title: 2011/619/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o zaključku poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2009#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2011 o razrešnici za leto 2009: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij EU

text:
               27.9.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 250/268

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2011
   o zaključku poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2009
   (2011/619/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2009,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori Akademije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 15. februarja 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ob upoštevanju člena 276 Pogodbe ES in člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti njenega člena 185,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) (3), zlasti člena 16 tega sklepa,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), zlasti njenega člena 94,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in priloge VI poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0150/2011),

               1.

               odloži zaključek poslovnih knjig Evropske policijske akademije za proračunsko leto 2009;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropske policijske akademije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 338, 14.12.2010, str. 137.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 256, 1.10.2005, str. 63.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 10. maja 2011
      o razrešnici za leto 2009: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij EU
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu z dne 15. oktobra 2008 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi sklepov o razrešnicah za leto 2006 (COM(2008) 629) in priloženega delovnega dokumenta osebja Komisije (SEC(2008) 2579),

                  —

                  ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2008„Evropske agencije – smernice za prihodnost“ (COM(2008) 135),

                  —

                  ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o razrešnici za leto 2008: uspešnost, finančno poslovodenje in nadzor agencij EU (1),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), zlasti člena 96,

                  —

                  ob upoštevanju posebnega poročila št. 5/2008 Evropskega računskega sodišča „Agencije Evropske unije: doseganje rezultatov“,

                  —

                  ob upoštevanju posebnih letnih poročil (4) Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih decentraliziranih agencij za proračunsko leto 2009,

                  —

                  ob upoštevanju raziskave Parlamenta o možnosti in izvedljivosti ustanovitve skupnih služb za agencije Unije, objavljene 7. aprila 2009,

                  —

                  ob upoštevanju svoje izjave z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji (5),

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0149/2011),

                  A.

                  ker ta resolucija za vsak organ iz člena 185 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 vsebuje horizontalne pripombe, ki spremljajo sklepe o razrešnici v skladu s členom 96 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 in členom 3 Priloge VI poslovnika Evropskega parlamenta,

                  B.

                  ker se je v zadnjih letih število agencij povečalo brez primere in ker je to omogočilo zunanje izvajanje nekaterih nalog Komisije,

                  C.

                  ker so Parlament, Svet in Komisija po sprejetju zgoraj navedenega sporočila Komisije z dne 11. marca 2008 ponovno začeli projekt za opredelitev skupnega okvira za agencije in leta 2009 oblikovali medinstitucionalno delovno skupino za agencije,

                  D.

                  ker se je medinstitucionalna delovna skupina sestala tretjič na politični ravni 10. novembra 2010 in ker je obravnavala naslednje točke: merila za ustanovitev novih agencij, izbira sedeža agencij in dogovor o sedežu, sestava upravnih odborov, postopki imenovanja direktorjev, ocenjevanje in uspešnost, večletni program in upravna podpora,

                  E.

                  ker Računsko sodišče tudi načrtuje obravnavo uspešnosti agencij in predložitev posebnega poročila o stroškovnih primerjavah za agencije Unije do konca leta 2011,

                  F.

                  ker so se prispevki Unije za decentralizirane agencije drastično povečali med letoma 2000 in 2011,

                  G.

                  ker izjava Parlamenta z dne 18. maja 2010 o prizadevanjih Unije za boj proti korupciji poziva Komisijo in zadevne agencije Unije, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe in zagotovijo zadostna sredstva, da se zagotovi, da pri upravljanju s sredstvi Unije ne prihaja do korupcije, ter naj sprejmejo odvračalne sankcije v primerih, kjer se odkrijejo korupcija in goljufije,

            I.   SKUPNI IZZIVI V ZVEZI S FINANČNIM UPRAVLJANJEM

         Prenos in razveljavitev operativnih sredstev

                  1.

                  ugotavlja, da je Računsko sodišče ponovno opozorilo na velik obseg prenosov in razveljavitev operativnih sredstev pri številnih agencijah v proračunskem letu 2009; je tudi seznanjen z obstojem neuporabljenih proračunskih vrstic in visokim številom prerazporeditev v nekaterih agencijah; poziva zadevne agencije, naj si močneje prizadevajo za izboljšanje finančnega in proračunskega načrtovanja in priprave programov;

                  2.

                  je seznanjen s težavami, ki izhajajo iz večletne narave številnih programov in časovnega zamika med prejemom plačil ter izvedbo in kasnejšim izplačilom zadevnih nalog; vendar poudarja, da morajo biti ustrezni stroški predvidljivi ter da je treba najti rešitev, ki bo spoštovala načelo enoletnosti proračuna Unije;

                  3.

                  poudarja, da visoka raven prenosov in razveljavitev pogosto kaže na to, da agencija ni zmogla obvladovati velikega povečanja svojega proračuna; zato se sprašuje, ali ne bi bilo bolj odgovorno, da sta proračunska organa v prihodnje pazljivejša pri odločanju o povečanju proračuna agencije ter pri tem upoštevata čas, ki je potreben, da se izvedejo nove dejavnosti;

         Gotovinsko poslovanje

                  4.

                  poziva agencije, naj izboljšajo svoje letne napovedi glede potreb po gotovini; pravzaprav ugotavlja, da imajo agencije pogosto visok gotovinski saldo in jih zato poziva, da sledijo dobrem zgledu Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA), ki je za leto 2009 izboljšal svoje napovedi, tako da je ustreznim službam Komisije predložil dokazni dokument, ki se neprestano posodablja in ki utemeljuje njegove četrtletne zahteve za plačilo;

         Pomanjkljivosti v postopkih javnih naročil

                  5.

                  ponovno izraža zaskrbljenost, ker je Računsko sodišče pri postopkih javnih naročil v več agencijah našlo pomanjkljivosti;

                  6.

                  v skladu s tem poziva agencije, naj okrepijo svoje notranje kontrole, s čimer bi zagotovile pravilno uporabo pogodb in postopkov za javna naročila; ni pripravljen sprejeti kronične nezmožnosti vzpostavitve nadzornega sistema, ki preprečuje ali pravočasno zazna ponavljajoče se napake, ki ogrožajo zakonitost in pravilnost transakcij agencije;

                  7.

                  s tem v zvezi poziva agencije, da:

                              —

                              izboljšajo preglednost načrta prihodkov in odhodkov ter odgovornost za projekte,

                              —

                              okrepijo svoja pooblastila za javna naročila na ravni sklepa o financiranju in delovnega programa,

                              —

                              zagotovijo, da so v njihovih letnih poročilih o dejavnostih razkritja izjem razumljiva,

                              —

                              zagotovijo primerno spremljanje morebitnih nepravilnosti,

                              —

                              pripravijo naknadne kontrole in o njih poročajo;

                  8.

                  poleg tega agencije spodbuja, naj oblikujejo in kasneje redno posodabljajo izčrpno tabelo z opisom svojih finančnih tokov ter pristojnosti finančnih in operativnih akterjev;

                  9.

                  poziva vse agencije, naj na svoji spletni strani objavijo seznam vseh naročil, oddanih vsaj v zadnjih treh letih, Komisijo pa, naj si še naprej prizadeva za večjo dostopnost teh informacij in jih končno vključi v svoj sistem finančne preglednosti;

                  10.

                  vendar čestita agenciji Eurojust, ker je določila ukrepe za ocenjevanje tržne vrednosti ustreznih izdelkov in storitev pred začetkom svojih postopkov javnih naročil; meni, da je ta pobuda pomembna, ki ji morajo slediti tudi ostale agencije; poleg tega pozdravlja letni načrt naročil agencije Eurojust za leto 2009, ki je zelo pomagal oddelkom in službam agencije pri upravljanju njihovih javnih razpisov; zlasti poudarja, da te pobude izboljšujejo vodenje in nadzor, ki ju izvaja odredbodajalec;

         Upravljanje subvencij

                  11.

                  meni, da morajo agencije izboljšati upravljanje svojih subvencij:

                              —

                              z izvajanjem kontrol o upravičencih subvencij na mestu samem,

                              —

                              s spodbujanjem standardnih stroškov na enoto na kategorijo namesto subvencij na osnovi vračanja upravičenih stroškov,

                              —

                              z jasnim opisom, sporočanjem in spremljanjem odgovornosti akterjev,

                              —

                              z zagotavljanjem načrta poslovanja, o katerem se bodo dogovorili vsi akterji;

            II.   SKUPNI IZZIVI ZA ČLOVEŠKE VIRE

         Postopki zaposlovanja

                  12.

                  ugotavlja, da pri postopkih izbire osebja v več agencijah obstajajo pomanjkljivosti, ki ogrožajo preglednost teh postopkov in/ali kršijo načelo enake obravnave pri uporabi meril o izpolnjevanju pogojev; je seznanjen zlasti s tem, da je Računsko sodišče večkrat poročalo o naslednjih pomanjkljivostih:

                              —

                              ni dokazov o tem, ali se merila za izbor in pogoji, ki jih morajo izpolniti kandidati, da se jih povabi na pisne preizkuse/razgovore, določijo pred začetkom postopka ocenjevanja,

                              —

                              nezadostno dokumentiranje postopkov zaposlovanja,

                              —

                              različna obravnava notranjih/zunanjih kandidatov v postopku zaposlovanja,

                              —

                              omejena konkurenca;

                        meni, da bi lahko navedene pomanjkljivosti pri agencijah zmanjšale možnost zoperstavljanja morebitnim obtožbam glede samovoljnih odločitev pri zaposlovanju; prav tako meni, da z ozirom na omejeno konkurenco postopki zaposlovanja morda ne ponujajo najboljše izbire, prav tako pa utegne priti do neučinkovite uporabe človeških virov in finančnih sredstev;

                  13.

                  poziva k vzpostavitvi sistema za navzkrižno preverjanje med agencijami, ki bi omogočil, da se pri podaji prošnje za zaposlitev posameznika v drugi agenciji preveri, ali je ta posameznik na svojem prejšnjem položaju v agenciji ali pri drugem delodajalcu zagrešil neprimerno ravnanje ali slabo upravljanje;

                  14.

                  v skladu s tem poziva agencije, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi povečale objektivnost in preglednost postopkov zaposlovanja; v zvezi s tem meni, da je pobuda agencije Frontex glede sprejetja izvedbenih pravil in notranjih smernic za člane izbirne komisije pomemben primer prakse, ki bi jo morale začeti izvajati tudi druge agencije: v zvezi s tem zlasti pozdravlja pobudo agencije Frontex o sprejetju politike zaposlovanja, ki vključuje konkretne ukrepe, na primer:

                              —

                              upoštevanje roka pri imenovanju članov izbirne komisije,

                              —

                              predhodna priprava vprašanj za razgovor in vsebine pisnega preizkusa znanja,

                              —

                              anonimno ocenjevanje pisnih preizkusov znanja,

                              —

                              vzorčni odgovori za vprašanja na razgovoru in pisne preizkuse znanja,

                              —

                              zapisniki, v katerih so zabeležene odločitve o zaposlovanju,

                              —

                              elektronsko orodje za zaposlovanje, ki bi olajšalo postopek izbire in zaposlovanja,

                        poudarja, da je treba strogo izvajati to politiko in dokazati, da dosega rezultate;

         Izvajanje načrtov zaposlovanja

                  15.

                  ugotavlja, da agencije pogosto ne uresničijo v celoti načrtov zaposlovanja, opaža pa tudi pomanjkanje skladnosti med proračunskimi in kadrovskimi napovedmi, kar bi utegnilo vplivati na mnenje zainteresiranih strani glede tega, kako agencije uporabljajo svoje osebje; spodbuja institucije Unije, naj dodatno preučijo, kako je mogoče poenostaviti postopke zaposlovanja; v skladu s tem poziva agencije, naj vložijo še več energije v izvajanje in spremljanje svojih načrtov zaposlovanja; agencije tudi spodbuja, naj v svoje programe dela in letna poročila o dejavnosti vključijo dodatne informacije o dodeljevanju in uporabi človeških virov ter opis tega, kako postavljanje ciljev agencije vpliva na razpoložljivo osebje; poziva Komisijo, naj oceni zahtevano število osebja v agencijah, opravi primerjavo dejanskega števila osebja s proračunskimi napovedmi, ugotovi, ali napovedi presegajo potrebe in zmogljivosti agencij, ter Parlamentu zagotovi pregledno poročilo o tem vprašanju;

                  16.

                  je seznanjen z dejstvom, da vsako leto zaposleni, vključno z direktorji, krožijo med agencijami; poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi pregled o vseh uslužbencih, ki so od leta 2008 zamenjali delovno mesto in prešli iz ene agencije v drugo;

                  17.

                  poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o obstoju in izvajanju pravil, ki zadevajo ustrezne dolžnosti in naloge uradnikov iz člena 16 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije (6) (t. i. „obdobje umika“) v vseh agencijah;

         Začasno osebje

                  18.

                  poziva agencije, naj zagotovijo, da se naloge zaupne narave ne bodo dodeljevale začasnemu osebju glede na to, da je začasno osebje zaposleno v skladu z omejitvami kadrovskega načrta; obžaluje, da so agencije v nekaterih primerih najele začasno osebje za izvajanje nalog zaupne narave ali za dostop do zaupnih informacij; želi poudariti nevarnost morebitnih varnostnih kršitev, povezano z dostopom začasnega osebja do zaupnih informacij ali njihovim nepoznavanjem postopkov, ki jih je treba izvesti;

         Navzkrižje interesov

                  19.

                  spominja agencije, kako pomembno je, da se v celoti zagotovi neodvisnost njihovega osebja in strokovnjakov; zlasti spodbuja agencije, naj pozorno evidentirajo in ocenijo svoje kontrole v zvezi s tem; poudarja, da bi v primerih navzkrižja interesov lahko trpel ugled agencije;

                  20.

                  poziva Komisijo, naj Parlamentu zagotovi podroben pregled meril, ki se uporabljajo za zagotavljanje neodvisnosti zaposlenega osebja, zlasti kar zadeva morebitno navzkrižje interesov, ter naj uporabi odvračalne sankcije v primerih, kjer so bile ugotovljene nepravilnosti;

                  21.

                  poziva Računsko sodišče, naj opravi obsežno analizo pristopa agencij k upravljanju razmer, v katerih obstaja možnost navzkrižja interesa;

            III.   SKUPNI IZZIVI ZA SISTEM NOTRANJE KONTROLE

                  22.

                  poziva agencije, naj še naprej izboljšajo sisteme notranje kontrole, da bi podkrepile letno izjavo o zanesljivosti, ki jo podajo direktorji; prav tako poudarja, da mora agencija učinkovito vzpostaviti funkcijo za obvladovanje tveganja, s katero registrira tveganja in oblikuje načrte za blažilne ukrepe;

         Povzetki notranjih revizijskih poročil

                  23.

                  poziva direktorje agencij, naj v celoti izpolnijo svojo obvezo in v poročila, ki povzemajo poročila službe za notranjo revizijo, za organ za podelitev razrešnice vključijo naslednje:

                              —

                              število in vrsto revizij službe za notranjo revizijo,

                              —

                              vsa priporočila (tudi tista, ki bi jih agencija utegnila zavrniti) in

                              —

                              vse ukrepe, sprejete na podlagi teh priporočil;

                        v zvezi s tem pozdravlja pobudo agencije Frontex, da bo spodbujala usklajeno strukturo za obravnavo povzetkov, ki jih vse agencije posredujejo organu za podelitev razrešnice;

                  24.

                  je kljub temu seznanjen, da so nekatere agencije organu za podelitev razrešnice prostovoljno posredovale poročila svojih služb za notranjo revizijo; meni, da bi to morala biti običajna praksa, in pričakuje, da ji bodo sledile vse druge agencije Unije, hkrati pa je seznanjen, da bo organ za podeljevanje razrešnice zagotovil zaupnost teh poročil;

         Vloga službe za notranjo revizijo

                  25.

                  meni, da je vloga službe za notranjo revizijo kot notranjega revizorja decentraliziranih agencij bistvena; posebej poudarja, da služba za notranjo revizijo izdaja neodvisna mnenja o kakovosti sistemov upravljanja in kontrole ter podaja priporočila za izboljšanje pogojev izvajanja dejavnosti in za spodbujanje dobrega finančnega poslovodenja agencij;

                  26.

                  v skladu s tem poziva upravne odbore agencij, naj ustrezno upoštevajo priporočila službe za notranjo revizijo, da bi se hitro odpravile ugotovljene pomanjkljivosti;

                  27.

                  pozdravlja, da v skladu s členom 86(4) finančne uredbe agencije Parlamentu posredujejo povzetek ugotovitev službe za notranjo revizijo; ponovno poudarja, da so poročila službe za notranjo revizijo interni in ne javni dokumenti; poleg tega ugotavlja, da to velja tudi za posamezna letna poročila o agencijah in drugih organih; pozdravlja vsako sodelovanje agencij, da na posebno in upravičeno zahtevo Parlamenta dajo na razpolago ta poročila; poziva medinstitucionalno delovno skupino za agencije, naj obravnava pomanjkljivosti v zakonodaji glede poročil službe za notranjo revizijo o agencijah in naj predlaga rešitev;

                  28.

                  odločno spodbuja Računsko sodišče, naj v svojih letnih poročilih o agencijah vključi sklicevanje na sklepe revizij službe za notranjo revizijo in oceno izvajanja priporočil službe za notranjo revizijo v agencijah;

                  29.

                  želi tudi poudariti pomembno vlogo službe za notranjo revizijo pri izvajanju revizij uspešnosti agencij; vendar obžaluje, da organ za razrešnico ni nujno obveščen o ugotovitvah teh revizij zaradi pomanjkljivosti v zakonodaji agencij, kot je že omenjeno v odstavku 27;

         Vloga oddelka za notranjo revizijo

                  30.

                  odločno poziva agencije, naj vzpostavijo funkcijo notranje revizije, da zagotovijo podporo in svetovanje direktorjem agencij o upravljanju notranjega nadzora, ter izvajajo ocenjevanja tveganja in notranje revizije;

                  31.

                  pozdravlja tudi pobudo Agencije Skupnosti za nadzor ribištva in Evropske agencije za pomorsko varnost, ki sta vzpostavili skupen oddelek za notranjo revizijo; meni, da je ta skupna služba primer dobre prakse, ki bi ji morale slediti tudi ostale agencije;

                  32.

                  poleg tega pozdravlja in spodbuja dejavnost oddelka za notranjo revizijo, ki predseduje mreži za agencije Audinet, ki se sestaja dvakrat oziroma trikrat na leto, da bi tako uskladila delo oddelkov za notranjo revizijo, izmenjala izkušnje o revizijskih pristopih, metodologiji in najboljših praksah;

         Pilotna revizija etičnega okvira

                  33.

                  čestita Evropskemu centru za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), saj je bil prva agencija, ki je prostovoljno začela pilotno revizijo etičnega okvira v letu 2009; spodbuja center Cedefop, naj to pobudo deli z drugimi agencijami;

            IV.   IZJAVA O ZANESLJIVOSTI IN LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH

         Izjava o zanesljivosti

                  34.

                  spodbuja agencije, naj objavijo izjavo o zanesljivosti svojega direktorja na spletni strani in jo vključijo v prilogo k njihovim letnim poročilom o dejavnostih ter tako potrdijo, da informacije v letnem poročilu o dejavnostih odražajo resnično in pošteno sliko, razen če je drugače navedeno v pridržkih, ki se nanašajo na določena področja prihodkov in odhodkov;

                  35.

                  potrjuje obvezo direktorjev agencij za podajanje zadržkov v svojih izjavah o zanesljivosti, kadar Računsko sodišče ali služba Komisije za notranjo revizijo izpostavita pomembna vprašanja (na primer kritična revizijska priporočila, ki poudarjajo pomanjkljivosti, in mesta, kjer se preseže prag pomembnosti);

         Letna poročila o dejavnostih

                  36.

                  spodbuja agencije, naj standardizirajo strukturo svojih letnih poročil o dejavnostih v skladu z obliko, ki jo uporabljajo generalni direktorati Komisije, in vanje vključijo končane dejavnosti, upravne izzive, ugotovitve notranjih revizij in izboljšave na področju človeških virov v zadevnem proračunskem letu; glede tega čestita Evropski agenciji za okolje, ki je svoje letno poročilo o dejavnostih že oblikovala v skladu z omenjeno strukturo, in meni, da je to dobra praksa, ki bi ji morale slediti tudi druge agencije;

                  37.

                  poleg tega čestita Evropskemu centru za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter ponovno Evropski agenciji za okolje, ki sta v svojih letnih poročilih o dejavnostih uporabili tabele in grafikone, ki so lahko berljivi in dobro povzemajo bistvene dosežke; meni, da je to zelo dobrodošla praksa, ki bi ji morale slediti tudi ostale agencije;

                  38.

                  spodbuja Računsko sodišče, naj v svoje posebno letno poročilo o agencijah vključi skupno oceno vsakega letnega poročila o dejavnostih, kot je že storilo v svojem letnem poročilu o Komisiji, ko je Računsko sodišče preučilo letna poročila o dejavnostih različnih generalnih direktoratov Komisije;

            V.   VODENJE AGENCIJ

         Upravni odbori agencij

                  39.

                  ugotavlja, da precej obsežni upravni odbori nekaterih agencij in velike spremembe v zasedbi njihovih članov lahko vodijo k neučinkovitosti organa odločanja; zato poziva medinstitucionalno delovno skupino za agencije, naj obravnava to vprašanje; predlaga tudi, naj se obravnava možnost združitve upravnih odborov agencij, ki delujejo na sorodnih področjih, da bi zmanjšali stroške sej;

                  40.

                  poleg tega poziva direktorje agencij, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev vloge svojih upravnih odborov tako, da uvrstijo strateška vprašanja in prednostne naloge v razprave, da se bodo lahko pravočasno sprejele strateške odločitve;

                  41.

                  poziva upravne odbore agencij, naj pri načrtovanju nalog in virov (finančnih in človeških) dosežejo največjo možno skladnost z izboljšanjem k dejavnostim usmerjenega proračunskega načrtovanja in upravljanja na podlagi dejavnosti (ABB/ABM);

         Vloga Komisije

                  42.

                  izraža zadovoljstvo zaradi uspešnega drugega leta delovanja Evropske agencije za kemikalije, saj je bila v letu 2007 za proračunsko upravljanje agencije odgovorna Komisija (GD za podjetništvo in industrijo); poudarja, da je zlasti tekoča in dokaj hitra vzpostavitev Evropske agencije za kemikalije povezana predvsem z učinkovito podporo, ki jo je ponudil partnerski generalni direktorat, z izmenjavami izkušenj z drugimi podobnimi agencijami in nudenjem močne podpore države gostiteljice; zato meni, da bi morala Komisija slediti tej dobri praksi, ko bo odpirala nove agencije;

                  43.

                  je seznanjen, da je medinstitucionalna delovna skupina za agencije ugotovila, da je približno 30 % sredstev agencije uporabljenih za upravo; spodbuja Komisijo, naj si še bolj prizadeva za zagotavljanje vse potrebne upravne pomoči sorazmerno majhnim in zlasti nedavno ustanovljenim agencijam ter naj zagotovi učinkovito delovanje vseh agencij;

         Disciplinski postopki

                  44.

                  znova opozarja, da je Parlament v svojih resolucijah o razrešnicah za leta 2006, 2007 in 2008 pozval agencije, naj preučijo možnost ustanovitve medagencijske disciplinske komisije; ugotavlja, da je izvedba tega projekta še vedno težavna, zlasti zaradi težav z iskanjem osebja z ustreznim kariernim razredom za člane te komisije; kljub temu poziva agencijo, pristojno za usklajevanje mreže agencij, naj vzpostavi mrežo osebja z ustreznim razredom za funkcijo člana disciplinske komisije;

            VI.   USPEŠNOST

                  45.

                  meni, da je pobuda Eurojusta za vključitev ključnih kazalnikov uspešnosti v načrte za leto 2010 primer najboljše prakse za ostale agencije; poleg tega spodbuja agencije, naj učinkovito povežejo te kazalnike s svojimi cilji, proračunom in letnim delovnim programom; meni, da bo ta praksa zainteresiranim stranem dejansko omogočila boljše ocenjevanje uspešnosti agencij; spodbuja ostale agencije, naj ključne kazalnike uspešnosti vključijo v svoje letne delovne programe;

                  46.

                  ugotavlja, da se uspešnost in učinkovitost ne merita na standardiziran način; poziva medinstitucionalno delovno skupino za agencije, naj obravnava to vprašanje;

                  47.

                  ugotavlja, da agencije, ki vključujejo ključne kazalnike uspešnosti, temeljijo predvsem na proceduralnih in postopkovnih vidikih uspešnosti in ne na dejanskih rezultatih; spodbuja agencije, naj oblikujejo k rezultatom usmerjene ključne kazalnike uspešnosti, in poziva medinstitucionalno delovno skupino za agencije, naj obravnava to vprašanje;

         Večletni delovni program

                  48.

                  odločno poziva vse agencije, naj oblikujejo večletni delovni program v skladu z večletno strategijo Unije na področju svojega delovanja; poudarja, da je večletni delovni program pomemben, ker bo agencijam omogočil boljšo organizacijo dejavnosti, zagotavljanje boljšega ocenjevanja tveganja dejavnosti ter oblikovanje učinkovitih organizacijskih ureditev za izvajanje lastne strategije in doseganje lastnih ciljev;

         Letni delovni program

                  49.

                  odločno poziva agencije, naj izboljšajo povezavo med proračunom in letnim delovnim programom; ugotavlja, da je Računsko sodišče poročalo, da postopki za oblikovanje proračuna niso bili dovolj strogi, kar je povzročilo precejšnje število proračunskih prerazporeditev za večino proračunskih vrstic;

                  50.

                  pozdravlja namen Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in Evropske agencije za kemikalije, da zagotovita Ganttove razpredelnice za vse bistvene operativne dejavnosti; opozarja agencije, da te razpredelnice na strnjen način prikazujejo, koliko časa vsak uslužbenec porabi za določen projekt, in spodbujajo pristop, usmerjen k doseganju rezultatov;

         Postopki za povratne informacije

                  51.

                  poziva agencije, naj povečajo svojo osredotočenost na stranke in okrepijo postopke za povratne informacije ter naj v zvezi s tem v celoti uporabijo rezultate svojih ocen; čestita zlasti Evropski agenciji za kemikalije, ker je v letu 2009 opravila anketo zainteresiranih strani in povečala dejavnosti pomoči za industrijo (zagotovila je na primer storitev pomoči po telefonu za največje zavezance, delavnice, srečanja omrežja in javna posvetovanja);

                  52.

                  pozdravlja pobudo Eurofunda za izvedbo druge naknadne ocene svojega delovnega programa za obdobje 2005–2008; meni, da je to koristno tudi za ostale agencije in da lahko ta instrument uporabijo za obravnavanje svojih izzivov;

                  53.

                  poleg tega meni, da je izjemno pomembno, da agencije dodatno razvijejo svoj sistem za spremljanje uspešnosti in zagotovijo spremljanje rezultatov svoje uspešnosti, ter spodbuja agencije, naj se sklicujejo na njih v svojih načrtih letnih dejavnosti;

                  54.

                  poleg tega spodbuja agencije, naj zagotovijo usklajeno poročanje o ključnih kazalnikih uspešnosti;

         Razpredelnica, priložena poročilu Računskega sodišča

                  55.

                  čestita Evropskemu centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Prevajalskemu centru za organe Evropske unije in Evropski agenciji za varnost hrane, ker so v razpredelnici, priloženi poročilu Računskega sodišča za leto 2009, predstavili primerjavo dejavnosti, izvedenih v letih 2008 in 2009, kar organu za podelitev razrešnice omogoča, da učinkoviteje ovrednoti njihovo uspešnost od enega leta do drugega;

            VII.   RAZMISLEK O AGENCIJAH: SKUPNI PRISTOP

                  56.

                  pozdravlja potekajoče delo medinstitucionalne delovne skupine za agencije, ki ima cilj pregledati vlogo in položaj decentraliziranih agencij v institucionalnem okolju Unije ter ustanovitev, strukturo in delovanje teh agencij skupaj s finančnimi, proračunskimi, nadzornimi in upravljavskimi vprašanji; zahteva, naj delovna skupina pripravi analizo in splošen nasvet glede uspešnosti sedanjih agencij ter naj predlaga načrte za celovito povečanje učinkovitosti glede na vrsto in število agencij;

                  57.

                  opozarja, da je skupna izjava medinstitucionalne delovne skupine za agencije, ki je bila objavljena marca leta 2009, sprožila „dialog o regulativnih agencijah s ciljem ocenjevanja obstoječih razmer, zlasti doslednosti, uspešnosti, odgovornosti in preglednosti teh agencij“ in da je delovna skupina „obravnavala številna ključna vprašanja, na katera so opozorile sodelujoče institucije, vključno z vlogo in položajem agencij v institucionalnem okolju EU ter ustanovitvijo, strukturo in delovanjem teh agencij skupaj s finančnimi, proračunskimi, nadzornimi in upravljavskimi vprašanji“;

                  58.

                  ugotavlja, da je v resoluciji o razrešnici za leto 2008 z dne 5. maja 2010 Parlament izjavil, da bi morala medinstitucionalna delovna skupina „preučiti, ali bi morale nekatere agencije pri svojem delu tesno sodelovati ali celo biti združene“, in da se „majhne agencije soočajo z resnimi težavami glede učinkovitosti“;

                  59.

                  poziva k moratoriju na ustanovitev novih agencij vsaj do takrat, ko bo na vprašanja, na katera opozarjata skupna izjava medinstitucionalne delovne skupine za agencije in resolucija o razrešnicah z dne 5. maja 2010, podan zadovoljiv odgovor;

                  60.

                  verjame, da bi morali ustanavljanje dodatnih agencij, potem ko bodo rešena ta vprašanja, obravnavati izjemno previdno, da se zagotovi, da bodo te agencije dejansko potrebne in bodo zagotavljale najboljši izkoristek sredstev pri uresničevanju dogovorjenega političnega cilja;

                  61.

                  ponovno poudarja, da je treba razmisliti o združitvi nekaterih agencij, da se omogoči delitev skupnih in drugih stroškov;

                  62.

                  poziva, naj medinstitucionalna delovna skupina za agencije razmisli o skupni prerazporeditvi nekaterih manjših agencij, ki morda ne bi bile primerne za neposredno združevanje, in sicer v enem mestu in po možnosti v eni stavbi, da lahko koristijo skupne centralne vire ter se zmanjša breme skupnih in drugih stroškov;

                  63.

                  pozdravlja namen Računskega sodišča, da v jeseni leta 2011 objavi posebno poročilo o primerjalni analizi stroškov med agencijami Unije;

                  64.

                  ugotavlja, da se nekatere agencije razvijajo na sorodnih področjih in opravljajo podobne dejavnosti; opozarja, da prekrivajoče se dejavnosti ustvarjajo nepotrebne dodatne stroške;

                  65.

                  opozarja, da proračun Unije temelji na dobrem finančnem poslovodenju, ki zahteva smotrno, uspešno in učinkovito porabo sredstev, nepotrebne odhodke pa je treba ustrezno obravnavati;

                  66.

                  zato poziva Komisijo, naj oceni vse agencije Unije, da se odkrijejo prekrivajoče se dejavnosti in se preuči možnost združevanja zadevnih agencij, če je bilo ugotovljeno prekrivanje, ter naj Parlamentu do 31. decembra 2011 zagotovi poročilo o tem vprašanju;

            VIII.   SPLOŠNE UGOTOVITVE O VSE POGOSTEJŠEM USTANAVLJANJU SKUPNIH PODJETIJ

                  67.

                  opozarja, da se je v zadnjih letih rekordno povečalo število skupnih podjetij; zlasti ugotavlja, da za te organe velja ista okvirna finančna uredba kot za decentralizirane agencije, vendar ta podjetja v svojih finančnih pravilih še niso vključila jasnega sklicevanja na pristojnosti službe za notranjo revizijo kot njihovega notranjega revizorja;

                  68.

                  vseeno pozdravlja namen službe za notranjo revizijo, da sprejme vlogo notranjega revizorja skupnih podjetij od proračunskega leta 2011 naprej;

                  69.

                  poleg tega glede na obseg njihovega proračuna in zapletenost njihovih nalog meni, da bi morala skupna podjetja ustanoviti revizijski odbor, ki bi poročal neposredno njihovemu upravnemu odboru;

                  70.

                  naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje agencijam, ki so vključene v ta postopek podelitve razrešnice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

         (1)  UL L 252, 25.9.2010, str. 241.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (4)  UL C 338, 14.12.2010.

         (5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0176.

         (6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.


title: 2011/755/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek II – Svet#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2011 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek II – Svet

text:
               26.11.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 313/11

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 25. oktobra 2011
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek II – Svet
   (2011/755/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2009,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4),
   ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2011 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2009 in ob upoštevanju priložene resolucije,
   ob upoštevanju člena 272(10), členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter člena 314(10), členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,
   ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 190/2003 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (7),
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8),
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,
   ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0328/2011),

               1.

               zavrne podelitev razrešnice generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja splošnega proračuna Sveta za proračunsko leto 2009;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropske unije, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 69, 13.3.2009.

      (2)  UL C 308, 12.11.2010, str. 1.

      (3)  UL C 303, 9.11.2010, str. 1.

      (4)  UL C 308, 12.11.2010, str. 129.

      (5)  UL L 250, 27.9.2011, str. 23.

      (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (7)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

      (8)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 25. oktobra 2011
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, oddelek II – Svet
      EVROPSKI PARLAMENT,
      ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 (1),
      ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2009 (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
      ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2009,
      ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009, skupaj z odgovori institucij (3),
      ob upoštevanju izjave o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (4),
      ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. maja 2011 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2009 in ob upoštevanju priložene resolucije,
      ob upoštevanju člena 272(10), členov 274, 275 in 276 Pogodbe ES ter člena 314(10), členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), in zlasti členov 50, 86, 145, 146 in 147 Uredbe,
      ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko št. 190/2003 o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta (7),
      ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8),
      ob upoštevanju člena 77 in priloge VI Poslovnika,
      ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0328/2011),

                  A.

                  ker „imajo državljani pravico vedeti, kako se porabijo njihovi davki in kako se uporabljajo pristojnosti, ki so zaupane političnim organom“ (9),

                  B.

                  ker bi morale biti upravne službe Sveta demokratično odgovorne državljanom Unije, kar zadeva porabo sredstev Unije,

                  C.

                  ker je prav tako pomembno zagotoviti večjo preglednost pri uporabi zakonodaje Unije, in ker imajo evropski državljani pravico biti bolje obveščeni tudi v zvezi s tem, Parlament pozdravlja s Svetom dosežen dogovor glede primerjalnih tabel,

                  D.

                  ker je Parlament edini neposredno izvoljeni organ med institucijami Unije in je odgovoren za podelitev razrešnice za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije,

         Nerešena vprašanja

                  1.

                  obžaluje težave, do katerih je prišlo v postopkih za podelitev razrešnice v obdobju 2007–2009, in potrjuje stališče, ki ga je izrazil v prejšnjih resolucijah o razrešnici za omenjene finančne operacije;

                  2.

                  potrjuje, da je 28. februarja 2011 prejel pismo generalnega sekretarja Sveta, ki mu je bilo priloženih več dokumentov o postopku razrešnice za Svet za leto 2009 (končni računovodski izkazi za leto 2009, vključno s konti, poročilom o finančni dejavnosti in povzetkom notranjih revizij v letu 2009), in pozdravlja to dejstvo kot konstruktiven korak k zagotavljanju demokratične odgovornosti Sveta za izvrševanje svojega upravnega proračuna;

                  3.

                  pozdravlja dejstvo, da je Svet omenjene dokumente predložil Parlamentu in da je predsedstvo Sveta sodelovalo v razpravi o razrešnici za leto 2009 na plenarnem zasedanju; vseeno spominja, da je bila podelitev razrešnice odložena, saj Parlament ni prejel odgovorov na številna nepojasnjena vprašanja v zvezi z razrešnico Svetu za leto 2009, ki so se pojavila že v zgodnji fazi, predvsem:

                              (a)

                              uprava Sveta se ni odzvala na povabila parlamentarnega odbora, odgovornega za podelitev razrešnice, ki je želel razpravljati o zadevah v zvezi z izvrševanjem proračuna Sveta za leto 2009, in tako Parlament še vedno čaka na potrditev generalnega sekretarja Sveta, da se je pripravljen osebno udeležiti seje odbora, odgovornega za razrešnico, in odgovarjati na vprašanja njegovih članov;

                              (b)

                              Parlament od uprave Sveta še vedno ni prejel informacij in dokumentov, ki jih je zahteval v resoluciji 10. maja 2011;

         Pravica Parlamenta do podelitve razrešnice

                  4.

                  je seznanjen s pismom predsedstva Sveta predsedniku Evropskega parlamenta z dne 2. junija 2011, v katerem Svet trdi, „da je bila razrešnica v skladu z zakonodajo EU z glasovanjem Parlamenta 10. maja 2011 v skladu s členom 319 PDEU podana za vse obračune Unije za leto 2009, tudi za obračune Sveta“;

                  5.

                  poudarja, da je treba pravico Parlamenta do podelitve razrešnice v skladu s skupnim branjem členov 316, 317 in 319 PDEU razlagati glede na njen kontekst in namen, namreč da je izvrševanje celotnega proračuna Evropske unije, brez izjeme, predmet parlamentarnega nadzora in pregleda in da Parlament razrešnico podeli avtonomno, ne samo za del proračuna, ki ga izvršuje Komisija, temveč tudi za proračunske oddelke, ki jih izvršujejo druge institucije, kot navaja člen 1 finančne uredbe;

                  6.

                  meni, da člen 319 PDEU ter člen 50 finančne uredbe od drugih institucij zahtevata, naj pri izvrševanju proračuna spoštujejo enaka pravila in pogoje kot Komisija; meni, da je zaradi tega za izvrševanje proračuna odgovorna tudi vsaka posamezna institucija in ne samo Komisija;

                  7.

                  poudarja, da Parlament ne glede na možne različne pravne razlage samostojnega zaključka poslovnih knjig meni, da je treba za vse namene opraviti politično oceno finančnega poslovodenja institucije med letom, ki se obravnava, s čimer bo upoštevano institucionalno ravnovesje, v skladu s katerim je Parlament odgovoren za zagotavljanje demokratične odgovornosti do državljanov Unije;

                  8.

                  meni, da sta omenjeni pravni argument, pa tudi uveljavljena praksa sprejemanja ločenih sklepov o podelitvi razrešnice za institucije in organe Evropske unije v podporo takšnemu razumevanju, povrhu tega pa morajo biti sklepi o razrešnicah sprejeti ločeno iz operativnih razlogov, da se prepreči prekinitve in motnje delovanja Unije;

                  9.

                  meni, da je pravilna razlaga člena 147 finančne uredbe in člena 265 PDEU ta, da je ob nesprejetju ustreznih ukrepov na podlagi ugotovitev, ki spremljajo Parlamentov sklep o razrešnici, Parlament v tem primeru upravičen vložiti tožbo zaradi neukrepanja;

         Različna vloga Parlamenta in Sveta v postopku razrešnice

                  10.

                  ugotavlja, da naj bi bil glede na izjavo predsedstva Sveta na seji Odbora za proračunski nadzor 21. junija 2011„memorandum o soglasju“, ki ga je Coreper sprejel 2. marca 2011, osnova za odnose med Parlamentom in Svetom, kar zadeva medsebojno razrešnico za proračuna teh institucij; ugotavlja še, da omenjeni memorandum zahteva popolno vzajemnost med Parlamentom in Svetom, kar zadeva predložitev dokumentov, odgovarjanje na vprašanja in dvostransko srečanje, ki ga vsako leto organizirajo predstavniki Sveta in parlamentarnega odbora, odgovornega za podelitev razrešnice, pa tudi generalna sekretariata obeh institucij;

                  11.

                  v celoti spoštuje vlogo Sveta kot organa za priporočila v vsakoletnem postopku razrešnice, kot določa člen 319 PDEU, vendar se ne bi strinjal z njim, če bi ta trdil, da je njegova vloga pri podelitvi razrešnice enaka vlogi Parlamenta;

                  12.

                  poudarja, da je treba razliko med vlogama Parlamenta in Sveta v postopku razrešnice ohraniti in da bi morala biti uprava Sveta (njegov generalni sekretariat) – tako kot uprave drugih institucij Unije, vključno s Parlamentom – predmet nadzora Računskega sodišča in da bi morala biti polno odgovorna državljanom Unije za izvrševanje svojega proračuna, kar pa zagotavlja prav postopek razrešnice, kot določa PDEU;

                  13.

                  ugotavlja, da Računsko sodišče nadzor nad institucijami izvaja ločeno od nadzora Komisije, in poudarja, da naj bi bil končni element verige odgovornosti demokratični nadzor, ki ga Parlament izvaja s podelitvijo razrešnice;

                  14.

                  Računsko sodišče opominja na svoj predlog, naj izvede poglobljeno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov v Svetu, ki bo podobna oceni Sodišča Evropske unije, Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov med pripravo letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2010;

         Glavni elementi razrešnice Svetu

                  15.

                  opominja, da je treba odhodke Sveta nadzirati na enak način kot odhodke drugih institucij, osnovni elementi takšnega nadzora pa bi morali biti naslednji:

                              (a)

                              uradno srečanje predstavnikov Sveta in parlamentarnega odbora, odgovornega za podelitev razrešnice, morebiti za zaprtimi vrati, kjer bo odgovorjeno na vprašanja članov odbora; srečanja bi se morali udeležiti generalni sekretar Sveta, predsedstvo odbora, odgovornega za postopek razrešnice, poročevalec in člani, ki zastopajo politične skupine (koordinatorji in/ali poročevalci v senci);

                              (b)

                              kot je navedel v svoji resoluciji z dne 16. junija 2010 (10) o postopku podelitve razrešnice Svetu za leto 2008, bi morala razrešnica temeljiti na naslednjih dokumentih v pisni obliki, ki jih predložijo vse institucije:

                                          —

                                          računovodski izkazi v zvezi z izvrševanjem proračuna za predhodno proračunsko leto,

                                          —

                                          izkaz stanja sredstev in obveznosti,

                                          —

                                          letno poročilo o dejavnostih v zvezi s proračunskim in finančnim poslovodenjem,

                                          —

                                          letno poročilo notranjega revizorja.

         (1)  UL L 69, 13.3.2009.

         (2)  UL C 308, 12.11.2010, str. 1.

         (3)  UL C 303, 9.11.2010, str. 1.

         (4)  UL C 308, 12.11.2010, str. 129.

         (5)  UL L 250, 27.9.2011, str. 23.

         (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (7)  Sklep, izhajajoč iz poslovnika Sveta, z dne 22. julija 2002 (UL L 230, 28.8.2002, str. 7).

         (8)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

         (9)  Evropska pobuda za preglednost.

         (10)  UL L 252, 25.9.2010, str. 22.


title: 2013/588/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011#Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/267

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011
   (2013/588/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1406/2002 z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4), zlasti člena 19 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0078/2013),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2011;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 129.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
      z dne 17. aprila 2013
      s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1406/2002 z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4), zlasti člena 19 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

                  —

                  ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0078/2013),

                  A.

                  ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo razumno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljevanju: agencija) za proračunsko leto 2011 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij,

         Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

                  1.

                  ugotavlja, da je proračun agencije v letu 2011 znašal 56,4 milijona EUR, v letu prej pa 54,4 milijona EUR;

                  2.

                  je zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da proračunske obveznosti v višini 0,9 milijona EUR niso bile povezane z obstoječimi pravnimi obveznostmi, zato bi morala agencija že v začetku leta 2012 razveljaviti ta znesek in ga vrniti Komisiji; ugotavlja pa, da je agencija prepozno začela izvajati postopek, tako da bodo zaradi omejitev informacijskega sistema sredstva eno leto blokirana, razveljavljena in plačana pa bodo šele konec leta 2012;

                  3.

                  priznava, da je agencija sprejela ukrepe, s katerimi želi zagotoviti, da bodo neporavnana sredstva iz obveznosti, ki niso povezane z obstoječimi pravnimi obveznostmi, razveljavljena pred koncem leta, in da je računovodjem naročila, naj postopek razveljavitve sprožijo takoj, ko bo povsem gotovo, ali bo ukrep v celoti izveden ali ne; poziva agencijo, naj organu za podelitev razrešnice sporoči, ali so ukrepi zadoščali, da se podobne razmere ne bi ponovile;

                  4.

                  obžaluje, da je Računsko sodišče ugotovilo, da je treba izboljšati upravljanje sredstev agencije; odkrilo je predvsem nepojasnjene razlike med zabeleženo letno in kumulativno amortizacijo ter ugotovilo, da računovodski postopki in podatki o stroških za interno ustvarjena neopredmetena sredstva niso bili zanesljivi; ugotavlja, da ni dokazov o popisu inventarja upravne opreme v predpisanem obdobju;

                  5.

                  na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je obravnavala vsa vprašanja v zvezi z upravljanjem sredstev, pri čemer je v letu 2012 oblikovala in začela izvajati podrobna pravila in postopke na področju upravljanja sredstev, preverila točnost popisa in, kot je bilo predvideno, v drugi polovici leta 2012 opravila popoln popis materialnih sredstev; ugotavlja, da je agencija končno v celoti posodobila register osnovnih sredstev, ki podpira računovodstvo na podlagi nastanka poslovnega dogodka za sredstva, torej orodje, s katerim vodi evidenco o vseh svojih sredstvih;

                  6.

                  je zaskrbljen zaradi ugotovitve Računskega sodišča, da je agencija decembra 2011 pri prodaji dveh kompletov sistema za čiščenje morske gladine, namenjenih službam za ukrepanje na morju po izlitju nafte, poskusila za to opremo iztržiti vsaj neto knjigovodsko vrednost v višini 319 050 EUR; ugotavlja, da je agencija napačno določila najnižjo ceno pod neto knjigovodsko vrednostjo ter opremo prodala z izgubo v višini 93 950 EUR; meni, da bi bilo morda treba preveriti amortizacijske stopnje, saj iztržena cena izhaja iz postopka javnega naročila;

                  7.

                  na podlagi podatkov agencije ugotavlja, da je ta določila vrsto smernic in postopkov za vodenje podatkov o opremi za sanacijske ukrepe v primeru onesnaženja morja, in potrjuje, da so se dosledno zbirali v priročniku, ki vsebuje tudi poglavje o postopku javne prodaje in natančen opis določitve ustrezne amortizirane knjigovodske vrednosti;

         Zaposlovanje

                  8.

                  na podlagi poročila Računskega sodišča ugotavlja, da bi bilo mogoče izboljšati preglednost postopkov zaposlovanja, saj agencija pred pregledom prijav ni opredelila spodnjega praga, ki so ga morali doseči kandidati, da so prejeli povabilo na razgovor, vprašanj za pisne preizkuse znanja in razgovore ter ustreznih ponderjev za ocenjevanje kandidatov; priznava, da je agencija ustrezno posodobila svoje postopke zaposlovanja;

         Navzkrižja interesov

                  9.

                  poziva agencijo, naj podrobno spremlja in prepove morebitna navzkrižja interesov, kadar najame strokovnjake in osebje iz sektorja, ki ga nadzira;

         Notranja revizija

                  10.

                  ugotavlja, da je služba Komisije za notranjo revizijo leta 2011 opravila revizijo inšpekcijskih pregledov agencije in da je agencija po tej reviziji pripravila podroben akcijski načrt, ki je po mnenju službe za notranjo revizijo ustrezno obravnaval izjemno pomembna tveganja; ugotavlja, da je služba za notranjo revizijo ponovno preverila stanje izvajanja še odprtih priporočil z oznako „izjemno pomembno“, podanih v prejšnjih revizijah, in ugotovila, da je agencija začela izvajati vsa priporočila; ugotavlja, da je agencija do konca leta 2011 po lastnem mnenju uspešno izpolnila 26 od 30 priporočil, ki sta jih podala služba za notranjo revizijo in notranji revizor agencije (oddelek za notranjo revizijo);

                  11.

                  sporoča, da so druge pripombe k sklepu o razrešnici, ki so horizontalne narave, zbrane v resoluciji z dne 17. aprila 2013 (6) o uspešnosti, finančnem poslovodenju in nadzoru agencij.

         (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 129.

         (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

         (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0134 (glej stran 374 tega Uradnega lista).