprila 2008 je temeljil na metodi, izoblikovani v predhodni odločbi Komisije v zvezi z zadevo C 38/2005 „Biria group“ (v nadaljnjem besedilu: odločba Biria) (5).

               (9)

               Organ, ki je odobril pomoč, in pravni naslednik prejemnikov pomoči sta odločbo Biria izpodbijala s tožbama (6) z dne 5. aprila 2007 (T-102/07) oziroma 16. aprila 2007 (T-120/07). Splošno sodišče je 3. marca 2010 (7) odločbo Biria razglasilo za nično.

               (10)

               Čeprav je Splošno sodišče večinoma pritrdilo utemeljitve Komisije, je bila odločba kljub temu razglašena za nično zaradi pomanjkljive obrazložitve točno določenega vidika. Sodišče je menilo, da Komisija pri obrazložitvi izračuna pribitkov na tveganje ne more opredeliti zneska elementa pomoči, ki ga vsebuje posojilo podjetju v težavah, le s sklicevanjem na Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (8) iz leta 1997 (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997).

         1.3   Umik

               (11)

               Prvotna odločba AFR se izrecno sklicuje na uvodno izjavo odločbe Biria, zaradi katere je Sodišče prve stopnje to odločbo razglasilo za nično. V odločbi Biria in prvotni odločbi AFR je v zvezi s pribitkom na tveganje, ki ga je treba uporabiti, navedena obrazložitev, ki temelji na podobnih prvinah.

               (12)

               Zato Komisija na podlagi sodbe Biria meni, da prvotna odločba AFR z dne 2. aprila 2008, kar zadeva raven pribitka na tveganje, ki ga je treba uporabiti, ni v pravno zadostni meri obrazložena. Ker navedena odločba ni postala pravnomočna, jo je torej treba umakniti in sprejeti nov sklep.

         2.   OPIS POMOČI

   2.1   Upravičenec

               (13)

               Družba AFR proizvaja železniški material in je specializirana za tovorne vagone in cisterne-zabojnike. Družba je na evropskem trgu ena najpomembnejših proizvajalk železniških tirnih vozil. Sedež ima v Douaiju (Nord) in je leta 2008 zaposlovala približno 265 oseb.

               (14)

               Leta 2005 je bila družba AFR v 100-odstotni lasti družbe Arbel SA (9). Takrat je družba AFR zaposlovala približno 330 oseb.

               (15)

               Družba AFR je več let poslovala z izgubo. Gospodarske težave družbe so se povečale od leta 2001. To gibanje se je še okrepilo med letoma 2002 in 2005. V naslednji tabeli so povzeti nekateri ključni pokazatelji uspešnosti družbe AFR v obdobju pred odobritvijo pomoči.

                           Na dan 31.12.2004

                           Na dan 31.12.2003

                           Na dan 31.12.2002

                           Na dan 31.12.2001

                           Promet v EUR

                           22 700 000

                           42 700 000

                           42 000 000

                           70 000 000

                           Čisti rezultat v EUR

                           – 11 589 620

                           – 14 270 634

                           – 2 083 746

                           – 10 500 000

                           Lastniški kapital v EUR

                           – 21 090 000

                           – 23 000 000

                           – 8 700 000

                           – 6 600 000

         2.2   Ukrepi podpore

               (16)

               Regija Nord-Pas-de-Calais in Communauté d'agglomération du Douaisis sta 4. julija 2005 družbi AFR skupaj odobrili vračljivo predplačilo v višini 1 milijona EUR vsaka, torej skupaj 2 milijona EUR.

               (17)

               Po informacijah, ki so jih dali francoski organi, so bili pogoji za predplačili naslednji:

                           —

                           vračljivo predplačilo Regije je bilo odobreno po letni obrestni meri v višini 4,08 % (kolikor je bila referenčna obrestna mera v času odobritve) ob pogoju, da se konča finančni načrt, ki ga pripravlja družba AFR. Predplačilo je bilo treba vrniti v polletnih odplačilih v treh letih od 1. januarja 2006,

                           —

                           predplačilo Communauté d'agglomération du Douaisis je bilo odobreno po letni obrestni meri 4,08 % (kar ustreza referenčni obrestni meri Unije, ki je veljala v času odobritve) pod pogojem, da se predplačilo vrne pod istimi pogoji, kot veljajo za Regijo, in da se predloži dokazilo o nepreklicni združitvi družb AFR in Lormafer, ki jo prav tako nadzira družba Arbel SA. To predplačilo je bilo treba prav tako vrniti v polletnih odplačilih v treh letih od 1. januarja 2006.

         3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

               (18)

               Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave menila, da sta vračljivi predplačili državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Komisija je v zvezi s tem predvsem poudarila, da so omenjena predplačila prinesla koristi družbi AFR, ker podjetje zaradi svojega finančnega položaja na finančnem trgu ne bi moglo dobiti sredstev pod tako ugodnimi pogoji.

               (19)

               Komisija je tudi menila, da je družba AFR podjetje v težavah v smislu Smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: Smernice) (10) in da je treba zato združljivost državne pomoči, ki jo je družba prejela, presojati z vidika Smernic. Komisija je menila, da je združljivost zadevne pomoči s skupnim trgom glede na Smernice dvomljiva.

         4.   PRIPOMBE FRANCIJE

               (20)

               Francoski organi so trdili, da je družba AFR ohranila zaupanje svojih strank in bank, čeprav je preživljala težke čase v obdobju, ko sta ji bili odobreni in nato nakazani vračljivi predplačili (tj. julija in v drugem polletju leta 2005).

               (21)

               Francoski organi so v podporo svojim trditvam navedli naslednje dejavnike, ki so jih opredelili kot „znake zaupanja“ strank in bank do družbe AFR:

                           —

                           banka […] (11) je odobrila povečanje odobrenega limita na tekočem računu družbe AFR v višini 2 milijonov EUR (za kar je jamčil […]),

                           —

                           družba AFR je prejela 7 milijonov EUR predplačil strank (za kar je jamčil […]), k čemur je treba prišteti 4 milijone EUR novih predplačil, prejetih januarja 2006,

                           —

                           podjetje je v istem času prejelo jamstva „dobaviteljev“ v višini 4 milijonov EUR od […].

               (22)

               Francoski organi so podprli svoje pripombe z dokumenti, iz katerih izhaja predvsem naslednje:

                           —

                           obrestna mera za odobreni limit je 1. julija 2005 znašala 4,4199 %,

                           —

                           neporavnana različna jamstva (dobavitelji, tržne varščine, finančna jamstva) s strani […] za družbo AFR so 6. maja 2005 znašala 29 milijonov EUR.

               (23)

               Francoski organi so še navedli, da je družba AFR pripravljala ukrepe „za sanacijo knjige naročil, dejavnosti, poslovanja in računov družbe AFR“. Ti ukrepi, ki so jih francoski organi opredelili kot „načrt za prestrukturiranj“, so se nanašali na tri področja: (a) novo poslovno strategijo (za izboljšanje pozicioniranja proizvodov družbe AFR), (b) zmanjšanje števila zaposlenih ter (c) finančni načrt in načrt za dokapitalizacijo. Izvajanje teh ukrepov, ki se je začelo leta 2004, naj bi imelo pozitivne učinke, ki naj bi se kazali zlasti v povečanju prometa (z 22,6 milijona EUR v letu 2004 na 45 milijonov EUR v letu 2005) in izboljšanju neto rezultata, ki pa je še vedno negativen (v letu 2004 je znašal – 11,9 milijona EUR, v letu 2005 pa – 8,1 milijona EUR).

               (24)

               Kar zadeva tožbi, ki sta bili vloženi zoper prvotno odločbo AFR, je treba še poudariti, da sta tožeči stranki iz uvodne izjave 7 trdili, da družba AFR v času odobritve pomoči ni bila podjetje v težavah. Glede tega trdita, da je Komisija storila očitno napako pri presoji, ker ni dovolj upoštevala „sanacijskih“ ukrepov družbe AFR (navedenih v uvodni izjavi 23), katerih pozitivni učinki (ki se kažejo zlasti v več pogodbah o dobavi, ki jih je družba AFR sklenila leta 2004 in v prvi polovici leta 2005) naj bi ovrgli trditve, na katere se sklicuje Komisija v podporo sklepu, da je bila družba AFR podjetje v težavah.

         5.   PRESOJA POMOČI Z VIDIKA ČLENA 107 POGODBE

   5.1   Obstoj državne pomoči

   5.1.1   Državna sredstva

               (25)

               V skladu s členom 107(1) PDEU, razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

               (26)

               Komisija glede vračljivih predplačil ugotavlja naslednje.

               (27)

               Člen 107 PDEU se ne nanaša samo na pomoči, ki jih zagotovijo nacionalne vlade držav članic, ampak tudi na pomoči ozemeljskih skupnosti, kot so regija Nord-Pas-de-Calais ali Communauté d'agglomération du Douaisis. Sredstva teh skupnosti so državna sredstva in njuni odločitvi, da družbi AFR odobrita zadevni predplačili, se lahko pripišeta državi.

         5.1.2   Pomoč, ki daje prednost nekaterim podjetjem

               (28)

               Predplačili sta bili odobreni, ko je bila družba AFR v občutljivem finančnem položaju. Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da je bila družba AFR ob upoštevanju njenega ekonomskega položaja, kot izhaja iz uvodne izjave 15 tega sklepa, podjetje v težavah v smislu Smernic, ko je bila pomoč odobrena. Komisija je tudi ugotovila, da sta bili predplačili odobreni brez vsakršnega poroštva za zavarovanje vračila, medtem ko naj bi uporabljeni obrestni meri ustrezali obrestnim meram, ki se uporabljajo za posojila „z običajnim poroštvom“ (12). Komisija zato meni, da družba AFR glede na njen finančni položaj ne bi mogla pridobiti sredstev na kreditnem trgu pod tako ugodnimi pogoji. Zato sta zadevni predplačili ugodnost v korist družbe AFR.

               (29)

               V zvezi s tem je treba poudariti, da so francoski organi, ki so se oprli na primere, navedene v uvodni izjavi 24, potrdili, da je družba AFR še uživala zaupanje svojih bank in strank, ko ji je bila odobrena pomoč. Komisija razlaga te pripombe tako, da Francija zanika, da družba AFR ni mogla pridobiti sredstev pod podobnimi pogoji na kreditnem trgu (kar pomeni, da zanika, da sta vračljivi predplačili prinesli koristi družbi AFR), in a fortiori, da je bila družba AFR podjetje v težavah v smislu Smernic, ko sta ji bili odobreni vračljivi predplačili.

               (30)

               Pripombe Francije vseeno ne morejo spremeniti analize v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, in sicer zaradi naslednjih razlogov.

               (31)

               Primeri posojil, ki so jih navedli francoski organi (zlasti odobritev limita na tekočem računu in predplačila strank), niso primerljivi z zadevnima vračljivima predplačiloma. Odobreni limit na tekočem računu je zelo kratkoročno posojilo, medtem ko je treba vračljivi predplačili vrniti v treh letih. Te različne oblike posojil torej niso predmet istih analiz tveganja, ki jih opravijo upniki, in iz dejstva, da dolžnik lahko pridobi kratkoročno posojilo, ni mogoče sklepati o njegovih možnostih, da pridobi posojilo z daljšim rokom odplačila, katerega povračilo bo odvisno od dolžnikove zmožnosti preživetja.

               (32)

               Komisija o predplačilih strank ugotavlja, da je zanje posredno jamčila […], ki je neodvisna institucija, kar pomeni, da stranke in dobavitelji niso bili izpostavljeni tveganjem, povezanim s finančnim položajem družbe AFR, in da posledično niso imeli razlogov, da bi zahtevali, da se za izplačilo predplačil opravi analiza finančne trdnosti podjetja, ki je podobna analizi, ki bi jo opravil upnik, ki namerava odobriti posojilo brez poroštva.

               (33)

               Skratka, iz pripomb Francije ni mogoče ugotoviti, da bi družba AFR lahko pridobila sredstva na kreditnem trgu pod podobnimi pogoji.

         5.1.3   Podjetje v težavah

               (34)

               Kar zadeva opredelitev družbe AFR kot podjetja v težavah v smislu Smernic, Komisija ugotavlja naslednje.

               (35)

               Iz točke 10(a) Smernic izhaja, da je podjetje v težavah, kadar je izgubilo več kot polovico osnovnega kapitala in je v preteklih dvanajstih mesecih izgubilo več kot četrtino tega kapitala. Ta določba predvideva, da družba, ki izgubi veliko svojega osnovnega kapitala, ne bo mogla ustaviti izgub, ki bodo kratkoročno ali srednjeročno skoraj zanesljivo povzročile njen propad. Komisija meni, da ta predpostavka logično a fortiori velja za družbo, ki je izgubila celoten osnovni kapital in ima negativen lastniški kapital.

               (36)

               Kot izhaja iz finančnih podatkov, navedenih v uvodni izjavi 15 (ki jih Francija ni izpodbijala v formalnem postopku preiskave), je družba AFR imela negativen lastniški kapital od leta 2001 ter v času, ko ji je bila odobrena pomoč, ni mogla ustaviti tega gibanja in znova doseči pozitivnega lastniškega kapitala. V teh okoliščinah Komisija meni, da je bila družba AFR družba v težavah v smislu točke 10(a) Smernic, ko ji je bila odobrena pomoč.

               (37)

               Poleg tega je Sodišče prve stopnje v sodbi Biria potrdilo tudi, da je bistveno zmanjšanje kapitala dejansko znak težav in da je Komisija upravičeno menila, da je podjetje, katerega vrednost lastniškega kapitala je negativna, podjetje v težavah ne glede na zelo specifične določbe Smernic.

               (38)

               Komisija podredno ugotavlja, da je družba AFR ob odobritvi pomoči ustrezala tudi opredelitvi podjetja v težavah iz točke 11 Smernic, v kateri je določeno, da družba lahko velja za podjetje v težavah, tudi če niso izpolnjene okoliščine, določene v točki 10 Smernic, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah, kot sta zlasti naraščajoče izgube in upadanje prometa. V točki 11 je vseeno določeno, da je podjetje v težavah upravičeno le takrat, kadar lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči. Ta določba torej opozarja, da je treba podjetje v težavah opredeliti z vidika vseh upoštevnih dejavnikov, pri čemer je vseeno odločilna sposobnost podjetja, da si opomore brez posredovanja javnih organov. Komisija še opozarja, da na podlagi ustaljene sodne prakse (13) taki „kazalniki“ niso niti kumulativni niti izčrpni ter da ni najmanjšega števila kazalnikov, ki morajo obstajati, da je to merilo izpolnjeno.

               (39)

               Komisija glede tega opozarja (kot izhaja iz tabele v uvodni izjavi 15), da se je družba AFR od leta 2001 srečevala s stalnim upadanjem prometa in stalnimi izgubami. To so značilni znaki podjetja v težavah v smislu točke 11 Smernic. Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave že navedla te znake v podporo svoji uvodni ugotovitvi, da je družba AFR podjetje v težavah. Poleg tega negativno gibanje finančnega položaja družbe AFR izhaja iz dejstva, da podjetje od januarja 2004 ni moglo pravočasno plačati dolgovanih prispevkov za socialno varnost in davkov v višini 4,3 milijona EUR ter je moralo zato zaprositi za moratorij in pripravo načrta za poravnavo dolga pristojnim organom.

               (40)

               Glavna dejstva, ki jih je navedla Francija in bi lahko bila nasprotni dokazi, so posojila, odobrena družbi AFR (odobreni limit na tekočem računu in predplačila), in dejstvo, da je družba AFR dobila določena jamstva od […]. Komisija meni, da je treba te znake upoštevati pri v točki 11 Smernic zahtevani preiskavi sposobnosti podjetja, da si opomore ob pomoči sredstev, ki bi jih lahko pridobilo na finančnem trgu. Komisija v zvezi s tem ugotavlja naslednje:

                           —

                           iz dejstva, da je družba AFR imela negativen lastniški kapital, izhaja, da ni mogla rešiti težav z lastnimi sredstvi,

                           —

                           francoski organi so navedli, da delničarka družbe AFR, Arbel SA, kljub vložkom za pomoč družbi AFR, ni mogla sama zagotoviti sanacije svoje hčerinske družbe,

                           —

                           glede finančnih tržnih virov je treba ugotoviti, da posojila in jamstva, ki jih je navedla Francija, dokazujejo kvečjemu, da je družba AFR ohranila določeno sposobnost pridobiti omejena kratkoročna posojila. Vendar zaradi obsega težav družbe AFR in zlasti njenih potreb po lastniškem kapitalu na podlagi navedenih posojil ni mogoče ugotoviti, da bi družba AFR lahko rešila svoje težave s pomočjo financiranja, ki bi ga dobila pri tržnih virih. Prav zato je bil potreben finančni poseg Regije in Communauté.

               (41)

               Kar zadeva sanacijske ukrepe, ki jih je družba AFR izvedla od leta 2004, Komisija najprej navaja, da je na podlagi Smernic izvedba ukrepov za prestrukturiranje pogoj za združljivost pomoči, če so zadevni ukrepi skladni s Smernicami. Vendar ni nujno, da ti ukrepi vplivajo na opredelitev podjetja za podjetje v težavah, saj se ta vidik analizira posebej, in sicer na podlagi finančnega stanja prejemnika v času odobritve pomoči. Ta analiza se večinoma opravi na podlagi najnovejših računovodskih podatkov, sprejetih za podjetje. V obravnavanem primeru so to podatki za računovodsko leto 2004, katerih analiza zaradi navedenih razlogov privede do sklepa, da je bila družba AFR v času odobritve pomoči v težavah.

               (42)

               Francoski organi (in tožeči stranki, ki sta vložili tožbo zoper prvotno odločbo) so trdili, da naj bi imeli sanacijski ukrepi družbe AFR v mesecih pred odobritvijo vračljivih predplačil pozitivne učinke. Vendar Komisija ugotavlja, da so učinki, navedeni v podporo tej trditvi, skromni in negotovi ter zadevajo sorazmerno kratko obdobje. Poleg tega ostaja čisti rezultat podjetja krepko negativen.

               (43)

               Teženj, ki jih navajajo francoski organi – če jih primerjamo z dejavniki, ki kažejo na hude težave, ki so ogrožale kratkoročno ali srednjeročno preživetje podjetja (med katerimi je zlasti dejstvo, da je bil lastniški kapital družbe AFR že od leta 2001 negativen, kar je zelo očiten znak, ki zadeva dolgo obdobje) – ni mogoče šteti za resne znake sanacije finančnega stanja družbe AFR. Na podlagi navedenih teženj torej ni mogoče ovreči zelo očitnih znakov, ki dokazujejo, da je bila družba AFR res podjetje v težavah.

               (44)

               Zato je treba ugotoviti, da je družba AFR, ko ji je bila odobrena pomoč, imela hude finančne težave, ki so ogrožale njeno kratkoročno ali srednjeročno preživetje, in da tega ni mogla ustaviti brez posredovanja javnih organov.

               (45)

               Komisija torej ob upoštevanju zgornjih ugotovitev in zlasti finančnih rezultatov, navedenih v uvodni izjavi 15, meni, da je bila družba AFR podjetje v težavah v smislu točke 10 Smernic in podredno v smislu točke 11 Smernic, ko sta ji bili odobreni vračljivi predplačili. Komisija zaradi težav, s katerimi se je srečevala družba AFR, meni, da ta na kreditnem trgu ni mogla pridobiti sredstev pod tako ugodnimi pogoji. Zadevni predplačili sta torej prinesli ugodnost družbi AFR, saj sta ji omogočili financiranje pod ugodnejšimi pogoji, kot bi jih lahko dobila na kreditnem trgu.

         5.1.4   Vpliv na trgovino in konkurenco

               (46)

               Vračljivi predplačili dajeta prednost družbi AFR pred drugimi podjetji, ki so v podobnem položaju, ker sta namenjeni izključno njej.

               (47)

               Značilnosti sektorja proizvodnje železniških tirnih vozil sta prisotnost več evropskih gospodarskih subjektov in trgovina znotraj Unije. Ugodnost, odobrena družbi AFR, torej lahko izkrivlja konkurenco in trgovino med državami članicami.

         5.1.5   Sklepna ugotovitev

               (48)

               Komisija ob upoštevanju zgornjih ugotovitev meni, da sta vračljivi predplačili, odobreni družbi AFR, državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

         5.2   Znesek pomoči

               (49)

               V primeru pomoči, odobrene v obliki posojil podjetjem v težavah, je pomoč razlika med dejansko zaračunanimi obrestmi in obrestmi, kot bi jih upravičeno podjetje lahko plačalo, če bi dobilo isto posojilo na zasebnem trgu.

               (50)

               Komisija na podlagi Obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 določa referenčne obrestne mere, ki naj bi kazale raven povprečnih obrestnih mer, ki se zahtevajo na trgu za srednjeročna in dolgoročna posojila z običajnim poroštvom. V navedenem obvestilu je še poudarjeno, da je referenčna obrestna mera najnižja obrestna mera, ki se lahko poviša v položajih, ki vključujejo posebno tveganje, če je na primer podjetje v težavah ali ne obstajajo poroštva, ki jih navadno zahtevajo banke. V takih primerih se lahko osnova poveča za 400 odstotnih točk ali več. V Obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 ni natančno opredeljeno, ali je mogoče različne pribitke na tveganje ob upoštevanju različnih tveganj kumulirati. Čeprav navedeno kumuliranje ni izključeno, mora Komisija v svoji odločbi obrazložiti metodo, ki jo je uporabila za kumuliranje posameznih pribitkov na tveganje, in sicer na podlagi analize prakse na finančnih trgih (14).

               (51)

               Revizijska družba Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH je leta 2004 za Komisijo opravila študijo (15) (v nadaljnjem besedilu: študija). V njej so na podlagi empirične raziskave opredeljeni pribitki, ki jih je mogoče ugotoviti na trgu za različne kategorije tveganj v zvezi s podjetji ali transakcijami (z različnimi poroštvi). Študija jasno kaže, da se hkratni obstoj različnih vidikov tveganj (plačilna sposobnost upnika, poroštva) udejanji kot povečanje, ki ga je treba dodati osnovni obrestni meri.

               (52)

               Komisija je na podlagi te študije v Sporočilu o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz leta 2008 (16) (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008) dodelala in podrobno opredelila svoj pristop v zvezi z izračunom elementa pomoči v posojilih. To sporočilo kaže metodo, priporočeno v navedeni študiji, in določa, da se osnovna obrestna mera različno poveča glede na plačilno sposobnost podjetja in ponujena poroštva.

               (53)

               Treba je ugotoviti, da se opredelitev elementa pomoči v ukrepih navezuje na pojem državne pomoči, iz ustaljene sodne prakse Sodišča pa izhaja, da „[p]ojem državne pomoči […] odgovarja objektivnemu stanju, ki se presoja na dan, ko Komisija sprejme odločbo“ (17).

               (54)

               Zato Komisija meni, da je ustrezna metoda za opredelitev elementa pomoči metoda iz Sporočila o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 in da je treba zadevne ukrepe preučiti na podlagi tega sporočila.

               (55)

               V Sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 je določeno, da mora povečanje, da je mogoče izključiti obstoj državne pomoči v primeru podjetja v težavah, ki ponuja nizko raven poroštev, znašati 1 000 odstotnih točk.

               (56)

               Iz oddelka 5.1.3 izhaja, da je bila po mnenju Komisije družba AFR v času, ko so bili odobreni ukrepi (pomoči), podjetje v težavah. Komisija poleg tega ugotavlja, da za zavarovanje vračljivih predplačil ni bilo ponujeno nobeno poroštvo in je zato treba raven poroštev opredeliti kot nizko.

               (57)

               Element pomoči se torej načeloma ujema z razliko med osnovno obrestno mero, povečano za 1 000 odstotnih točk, in obrestno mero, ki je bila uporabljena za odobreni ukrep. Vendar Komisija – ker je v prvotni odločbi z dne 2. aprila 2008 menila, da je treba uporabiti povečanje za 800 odstotnih točk, ker prejemnik pomoči te odločbe ni izpodbijal in nobeden od konkurentov prejemnika ni podvomil o zakonitosti prvotne odločbe ter ob upoštevanju vseh okoliščin obravnavane zadeve – meni, da zadevnega povečanja v tem primeru ni treba povišati.

               (58)

               Komisija zato ugotavlja, da se element pomoči ujema z razliko med upoštevno referenčno obrestno mero, povečano za 800 odstotnih točk, in obrestno mero, ki je bila uporabljena za odobreni ukrep.

         5.3   Združljivost pomoči z notranjim trgom

               (59)

               Komisija ob upoštevanju gospodarskega položaja družbe AFR ob odobritvi pomoči, kot izhaja iz tabele iz uvodne izjave 15 (večletno deficitarno poslovanje, negativen lastniški kapital, upadanje prometa), meni, da je bila družba AFR podjetje v težavah v smislu Smernic, ko sta ji bili odobreni vračljivi predplačili. Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah od 41 do 44, te analize ni mogoče spremeniti na podlagi pripomb Francije.

               (60)

               Res je, da je bila družba AFR leta 2005 del skupine, ki jo je nadziral holding Arbel SA. Poleg železniškega dela (ki sta ga sestavljali družbi AFR in Lormafer) je skupino sestavljal tudi „gradbeni“ del, ki je združeval podjetja, specializirana za proizvodnjo oken za gradbeno industrijo. Vendar je iz informacij, ki so jih francoski organi poslali v dopisih, izmenjanih pred sprožitvijo formalnega postopka preiskave, vseeno razvidno, da je družba AFR imela posebne težave v primerjavi z drugimi podjetji v skupini, ker njena dejavnost ni bila povezana z „gradbenim“ delom. Poleg tega Komisija poudarja, da se zdi, da so bile težave družbe AFR prevelike, da bi jih skupina lahko rešila, predvsem zaradi svojih povprečnih rezultatov. Komisija zato meni, da točka 13 Smernic ne preprečuje, da se družba AFR šteje za upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje kljub dejstvu, da je del skupine.

               (61)

               Združljivost pomoči je zato treba presojati z vidika Smernic.

               (62)

               Komisija ugotavlja, da pogoji za združljivost pomoči za prestrukturiranje, določeni v Smernicah, niso izpolnjeni zaradi spodaj navedenih dejavnikov.

               (63)

               Francoski organi ji niso predložili načrta za prestrukturiranje v skladu s točkami 34 do 37 Smernic. Ukrepi za prestrukturiranje, navedeni v uvodni izjavi 24, ki so jih francoski organi predložili kot „načrt za prestrukturiranje“, ki naj bi se izvajal od leta 2004 (glej uvodno izjavo 24), na datum njihove odobritve niso spadali v okvir izvedljivega načrta za prestrukturiranje, h kateremu se zaveže zadevna država članica (točka 35 Smernic). Domnevni načrt se v nasprotju z določbami Smernic ne opira na tržno raziskavo. Taka raziskava se zahteva, da se preverijo možnosti obnove sposobnosti preživetja in notranji ukrepi za prestrukturiranje (točka 35 Smernic). Poleg tega ni mogoče z ničimer dokazati, da je julija 2005 obstajal načrt za prestrukturiranje, v katerem bi bile opisane „okoliščine, ki so privedle do težav podjetja“, ki bi ga bilo mogoče uporabiti kot „temelj za ocenitev ustreznosti predlaganih ukrepov“ (točka 36 Smernic o prestrukturiranju). Nazadnje iz domnevnega načrta ne izhaja niti noben izravnalni ukrep, čeprav je v točki 38 Smernic postavljena taka zahteva.

               (64)

               Komisija na podlagi razlogov, navedenih v predhodni uvodni izjavi, meni, da ji ni bil predložen noben načrt za prestrukturiranje, ki bi bil skladen s Smernicami.

               (65)

               Zdi se, da pomoč ne izpolnjuje niti pogojev za združljivost pomoči za reševanje, določenih v Smernicah, ker sta bili vračljivi predplačili odobreni za obdobje, daljše od šestih mesecev (glej točko 25 Smernic).

               (66)

               Zadevna pomoč zato ni združljiva z notranjim trgom.

         6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

               (67)

               Komisija ugotavlja, da je Francija izvedla zadevno pomoč v nasprotju s členom 108(3) PDEU in nezakonito. Ker pomoč ni združljiva z notranjim trgom, jo mora Francija prenehati izvajati in izterjati že odobrene zneske od prejemnice –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Odločba Komisije C(2008) 1089 final z dne 2. aprila 2008 v zadevi C 38/2007 se umakne.
   Člen 2
   Državna pomoč družbi Arbel Fauvet Rail SA, ki jo je Francija izvedla nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) PDEU, je nezdružljiva z notranjim trgom.
   Člen 3
   1.   Francija mora od prejemnice izterjati pomoč iz člena 2.
   2.   V zvezi z zneski, ki jih je treba izterjati, nastanejo obresti od datuma, ko so bili ti dani na voljo prejemnici, do dejanske izterjave.
   3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (18).
   4.   Francija odpove vsa čakajoča izplačila pomoči iz člena 2 po datumu uradnega obvestila o tem sklepu.
   Člen 4
   1.   Izterjava pomoči iz člena 2 je takojšnja in učinkovita.
   2.   Francija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njem uradno obveščena.
   Člen 5
   1.   Francija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje informacije:

               (a)

               skupen znesek (glavnica in obresti), ki jih je treba izterjati od prejemnice;

               (b)

               podroben opis že sprejetih in predvidenih ukrepov za izvršitev tega sklepa;

               (c)

               dokumente, ki dokazujejo, da je bila prejemnica pozvana k vračilu pomoči.

         2.   Francija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa do celotne izterjave pomoči iz člena 1. Komisiji nemudoma na njeno zahtevo pošlje vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za izvajanje tega sklepa in tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je že izterjala od prejemnice.
   Člen 6
   Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

      V Bruslju, 23. junija 2010

            Za Komisijo

         Joaquín ALMUNIA

            Podpredsednik

      (1)  Namesto členov 87 in 88 Pogodbe ES od 1. decembra 2009 veljata člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sklepu je treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU, če je to primerno, razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES.

      (2)  UL C 249, 24.10.2007, str. 17.

      (3)  Glej opombo 2.

      (4)  Odločba Komisije C(2008) 1089 final z dne 2. aprila 2008 (UL L 238, 5.9.2008, str. 27).

      (5)  Odločba Komisije C(2007) 130 final z dne 24. januarja 2007 (UL L 183, 13.7.2007, str. 27).

      (6)  Zadevi sta bili združeni s sklepom predsednika z dne 24. novembra 2008.

      (7)  Sodba v združenih zadevah Freistaat Sachsen proti Komisiji (T-102/07) in MB Immobilien and MB System proti Komisiji (T-120/07), še neobjavljena v ZOdl.

      (8)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

      (9)  Družbo AFR je 29. junija 2007 prevzela družba IGF Industries. Ime podjetja se je spremenilo v „IGF Industries – Arbel Fauvet Rail“.

      (10)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

      (11)  Informacije v oglatih oklepajih […] so zaupne.

      (12)  Glej Sporočilo Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 273, 9.9.1997, str. 3).

      (13)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje z dne 15. junija 2005 v zadevi Corsica Ferries, T-349/03, Recueil, str. II-2197, točka 191; Odločbo Komisije z dne 13. maja 2003 v zadevi C 62/2000, Kahla, UL L 227, 11.9.2003, str. 12, uvodna izjava 117; in ODLOČBO Komisije z dne 14. julija 2004 v zadevi C 5/2003, MobilCom, UL L 116, 4.5.2005, str. 55, uvodne izjave 148 do 164; glej tudi navedeno sodbo Biria, točke od 133 do 135.

      (14)  Glej sodbo Biria v združenih zadevah Freistaat Sachsen proti Komisiji (T-102/07) in MB Immobilien and MB System proti Komisiji (T-120/07), še neobjavljena v ZOdl., točke od 218 do 222.

      (15)  Študija podjetja Deloitte & Touche GmbH o posodabljanju referenčnih obrestnih mer, ki se uporabljajo za nadzor državne pomoči v EU, oktober 2004. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/full_report.pdf

      (16)  UL C 14, 19.1.2008, str. 6.

      (17)  Glej sodbo Sodišča z dne 1. julija 2008 v združenih zadevah Chronopost, C-341/06 P in C-342/06 P, ZOdl., str. I-4777, točka 95.

      (18)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).


title: 2006/753/ES: Sklep Komisije z dne 3. novembra 2006 o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije

text:
               4.11.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 305/15

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 3. novembra 2006
   o zaključku protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov za snemanje (CD+/-R) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije
   (2006/753/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK
   1.1   Začetek

               (1)

               Začetek protidampinškega postopka glede uvoza kompaktnih diskov („CD-ROM-ov“) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Hongkonga in Malezije je bil objavljen 6. avgusta 2005 v Uradnem listu Evropske unije
                   (2) („obvestilo o začetku postopka“).

               (2)

               Začetek postopka je sledil pritožbi, ki jo je 24. junija 2005 v imenu proizvajalcev, ki sestavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 60 % celotne proizvodnje CD-ROM-ov v Skupnosti, vložil Odbor evropskih proizvajalcev CD-ROM-ov in DVD+/-R-ov – CECMA („pritožnik“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu CD-ROM-ov in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek postopka.

         1.2   Zainteresirane stranke, ki jih zadeva postopek

               (3)

               Komisija je pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

               (4)

               Proizvajalci pritožniki, drugi sodelujoči proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki, dobavitelji, uporabniki in združenja so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so vložile ustrezni zahtevek in dokazale, da obstajajo posebni razlogi, zaradi katerih bi morale biti zaslišane, je bilo to odobreno.

               (5)

               Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim družbam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce TGO in IO.

               (6)

               Trinajst skupin proizvajalcev izvoznikov („proizvajalci izvozniki“) je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) ali IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

               (7)

               Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, je bilo v obvestilu o začetku za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če bi bilo, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki zaprošeni, da se javijo Komisiji in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom, v obdobju preiskave (1. julij 2004–30. junij 2005).

               (8)

               Po preiskavi predloženih informacij in glede na veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo odločeno, da je vzorčenje potrebno.

               (9)

               Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Komisija je prejela odgovore od vseh proizvajalcev pritožnikov, enega drugega proizvajalca Skupnosti, osmih nepovezanih uvoznikov, enega distributerja in sedmih trgovcev na drobno (eden od teh je hkrati trgovec na debelo), šestih proizvajalcev izvoznikov v LRK, šest proizvajalcev iz Hongkonga, štirih proizvajalcev izvoznikov v Maleziji, dveh trgovcev, povezanih s kitajskimi proizvajalci izvozniki, in enega trgovca, povezanega z malezijskim proizvajalcem izvoznikom, s sedežem na Tajvanu, enega trgovca, povezanega s proizvajalci izvozniki iz Hongkonga, dvanajstih uvoznikov, povezanih s kitajskimi ali malezijskimi proizvajalci izvozniki, s sedežem v Skupnosti.

               (10)

               Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za dokončno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

                           (a)

                           proizvajalci Skupnosti:

                                       —

                                       Computer Support Italcard s.r.l. (Milano, Italija)

                                       —

                                       Global Digital Disk GmbH & Co KG (Dresden, Nemčija)

                                       —

                                       Manufacturing Advanced Media S.A. (Mulhouse, Francija)

                                       —

                                       Sony DADC AG (Salzburg, Avstrija)

                                       —

                                       TDK Recording Media Europe SA (Luksemburg)

                           (b)

                           proizvajalci izvozniki v LRK:

                                       —

                                       Fortune (Jiangsu) Multimedia Co., Ltd, Nantong

                                       —

                                       Prodisc Technology. Inc. („Prodisc China“), Ningbo

                           (c)

                           proizvajalci izvozniki v Hongkongu:

                                       —

                                       Audio Distributor’s/Artsome Ltd.

                                       —

                                       Lead Data Inc.

                                       —

                                       Mediastar Technology Ltd.

                                       —

                                       MDA Technology Ltd.

                           (d)

                           proizvajalci izvozniki v Maleziji:

                                       —

                                       Daxon Technologies Sdn Bhd, Kuala Lumpur,

                                       —

                                       Digital Data Technologies Sdn Bhd., Kuala Lumpur

                                       —

                                       Dragon Optical Media Technologies Sdn Bhd. Kuala Lumpur

                                       —

                                       Memory Tech Sdn Bhd., Kuala Lumpur

                           (e)

                           povezani trgovci:

                                       —

                                       Daxon BenQ Inc. (Tajvan)

                                       —

                                       Prodisc Technology Inc. (Taipei, Tajvan)

                                       —

                                       Artsome Investment Ltd. (Hongkong)

                           (f)

                           nepovezani uvozniki in distributerji:

                                       —

                                       Emtec International S.p.a. (Pariz, Francija)

                                       —

                                       Ingram Micro Distribution GmbH (München, Nemčija)

                                       —

                                       Intenso GmbH (Vechta, Nemčija)

                                       —

                                       Maxell Europe Ltd (London, Združeno kraljestvo)

                                       —

                                       Philips Recordable Media (Wiesbaden, Nemčija)

                                       —

                                       Sony France S.A. (Pariz, Francija)

                                       —

                                       Verbatim Ltd (London, Združeno kraljestvo)

                           (g)

                           povezani distributer:

                                       —

                                       SK Kassetten GmbH & Co KG (Neuenrade, Nemčija)

                           (h)

                           trgovci na debelo/trgovci na drobno:

                                       —

                                       Metro Group Buying GmbH (Düsseldorf, Nemčija)

                           (i)

                           trgovci na drobno:

                                       —

                                       Carrefour Marchandises Internationales (Pariz, Francija)

                                       —

                                       El Corte Inglés S.A.(Madrid, Španija)

                                       —

                                       FNAC S.A. (Pariz, Francija)

                           (j)

                           druge zainteresirane stranke:

                                       —

                                       Philips Intellectual Property & Standards, Eindhoven, Nizozemska

               (11)

               Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO mogoče ne bi bil odobren, je preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov primerljive države potekal v prostorih naslednje družbe:

                           —

                           Taiyo Yuden, Inc. (Takasaki, Japonska)

         1.3   Vzorčenje

               (12)

               Glede proizvajalcev izvoznikov v LRK in Hongkongu je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki temelji na največjem reprezentativnem obsegu izvoza v Skupnost, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času primerno preučen.

               (13)

               Izbrani vzorec za kitajske proizvajalce izvoznike zajema štiri kitajske proizvajalce izvoznike, ki predstavljajo približno 85 % obsega izvoza sodelujočih strank iz LRK v Skupnost. Poleg tega sta bila dva izvoznika vključena na rezervni seznam.

               (14)

               Izbrani vzorci za proizvajalce izvoznike iz Hongkonga zajemajo štiri družbe, ki predstavljajo približno 90 % obsega izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz Hongkonga v Skupnost. Poleg tega sta bili dve družbi vključeni na rezervni seznam.

               (15)

               Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od vzorčenih izvoznikov iz LRK in Hongkonga, kakor tudi družb na rezervnem seznamu.

               (16)

               V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo s kitajskimi in hongkonškimi organi opravljeno posvetovanje o vzorcih,vendar ti niso predložili pripomb.

         1.4   Obdobje preiskave

               (17)

               Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2004 do 30. junija 2005 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2002 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

         1.5   Začasni ukrepi

               (18)

               Treba je opozoriti, da zaradi potrebe po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov škode, vzročne zveze in interesov Skupnosti, v sedanji preiskavi niso bili uvedeni nobeni začasni ukrepi. Vse stranke so prejele obvestilo o predhodnih ugotovitvah, dejstvih in premislekih, na katerih je temeljila odločitev o neuvedbi začasnih ukrepov. Vsem strankam je bilo določeno obdobje, v katerem lahko izrazijo pripombe.

               (19)

               Nekatere zainteresirane stranke so predložile pisne pripombe. Tem strankam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem vseh informacij, za katere je menila, da so potrebne za njene dokončne ugotovitve.

         1.6   Obstoječi ukrepi na uvoz CD-ROM-ov iz drugih držav

               (20)

               Dokončne protidampinške dajatve na uvoz CD-ROM-ov iz Tajvana so bile uvedene 19. junija 2002 (3). Gibale so se med 17,7 % in 38,5 %.

               (21)

               Poleg tega je bila 6. junija 2003 uvedena dokončna izravnalna dajatev na uvoz CD-ROM-ov iz Indije (4). Dajatev znaša 7,3 %.

         1.7   Zadevni izdelek in podobni izdelek
   1.7.1   Zadevni izdelek

               (22)

               Zadevni izdelek zajema kompaktne diske (CD-ROM-i) s poreklom iz LRK, Hongkonga in Malezije, leta 2005 uvrščeni pod oznako KN ex 8523 90 00. Zaradi sprememb kombinirane nomenklature in, ker CD/R-ji s snemalno zmogljivostjo več kot 900 megabajtov od leta 2006 ne obstajajo več, je zadevni izdelek uvrščen pod oznako KN ex 8523 90 10.

               (23)

               Zadevni izdelek je polikarbonaten disk, prevlečen s slojem barve, odsevnim slojem in zaščitnim slojem. Čeprav je snemanje na take diske mogoče izvesti v več korakih, posnetih podatkov ni več mogoče izbrisati. Disk je optični medij za shranjevanje podatkov ali glasbe v digitalni obliki.

               (24)

               CD-ROM-e se razlikujejo po vrsti shranjenih podatkov (podatkovni CD-ROM-i napram glasbenim CD-ROM-om), zmogljivosti shranjevanja, plasti odsevne kovine in po tem, ali je CD-ROM potiskan. Preiskava je pokazala, da imajo vse vrste CD-ROM-ov enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. Zato se jih šteje za en sam izdelek.

         1.7.2   Podobni izdelek

               (25)

               Med zadevnim izdelkom in CD-ROM-i, ki so izdelani in prodani na domačem trgu v LRK, Hongkongu, Maleziji in na Japonskem, ki je predstavljala primerljivo državo, ter CD-ROM-i, ki jih je v Skupnosti izdelala in prodala industrija Skupnosti, ni bilo ugotovljenih razlik. Za vse je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske lastnosti in končno uporabo.

               (26)

               Zato se sklene, da vse vrste CD-ROM-ov predstavljajo en izdelek in se štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

         2.   DAMPING

               (27)

               Preiskava je pokazala, da je stopnja dampinga za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz zadevnih držav večja od de minimis. Vendar pa na podlagi sklepov ni treba natančno opredeliti teh ugotovitev.

         3.   ŠKODA
   3.1   Proizvodnja Skupnosti

               (28)

               V skladu z opredelitvijo industrije Skupnosti, določene v členu 4(1) osnovne uredbe, je bila ob začetku preiskave vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti štela tudi proizvodnja naslednjih proizvajalcev Skupnosti:

                           —

                           pet pritožnikov proizvajalcev Skupnosti:

                                       —

                                       CDA Datenträger Albrechts GmbH („CDA“)

                                       —

                                       Computer Support Italcard s.r.l. („CSI“)

                                       —

                                       Global Digital Disc GmbH & Co KG („GDD“)

                                       —

                                       Manufacturing Advanced Media S.A. („MAM-E“)

                                       —

                                       TDK Recording Media Europe S.A. („TDK“)

                           —

                           dva druga proizvajalca Skupnosti, ki sta v celoti sodelovala v preiskavi in podprla postopek:

                                       —

                                       BOC SA

                                       —

                                       Sony DADC Austria AG („Sony DADC“)

                           —

                           trinajst drugih proizvajalcev, navedenih v pritožbi, ki so prejeli vprašalnik, vendar ga niso izpolnili.

         3.1.1   Izvzetje proizvajalcev Skupnosti iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti zaradi znatnega uvoza med ali po koncu OP.
   3.1.1.1   Družba A

               (29)

               Iz izpolnjenega vprašalnika družbe A, je razvidno, da je poleg lastne proizvodnje v Skupnosti uvažala zadevni izdelek iz zadevnih držav. Delež uvoza, ki je bil prodan na trgu Skupnosti, je znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti.

               (30)

               Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu, središče dejavnosti družbe A še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave.

               (31)

               Ugotovljeno je bilo, da uvoz družbe A ni bil začasne narave, pač pa je temeljil na strateški odločitvi družbe, da svojo proizvodnjo utemelji na t. i. „Original Design Manufacturers („ODM“)“, torej na družbah, ki svoje izdelke oblikujejo in proizvajajo, vendar prodajajo pod tujimi blagovnimi znamkami. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti družbe A za proizvodnjo CD-ROM-ov še vedno v Skupnosti, saj je verjetno, da bi družba A za svojo prodajo na trgu Skupnosti nadaljevala z znatnim uvozom iz zadevnih držav. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so v OP uvoženi CD-ROM-i predstavljali večino prodaje družbe A na trgu Skupnosti. To družbo uvršča bolj med uvoznike kot proizvajalce. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava družbe A in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti.

               (32)

               Zato je bilo sklenjeno, da družba A ne sme biti vključena v opredelitev industrije Skupnosti in, da se njena proizvodnja izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

               (33)

               Poleg tega je družba A v vmesnem času umaknila svojo podporo pritožbi ter se izrekla proti uvedbi protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav, kar potrjuje zgoraj navedeno oceno spremembe središča interesa družbe A.

         3.1.1.2   Družba B

               (34)

               Iz izpolnjenega vprašalnika družbe B je razvidno, da je v obravnavanem obdobju poleg lastne proizvodnje v Skupnosti zadevni izdelek tudi uvažala. Vendar se je uvoz med OP zmanjšal za manj kot 1 % skupne prodaje, zato se zmanjšanje šteje kot nepomembno.

               (35)

               Poleg tega je Komisija prejela tudi izpolnjen vprašalnik druge družbe („B-Rel“), za katero se je izkazalo, da ima isto matično družbo („korporacijo družbe B“) kot družba B. Zato se družbo B-Rel in družbo B šteje za povezani, v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe.

               (36)

               Kot distributer CD-ROM-ov družbe B za maloprodajni trg v Skupnosti je B-Rel kupila vse CD-ROM-e, ki jih je družba B namenila za maloprodajni trg. Poleg tega je družba B-Rel uvozila znatne količine iz tretjih držav, vključno z zadevnimi državami.

               (37)

               Primerjava prodaje CR-ROM-ov družbe B-Rel s poreklom iz zadevnih držav in tistih, ki jih je izdelala družba B (in jih nato neposredno prodala poslovnim strankam ali preko družbe B-Rel trgovcem na drobno) je pokazala, da je za korporacijo družbe B delež uvoza izdelka, ki se je prodal na trgu Skupnosti, znatno presegel delež podobnega izdelka, ki je bil izdelan in prodan v Skupnosti.

               (38)

               Nato se je proučilo, ali je kljub znatnemu uvozu središče dejavnosti družbe B še vedno v Skupnosti in/ali je obseg uvoza lahko samo začasne narave.

               (39)

               Iz ugotovitev preiskave je mogoče razbrati, da se uvoza ne more šteti za začasnega (saj se obseg lastne proizvodnje CD-ROM-ov v bližnji prihodnosti ne bi znatno povečal, tudi če se upošteva možna širitev proizvodnih zmogljivosti družbe B). Zato se zdi verjetno, da bi korporacija družbe B, velik delež izdelkov, ki bi jih prodala v Skupnosti, pridobila iz zadevnih držav. Ugotovljeno je bilo tudi, da je glavna uprava korporacije družbe B in središče R&R za CD-ROM-e izven Skupnosti. Zato ni bilo mogoče skleniti, da je središče dejavnosti korporacije družbe B za proizvodnjo CD-ROM-ov v Skupnosti.

               (40)

               Zato je bilo sklenjeno, da se družbe B ne more vključiti v opredelitev industrije Skupnosti in da se njena proizvodnja zato izvzame iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

         3.1.1.3   Družba C

               (41)

               Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca Skupnosti družbe C, ter družbe C-Rel, distributerja CD-ROM-ov s sedežem v Nemčiji. Ugotovljeno je bilo, da imata družba C in družba C-Rel istega lastnika in sta tako povezani v skladu s členom 4(2) osnovne uredbe.

               (42)

               Med obdobjem preiskave je družba C-Rel prodajala in nakupovala CD-ROM-e, ki jih je izdelala družba C. Vendar je bilo na podlagi dodatnih informacij, zahtevanih od vseh proizvajalcev Skupnosti za obdobje od julija 2005 do februarja 2006, ugotovljeno, da je družba C-Rel po koncu obdobja preiskave, tj. od julija 2005 naprej, začela uvažati znatne količine (na ravni, ki je enaka proizvodnji družb C v OP) CD-ROM-ov iz tretjih držav, vključno z znatnim obsegom iz zadevnih držav.

               (43)

               Komisija je, da bi preverila, ali je zadevni uvoz začasne narave, zahtevala dodatne podatke, tokrat za obdobje od marca 2006 do maja 2006. Na podlagi tega je, ker je obseg uvoza ostal enak, treba skleniti, da zadevni uvoz ni začasne narave, ampak strateška odločitev, da se v prihodnje znaten del izdelkov za prodajo uvozi.

               (44)

               V skladu z načeli, predstavljenimi zgoraj in uporabljenimi v zvezi z družbama A in B, ter ob dejstvu, da bo družba C-Rel/družba C v prihodnosti zavarovana pred vplivi dampinškega uvoza, je bilo sklenjeno, da družba C ne sme biti vključena v opredelitev proizvodnje Skupnosti.

         3.1.2   Izvzetje proizvajalcev Skupnosti iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti zaradi prenehanja proizvodnje med ali po koncu OP.
   3.1.2.1   Družba D

               (45)

               Po in med OP je pritožnik proizvajalec Skupnosti družba D začela postopek likvidacije. Več strank je trdilo, da je treba v skladu s prakso Skupnosti družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

               (46)

               Likvidacijski upravitelj je januarja 2006 objavil, da namerava prodati vsa sredstva družbe D, vključno z njenimi proizvodnimi linijami. Pritožnik je nato obvestil Komisijo, da namerava odvisna družba družbe D, pritožnik proizvajalec Skupnosti družba E, pridobiti proizvodne linije svoje nadrejene družbe, ter jih v svojih prostorih ponovno namestiti ter uporabiti za nadaljevanje proizvodnje CD-ROM-ov, v ta namen bi bila družba E dokapitalizirana in prodana zunanji stranki.

               (47)

               Zato v času vmesnega poročila ni bilo mogoče skleniti, da je treba družbo D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj naj bi se proizvodne linije verjetno ponovno namestile in uporabile v prostorih njene odvisne družbe v Skupnosti, družbe E.

               (48)

               Vendar je bila na podlagi zahtevanih dodatnih informacij za obdobje od julija 2005 do maja 2006 (tj. po OP) ugotovljeno, da proizvodne linije dejansko niso bile ponovno nameščene, saj sta proizvodnja in zmogljivost ustrezali tistima, pred nakupom proizvodnih linij. Poleg tega ni bil službam Komisije predložen noben veljaven poslovni načrt, ki bi dokazal, da so bile proizvodne linije nameščene v prostorih družbe E.

               (49)

               Praksa Skupnosti je, da proizvajalci, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne morejo biti vključeni v opredelitev industrije Skupnosti v skladu s členom 4 osnovne uredbe. Zato je treba proizvodnjo družbe D izvzeti iz opredelitve proizvodnje Skupnosti, saj so proizvodne linije družbe D ostale dokončno zaprte po koncu OP in ni dokazov, da bodo začele ponovno obratovati.

         3.1.2.2   CDA & BOC SA

               (50)

               Po objavi obvestila o začetku sta še dve družbi CDA in BOC SA obvestili Komisijo, da sta v bližnji prihodnosti prenehali s proizvodnjo v Skupnosti.

               (51)

               Zato sta bili družbi CDA in BOC SA izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti, njuna proizvodnja pa iz opredelitve proizvodnje Skupnosti.

         3.1.3   Ostali proizvajalci Skupnosti

               (52)

               Pritožnik je predložil seznam trinajstih drugih proizvajalcev v Skupnosti. Z izjemo družbe BOC SA ni nihče od teh proizvajalcev sodeloval v preiskavi. Kljub temu jih je treba pri opredelitvi proizvodnje Skupnosti upoštevati.

               (53)

               Na podlagi informacij pritožnika je bila proizvodnja teh družb ocenjena na približno 264 milijonov enot (za koledarsko leto 2004).

               (54)

               Iz nedavnih informacij pritožnika je razvidno, da so vsaj štirje od navedenih ostalih proizvajalcev Skupnosti med ali po OP prenehali s proizvodnjo.

               (55)

               Kot je navedeno zgoraj, se proizvajalcev, ki so dokončno prenehali s svojo proizvodnjo med ali po OP, ne sme vključiti v opredelitev industrije Skupnosti. Zato je treba iz opredelitve proizvodnje Skupnosti izvzeti tudi zadevne štiri družbe.

               (56)

               Sklene se, da se proizvodnja CD-ROM-ov Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, opredeli kot:

                           —

                           CD-ROM-i, ki jih proizvaja prvotnih 20 družb, navedenih v uvodni izjavi (28), razen

                                       —

                                       CD-ROM-ov, ki jih proizvajajo tri družbe, ki so, kot je navedeno v uvodnih izjavah (29) do (44), izvzete zaradi uvoza; in

                                       —

                                       proizvodnje treh sodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (45) do (51), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti;

                                       —

                                       proizvodnje štirih nesodelujočih družb, ki so bile, kot je navedeno v uvodnih izjavah (52) do (55), izvzete zaradi prenehanja proizvodnje v Skupnosti.

               (57)

               Skupna proizvodnja preostalih desetih proizvajalcev, ki sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, je bila med OP ocenjena na 168 milijonov enot.

         3.2   Opredelitev industrije Skupnosti

               (58)

               Iz uvodne izjave (57) zgoraj je razvidno, da je proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, sestavljalo deset proizvajalcev, katerih skupna proizvodnja je bila ocenjena na 168 milijonov enot.

               (59)

               Poleg tega je iz uvodne izjave (28) in uvodnih izjav, ki sledijo, razvidno, da je Manufacturing Advanced Media („MAM-E“) edini proizvajalec Skupnosti, ki je sodeloval s Komisijo v preiskavi.

               (60)

               Skupna proizvodnja te družbe znaša več kot 50 % proizvodnje Skupnosti. Zaradi tega se šteje, da ta družba sestavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

         3.3   Potrošnja Skupnosti
   3.3.1   Uvodne pripombe
   3.3.1.1   Podatki o uvozu

               (61)

               Statistični podatki o uvozu CD-ROM-ov so vključeni v podatke Eurostata pod oznako KN 8523 90 00. Vendar so pod isto oznako KN vključeni tudi drugi snemalni mediji tako kot DVD-R, CD-ROM-i itd. Poleg tega se uvoz pod oznako KN 8523 90 00 evidentira v kilogramih, medtem ko vse zainteresirane stranke CD-ROM-e, ki jih izdelajo in prodajo, evidentirajo po enotah. Zato statistični podatki Eurostata brez podrobnejše razčlenitve pridobljenih vrednosti niso zanesljiv vir podatkov.

               (62)

               Zato so bili statistični podatki podrobneje razčlenjeni z uporabo metode, ki jo predlagal pritožnik, in nato podkrepljeni s podatki, pridobljenimi med preiskavo, tj. podatki izvoznikov in drugih virov, da se zagotovi, da so vrednosti kar najbolj popolne in natančne.

         3.3.1.2   Podatki o proizvodnji Skupnosti

               (63)

               Podatki o proizvodnji Skupnosti so bili pridobljeni s preverjenimi odgovori na vprašalnik edinega sodelujočega proizvajalca Skupnosti, ki sestavlja industrijo Skupnosti. Nadaljnje informacije o proizvodnji Skupnosti so bile pridobljene na podlagi izpolnjenih vprašalnikov družb, ki so bile izvzete iz opredelitve proizvodnje Skupnosti ter podatkov iz pritožbe.

         3.3.2   Potrošnja

               (64)

               Potrošnja v Skupnosti je bila določena na podlagi:

                           —

                           skupnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, kot je navedeno v podatkih Eurostata, in izraženega v enotah;

                           —

                           skupne preverjene prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti;

                           —

                           skupne preverjene prodaje drugih sodelujočih proizvajalcev na trg Skupnosti;

                           —

                           skupne ocenjene prodaje drugih še delujočih proizvajalcev Skupnosti na trg Skupnosti;

               (65)

               Na podlagi tega je se je potrošnja Skupnosti razvijala:

                           Potrošnja

                           2002

                           2003

                           2004

                           OP

                           V milijonih enot

                           3 580

                           3 738

                           3 527

                           3 488

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           104

                           99

                           97

               (66)

               V obravnavanem obdobju se je potrošnja v Skupnosti zmanjšala za 3 %. Potrošnja je svoj vrh dosegla leta 2003. Potem se je potrošnja Skupnosti zmanjšala za 7 odstotnih točk.

         3.4   Uvoz iz zadevnih držav
   3.4.1   Kumulativna ocena učinkov dampinškega uvoza iz zadevnih držav

               (67)

               Komisija je proučila, ali je treba vplive dampinškega uvoza iz zadevnih držav oceniti kumulativno v skladu z merili iz člena 3(4) osnovne uredbe. Ta člen določa, da se učinki uvoza iz dveh ali več držav, ki so istočasno predmet protidampinških preiskav, oceni kumulativno samo, če se ugotovi, da:

                           —

                           je ugotovljena stopnja dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad de minimis, kot je opredeljena v členu 9(3) osnovne uredbe;

                           —

                           obseg uvoza iz vsake zadevne države ni zanemarljiv;

                           —

                           kumulativna ocena učinkov uvoza ustreza konkurenčnim pogojem med uvoženimi izdelki in konkurenčnim pogojem med uvoženim izdelkom in podobnim izdelkom Skupnosti.

               (68)

               Najprej je bilo ugotovljeno, da so bile ugotovljene stopnje dampinga za vsako od zadevnih držav večje od de minimis. Nadalje je preiskava pokazala, da so konkurenčni pogoji med zadevnim izdelkom in prodanim podobnim izdelkom Skupnosti, kar je razvidno tudi iz dejstva, da so CD-ROM-i uvoženi iz zadevnih držav podobni v vseh vidikih, zamenljivi in se v Skupnosti tržijo po primerljivih prodajnih poteh in podobnih trgovinskih pogojih ter si zato v Skupnosti konkurirajo med seboj in s CD-ROM-i, izdelanimi v Skupnosti. Ugotovljeno je bilo, da obseg uvoza iz vsake zadevne države presega prag 1 % tržnega deleža, ki ga določa člen 5(7) osnovne uredbe. Uvozne cene zadevnega izdelka iz vseh zadevnih držav so med obravnavanim obdobjem sledile podobnemu padajočemu gibanju. Poleg tega so bili uporabniki (distributerji in trgovci na drobno) isti. Zato je bilo sklenjeno, da je bila kumulativna ocena učinkov uvoza ustrezna in v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

         3.4.2   Obseg uvoza in tržni delež(-i) zadevnih držav

               (69)

               Na podlagi statistike Eurostata, se je razvoj obsega uvoza v obravnavanem obdobju razvijal:

                           V milijonih enot

                           2002

                           2003

                           2004

                           OP

                           Hongkong

                           146

                           250

                           262

                           274

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           171

                           179

                           188

                           Tržni delež

                           4 %

                           7 %

                           7 %

                           8 %

                           LRK

                           480

                           930

                           1 077

                           1 128

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           194

                           224

                           235

                           Tržni delež

                           13 %

                           25 %

                           30 %

                           32 %

                           Malezija

                           148

                           324

                           312

                           277

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           219

                           210

                           188

                           Tržni delež

                           4 %

                           8 %

                           9 %

                           8 %

                           Zadevne države

                           774

                           1 504

                           1 651

                           1 679

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           194

                           213

                           217

                           Tržni delež

                           21 %

                           40 %

                           46 %

                           48 %

               (70)

               Uvoz iz zadevnih držav in njihov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju nenehno povečevala. Tržni delež se je z 21 % v prvem letu obravnavanega obdobja v OP več kot podvojil na 48 %.

         3.4.3   Povprečne cene in stopnja nelojalnega nižanja cen uvoza iz zadevni držav

               (71)

               Povprečna raven cene in stopnja nelojalnega nižanja cen prodajnih cen industrije Skupnosti sta bili v OP izračunani na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči izvozniki.

                           Povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen

                           Hongkong

                           69,7 %

                           LRK

                           43,9 %

                           Malezija

                           0 %

               (72)

               Iz navedenega je razvidno, da je uvoz iz Hongkonga in LRK nelojalno nižal cene industrije Skupnosti za 69,7 % oziroma 43,9 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno.

         3.5   Stanje industrije Skupnosti

               (73)

               Preiskava je pokazala na obstoj znatne škode za edinega proizvajalca Skupnosti, ki je vključen opredelitev industrije Skupnosti. Vendar pa na podlagi spodnjih sklepov teh ugotovitev ni treba natančno opredeliti.

         4.   VZROČNA ZVEZA
   4.1   Uvodne opombe

               (74)

               V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. Komisija je v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe proučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

         4.2   Učinki dampinškega uvoza iz zadevnih držav

               (75)

               Iz uvodne izjave (69) je razvidno, da se je obseg uvoza iz LRK, Malezije in Hongkonga med obravnavanim obdobjem povečal za 117 %, kar pomeni dvig tržnega deleža z 21 % v letu 2002 na 48 % med OP.

               (76)

               V uvodni izjavi (72) je bilo ugotovljeno, da je uvoz s poreklom iz LRK in Hongkonga nelojalno nižal cene industriji Skupnosti za 43,9 % oziroma 69,7 %, medtem ko za Malezijo to nižanje ni bilo ugotovljeno.

               (77)

               Nadalje je bilo v uvodni izjavi (73) ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, in zdi se, da škodljive razmere časovno sovpadajo s povečanjem obsega dampinškega uvoza iz zadevnih držav.

               (78)

               Glede na časovno sovpadanje povečanja uvoza po dampinških cenah ter očitnega poslabšanje stanja industrije Skupnosti, se lahko sklene, da je dampinški uvoz neposredno vplival na stanje.

         4.3   Učinek drugih dejavnikov
   4.3.1   Uvoz iz drugih tretjih držav

               (79)

               Trdilo se je, da je nekaj škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi uvoz iz drugih tretjih držav. Na podlagi te trditve je bil z uporabo podatkov Eurostata in metode podrobnejše razčlenitve iz uvodne izjave (62) zgoraj, ugotovljen skupen obseg uvoza iz drugih tretjih držav:

                           V milijonih enot

                           2002

                           2003

                           2004

                           OP

                           Tretja država: Indija

                           712

                           1 143

                           1 207

                           1 124

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           160

                           169

                           158

                           Tržni delež

                           20 %

                           31 %

                           34 %

                           32 %

                           Tretja država: Tajvan

                           1 206

                           163

                           89

                           53

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           13

                           7

                           4

                           Tržni delež

                           33 %

                           4 %

                           2 %

                           1 %

                           Druge tretje države

                           514

                           423

                           39

                           129

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           82

                           7

                           25

                           Tržni delež

                           14 %

                           11 %

                           1 %

                           4 %

                           Skupaj tretje države

                           2 432

                           1 729

                           1 335

                           1 306

                           Indeks (2002 = 100)

                           100

                           71

                           55

                           54

                           Tržni delež

                           67 %

                           46 %

                           37 %

                           37 %

               (80)

               Iz zgoraj navedenega sledi, da se je skupni obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal s 67 % potrošnje Skupnosti na 37 % ali za 30 odstotnih točk. Vendar je bil med različnimi tretjimi državami izvoznicami ugotovljen različen razvoj. To je upravičilo podrobnejšo analizo posameznih največjih držav izmed njih, namreč Indije in Tajvana.

               (81)

               V zvezi s tem so bili statistični podatki o uvozu za Tajvan in Indijo navzkrižno preverjeni z informacijami, ki so jih predložili sodelujoči uvozniki.

         4.3.1.1   Tajvan

               (82)

               Po uvedbi protidampinških ukrepov uvoza iz Tajvana na trgu Skupnosti skoraj ni bilo več. Iz informacij iz pritožbe je razvidno, da so po uvedbi zadevnih ukrepov decembra 2001 tajvanski proizvajalci izvozniki del svojih proizvodnih linij preselili v druge države, tudi v LRK.

               (83)

               To je lahko tudi razlaga za zmanjšanje obsega uvoza s Tajvana in ustreznega povečanja uvoza iz LRK.

         4.3.1.2   Indija

               (84)

               Treba je opozoriti, da je bila protidampinška preiskava v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz Indije zaključena maja 2003, ker damping ni bil ugotovljen. Treba je tudi opozoriti, da je bila po protisubvencijski preiskavi na uvoz CD-ROM-ov iz Indije uvedena 7,3-odstotna izravnalna dajatev.

               (85)

               Kljub temu se je uvoz iz Indije med letoma 2002 in 2004 znatno povečal prav tako tudi njegov tržni delež z 20 % na 34 %. Med OP se je tržni delež rahlo zmanjšal. Kljub vsemu pa je uvoz iz Indije na trgu CD-ROM-ov Skupnosti eden od pomembnejših.

               (86)

               Poleg tega je na podlagi informacij, ki so jih zagotovili sodelujoči uvozniki, povprečna uvozna cena iz Indije približno 12,7 EUR na enoto (DDP). Primerjava cen uvoza iz Indije s ceno, ki so jo sodelujoči uvozniki plačali za zadevni izdelek iz LRK, pokaže, da je uvoz iz Indije na enaki ravni cene kot uvoz iz LRK. Torej je uvoz iz Indije nelojalno nižal cene industriji Skupnosti v odstotni stopnji, enakovredni uvozu iz LRK (43,9 %). Zato ni mogoče izključiti, da je uvoz iz Indije prispeval k težkemu finančnemu stanju industrije Skupnosti.

         4.3.2   Zmanjšanje skupne potrošnje

               (87)

               Iz uvodne izjave (66) je razvidno, da se je po letu 2003 skupna potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 7 %. Proučilo se je, ali je to zmanjšanje lahko vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V ta namen je bila opravljena primerjava med gibanjem prodaje industrije Skupnosti na trgu ES in skupnim gibanjem potrošnje Skupnosti.

               (88)

               Ugotovljeno je bilo, da je negativno gibanje prodaje industrije ES povezano s skupnim zmanjšanjem potrošnje. Zato se lahko sklene, da je k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, prispevalo zmanjšanje skupne potrošnje.

         4.3.3   Posebne dajatve

               (89)

               V mnogih državah je prodaja CD-ROM-ov (kot tudi drugih snemalnih medijev) obdavčena s posebno dajatvijo, ki je vključena v maloprodajno ceno. Trdilo se je, da je ta posebna dajatev pripomogla k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa se posebna dajatev enakovredno pobira za prodajo tako uvoženih, kot v Skupnosti izdelanih CD-ROM-ov, in je tako nevtralna glede uvoženih izdelkov in izdelkov, izdelanih v Skupnosti.

               (90)

               Vendar pa se stopnja te posebne dajatve močno razlikuje med državami članicami, od neobstoja dajatve v Združenem kraljestvu in Luksemburgu do 0,52 EUR/enoto v Franciji in 0,29 EUR/enoto v Italiji. To je treba primerjati s povprečno uvozno ceno (po DDP) 0,12 EUR/enoto pri uvozu iz Indije in LRK v obravnavanem obdobju. Glede na prosti pretok blaga med državami članicami je to verjetno privedlo do znatne preusmeritve trgovine na škodo trgovcev na drobno v državah članicah z visoko stopnjo dajatve. Statistični podatki o prodaji proizvajalcev Skupnosti dejansko potrjuje, da je prodaja CD-ROM-ov trgovcem na drobno/spletnim trgovinam v državah z nizko dajatvijo znatna ter da verjetno vključuje tudi precejšno čezmejno trgovino.

               (91)

               Glede na to, da se industrija Skupnosti nahaja v državah z najvišjo dajatvijo, so nekatere zainteresirane stranke trdile, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, povzročil tudi negativni vpliv te dajatve na potrošnjo, ob predvidevanju, da industrija Skupnosti te izgube ni mogla nadomestiti s prodajo v drugih državah članicah.

               (92)

               Treba je opozoriti, da je marca 2005 eden od proizvajalcev pritožnikov Skupnosti, ki je bil kasneje izvzet iz opredelitve proizvajalcev Skupnosti, podvomil v samo zakonitost zadevnih dajatev in trdil, da je dajatev povzročila „razpad“ prodajnih cen. To potrjuje, da so dajatve vplivale na prodajo proizvajalcev Skupnosti.

               (93)

               Iz uvodne izjave (65) je razvidno, da se je med obravnavanim obdobjem potrošnja CD-ROM-ov zmanjšala za 3 %. V uvodni izjavi (88) je bilo ugotovljeno, da negativno gibanje prodaje industrije Skupnosti sovpada s skupnim negativnim gibanjem potrošnje Skupnosti. Čeprav ni mogoče trditi, da je posebna dajatev imela poseben in izmerljiv vpliv na skupno prodajo Skupnosti (tj. poleg njenega vpliva na skupno gibanje potrošnje Skupnosti), se negativnega vpliva posebne dajatve na potrošnjo Skupnosti vendarle ne da izključiti, zlasti v tistih državah članicah, kjer zadevna dajatev predstavlja znaten delež maloprodajne cene.

         4.3.4   Licenčnina

               (94)

               Trdilo se je, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, licenčnina na izdelano enoto, ki jo industrija Skupnosti plačuje imetniku licence Royal Philips Electronics Corporation, saj vodi do povečanja stroškov, s katerimi uvoženi izdelki domnevno niso obremenjeni in jih ni mogoče prenesti na potrošnike.

               (95)

               Proizvodni postopek CD-ROM-ov je patentiran. Imetniki patentov so Sony Corporation, Taiyo Yuden in Royal Philips Electronics Corporations. Slednjega sta dve bivši družbi pooblastili, za podeljevanje licenc („CD-R Disc Patent License Agreement (Joint)“) in pobiranje licenčnin iz vsakega licenčnega sporazuma. Strošek licenčnine je običajno približno 0,05 EUR na izdelano enoto (USD 0,06).

               (96)

               Treba je opozoriti, da je strošek licenčnine, ki se plača v primerjavi s povprečno prodajno ceno med obdobjem preiskave, tj. 30 %, dejansko pomemben.

               (97)

               Vendar je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti, čeprav je s Philipsom podpisala licenčni sporazum, zavrnila plačevanje licenčnin Philipsu po stopnji, določeni v licenčnem sporazumu. V ta namen je industrija Skupnosti, ki je članica Federacije zainteresiranih strank za pošteno konkurenco v sektorju optičnih medijev (Federation of Interested Parties in fair Competition in the Optical Media sector („FIPCOM“)), ki je februarja 2006 z Royal Philips Electronics Corporations dosegla sporazum o plačilu nove nižje stopnje licenčnin. Vendar je treba opozoriti, da industrija Skupnosti (do maja 2006) še ni plačala zapadlih licenčnin.

               (98)

               Sklene se, da če bi industrija Skupnosti plačala licenčnine v skladu s podpisanim licenčnim sporazumom, bi to lahko prispevalo k negativnemu finančnemu uspehu, pod pogojem, da ne bi bilo možnosti zadevnih stroškov prenesti na svoje potrošnike. Vendar, ker je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti licenčnin ne plačuje, te niso mogle vplivati na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

         4.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

               (99)

               Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Poleg tega je bilo sklenjeno, da sta škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, lahko v znatni meri povzročila uvoz iz tretjih držav (zlasti uvoz iz Indije) in zmanjšanje skupne potrošnje v ES.

               (100)

               Zadevni razlogi se ne štejejo za zadostne za prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, vendar so znatno pripomogli k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in tako znatno oslabili vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami industrije Skupnosti.

         5.   INTERES SKUPNOSTI

               (101)

               Nadalje se je proučilo, ali obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko pripeljali do sklepa, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevnih držav ne bi bila v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je določitev interesa Skupnosti temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov tj. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, distributerje, trgovce na drobno in končne uporabnike (tako združenja kot končne potrošnike) zadevnega izdelka.

               (102)

               Komisija je, da bi pridobila njihovo mnenje, vzpostavila stik s številnimi zainteresiranimi strankami. Poleg industrije Skupnosti so bili zaslišani še predstavniki glavnih prodajnih znamk na trgu, kot so Verbatim, Maxell, Philips, TDK in Sony ter nekateri predstavniki trgovcev na drobno, kot so Carrefour, Tesco, Metro-Group, vključno z Media-Saturn, Fnac in El Corte Inglés. Vsi uvozniki, distributerji, trgovci na debelo ali na drobno so nasprotovali uvedbi kakršnih koli ukrepov.

               (103)

               Po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana (in uvedbi izravnalnih ukrepov na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Indije) je imela industrija Skupnosti, opredeljena v tem postopku, 2-odstotni tržni delež. Glede na ta majhen tržni delež se šteje, da uvedba ukrepov po vsej verjetnosti ne bi dvignila cen na zadostno raven.

               (104)

               Pritožnik je trdil, da negativna pričakovanja za industrijo Skupnosti v uvodni izjavi (103) ne bi bila skladna s smislom Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz CD-ROM-ov s poreklom iz Tajvana.

               (105)

               V primerjavi z razmerami iz leta 2000 (obdobje preiskave za protidampinško preiskavo, ki je vodila do sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002) je prišlo do dveh pomembnih sprememb:

                           —

                           medtem ko je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavljalo jo je 9 družb) v prejšnji preiskavi 12,6 %, je bil tržni delež industrije Skupnosti (sestavlja jo ena sama družba) v trenutni preiskavi omejen na 2 %. Glede na dejstvo, da je tržni delež industrije Skupnosti samo ena šestina tržnega deleža iz leta 2000, da industrijo Skupnosti sestavlja ena sama družba (po izvzetju številnih proizvajalcev Skupnosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so sami uvozniki), je negativnejša ocena pričakovanj v zvezi z industrijo Skupnosti povsem utemeljena;

                           —

                           do OP je zadevni izdelek dosegel zrelo fazo življenjskega cikla in se ga šteje kot dobrino na maloprodajni stopnji. To so potrdili tudi distributerji in trgovci na drobno, ki so sodelovali v preiskavi. Kot je razvidno iz uvodne izjave (65) zgoraj, se je potrošnja CD-ROM-ov po letu 2003, ko so alternativni mediji za shranjevanje podatkov (trdi diski, USB ključi, MP3-predvajalniki, itd.) za končne potrošnike postali dostopnejši in privlačnejši zmanjšala, za 7 odstotnih točk. Tehnološki razvoj na trgu medijev za shranjevanje podatkov je hiter in novi izdelki shranjevalnih medijev imajo v primerjavi s CD-ROM-i zaradi večje zmogljivosti shranjevanja in v primeru spominskih ključev tudi zaradi majhnosti.

               (106)

               Glede na spremenjen okoliščine, navedene v uvodni izjavi (105), se šteje v celoti skladno z osnovno uredbo, da so pričakovanja za industrijo Skupnosti v tej preiskavi ocenjena drugače v primerjavi kot utemeljitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1050/2002.

               (107)

               Pritožnik je nadalje trdil, da bi nekateri nesodelujoči proizvajalci, ki so med in po koncu OP ustavili svojo proizvodnjo, z njo ob uvedbi ukrepov lahko ponovno začeli. Vendar pa je brez neposrednih informacij teh nesodelujočih proizvajalcev, ki bi potrdili te domnevne namere, ali drugih dokazov, ki bi jih podkrepili, te trditve treba zavrniti. Prav tako je treba opozoriti, da proizvodnja teh družb, če bi z njo ponovno začele, v primerjavi z obsegom proizvodnje iz zadevnih držav najverjetneje ne bi predstavljala pomembnega deleža.

               (108)

               Številne stranke so tudi trdile, da bi morali stroške, nastale zaradi uvedbe ukrepov, nositi eden ali več členov distribucijske verige (s tem bi se znatno znižala njihova marža) ali bi stroške prevzeli potrošniki (kar bi morda negativno vplivalo na skupno potrošnjo CD-ROM-ov) ali pa bi jih nosila oba.

               (109)

               Najverjetnejši odziv uvoznikov, distributerjev ali trgovcev na drobno na zvišanje stroškov, ki bodo nastali zaradi sprejetja ukrepov, bo odvisen od razmer v vsaki državi članici. V nekaterih državah članicah je povpraševanje po CD-ROM-ih že pod pritiskom navedenih „posebnih dajatev“ na snemalne medije (davek, ki znatno zviša maloprodajno ceno za potrošnika). V tem primeru potrošniki CD-ROM-ov najbrž ne bi bili pripravljeni plačati več zaradi protidampinških dajatev, saj se že maloprodajna cena dojema kot visoka. Skupne stroške ukrepov bi tako najverjetneje morala prevzeti distribucijska veriga, da potrošniki ne bi še bolj posegali po drugih medijih shranjevanje podatkov, kot so trdi diski in spominski ključi. Ker se pribitek uvoznikov/trgovcev na debelo v teh državah lahko oceni na okoli 4 %, bi sprejetje protidampinških dajatev znatno znižalo že tako nizke marže.

               (110)

               V skladu s tem pa bodo v državah članicah z nižjimi posebnimi dajatvami (ali brez le-teh) najverjetneje precejšen delež zvišanja stroškov občutili potrošniki. Zato bi bil relativni vpliv protidampinških ukrepov tam največji, saj bi zvišanje cen bilo relativno višje. Zato bi se lahko še naprej znižala potrošnja, saj bi bili potrošniki začeli posegati po nadomestnih izdelkih.

               (111)

               Iz zgoraj navedenega sledi, da se bo strategija oblikovanja cen uvoznikov, distributerjev in trgovcev na drobno spreminjala glede na razmere v posamezni državi članici. Vendar pa je jasno, da bodo zaradi uvedbe protidampinških ukrepov vsi oškodovani, bodisi z znižanjem marže bodisi z zmanjšanjem obsega prodaje. Podobno bodo oškodovani tudi potrošniki, če se bodo stroški, nastali zaradi uvedbe ukrepov, prenesli nanje.

               (112)

               Trdili so tudi, da so razmere v industriji Skupnosti posledica zlorab cene nekaterih prevladujočih proizvajalcev izvoznikov, ki z oblikovanjem cen pod ravnijo stroškov industriji Skupnosti onemogočajo, da bi bila v večji meri prisotna na trgu.

               (113)

               Najprej je treba opozoriti, da v okviru pravil ES o konkurenci ni bilo sprejetih ustreznih sklepov ali izvedene preiskave v zvezi z zlorabo prevladujočega položaja niti ni pritožnik izpostavil tozadevnih sklepov v okviru nacionalnih pravil o konkurenci. Drugič, preiskava je pokazala, da je na zadevnem proizvodnem trgu veliko število nosilcev dejavnosti v Evropi in po svetu. V okviru te preiskave ni bilo dokazano, da bi imel kateri koli od nosilcev dejavnosti, sam ali skupaj z drugimi, dovolj velik tržni delež, da bi se zanj lahko štelo, da ima prevladujoči položaj. Poleg tega ni bilo dokazano, da bi katera koli od družb uživala takšno gospodarsko moč, ki bi ovirala učinkovito konkurenco.

               (114)

               Tretjič, predložena ni bila nobena navedba o kakršnem koli večjem poslovanju z izgubo z zadevnimi izvozniki, ki bi dokazovala, da so izvozniki oblikovali strategijo prodaje po cenah, nižjih od stroškov. Utemeljitev je bila zato zavrnjena.

               (115)

               Čeprav člen 21 osnovne uredbe dejansko navaja, da je treba posebno pozornost nameniti potrebi po ublažitvi vplivov škodljivega dampinga na izkrivljanje trgovine in vzpostavitvi učinkovite konkurence, je treba to določbo, kakor je to opredeljeno v prej navedenem členu, razumeti v splošnem okviru proučitve interesa Skupnosti. Tako je treba proučiti in uravnotežiti učinke sprejetja ali nesprejetja ukrepov za vse stranke. V zvezi s tem je treba opozoriti, da so si na svetovnem trgu in do neke mere tudi na trgu Skupnosti konkurenčni še številni drugi izvozniki in proizvajalci. Morebitni ukrepi tudi srednjeročno najverjetneje ne bi koristili industriji Skupnosti v polni meri, glede na to, da se pričakuje, da bi druge tretje države znatno zvišale svoj delež na trgu Skupnosti.

         5.1   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

               (116)

               Na podlagi zgoraj navedenega se lahko sklene, da bi uvedba ukrepov po eni strani v precejšnji meri negativno vplivala na uvoznike, distributerje, trgovce na drobno in potrošnike zadevnega izdelka, po drugi strani industrija Skupnosti najverjetneje ne bi bistveno pridobila. Zato se šteje, da bi bila uvedba ukrepov nesorazmerna in v nasprotju z interesom Skupnosti.

         6.   ZAKLJUČEK POSTOPKA

               (117)

               Glede na sklepe v zvezi z interesom Skupnosti se postopek v zvezi z uvozom CD-ROM-ov iz zadevnih držav zaključi.

               (118)

               Pritožnik in vse druge zainteresirane stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih Komisija namerava zaključiti ta postopek. Naknadno je pritožnik dal svoje mnenje, ki pa ni bilo tako, da bi se zaradi njega spremenili zgornji sklepi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protidampinški postopek glede uvoza kompaktnih diskov („CD-ROM-a“) za snemanje s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Hongkonga in Malezije, uvrščenih pod oznako KN ex 8523 90 10 (oznaka KN od 1. januarja 2006) se zaključi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 3. novembra 2006

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

      (2)  UL C 192, 6.8.2005, str. 3.

      (3)  UL L 160, 18.6.2002, str. 2.

      (4)  UL L 138, 5.6.2003, str. 1.