Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0479

Sklep Sveta z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta, in razveljavitvi sklepov z 25. junija 1997 in 22. marca 1999, Sklep št. 2001/41/ES in Sklep št. 2001/496/SZVP

Uradni list L 160 , 28/06/2003 str. 0072 - 0080 CS.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 ET.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 HU.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 LT.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 LV.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 MT.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 PL.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 SK.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149 SL.ES poglavje 18 zvezek 02 str. 141  - 149

		Sklep Svetaz dne 16. junija 2003o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta, in razveljavitvi sklepov z 25. junija 1997 in 22. marca 1999, Sklep št. 2001/41/ES in Sklep št. 2001/496/SZVP(2003/479/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Dodeljeni domači izvedenci (v nadaljevanju DDI) in dodeljeni domači vojaški uslužbenci (v nadaljevanju dodeljeni vojaški uslužbenci) naj z visoko ravnijo znanja in poklicnih izkušenj pomagajo Generalnemu sekretariatu Sveta (v nadaljnjem besedilu GSS), zlasti na področjih, kjer tovrstno strokovno znanje in izkušnje ni takoj na voljo.(2) Ta sklep naj spodbuja izmenjavo poklicnih izkušenj in znanja evropske politike z začasnim dodeljevanjem strokovnjakov iz državne uprave držav članic GSS. Prav tako si prizadeva zagotoviti tesno sodelovanje med Svetom in državnimi upravami ali mednarodnimi organizacijami tako, da jim dodeljuje uradnike GSS.(3) DDI prihajajo iz vlad in ministrstev držav članic ali iz mednarodnih organizacij.(4) Pravice in dolžnosti DDI in dodeljenih vojaških uslužbencev iz te odločbe naj zagotovijo, da izvajajo svoje naloge izključno v interesu GSS.(5) Zaradi začasne narave njihovega dela in njihovega posebnega statusa naj DDI in dodeljeni vojaški uslužbenci ne prevzemajo odgovornosti v imenu GSS za izvajanje njegovih posebnih pravic javnega značaja.(6) S tem sklepom naj se določijo vsi pogoji zaposlovanja DDI in dodeljenih vojaških uslužbencev ne glede na izvor odobrenih proračunskih sredstev, porabljenih za kritje stroškov.(7) Poleg tega naj se pripravijo posebne določbe za vojaške uslužbence, dodeljene GSS z namenom ustanovitve Vojaškega štaba Evropske unije.(8) Ker ta pravila nadomeščajo pravila iz sklepov z dne 25. junija 1997 in 22. marca 1999, prav tako iz Sklepov št. 2001/41/ES in št. 2001/496/SZVP, se ti sklepi razveljavijo –SKLENIL:POGLAVJE ISPLOŠNE DOLOČBEČlen 1Področje uporabe1. Ta pravila veljajo za dodeljene domače izvedence (DDI), ki jih GSS dodeli nacionalna, regionalna ali lokalna uprava. Uporabljajo se tudi pri izvedencih, ki jih dodeli mednarodna organizacija.2. Osebe, za katere se uporabljajo ta pravila, ostanejo v službi pri svojem delodajalcu celotno obdobje dodelitve, delodajalec pa jih plačuje še naprej.3. GSS zaposli DDI skladno z zahtevami in proračunskimi možnostmi. Pogoje takšnega zaposlovanja določi namestnik generalnega sekretarja.4. Razen kadar namestnik generalnega sekretarja odobri odstopanje, ki na področju SZVP/EVOP ne velja, morajo biti DDI državljani države članice. DDI se zaposlujejo na najširši geografski osnovi med državljani držav članic. Države članice sodelujejo z DDI, da v največji možni meri zagotovijo ravnotežje med moškimi in ženskami in upoštevajo načelo enakih možnosti.5. Dodelitev se izvede z izmenjavo pisem med generalnim direktoratom za kadrovske in upravne zadeve GSS in stalnim predstavništvom države članice oziroma mednarodne organizacije. Kopija pravilnika, ki velja za DDI, dodeljene GSS, se priloži izmenjavi pisem.Člen 2Trajanje dodelitve1. Trajanje dodelitve ne sme biti krajše od šestih mesecev in ne daljše od dveh let, uspešno pa se lahko podaljša na obdobje, ki skupno ni daljše od štirih let.2. Načrtovano trajanje dodelitve se določi na začetku pri izmenjavi pisem iz člena 1(5). Enak postopek se uporablja v primeru podaljšanja obdobja dodelitve.3. DDI, ki so ga že dodelili GSS, se lahko ponovno dodeli v skladu z notranjimi pravili, ki določajo maksimalna obdobja, med katerimi so takšne osebe lahko prisotne v oddelkih GSS, in pod naslednjimi pogoji:(a) DDI mora še naprej izpolnjevati pogoje za dodelitev;(b) med koncem prejšnjega obdobja dodelitve in vsako nadaljnjo dodelitvijo mora miniti vsaj šest let; če je DDI na koncu prve dodelitve prejel novo, dodatno pogodbo, obdobje šestih let začne teči od preteka veljavnosti te pogodbe. Ta določba ne preprečuje, da GSS sprejme dodelitev DDI, katerega začetna dodelitev je trajala manj kot štiri leta, vendar pa nova dodelitev v tem primeru ne traja dlje kot preostali del štiriletnega obdobja.Člen 3Kraj dodelitveDDI so dodeljeni v Bruselj ali v urad za zveze GSS.Člen 4Delovne naloge1. DDI pomaga uradnikom GSS ali začasnim uslužbencem in izvaja naloge, ki so mu dodeljene.Delovne naloge, ki jih je treba opraviti, se določijo z medsebojnim sporazumom med GSS in upravo države, ki dodeli domačega izvedenca, glede na interes oddelkov in ob upoštevanju kandidatove usposobljenosti.2. DDI na misijah in sestankih sodeluje le v naslednjih primerih:(a) če spremlja uradnika GSS ali začasnega uslužbenca; ali(b) kot opazovalec ali zgolj za informacijske namene, kadar je sam.Generalni direktor oddelka lahko v določenih posebnih okoliščinah odstopi od tega pravila na podlagi posebnega pooblastila, ki ga podeli DDI po preverjanju, da ne obstaja potencialno nasprotje interesov. Razen v primeru, ko generalni direktor ali služba pod vodstvom generalnega sekretarja/visokega predstavnika podeli posebno pooblastilo, DDI ne sme navzven prevzeti obveznosti v imenu GSS.3. GSS obdrži izključno odgovornost za potrditev rezultatov nalog, ki jih izvaja DDI.4. Službe GSS, delodajalec DDI in DDI si prizadevajo, da bi se izognili vsem nasprotjem interesov ali pojavu takšnega nasprotja v zvezi z nalogami DDI v času dodelitve. V ta namen GSS ob primernem času obvesti DDI in njegovega delodajalca o načrtovanih nalogah ter vsakega od njiju zaprosi za pisno potrdilo o tem, da ni nobenega razloga, da DDI ne bi dodelili teh nalog. Od DDI se zahteva zlasti izjava o vsakem potencialnem neskladju med njegovimi družinskimi razmerami (zlasti poklicne dejavnosti bližnjih družinskih članov ali pomembni finančni interesi njega samega ali družinskih članov) in predlaganimi nalogami med dodelitvijo.Delodajalec in DDI se zavežeta, da bosta obvestila GSS o vsaki spremembi razmer med dodelitvijo, ki bi lahko povzročile kakršnokoli tovrstno neskladje.5. Kadar je GSS mnenja, da narava nalog, za katere je pooblaščen DDI, zahteva posebne varnostne ukrepe, se pred dodelitvijo DDI izvede varnostno preverjanje.6. V primeru neizpolnjevanja predpisov iz členov 2, 3 in 4 lahko GSS prekine dodelitev DDI pod pogoji iz člena 8.Člen 5Pravice in dolžnosti1. V času dodelitve:(a) DDI pri opravljanju svojih nalog vedno upošteva interese Sveta;(b) DDI se vzdrži vseh dejanj in zlasti javnega izražanja mnenj, ki bi lahko vplivala na njegov položaj v GSS;(c) DDI, ki mora pri opravljanju svojega dela odločiti o zadevi, ki se v zvezi z obravnavo ali izidom nanaša na njegove osebne interese in s tem lahko ovira njegovo neodvisnost, o tem obvesti vodjo oddelka, v katerega je razporejen;(d) brez dovoljenja, pridobljenega v skladu s pogoji in pravili, veljavnimi v GSS, DDI ne sme sam ali z drugimi objaviti ali posredno povzročiti objave nobenega besedila, ki se nanaša na delo Evropske unije. Dovoljenje je lahko zavrnjeno le, kadar bi načrtovana objava posegla v interese Evropske unije;(e) vse pravice iz kakršnega koli dela, ki ga opravi DDI pri izvrševanju svojih dolžnosti, so last GSS;(f) DDI stanuje v kraju dodelitve ali v taki oddaljenosti od njega, ki še omogoča neovirano opravljanje dela,(g) DDI pomaga in svetuje nadrejenemu, h kateremu je razporejen; nadrejenemu je odgovoren za opravljanje del, ki so mu dodeljena;(h) DDI pri opravljanju dela ne prejema navodil od delodajalca ali nacionalne vlade. Ne opravlja nobenih dejavnosti za delodajalca, niti za vlade, niti za drugo osebo, zasebno podjetje ali javni organ.2. Tako pred obdobjem dodelitve kot po njem DDI z vsemi dejstvi in podatki, ki jih dobi v zvezi z opravljanjem dela ali med njim, ravna kar najbolj preudarno. Nobeni nepooblaščeni osebi nikakor ne sme v nobeni obliki razkriti nobenega dokumenta ali podatka, ki še ni javno objavljen, niti jih uporabiti v osebno korist.3. DDI je tudi po koncu dodelitve dolžan pošteno in preudarno opravljati nove dolžnosti, ki mu jih dodelijo, in sprejemati določena mesta in ugodnosti.Iz tega razloga DDI v treh letih po obdobju dodelitve GSS takoj obvesti o vseh dolžnostih in nalogah, ki jih mora opraviti za svojega delodajalca in ki lahko povzročijo konflikt interesov v zvezi z nalogami, ki jih je izvajal med dodelitvijo.4. Za DDI veljajo varnostna pravila, ki se uporabljajo na GSS.5. Ob neizpolnjevanju predpisov tega člena v obdobju dodelitve ima GSS pravico prekiniti dodelitev DDI pod pogoji iz člena 8.Člen 6Raven, strokovne izkušnje in znanje jezikov1. Da bi DDI izpolnil pogoje za dodelitev h GSS, mora imeti vsaj tri leta delovnih izkušenj z upravnih, znanstvenih, tehničnih, svetovalnih ali nadzornih funkcij, ki ustrezajo funkcijam kategorije A in B, kot so opredeljene v kadrovskih predpisih za uslužbence Evropskih skupnosti in pogojih zaposlovanja, ki veljajo za druge uslužbence Skupnosti. Pred dodelitvijo delodajalec DDI posreduje GSS izjavo o zaposlitvi izvedenca, ki se nanaša na prejšnjih 12 mesecev.2. DDI mora za opravljanje nalog imeti temeljito znanje enega od jezikov Skupnosti in zadovoljivo znanje drugega jezika.Člen 7Začasna prekinitev dodelitve1. GSS lahko potrdi začasne prekinitve dodelitve in podrobno opredeli pogoje, ki se uporabljajo. Med takšnimi začasnimi prekinitvami:(a) se nadomestila iz členov 15 in 16 ne izplačujejo;(b) se nadomestila iz členov 18 in 19 se izplačajo le, če gre za začasno prekinitev na zahtevo GSS.2. GSS obvesti delodajalca DDI.Člen 8Prenehanje dodelitve1. Ob upoštevanju odstavka 2 lahko dodelitev preneha na zahtevo GSS ali delodajalca DDI s trimesečnim odpovednim rokom. Preneha lahko tudi na zahtevo DDI ob enakem odpovednem roku in soglasju GSS.2. V določenih izjemnih okoliščinah lahko dodelitev preneha brez odpovednega roka:(a) s strani delodajalca DDI, če tako zahtevajo osnovni interesi delodajalca;(b) ob dogovoru med GSS in delodajalcem, na zahtevo DDI obema strankama, če tako zahtevajo osebni ali poklicni interesi DDI;(c) s strani GSS, če DDI ne izpolnjuje obveznosti po tem pravilniku. DDI najprej dobi možnost obrambe.3. V primeru prenehanja po odstavku 2(c), GSS takoj obvesti delodajalca.POGLAVJE IIDELOVNI POGOJIČlen 9Socialna varnost1. Pred dodelitvijo domačega izvedenca, ki ga je dodelil, njegov delodajalec, GSS potrdi, da bo za DDI med celotnim obdobjem dodelitve veljali predpisi s področja socialne varnosti, ki veljajo za organ javne uprave ali mednarodno organizacijo, ki bo zaposlila DDI in prevzela odgovornost za v tujini nastale stroške.2. Od začetka dodelitve GSS zavaruje DDI za primer nesreče. GSS mu priskrbi opis zavarovanja na dan, ko se zglasi na ustreznem oddelku generalnega direktorata za kadrovske in upravne zadeve, da uredi zahtevane administrativne formalnosti.Člen 10Delovni čas1. Za DDI veljajo pravila o delovnem času, ki veljajo na GSS. Ta pravila lahko spreminja namestnik generalnega sekretarja, kadar tako zahtevajo potrebe oddelka.2. DDI med dodelitvijo dela poln delovni čas. Na podlagi ustrezno utemeljene prošnje generalnega direktorata in ob upoštevanju interesov GSS lahko generalni direktor za kadrovske in upravne zadeve dovoli DDI polovični delavnik po soglasju njegovega delodajalca.3. Kadar je polovični delavnik dovoljen, DDI dela vsaj polovico običajnega delovnega časa.4. DDI ima lahko drsni delovni čas le z dovoljenjem službe GSS, kamor so ga dodelili. Dovoljenje se posreduje v vednost ustrezni enoti generalnega direktorata za kadrovske in upravne zadeve.5. Nadomestila, ki znotraj GSS veljajo za izmensko delo, se lahko dodelijo DDI.Člen 11Odsotnost zaradi bolezni ali poškodbe1. V primeru odsotnosti zaradi bolezni ali poškodbe DDI čimprej obvesti svojega nadrejenega in navede svoj trenutni naslov. Če je odsoten več kot tri dni, predloži zdravniško potrdilo, se od njega lahko zahtevajo zdravniški pregled, ki ga organizira GSS.2. Če največ tridnevna odsotnost zaradi bolezni ali poškodbe presega skupno 12 dni v obdobju 12 mesecev, se od DDI zahteva zdravniško potrdilo za vsako nadaljnjo bolniško odsotnost.3. Kadar obdobje bolniške odsotnosti traja dlje kot mesec dni ali čas zaposlitve DDI, karkoli traja dlje, se nadomestilo iz člena 15(1) in (2) avtomatično ustavi. Ta določba ne velja v primeru bolezni, povezane z nosečnostjo. Bolniška odsotnost ne sme trajati dlje kot čas dodelitve osebe.4. Če pa je DDI žrtev poškodbe pri delu, do katere pride med dodelitvijo, še naprej prejema polna nadomestila iz člena 15(1) in (2) v celotnem obdobju delovne nezmožnosti do konca obdobja dodelitve.Člen 12Letni dopust, izredni dopust in počitnice1. DDI ima pravico do dveh in pol delovnih dni dopusta na celoten mesec službe (30 dni v koledarskem letu).2. Za dopust potrebuje predhodno odobritev službe, ki ji je DDI dodeljen.3. DDI se lahko ob utemeljeni prošnji odobri izredni dopust v naslednjih primerih:- poroka DDI: dva dni na leto,- težja bolezen zakonskega partnerja: do tri dni,- smrt zakonskega partnerja: štiri dni,- težja bolezen sorodnika po nasledstveni liniji: do dva dni na leto,- smrt sorodnika po nasledstveni liniji: dva dni,- rojstvo otroka: dva dni,- težja bolezen otroka: do dva dni na leto,- smrt otroka: štiri dni.4. Na ustrezno utemeljeno zahtevo delodajalca DDI lahko GSS odobri do dva dni izrednega dopusta v obdobju 12. mesecev za vsak primer posebej.5. V primeru polovičnega delovnega časa se število dni letnega dopusta ustrezno zmanjša.6. Letni dopusta, ki se ne izkoristi do konca obdobja dodelitve, zapade.Člen 13Porodniški dopust1. Noseči DDI se odobri porodniški dopust, ki traja 16 tednov in med katerim prejema nadomestila iz člena 15.2. Doječi DDI lahko na prošnjo, utemeljeno z zdravniškim potrdilom, iz katerega to izhaja, odobrijo izredni dopust, ki traja največ štiri tedne od konca porodniškega dopusta in med katerim prejema nadomestila iz člena 15.3. Kadar nacionalni predpisi delodajalca DDI omogoča daljši porodniški dopust, se dodelitev prekine za čas, ki presega čas dopusta, odobrenega od GSS. V tem primeru se obdobje, enako obdobju prekinitve, doda na koncu dodelitve, če tako zahtevajo interesi GSS.4. DDI lahko namesto tega zaprosi za to, da prekinitev dodelitve pokriva celotno obdobje, ko je mogoč porodniški dopust in dopust za dojenje. V tem primeru se obdobje, enako obdobju prekinitve, doda na koncu dodelitve, če tako zahtevajo interesi GSS.Člen 14Vodenje in nadzorZa vodenje in nadzor dopusta skrbi uprava GSS. Nadzor delovnega časa in odsotnosti je v pristojnosti generalnega direktorata ali oddelka, ki mu je dodeljen DDI.POGLAVJE IIINADOMESTILA IN STROŠKIČlen 15Nadomestila za življenjske stroške1. DDI ima ves čas trajanja dodelitve pravico do dnevnega nadomestila življenjskih stroškov. Kadar je razdalja med krajem stalnega prebivališča in krajem dodelitve 150 km ali manj, dnevno nadomestilo znaša 26,78 eurov. Kadar je razdalja večja od 150 km, dnevno nadomestilo znaša 107,1 eurov.2. Če DDI ni prejel selitvenih stroškov selitve niti od GSS niti od delodajalca, se plača dodatno mesečno nadomestilo, kot je prikazano v spodnji tabeli:Razdalja med krajem stalnega prebivališča in krajem dodelitve (km) | Znesek v eurih |0-150 | 0 |> 150 | 68,85 |> 300 | 122,40 |> 500 | 198,90 |> 800 | 321,30 |> 1300 | 504,90 |> 2000 | 604,35 |To nadomestilo se izplačuje mesečno v obliki zaostalega plačila.3. Ta nadomestila se izplačujejo za čas službenega potovanja, letnega dopusta, porodniškega dopusta, izrednega dopusta in praznikov, ki jih odobri GSS.4. DDI, ki je v treh letih, ki se iztečejo šest mesecev pred dodelitvijo, stalno prebival ali opravljal glavno poklicno dejavnost na lokaciji, ki se nahaja največ 150 km od kraja dodelitve, prejme dnevno nadomestilo življenjskih stroškov v višini 26,78 evrov. Za namen te določbe se ne upoštevajo okoliščine, ki izhajajo iz dela, ki ga je opravil DDI za katerokoli državo razen tiste, v kateri je dodeljen, ali za mednarodno organizacijo.5. Ko DDI začne z dodelitvijo, prejme vnaprejšnji znesek v vrednosti nadomestila življenjskih stroškov za 75 dni nadomestila življenjskih stroškov, medtem ko upravičenost do nadaljnjih tovrstnih nadomestil v ustreznem obdobju preneha. Če dodelitev pri GSS preneha pred iztekom obdobja, ki se upošteva pri izračunu vnaprejšnjega zneska, je DDI dolžan vrniti znesek, ki ustreza preostanku tega obdobja.6. V času izmenjave pisem iz člena 1(5) se GSS obvesti o vseh plačilih, ki so podobni plačilu iz odstavka 1 tega člena, ki jih je prejel DDI. Vsak tak znesek je treba odšteti od nadomestila, ki ga izplača GSS, v skladu z omenjenim odstavkom 1.7. Dnevna in mesečna nadomestila se vsako leto uskladijo brez učinka za nazaj na podlagi prilagajanja osnovnih plač uradnikov Skupnosti v Bruslju in Luksemburgu.8. Pri DDI, ki je dodeljen Uradu za zvezo GSS, se lahko nadomestila življenjskih stroškov iz tega člena nadomestijo s stanovanjskimi dodatki, kadar to upravičujejo posebne okoliščine države ali dodelitve, v skladu z obrazloženim sklepom generalnega direktorja za upravo in protokol.Člen 16Dodatno pavšalno nadomestilo1. Razen v primeru, ko je njegov kraj stalnega prebivališča oddaljen manj kakor 150 km od kraja dodelitve, DDI dobi, če je to primerno, dodatno pavšalno nadomestilo v višini razlike med letno bruto plačo (od katere se odštejejo družinski dodatki), izplačano s strani delodajalca, ki se ji prištejejo nadomestila življenjskih stroškov, izplačana s strani GSS in osnovna plača uslužbenca iz 1. stopnje plačilnega razreda A8 ali 1. stopnje plačilnega razreda B5, odvisno od kategorije, v katero je vključen, razen v primeru, ko je njegov kraj stalnega prebivališča oddaljen manj kakor 150 km od kraja dodelitve.2. To nadomestilo se vsako leto uskladi brez učinka za nazaj na podlagi prilagajanja osnovnih plač uradnikov Skupnosti.Člen 17Kraj stalnega prebivališča1. V namene tega pravilnika kot kraj stalnega prebivališča šteje kraj, kjer je DDI opravljal svoje delo neposredno pred začetkom dodelitve. Kraj dodelitve je kraj, kjer se nahaja oddelek GSS, v katerega je DDI razporejen. Oba kraja se določita v izmenjavi pisem iz člena 1(5).2. Če je domači izvedenec v primeru, kadar je dodeljen kot DDI, domači izvedenec že dodeljen v imenu svojega delodajalca na katerem koli kraju razen tistega, v katerem se nahaja delodajalčeva glavna pisarna, za kraj stalnega prebivališča velja tisti, ki se nahaja bliže kraju dodelitve.3. Kraj stalnega prebivališča šteje kot kraj dodelitve v naslednjih primerih:(a) v obdobju treh let, ki se konča šest mesecev pred dodelitvijo, je DDI stalno prebival ali opravljal svojo glavno poklicno dejavnost v kraju, ki se nahaja največ 150 km od kraja dodelitve; ali(b) v času zaprosila GSS za dodelitev je kraj dodelitve glavno prebivališče zakonskega partnerja ali katerega od nepreskrbljenih otrok DDI.V tem primeru prebivališče, ki se nahaja največ 150 km od kraja dodelitve, šteje kot prebivališče na kraju samem.4. Za namene uporabe tega člena se ne upoštevajo okoliščine, ki izhajajo iz dela, ki ga je opravil DDI za katero koli državo razen tiste, v kateri je dodeljen, ali za mednarodno organizacijo.Člen 18Potni stroški1. DDI, katerega stalno prebivališče je več kot 150 km oddaljeno od kraja dodelitve, ima pravico do povračila potnih stroškov.(a) zase:- od kraja stalnega prebivališča do kraja dodelitve ob začetku dodelitve,- od kraja dodelitve do kraja stalnega prebivališča ob koncu dodelitve;(b) za zakonskega partnerja in nepreskrbljene otroke pod pogojem, da živijo z DDI in da stroške selitve krije GSS:- na začetku dodelitve ob selitvi iz kraja stalnega prebivališča do kraja dodelitve,- na koncu dodelitve iz kraja dodelitve do kraja stalnega prebivališča.2. Razen pri potovanju z letalom se je povrnjeni pavšalni znesek pavšalen, omejen na ceno železniške vozovnice drugega razreda brez dodatkov. To velja tudi za potovanje z avtom. Kadar je potovanje z vlakom daljše od 500 km ali kadar običajna pot vključuje vožnjo po morju, se lahko strošek potovanja z letalom povrne v znesku dejanske cene znižane vozovnice (PEX ali APEX) ob predložitvi vozovnic in vstopnih kuponov.3. Ne glede na odstavek 1 so DDI, ki dokažejo, da so spremenili kraj opravljanja glavne dejavnosti po dodelitvi, upravičeni do povračila potnih stroškov za ta kraj v okviru zgornjih omejitev. Povračilo ne sme vključevati plačila zneska, višjega od tistega, do katerega je upravičen DDI v primeru vrnitve v kraj stalnega prebivališča.4. Če se DDI preseli iz kraja stalnega prebivališča v kraj dodelitve, ima pravico, da zase, za zakonskega partnerja in nepreskrbljene otroke vsako leto dobi pavšalno izplačilo v višini cene povratne vožnje od kraja dodelitve do kraja stalnega prebivališča v skladu s predpisi, veljavnimi v GSS.Člen 19Selitveni stroški1. Razen, v kolikor velja drugi stavek člena 15(4), lahko DDI po predhodni odobritvi GSS preseli predmete osebne imovine iz kraja stalnega prebivališča v kraj dodelitve na stroške GSS v skladu s trenutno veljavnimi pravili na GSS glede povračila selitvenih stroškov pod pogojem, da so izpolnjeni naslednji pogoji:(a) začetno obdobje dodelitve mora biti dve leti;(b) stalno prebivališče DDI mora biti vsaj 100 km oddaljeno od kraja dodelitve;(c) selitev se mora izvršiti v šestih mesecih od datuma začetka dodelitve;(d) za odobritev je treba zaprositi vsaj dva meseca pred predvidenim datumom selitve;(e) delodajalec ne povrne selitvenih stroškov;(f) DDI mora GSS poslati originalne ocene in račune, in potrdilo delodajalca DDI, da delodajalec ne krije selitvenih stroškov.2. Skladno z odstavkoma 3 in 4 je DDI v primerih, ko je selitvene stroške na kraj dodelitve povrnil GSS, po koncu dodelitve ob poprejšnji odobritvi upravičen do povračila selitvenih stroškov s kraja dodelitve na kraj stalnega prebivališča, skladno s trenutno veljavnimi pravili na GSS glede povračil selitvenih stroškov, ob upoštevanju pogojev iz zgornjega odstavka 1(d), (e) in (f) in naslednjih nadaljnjih pogojev:(a) do selitve ne more priti prej kot tri mesece pred koncem dodelitve;(b) selitev se mora izvršiti v šestih mesecih po koncu dodelitve.3. DDI, katerega dodelitev se prekine na njegovo ali delodajalčevo zahtevo v roku dveh let od začetka dodelitve, ni upravičen do povračila selitvenih stroškov na kraj stalnega prebivališča.4. Kadar DDI dokaže, da bo svojo glavno dejavnost po koncu dodelitve opravljal na drugem kraju, se selitveni stroški na drugi kraj lahko povrnejo, a le do višine zneska, ki bi bil plačan v primeru selitve na kraj stalnega prebivališča.Člen 20Službene poti in stroški1. DDI se lahko pošlje na službeno pot skladno s členom 4.2. Stroški službene poti se povrnejo skladno z veljavnimi določbami na GSS.Člen 21IzobraževanjeDDI ima pravico obiskovati izobraževalne tečaje, ki jih organizira GSS, če tako zahtevajo interesi GSS. Smiselni interesi DDI, zlasti glede njegove poklicne kariere po koncu dodelitve, se upoštevajo pri odločanju o dovoljenju obiskovanja tečajev.Člen 22Upravne določbe1. DDI se prvi dan dodelitve zglasi na ustreznem oddelku generalnega direktorata za kadrovske in upravne zadeve, da uredi zahtevane administrativne formalnosti. Delati začne prvi ali šestnajsti dan meseca.2. DDI, dodeljen uradu za zvezo GSS, se zglasi na ustreznem oddelku GSS na kraju, kjer je dodeljen.3. Plačila opravi ustrezen oddelek GSS v eurih na bančni račun, odprt pri bančni instituciji v kraju dodelitve.POGLAVJE IVUPORABA PRAVIL PRI DODELJENIH NACIONALNIH VOJAŠKIH USLUŽBENCIHČlen 23Pravila, ki veljajo za dodeljene vojaške uslužbenceV skladu s členi od 24 do 33 ta pravila veljajo tudi za vojaške uslužbence, dodeljene GSS z namenom ustanovitve vojaškega štaba Evropske unije skladno z odločbo Sveta št. 2001/80/CFSP z 22. januarja 2001 o ustanovitvi Vojaškega štaba Evropske unije [1].Člen 24PogojiDodeljeni vojaški uslužbenci morajo v času dodelitve služiti kot poklicni vojaki v oboroženih silah države članice. Morajo biti državljani države članice.Člen 25ZaposlovanjeNe glede na drugi stavek člena 1(3) določi generalni sekretar/visoki predstavnik pogoje zaposlovanja dodeljenih vojaških uslužbencev.Člen 26Izmenjava pisemZa namen uporabe člena 1(5) pride do izmenjave pisem med generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom in stalnim predstavništvom zadevne države članice.Člen 27Trajanje dodelitve1. Ne glede na člen 2(1) dodelitev ne sme trajati manj kot šest mesecev niti dlje kot tri leta, naknadno pa se lahko podaljša na skupno obdobje, ki ne presega štirih let.2. Ne glede na člen 2(3)(b), razen v izjemnih primerih, mora med koncem prejšnjega obdobja dodelitve in novo dodelitvijo miniti obdobje najmanj treh let, kadar to opravičujejo pogoji, in v dogovoru z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom.Člen 28NalogeNe glede na člen 4(1) dodeljeni vojaški uslužbenci, ki delujejo pod nadzorom generalnega sekretarja/visokega predstavnika, izpolnijo namen, izvajajo naloge in dolžnosti, ki so jim dodeljene skladno s prilogo k odločbi 2001/80/SZVP.Člen 29Zunanje obveznostiNe glede na člen 4(2) dodeljeni vojaški uslužbenci ne smejo vključiti GSS v nobene zunanje obveznosti, razen s posebnim pooblastilom, podeljenim pod vodstvom generalnega sekretarja/visokega predstavnika.Člen 30Varnostno preverjanjeNe glede na člen 4(5) mora biti ustrezna stopnja varnostnega preverjanja dodeljenega vojaškega uslužbenca, ki naj ne bo nižja od stopnje SECRET, določena v izmenjavi pisem iz člena 1(5).Člen 31Strokovne izkušnjeNe glede na člen 6(1) lahko vojaškega uslužbenca, ki dela na upravni ali svetovalni ravni in kaže visoko stopnjo usposobljenosti za izvajanje delovnih nalog, dodelijo GSS.Člen 32Prekinitev in prenehanje dodelitve1. Dovoljenje za uporabo člena 7 pri dodeljenem vojaškem uslužbencu daje generalni sekretar/visoki predstavnik.2. Ne glede na člen 8 se dodelitev lahko zaključi, če tako zahtevajo interesi GSS ali državne uprave dodeljenega vojaškega uslužbenca, pa tudi iz kateregakoli drugega zadostnega razloga.Člen 33Huda kršitev delovnih obveznosti1. Ne glede na člen 8(3) lahko dodelitev preneha brez odpovedi v primerih hude namerne ali malomarne kršitve delovnih obveznosti dodeljenega vojaškega uslužbenca. Odločitev sprejme generalni sekretar/visoki predstavnik po tem, ko je imela zadevna oseba možnost obrambe. Preden sprejme odločitev, generalni sekretar/visoki predstavnik obvesti stalnega zastopnika države članice, katere državljan je dodeljeni vojaški uslužbenec. Po tej odločitvi se nadomestila iz člena 18 in 19 več ne odobrijo.Pred odločitvijo iz prvega odstavka lahko generalni sekretar/visoki predstavnik dodeljenega vojaškega uslužbenca suspendira, kadar se domneva, da je huje kršil delovne obveznosti in po tem, ko je imela zadevna oseba možnost obrambe. Med obdobjem suspenza, ki ne sme trajati dlje kot tri mesece, se nadomestila iz člena 15 in 16 ne izplačujejo.2. Generalni sekretar/visoki predstavnik lahko opozori državne organe o vsaki kršitvi pravil, ki jih navaja ta odločba ali se nanje sklicuje, s strani dodeljenega vojaškega uslužbenca.3. Za dodeljenega vojaškega uslužbenca še naprej veljajo pravila discipline v njegovi državi.Člen 34Delovni časDrugi stavek člena 10(2) za dodeljene vojaške uslužbence ne velja.Člen 35Izredni dopustNe glede na člen 12(4) lahko GSS odobri neplačan dodatni izredni dopust za izobraževanje s strani delodajalca pod pogojem, da ta poda obrazloženo zahtevo.Člen 36NadomestilaNe glede na člen 15(1) in člen 16 se lahko z izmenjavo pisem iz člena 1(5) določi, da se tamkajšnja nadomestila ne izplačajo.Člen 37Kraj stalnega prebivališča1. Pri dodeljenem vojaškem uslužbencu šteje, kot da ima kraj stalnega prebivališča v glavnem mestu države članice, katere državljan je, kadar je skladno s členom 17(1), (2) in (3)(a) njegov kraj stalnega prebivališča oddaljen največ 150 km od kraja dodelitve.2. Pri dodeljenem vojaškem uslužbencu šteje, kot da ima kraj stalnega prebivališča v glavnem mestu države članice, katere državljan je, kadar je kraj glavnega prebivališča zakonskega partnerja ali otroka (otrok) iz člena 17(3)(b) v državi članici, ki ni država dodelitve.POGLAVJE VKONČNE DOLOČBEČlen 38RazveljavitevRazveljavijo se naslednji odločitve:- Odločba Sveta z 25. junija 1997 o pravilih, ki veljajo za nacionalne strokovnjake, napotene v Generalni sekretariat Sveta (generalni direktorat za pravosodje in notranje zadeve) zaradi izvajanja načrta okrepljenega boja proti organiziranemu kriminalu,- Odločba Sveta z 22. marca 1999 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake, napotene v Generalni sekretariat Sveta (generalni direktorat za pravosodje in notranje zadeve) zaradi kolektivnega ovrednotenja sprejema, uporabe in učinkovitega izvajanja pravnega reda Evropske unije na področju pravosodja in notranjih zadev s strani držav kandidatk,- Sklep Sveta št. 2001/41/ES z 22. decembra 2000 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake, napotene v Generalni sekretariat Sveta zaradi izmenjave uradnikov Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in uradnikov državnih administracij ali mednarodnih organizacij [2], in- Sklep Sveta št. 2001/496/SZVP z 25. junija 2001 o pravilih, veljavnih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene Generalnemu sekretariatu Sveta, z namenom ustanovitve vojaškega štaba Evropske unije [3].Člen 39VeljavnostTa sklep začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.Uporablja se od prvega dne v mesecu, ki sledi začetku veljavnosti, pri vsaki novi dodelitvi ali njenem podaljšanju.V Luxembourgu, 16. junija 2003Za SvetPredsednikG. Papandreou[1] UL L 27, 30.1.2001, str. 7.[2] UL L 11, 16.1.2001, str. 35. Sklep, spremenjen z odločbo št. 2002/34/ES (UL L 15, 17.1.2002, str. 29).[3] UL L 181, 4.7.2001, str. 1. Sklep, spremenjen z odločbo št. 2002/34/ES.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2014/475/SZVP z dne 18. julija 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               19.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 214/28

         SKLEP SVETA 2014/475/SZVP
   z dne 18. julija 2014
   o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1).

               (2)

               Zaradi resnosti razmer v Ukrajini bi bilo treba pogoje za zamrznitev sredstev in gospodarskih virov razširiti na pravne osebe, subjekte ali organe, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

               (3)

               Za izvajanje teh ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije.

               (4)

               Sklep 2014/145/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 2(1) Sklepa 2014/145/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „1.   Vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo:

                  —

                  fizične osebe, odgovorne za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki so z njimi povezani,

                  —

                  pravne osebe, subjekti ali organi, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, ali

                  —

                  pravne osebe, subjekti ali organi na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi, ki jim je tak prenos prinesel koristi,

            kot so navedeni v Prilogi, se zamrznejo.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).


title: Sklep Sveta z dne 19. junija 1989 o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31989D0382

Uradni list L 181 , 28/06/1989 str. 0047 - 0047 finska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 19 str. 0021  švedska posebna izdaja: poglavje 13 zvezek 19 str. 0021

		Sklep Svetaz dne 19. junija 1989o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti(89/382/EGS, Euratom)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,ob upoštevanju osnutka sklepa, ki ga je predložila Komisija,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ker je Resolucija Sveta z dne 19. junija 1989 o izvajanju načrta prednostnih akcij na področju statističnih informacij: Statistični program Evropskih skupnosti (1989-1992) [2] poudaril potrebo po celostnem in skladnem statističnem programu, ki naj podpira cilje Evropskih skupnosti;ker izvajanje Statističnega programa zahteva odločitve, ki se odzivajo na potrebe Skupnosti, določitev prioritet in uvajanje postopkov za povečanje obstoječega tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo;ker je treba zaradi vzpostavitve takega sodelovanja ustanoviti odbor, ki bo odgovoren za pomoč Komisiji pri izvajanju statističnih programov Evropskih skupnosti;ker je zaželeno, da se v tako sodelovanje vključijo vsa področja, ki jih pokrivajo statistični programi Evropskih skupnosti,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Odbor za statistični program, v nadaljevanju Odbor, ki ga sestavljajo predstavniki statističnih inštitutov držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije (generalni direktor Statističnega urada Evropskih skupnosti).Člen 2Odbor pomaga Komisiji pri splošni koordinaciji večletnih statističnih programov zaradi zagotavljanja skladnosti v njih navedenih akcij s tistimi, ki so določene z nacionalnimi statističnimi programi.Člen 3Komisija se z Odborom posvetuje o:(a) ukrepih, ki jih namerava izvajati zaradi doseganja ciljev, ki so navedeni v večletnih statističnih programih, ter o sredstvih in časovnem razporedu njihovega doseganja;(b) razvoju večletnih statističnih programov;(c) vseh drugih vprašanjih, še posebej v zvezi z metodologijo, ki izhajajo iz sprejemanja ali izvajanja statističnih programov, ki jih bodisi na lastno pobudo ali na zaprosilo države članice postavi njegov predsednik.Člen 4Odbor bo nadalje opravljal vse funkcije, ki mu jih na področju statistike nalagajo akti Sveta, v skladu s postopki, navedenimi v določbah, skladno z Odločbo 87/373/EGS [3].Člen 5Odbor pripravlja letna poročila, ki vsebujejo pregled statističnega dela, za katerega je odgovoren. Komisija posreduje poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu.Člen 6Odbor sestavi svoj poslovnik.V Luxembourgu, 19. junija 1989Za SvetPredsednikC. Solchaga Catalan[1] UL C 158, 26.6.1989.[2] UL C 162, 29.6.1989, str. 1.[3] UL L 197, 18 7.1987, str. 33.--------------------------------------------------


title: 2011/121/EU: Sklep Komisije z dne 21. februarja 2011 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in mejnih vrednosti opozarjanja za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa med letoma 2012 in 2014  Besedilo velja za EGP

text:
               23.2.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 48/16

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 21. februarja 2011
   o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti in mejnih vrednosti opozarjanja za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa med letoma 2012 in 2014
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/121/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11(1) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba Komisije (EU) št. 691/2010 z dne 29. julija 2010 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2096/2005 o skupnih zahtevah za izvajanje navigacijskih služb zračnega prometa (2) določa, da Komisija sprejme vseevropske cilje uspešnosti.

               (2)

               Komisija je dne 27. maja 2010 izvedla posvetovanje o pristopu in postopkih za vzpostavitev vseevropskih ciljev uspešnosti, ki je povezalo vse zainteresirane strani, navedene v členu 10(3) Uredbe (ES) št. 549/2004.

               (3)

               Komisija je organ za oceno uspešnosti imenovala dne 29. julija 2010 v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010, da bi ji pomagal pri izvajanju načrta izvedbe.

               (4)

               Organ za oceno uspešnosti je v sodelovanju z EASA pripravil predloge za vseevropske cilje uspešnosti, ki so bili 2. avgusta 2010 predloženi v posvetovanje zainteresiranim stranem v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 691/2010.

               (5)

               Skladnost s prevladujočimi varnostnimi cilji predlogov organa za oceno uspešnosti za vseevropske cilje uspešnosti za okolje, zmogljivost in stroškovno učinkovitost je bila preverjena pri EASA.

               (6)

               Organ za oceno uspešnosti je 27. septembra 2010 Komisiji predložil svoja priporočila za vseevropske cilje uspešnosti za obdobje 2012–2014 v poročilu, ki vsako priporočilo podpre z opisom predpostavk in razmišljanjem, uporabljenim za določitev ciljev ter v prilogah vsebuje posvetovalni dokument, ki povzema postopke posvetovanja kot tudi dokument z odgovori na pripombe, opisujoč kako so bile pripombe upoštevane pri pripravi priporočil Komisiji.

               (7)

               Vseevropski cilji uspešnosti temeljijo na podatkih, dostopnih Komisiji in organu za oceno uspešnosti do 24. novembra 2010. V skladu z napovedmi, ki so jih države članice predložile Komisiji in Eurocontrolu v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1794/2006 (3), bi bila v letu 2014 povprečna vseevropsko določena cena enote za preletne navigacijske službe zračnega prometa 55,91 EUR (izraženo v realni vrednosti v EUR v letu 2009), z vmesnima letnima vrednostma 58,38 EUR v letu 2012 in 56,95 EUR v letu 2013. Ti zneski upoštevajo najnovejše načrtovane stroške agencije Eurocontrol, vključujoč enkratno zmanjšanje v višini 0,69 EUR na enoto preletne storitve za države članice EU v letu 2011. Ob upoštevanju poročila organa za oceno uspešnosti in izboljšave učinkovitosti, ki jih je mogoče pričakovati od postopnega in usklajenega izvajanja vseh delov drugega paketa o enotnem evropskem nebu, Komisija meni, da je vseevropske cilje stroškovne učinkovitosti mogoče določiti na ravni, ki je nižja kot zadnja uskladitev načrtov držav članic.

               (8)

               Osrednji načrt za upravljanje zračnega prometa v Evropi, ki se lahko posodablja in sestavlja skupno dogovorjeni načrt, ki pokriva tako razvoj kot izvajanje SESAR, je Svet potrdil 30. marca 2009 (4). Vsebuje politično vizijo in poglavitni cilj Komisije za enotno evropsko nebo in njegov tehnološki steber za ključna področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti; vzpostavitev vseevropskih ciljev uspešnosti mora biti videna kot del postopka, ki stremi k doseganju teh ciljev.

               (9)

               V prvem referenčnem obdobju za načrt izvedbe mora Komisija, ki ji svetuje EASA, oceniti in potrditi ključne kazalnike uspešnosti varnosti z namenom zagotoviti, da je varnostno tveganje ustrezno opredeljeno, zmanjšano in upravljano. Države članice morajo spremljati in objavljati ključne kazalnike uspešnosti in lahko določajo ustrezne cilje.

               (10)

               V skladu z uvodno izjavo 18, s členoma 10 in 13, s točko 1.2 Priloge II in točko 1 Priloge III Uredbe (EU) št. 691/2010 ni nujno potrebno, da so nacionalni cilji uspešnosti ali cilji uspešnosti funkcionalnega bloka zračnega prostora enaki vseevropskim ciljem uspešnosti; morajo pa biti skladni s temi vseevropskimi cilji uspešnosti. Nacionalni načrti izvedbe ali načrti izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora morajo to skladnost odražati.

               (11)

               Ocena nacionalnih načrtov izvedbe ali načrtov izvedbe funkcionalnega bloka zračnega prostora s strani Komisije mora biti celostna, na uravnotežen način upoštevati razmerje vsakega cilja v odnosu do drugih, upoštevajoč upravičene kompromise med različnimi področji uspešnosti z ozirom na prevladujoče varnostne cilje. Upoštevati mora lokalne razmere, še zlasti za države z nizkimi cenami enot ali v „evropskem mehanizmu podpore“, kot so že izvedeni ukrepi za omejevanje stroškov, načrtovani stroški za posebne programe, da bi pridobili izboljšave uspešnosti na določenih področjih uspešnosti in posebnosti, vključujoč tako dosežke kot tudi neuspehe. V skladu s členom 13(1) Uredbe (EU) št. 691/2010 mora ustrezno upoštevati razvoj razmer, do katerega je lahko prišlo med datumom sprejetja vseevropskih ciljev in datumom ocene. Ocena mora upoštevati tudi že dosežen napredek držav članic od sprejetja Uredbe (ES) št. 1070/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) na različnih ključnih področjih uspešnosti in še zlasti na področju stroškovne učinkovitosti.

               (12)

               V skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1794/2006 je državam članicam dovoljeno prenesti dobičke ali izgube, ki so jih ustvarile do vključno leta 2011.

               (13)

               Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Vseevropski cilji uspešnosti
   Za referenčno obdobje uspešnosti, ki se začne 1. januarja 2012 in konča 31. decembra 2014, so vseevropski cilji uspešnosti naslednji:
   (a)   okoljski cilj: izboljšanje kazalnika povprečne horizontalne preletne učinkovitosti letov za 0,75-odstotne točke v letu 2014 v primerjavi s stanjem v letu 2009;
   (b)   cilj zmogljivosti: izboljšanje povprečne preletne zamude upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM) tako, da bi bila največ 0,5 minute na polet v letu 2014;
   (c)   cilj stroškovne učinkovitosti: znižanje povprečne vseevropsko določene cene enote za preletne navigacijske službe zračnega prometa z 59,97 EUR v letu 2011 na 53,92 EUR v letu 2014 (izraženo v realni vrednosti v EUR v letu 2009), z vmesnima letnima vrednostma 57,88 EUR v letu 2012 in 55,87 EUR v letu 2013.
   Člen 2
   Mejne vrednosti opozarjanja
   (1)   Za vse ključne kazalnike uspešnosti, ki se nanašajo na referenčno obdobje uspešnosti, je mejna vrednost opozarjanja, po prekoračitvi katere je mogoče aktivirati mehanizem opozarjanja iz člena 18 Uredbe (ES) št. 691/2010, enaka odstopanju znotraj koledarskega leta v višini najmanj 10 % dejanskega prometa, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v primerjavi z napovedmi prometa iz člena 3.
   (2)   Za kazalnik stroškovne učinkovitosti je mejna vrednost opozarjanja za gibanje stroškov, po prekoračitvi katere je mogoče aktivirati mehanizem opozarjanja iz člena 18 Uredbe (EU) št. 691/2010, enaka odstopanju znotraj koledarskega leta v višini najmanj 10 % dejanskih stroškov na vseevropski ravni, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v primerjavi z ustreznimi določenimi stroški iz člena 3.
   Člen 3
   Predpostavke
   Člena 1 in 2 tega sklepa temeljita na naslednjih predpostavkah:

               1.

               Predviden promet na vseevropski ravni, izražen v enotah preletnih storitev: 108 776 000 v letu 2012, 111 605 000 v letu 2013 in 114 610 000 v letu 2014.

               2.

               Ustrezni določeni stroški, predvideni na vseevropski ravni (izraženo v realni vrednosti v EUR v letu 2009): 6 296 000 000 v letu 2012, 6 234 000 000 v letu 2013 in 6 179 000 000 v letu 2014.

         Člen 4
   Revizija vseevropskih ciljev
   V skladu s členom 16(1)(a) Uredbe (EU) št. 691/2010 se Komisija odloči za revizijo vseevropskih ciljev iz člena 1, če ima pred začetkom referenčnega obdobja trdne dokaze, da prvotni podatki, domneve in/ali razlogi, uporabljeni za vzpostavitev prvotnih vseevropskih ciljev, niso več veljavni.
   Člen 5
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. Nacionalni načrti uspešnosti ali načrti uspešnosti funkcionalnih blokov zračnega prostora, sprejeti po 1. januarju 2012, veljajo za nazaj od prvega dne referenčnega obdobja dalje.

      V Bruslju, 21. februarja 2011

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

      (2)  UL L 201, 3.8.2010, str. 1.

      (3)  UL L 341, 7.12.2006, str. 3.

      (4)  Sklep Sveta 2009/320/ES (UL L 95, 9.4.2009, str. 41).

      (5)  UL L 300, 14.11.2009, str. 34.


title: 2005/453/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

text:
               23.6.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/24

         SKLEP SVETA
   z dne 13. junija 2005
   o imenovanju člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
   (2005/453/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 259 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/758/ES, Euratom z dne 17. septembra 2002 o imenovanju članov Ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),
   ob upoštevanju predloga za imenovanje, ki ga je podala litovska vlada,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Po odstopu g. Arvydasa ŽYGISA, o katerem je bil Svet obveščen 10. januarja 2005, se je sprostilo mesto člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Vitas MAČIULIS se imenuje za člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in zamenja g. Arvydasa ŽYGISA za preostanek mandata, ki se izteče 20. septembra 2006.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Učinkovati začne na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 13. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  UL L 253, 21.9.2002, str. 9.


title: Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               17.3.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 78/16

      SKLEP SVETA 2014/145/SZVP
   z dne 17. marca 2014
   o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Voditelji držav ali vlad držav članic Unije so 6. marca 2014 odločno obsodili neizzvan poseg Ruske federacije v suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine ter Rusko federacijo pozvali, da svoje oborožene sile nemudoma umakne na območja, na katerih so v skladu z ustreznimi sporazumi stalno nameščene. Rusko federacijo so pozvali, da mednarodnim opazovalcem omogoči takojšen dostop. Voditelji držav ali vlad so poudarili, da je odločitev Vrhovnega sveta Avtonomne republike Krim, da izvede referendum o prihodnjem statusu ozemlja, v nasprotju z ukrajinsko ustavo in zato nezakonita.

               (2)

               Voditelji držav ali vlad so se odločili sprejeti ukrepe, vključno z ukrepi, ki jih je 3. marca 2014 predvidel Svet, da se zlasti začasno prekinejo dvostranski pogovori z Rusko federacijo o vizumskih vprašanjih ter pogovori z navedeno državo o novem obsežnem sporazumu, ki bi nadomestil obstoječi Sporazum o partnerstvu in sodelovanju.

               (3)

               Voditelji držav ali vlad so poudarili, da bi bilo treba rešitev za krizo najti s pogajanji med vladama Ukrajine in Ruske federacije, vključno preko morebitnih večstranskih mehanizmov, ter da bo Unija, če rezultati ne bodo doseženi v določenem časovnem okviru, odločala o dodatnih ukrepih, kot so prepovedi potovanj, zamrznitve sredstev in preklic vrha EU-Rusija.

               (4)

               V trenutnih okoliščinah bi bilo treba uvesti omejitve potovanj in zamrznitev sredstev zoper osebe, odgovorne za ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, vključno z ukrepi glede prihodnjega statusa katerega koli dela teritorija, ki so v nasprotju z ukrajinsko ustavo, ter osebe, subjekte ali organe, ki so z njimi povezani.

               (5)

               Za izvajanje določenih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da preprečijo vstop na njihovo ozemlje ali tranzit preko njega fizičnim osebam, odgovornim za ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine in fizičnim osebam, ki so z njimi povezane in ki so uvrščene na seznam v Prilogi.
   2.   Odstavek 1 državi članici ne nalaga obveznosti, da lastnim državljanom odkloni vstop na svoje ozemlje.
   3.   Odstavek 1 ne posega v primere, v katerih posamezno državo članico zavezuje mednarodnopravna obveznost, in sicer:

               (a)

               kot državo gostiteljico mednarodne medvladne organizacije,

               (b)

               kot državo gostiteljico mednarodne konference, ki jo skličejo Združeni narodi ali je sklicana pod njihovim okriljem,

               (c)

               v skladu z večstranskim sporazumom o dodeljenih privilegijih in imunitetah ali

               (d)

               v okviru Lateranske pogodbe, ki sta jo leta 1929 sklenila Sveti sedež (Vatikanska mestna država) in Italija.

         4.   Odstavek 3 se uporablja tudi v primerih, ko je država članica država gostiteljica Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).
   5.   Svet je ustrezno obveščen o vseh primerih, kadar posamezna država članica odobri izjemo v skladu z odstavkoma 3 ali 4.
   6.   Države članice lahko odobrijo izvzetja od ukrepov, uvedenih na podlagi odstavka 1, kadar je potovanje upravičeno z nujno humanitarno potrebo ali zaradi udeležbe na medvladnih sestankih ali sestankih, ki jih spodbuja ali gosti Unija ali jih gosti država članica, ki predseduje OVSE, na katerih se vodi politični dialog, ki neposredno spodbuja politične cilje omejevalnih ukrepov, vključno s podporo ozemeljski celovitosti, suverenosti in neodvisnosti Ukrajine.
   7.   Država članica, ki želi odobriti izvzetje iz odstavka 6, o tem pisno uradno obvesti Svet. Izvzetje se šteje za odobreno, razen če eden ali več članov Sveta ne pošlje pisnega ugovora v dveh delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila o predlaganem izvzetju. Če eden ali več članov Sveta vloži ugovor, lahko Svet s kvalificirano večino odloči, da bo predlagano izvzetje odobril.
   8.   Kadar država članica ob upoštevanju odstavkov 3, 4, 6 in 7 osebam s seznama iz Priloge, odobri vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega, je odobritev omejena na namen, za katerega je bila podeljena osebi, na katero se nanaša.
   Člen 2
   1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo fizične osebe, odgovorne za ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, in fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, povezani z njimi, s seznama v Prilogi.
   2.   Fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom s seznama v Prilogi, ne smejo biti neposredno ali posredno dana na razpolago ali v njihovo korist nikakršna sredstva ali gospodarski viri.
   3.   Pristojni organ države članice lahko pod takšnimi pogoji, za katere meni, da so primerni, odobri sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z njimi, potem ko je ugotovil, da so ta sredstva ali gospodarski viri:

               (a)

               nujni za osnovne potrebe oseb s seznama v Prilogi, in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;

               (b)

               namenjeni izključno za plačilo razumnih honorarjev in nadomestil za nastale izdatke, povezane z opravljanjem pravnih storitev;

               (c)

               namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za redno ohranjanje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, ali

               (d)

               potrebni za kritje izrednih stroškov, pod pogojem, da je pristojni organ o razlogih, zaradi katerih meni, da bi bilo treba izdati posebno odobritev, uradno obvestil pristojne organe drugih držav članic in Komisijo vsaj dva tedna pred odobritvijo.

         Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi tega odstavka.
   4.   Kot odstopanje od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice odobrijo sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)

               sredstva ali gospodarski viri so predmet arbitražne odločbe, izdane pred datumom uvrstitve osebe, subjekta ali organa iz odstavka 1 na seznam v Prilogi, ali sodne ali upravne odločbe, izdane v Uniji, ali sodne odločbe, izvršljive v zadevni državi članici, pred navedenim datumom ali po njem;

               (b)

               sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabljali izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno odločbo ali so v takšni odločbi priznane kot veljavne, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;

               (c)

               odločba ni v korist fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa s seznama v Prilogi in

               (d)

               priznanje odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice.

         Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi tega odstavka.
   5.   Odstavek 1 fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu s seznama ne preprečuje, da bi plačal zapadlo plačilo po pogodbi, ki je bila sklenjena pred datumom uvrstitve take fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa na seznam v Prilogi, pod pogojem, da je zadevna država članica ugotovila, da plačila neposredno ali posredno ne bo prejela fizična ali pravna oseba, subjekt ali organ iz odstavka 1.
   6.   Odstavek 2 se ne uporablja za prilive na zamrznjene račune, kot so:

               (a)

               obresti ali drugih donosi na teh računih;

               (b)

               zapadla plačila po pogodbah, dogovorih ali obveznostih, sklenjenih ali nastalih pred datumom, ko so za te račune začeli veljati ukrepi iz odstavkov 1 in 2, ali

               (c)

               zapadla plačila po sodnih, upravnih ali arbitražnih odločbah, izdanih v Uniji ali izvršljivih v zadevni državi članici,

         pod pogojem, da za vse takšne obresti, druge dohodke in plačila še naprej veljajo ukrepi iz odstavka 1.
   Člen 3
   1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko odloča o vzpostavitvi seznama iz Priloge in njegovih spremembah.
   2.   Svet o sklepu iz odstavka 1, vključno z razlogi za uvrstitev na seznam, obvesti zadevno fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, bodisi neposredno, če je naslov znan, bodisi z objavo obvestila, s čimer da taki osebi, subjektu ali organu možnost, da predloži pripombe.
   3.   Kadar so predložene pripombe ali novi tehtni dokazi, Svet pregleda sklep iz odstavka 1 in o tem ustrezno obvesti zadevno osebo, subjekt ali organ.
   Člen 4
   1.   V Prilogi so navedeni razlogi za uvrstitev fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov iz člena 1(1) ali 2(1) na seznam.
   2.   Priloga vsebuje tudi podatke, potrebne za identifikacijo zadevnih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, če so ti podatki na voljo. Pri fizičnih osebah lahko take informacije vključujejo imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcijo ali poklic. Pri pravnih osebah, subjektih ali organih lahko te informacije vključujejo imena, kraj in datum registracije, matično številko in sedež podjetja.
   Člen 5
   Da bi bili ukrepi iz členov 1(1) in 2(1) čim učinkovitejši, Unija spodbuja tretje države k sprejetju omejevalnih ukrepov, podobnih ukrepom iz tega sklepa.
   Člen 6
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Ta sklep se uporablja do 17. septembra 2014.
   Ta sklep se redno pregleduje. Če Svet meni, da cilji sklepa niso bili doseženi, ga po potrebi obnovi ali spremeni.

      V Bruslju, 17. marca 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      PRILOGA

         Seznam oseb, subjektov in organov iz členov 1 in 2

                  Ime

                  Podatki o istoventosti

                  Razlogi

                  Datum uvrstitve na seznam

                  1.

                  Sergey Valeryevich Aksyonov

                  datum rojstva 26. 11. 1972

                  Aksyonov je bil 27. februarja 2014 v parlamentu Krima (Verkhovna rada) izvoljen za "predsednika vlade Krima" ob prisotnosti pro-ruskih oboroženih oseb. Oleksandr Turchynov je 1. marca njegovo izvolitev razglasil za neustavno. Dejavno je lobiral za "referendum" 16. marca 2014.

                  17.3.2014

                  2.

                  Vladimir Andreevich Konstantinov

                  datum rojstva 19. 3. 1967

                  Kot predsedujoči vrhovnemu svetu Avtonomne republike Krim je imel pomembno vlogo pri odločitvah parlamenta (Verkhovna rada) o "referendumu" proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine ter pozival volivce, naj glasujejo za neodvisnost Krima.

                  17.3.2014

                  3.

                  Rustam Ilmirovich Temirgaliev

                  datum rojstva 15. 8. 1976

                  Kot podpredsednik ministrskega sveta Krima je imel pomembno vlogo pri odločitvah parlamenta (Verkhovna rada) o "referendumu" proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine. Dejavno je lobiral za vključitev Krima v Rusko federacijo.

                  17.3.2014

                  4.

                  Deniz Valentinovich Berezovskiy

                  datum rojstva 15. 7. 1974

                  Berezovskiy je bil 1. marca 2014 imenovan za poveljnika ukrajinske mornarice, vendar pa je zaprisegel krimskim oboroženim silam ter tako prelomil zaprisego. Urad ukrajinskega generalnega državnega tožilca je proti njemu sprožil preiskavo zaradi izdaje na visoki ravni.

                  17.3.2014

                  5.

                  Aleksei Mikhailovich Chaliy

                  datum rojstva 13. 6. 1961

                  Chaliy je 23. februarja 2014 na zahtevo javnosti postal "župan Sevastopola" in sprejel to "izvolitev". Dejavno se je zavzemal, naj Sevastopol postane ločena enota Ruske federacije po referendumu 16. marca 2014.

                  17.3.2014

                  6.

                  Pyotr Anatoliyovych Zima

                  "Predsednik vlade" Aksyonov je Zimo 3. marca 2014 imenoval za novega vodjo krimske varnostne službe (SBU), kar je Zima sprejel. Pomembne informacije, vključno s podatkovno zbirko, je predal ruski obveščevalni službi. Te informacije so zajemale podatke o aktivistih na Trgu neodvisnosti in borcih za človekove pravice s Krima. Bil je pomemben dejavnik pri preprečevanju ukrajinskim oblastem, da bi nadzirale ozemlje Krima.
                  11. marca so nekdanji uradniki SBU razglasili ustanovitev neodvisne varnostne službe Krima.

                  17.3.2014

                  7.

                  Yuriy Zherebtsov

                  Svetovalec predsedujočega parlamenta (Verkhovna rada) Krima, eden najpomembnejših organizatorjev "referenduma" proti ozemeljski nedotakljivosti Ukrajine 16. marca 2014.

                  17.3.2014

                  8.

                  Sergey Pavlovych Tsekov

                  datum rojstva 28. 3. 1953

                  Podpredsednik parlamenta (Verkhovna Rada); skupaj s Sergeyem Aksyonovim je sprožil nezakonito razpustitev vlade Avtonomne republike Krim. K temu je pritegnil Vladimira Konstantinova, kateremu je grozil z razrešitvijo. Javno je priznal, da so bili poslanci s Krima pobudniki poziva ruskim vojakom, naj prevzamejo parlament Krima. Bil je eden prvih krimskih voditeljev, ki se je javno zavzel za priključitev Krima Rusiji.

                  17.3.2014

                  9.

                  Ozerov, Viktor Alekseevich

                  datum rojstva 5. 1. 1958, Abakan, Kakazija

                  Predsednik Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije.
                  1. marca 2014 je Ozerov v imenu Odbora za varnost in obrambo zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  10.

                  Dzhabarov, Vladimir Michailovich

                  datum rojstva 29. 9. 1952

                  Prvi podpredsednik Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije.
                  1. marca 2014 je Dzhabarov v imenu Odbora za mednarodne zadeve zveznega sveta Ruske federacije v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  11.

                  Klishas, Andrei Aleksandrovich

                  datum rojstva 9. 11. 1972, Sverdlovsk

                  Predsednik Odbora za ustavno pravo zveznega sveta Ruske federacije.
                  1. marca 2014 je Klishas v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini. V javnih izjavah je skušal upravičiti rusko vojaško posredovanje v Ukrajini in je trdil, da "ukrajinski predsednik podpira poziv krimskih oblasti predsedniku Ruske federacije, naj pošlje vsestransko pomoč za obrambo državljanov Krima".

                  17.3.2014

                  12.

                  Ryzhkov, Nikolai Ivanovich

                  datum rojstva 28. 9. 1929, Duleevka, regija Donetsk, Socialistična sovjetska republika Ukrajina

                  Član Odbora za zvezne zadeve, regionalno politiko in sveta Ruske federacije za severni del federacije.
                  1. marca 2014 je Ryzhkov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  13.

                  Bushmin, Evgeni Viktorovich

                  datum rojstva 4. 10. 1958, Lopatino, regija Sergachiisky, RSFSR

                  Podpredsednik zveznega sveta Ruske federacije.
                  1. marca 2014 je Bushmin v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  14.

                  Totoonov, Aleksandr Borisovich

                  datum rojstva 3. 3. 1957, Ordzhonikidze, Severna Osetija

                  Član Odbora za kulturo, znanost in obveščanje zveznega sveta Ruske federacije.
                  1. marca 2014 je Totoonov v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  15.

                  Panteleev, Oleg Evgenevich

                  datum rojstva 21. 7. 1952, Zhitnikovskoe, regija Kurgan

                  Prvi popredsednik Odbora za parlamentarne zadeve.
                  1. marca 2014 je Panteleev v zveznem svetu javno podprl namestitev ruskih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  16.

                  Mironov, Sergei Mikhailovich

                  datum rojstva 14. 2. 1953, Puškin, regija Leningrad

                  Član sveta državne dume; vodja poslanske skupine stranke Poštena Rusija v dumi Ruske federacije.
                  Pobudnik predloga zakona, ki Ruski federaciji dovoljuje, da v svojo sestavo pod pretvezo zaščite ruskih državljanov vključi ozemlja tujih držav brez soglasja teh držav ali mednarodne pogodbe.

                  17.3.2014

                  17.

                  Zheleznyak, Sergei Vladimirovich

                  daatum rojstva 30. 7. 1970, St. Petersburg (nekdanji Leningrad)

                  Podpredsednik državne dume Ruske federacije.
                  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima. Osebno je vodil demonstracije v podporo uporabi ruskih oboroženih sil v Ukrajini.

                  17.3.2014

                  18.

                  Slutski, Leonid Eduardovich

                  datum rojstva 4. 1. 1968, Моskva

                  Predsednik odbora Skupnosti neodvisnih držav v državni dumi Ruske federacije (član stranke LDPR).
                  Dejaven podpornik uporabe ruskih oboroženih sil in priključitve Krima.

                  17.3.2014

                  19.

                  Vitko, Aleksandr Viktorovich

                  datum rojstva 13. 9. 1961, Vitebsk (SSR Belorusija)

                  Poveljnik črnomorske flote, viceadmiral.
                  Odgovoren za poveljevanje ruskim silam, ki so zasedle ukrajinsko suvereno ozemlje.

                  17.3.2014

                  20.

                  Sidorov, Anatoliy Alekseevich

                  Poveljnik, zahodno vojaško območje Rusije, katerega enote so nameščene na Krimu.
                  Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji.

                  17.3.2014

                  21.

                  Galkin, Aleksandr

                  Južno vojaško območje Rusije, katerega sile so na Krimu; črnomorska flota spada pod njegovo poveljstvo; velik del sil je na Krim prišel prek južnega vojaškega območja.
                  Poveljnik južnega vojaškega območja Rusije. Sile iz tega območja so nameščene na Krimu. Odgovoren je za del ruske vojaške prisotnosti na Krimu, ki spodkopava suverenost Ukrajine in je krimskim oblastem pomagala preprečevati javne demonstracije proti prizadevanjem za referendum in priključitev Rusiji. Poleg tega pod nadzor tega območja spada tudi črnomorska flota.

                  17.3.2014


title: 2012/547/EU, Euratom: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/86

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2010
   (2012/547/EU, Euratom)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 (1),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2010 (COM(2011) 473 – C7-0256/2011) (2),

               —

               ob upoštevanju zaključnega računa Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnici za leto 2009 (COM(2011) 736) in dokumentov služb Komisije, ki sta priložena temu poročilu (SEC(2011) 1350 in SEC(2011) 1351),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Komisije organu, ki da razrešnico, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2010 (COM(2011) 643), in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu poročilu (SEC(2011) 1189),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za proračunsko leto 2010 z odgovori Agencije (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo je Računsko sodišče predložilo za proračunsko leto 2010 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 o podelitvi razrešnice izvajalskim agencijam glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2010 (06084/2012 – C7-0052/2012) in ob upoštevanju dejstva, da Združeno kraljestvo, Nizozemska in Švedska prvič niso priporočili podelitve razrešnice,

               —

               ob upoštevanju členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a Pogodbe Euratom,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti členov 55, 145, 146 in 147 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 z dne 19. decembra 2002 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (6), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1653/2004 z dne 21. septembra 2004 o standardni finančni uredbi za izvajalske agencije v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 58/2003 o statutu izvajalskih agencij, pooblaščenih za izvajanje nekaterih nalog pri upravljanju programov Skupnosti (7), zlasti prvega in drugega odstavka člena 66 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Komisije 2005/56/ES z dne 14. januarja 2005 o ustanovitvi Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo za upravljanje dejavnosti Skupnosti na področjih izobraževanja, avdiovizualnega in kulture z uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 58/2003 (8),

               —

               ob upoštevanju člena 76 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenj drugih zadevnih odborov (A7-0098/2012),

               A.

               ker Komisija v skladu s členom 17(1) Pogodbe o Evropski uniji izvršuje proračun in upravlja programe, v skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije pa to počne na lastno odgovornost, pri čemer sodeluje z državami članicami in upošteva načelo dobrega finančnega poslovodenja,

               1.

               podeli razrešnico direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo glede izvrševanja proračuna izvajalske agencije za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v resoluciji, ki je sestavni del sklepov o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženi sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, oddelek III – Komisija, in resolucijo, ki je del sklepov, posreduje direktorju Izvajalske agencije za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo, Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 64, 12.3.2010.

      (2)  UL C 332, 14.11.2011, str. 1.

      (3)  UL C 366, 15.12.2011, str. 63.

      (4)  UL C 332, 14.11.2011, str. 134.

      (5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (6)  UL L 11, 16.1.2003, str. 1.

      (7)  UL L 297, 22.9.2004, str. 6.

      (8)  UL L 24, 27.1.2005, str. 35.


title: 2013/171/EU: Sklep Sveta z dne 5. aprila 2013 o imenovanju španskega člana Odbora regij

text:
               9.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/16

         SKLEP SVETA
   z dne 5. aprila 2013
   o imenovanju španskega člana Odbora regij
   (2013/171/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Juana Ignacia ZOIDA ÁLVAREZA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za člana Odbora regij imenuje:

               —

               Iñigo de la SERNA HERNÁIZ, Alcalde de Santander.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 5. aprila 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: 2014/787/EU: Sklep Sveta z dne 7. novembra 2014 o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP, o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (Satelitska navigacija)

text:
               13.11.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 328/52

         SKLEP SVETA
   z dne 7. novembra 2014
   o stališču, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP, o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (Satelitska navigacija)

      (2014/787/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 172 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

               (2)

               V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP.

               (3)

               Protokol 31 k Sporazumu EGP vsebuje določbe in pravila o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

               (4)

               Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti, da se vključi Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

               (5)

               Primerno je, da se sodelovanje držav Efte v dejavnostih, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1285/2013 začne 1. januarja 2014, ne glede na to, kdaj je Sklep Skupnega odbora EGP, priložen k temu sklepu, sprejet ali če je izpolnitev morebitnih ustavnih zahtev za ta sklep Skupnega odbora EGP priglašena po 10. juliju 2014.

               (6)

               Subjekti s sedežem v državah Efte bi morali biti upravičeni do sodelovanja v dejavnostih, ki se začnejo pred začetkom veljavnosti Sklepa Skupnega odbora EGP, ki je priložen temu sklepu. Stroški, nastali zaradi tovrstnih dejavnosti, katerih izvajanje se začne po 1. januarju 2014, se lahko štejejo za upravičene pod enakimi pogoji, kot veljajo za stroške, ki jih imajo subjekti s sedežem v državah članicah Unije, pod pogojem, da Sklep Skupnega odbora EGP začne veljati pred koncem zadevnega ukrepa.

               (7)

               Zato bi bilo treba Protokol 31 k Sporazumu EGP ustrezno spremeniti.

               (8)

               Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki se v imenu Evropske unije sprejme v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. novembra 2014

            Za Svet

            Predsednik

         P. C. PADOAN

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

      (3)  Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).

      OSNUTEK
      SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. …/2014
      z dne
      o spremembi Protokola 31 k Sporazumu EGP, o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode
      SKUPNI ODBOR EGP JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma EGP,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Norveška je sodelovala in finančno prispevala k dejavnostim, ki izhajajo iz Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (1) z vključitvijo navedene uredbe v Protokol 31 k Sporazumu EGP.

                  (2)

                  Sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP je primerno razširiti, da se vključi Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

                  (3)

                  Primerno je, da se sodelovanje držav Efte v dejavnostih, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 1285/2013 začne 1. januarja 2014, ne glede na to, kdaj je ta sklep sprejet ali če je izpolnitev morebitnih ustavnih zahtev za ta sklep priglašena po 10. juliju 2014.

                  (4)

                  Subjekti s sedežem v državah Efte bi morali biti upravičeni do sodelovanja v dejavnostih, ki se začnejo pred začetkom veljavnosti tega sklepa. Stroški, nastali zaradi tovrstnih dejavnosti, katerih izvajanje se začne po 1. januarju 2014, se lahko štejejo za upravičene pod enakimi pogoji, kot veljajo za stroške, ki jih imajo subjekti s sedežem v državah članicah EU, pod pogojem, da ta sklep začne veljati pred koncem zadevnega ukrepa.

                  (5)

                  Sporazum o sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško na področju satelitske navigacije (3), ki je bil podpisan 22. septembra 2010, se uporablja začasno od 1. maja 2011.

                  (6)

                  Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja z učinkom od 1. januarja 2014. Vendar bi bilo treba zaradi ekonomskih omejitev sodelovanje Islandije v programu začasno odložiti –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Za odstavkom 8a člena 1 Protokola 31 k Sporazumu EGP se doda naslednje:

                     „8aa.

                                 (a)

                                 Države Efte od 1. januarja 2014 sodelujejo v dejavnostih, ki lahko izhajajo iz naslednjega akta Unije:

                                             —

                                                32013 R 1285: Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).

                                 (b)

                                 Države Efte finančno prispevajo k dejavnostim iz točke (a) v skladu s členom 82(1)(a) Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu.

                                 (c)

                                 Stroški razširitev geografskega pokritja sistema EGNOS na ozemlja sodelujočih držav Efte krijejo države Efte v okviru finančnega prispevka k dejavnostim iz točke (a). Taka širitev pokritja je odvisna od tehnične izvedljivosti in ne zakasni širitve geografskega pokritja sistema EGNOS na vsa ozemlja držav članic EU z zemljepisno lego v Evropi.

                                 (d)

                                 Na ravni projektov imajo institucije, podjetja, organizacije in državljani držav Efte pravice iz člena 81(d) Sporazuma.

                                 (e)

                                 Stroški, nastali zaradi dejavnosti, katerih izvajanje se začne po 1. januarju 2014, se lahko štejejo za upravičene od začetka ukrepa v skladu z zadevnim sporazumom o nepovratnih sredstvih ali sklepom o nepovratnih sredstvih, pod pogojem, da Sklep Skupnega odbora EGP št. …/2014 z dne … začne veljati pred koncem ukrepa.

                                 (f)

                                 Države Efte polno sodelujejo v vseh odborih Unije, ki pomagajo Evropski Komisiji pri upravljanju, razvoju in izvajanju dejavnosti iz točke (a), z izjemo pravice glasovanja.
                                 Sodelovanje držav Efte v odborih Unije in skupinah strokovnjakov, ki pomagajo Evropski komisiji izrecno pri varnostnih vidikih dejavnosti iz točke (a), je obravnavano v poslovnikih teh odborov in skupin.

                                 (g)

                                 Ta odstavek se ne uporablja za Lihtenštajn.

                                 (h)

                                 V zvezi z Islandijo se ta odstavek začasno odloži, dokler Skupni odbor EGP ne sklene drugače.“

      Člen 2
      Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (4).
      Uporablja se od 1. januarja 2014.
      Člen 3
      Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

         V Bruslju,

               Za Skupni odbor EGP

               Predsednik

               Sekretarja

               Skupnega odbora EGP

         (1)  UL L 196, 24.7.2008, str. 1.

         (2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

         (3)  UL L 283, 29.10.2010, str. 12.

         (4)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]


title: 2012/217/EU: Sklep Sveta z dne 24. aprila 2012 o imenovanju sedmih francoskih članov in enajstih francoskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               26.4.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 114/20

         SKLEP SVETA
   z dne 24. aprila 2012
   o imenovanju sedmih francoskih članov in enajstih francoskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2012/217/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga francoske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Claude du GRANRUT, Alaina LE VERNA, Daniela PERCHERONA, Jeana PRORIOLA, Camilla de ROCCE SERRE, Alaina ROUSSETA in Angea SANTINIJA se je sprostilo sedem mest članov Odbora regij.

               (3)

               Zaradi izteka mandata Jacquesa AUXIETTA, Jean-Paula BACHYJA, Martine CALDEROLI-LOTZ, Anne-Marie COMPARINI, Jean-Jacquesa FRITZA, Claudea GEWERCA, Arlette GROSSKOST, Antoina KARAMA, Martina MALVYJA, Michela NEUGNOTA in Élisabeth THÉVENON-DURANTIN se je sprostilo enajst mest nadomestnih članov Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V Odbor regij se za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, imenujejo:

               (a)

               za člane:

                           —

                           François DECOSTER, conseiller régional du Nord Pas-de-Calais

                           —

                           Jean-Paul DENANOT, conseiller régional du Limousin

                           —

                           Claude GEWERC, conseiller régional de Picardie

                           —

                           Annabelle JAEGER, conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur

                           —

                           Pascal MANGIN, conseiller régional d’Alsace

                           —

                           Didier ROBERT, conseiller régional de la Réunion

                           —

                           Stéphan ROSSIGNOL, conseiller régional du Languedoc Roussillon

                     in

               (b)

               za nadomestne člane:

                           —

                           Laurent BEAUVAIS, conseiller régional de Basse-Normandie

                           —

                           Caroline CAYEUX, conseillère régionale de Picardie

                           —

                           Nathalie COLIN-OESTERLE, conseillère régionale de Lorraine

                           —

                           Mathieu DARNAUD, conseiller régional de Rhône-Alpes

                           —

                           Marie-Marguerite DUFAY, conseillère régionale de Franche-Comté

                           —

                           Nicolas FLORIAN, conseiller régional d’Aquitaine

                           —

                           Peggy KANÇAL, conseillère régionale d’Aquitaine

                           —

                           Alain LE VERN, conseiller régional de Haute-Normandie

                           —

                           Victorin LUREL, conseiller régional de Guadeloupe

                           —

                           Daniel PERCHERON, conseiller régional du Nord Pas-de–Calais

                           —

                           Christophe ROSSIGNOL, conseiller régional du Centre.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Luxembourgu, 24. aprila 2012

            Za Svet

            Predsednik

         N. WAMMEN

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.