title: 2011/397/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 21. junija 2011 o postopkih akreditiranja za proizvodnjo eurobankovcev na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti (ECB/2011/8)

text:
               5.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 176/52

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 21. junija 2011
   o postopkih akreditiranja za proizvodnjo eurobankovcev na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti
   (ECB/2011/8)
   (2011/397/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 128(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 16 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 128(1) Pogodbe in člen 16 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) določata, da ima Evropska centralna banka (ECB) izključno pravico odobriti izdajanje eurobankovcev v Uniji. Ta pravica vključuje pristojnost za sprejemanje ukrepov za varovanje celovitosti eurobankovcev kot plačilnega sredstva.

               (2)

               Okoljska politika Unije temelji na načelu vključevanja varstva okolja, določenem v členu 11 Pogodbe, v skladu s katerim je treba zahteve varstva okolja vključevati v opredelitve in izvajanje politik in dejavnosti Unije, zlasti zaradi spodbujanja trajnostnega razvoja. Ob upoštevanju tega načela Eurosistem podpira dobro ravnanje z okoljem, ki temelji na standardih skupine ISO 14000.

               (3)

               Unija v skladu s členom 9 Pogodbe pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so med drugim povezane z varovanjem človekovega zdravja. Ob upoštevanju tega načela je za Eurosistem izredno pomembno izogibanje in zmanjševanje vseh tveganj za zdravje in varnost splošne javnosti in delavcev, ki so udeleženi v proizvodnji eurobankovcev ali surovin za eurobankovce. Eurosistem podpira dobro vodenje zdravja in varnosti v skladu s politikami Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) ter standardi skupine OHSAS 18000.

               (4)

               Iz teh razlogov je treba vzpostaviti postopke akreditiranja na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, s katerimi se bo zagotovilo, da bodo za opravljanje dejavnosti proizvodnje eurobankovcev akreditirani samo tisti izdelovalci, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede varstva okolja ter zdravja in varnosti.

               (5)

               Da bi ECB lahko čimbolj natančno spremljala učinkovitost akreditiranih izdelovalcev eurobankovcev in surovin za eurobankovce na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, mora od teh izdelovalcev redno zbirati podatke o vplivu njihove proizvodnje eurobankovcev in surovin za eurobankovce na okolje ter zdravje in varnost –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   ODDELEK I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice, katere valuta je euro;

               (b)

               „surovine za eurobankovce“ pomenijo papir, barvo, folijo in nit, ki se uporabljajo za izdelavo eurobankovcev;

               (c)

               „mesto izdelave“ pomeni vse prostore, ki jih uporablja ali želi uporabljati izdelovalec za proizvodnjo eurobankovcev ali surovin za eurobankovce;

               (d)

               „izdelovalec“ pomeni kateri koli subjekt, ki je ali želi biti udeležen v dejavnosti proizvodnje eurobankovcev;

               (e)

               „akreditacija na področju varstva okolja“ pomeni status, katerega obseg je določen v členu 3 in ki ga izdelovalcu podeli ECB, s čimer potrdi, da izdelovalčeva dejavnost proizvodnje eurobankovcev izpolnjuje zahteve, določene v oddelku II;

               (f)

               „akreditacija na področju zdravja in varnosti“ pomeni status, katerega obseg je določen v členu 4 in ki ga izdelovalcu podeli ECB, s čimer potrdi, da izdelovalčeva dejavnost proizvodnje eurobankovcev izpolnjuje zahteve, določene v oddelku III;

               (g)

               „akreditirani izdelovalec“ pomeni izdelovalca, ki sta mu bili podeljeni akreditacija na področju varstva okolja ter akreditacija na področju zdravja in varnosti;

               (h)

               „certifikacijski organ“ pomeni neodvisen certifikacijski organ, ki oceni izdelovalčeve sisteme ravnanja z okoljem ali vodenja zdravja in varnosti ter je akreditiran, da s certifikatom potrdi, da izdelovalec izpolnjuje zahteve standardov skupine ISO 14000 oziroma OHSAS 18000;

               (i)

               „dejavnost proizvodnje eurobankovcev“ pomeni proizvodnjo eurobankovcev ali katere koli surovine za eurobankovce;

               (j)

               „delovni dan ECB“ pomeni vsak dan od ponedeljka do petka, razen dela prostih dni v ECB;

               (k)

               „izdelava plošč“ pomeni proizvodnjo tiskarskih plošč pri tehnologiji ofsetnega ali globinskega tiska, ki se uporablja pri proizvodnji eurobankovcev;

               (l)

               „posamezna proizvodnja“ pomeni proizvodnjo, ki jo sestavlja več serij iz enakih surovin istih dobaviteljev, pri čemer je sestava vseskozi enotna in ne uvaja novih snovi ali istih snovi z odstopanji v koncentraciji nad mejami, ki jih posebej določi ECB.

         Člen 2
   Splošna načela
   1.   Izdelovalec lahko dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravlja samo, če mu ECB za to dejavnost podeli akreditacijo na področju varstva okolja in akreditacijo na področju zdravja in varnosti.
   2.   Zahteve ECB za akreditacijo na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti so minimalne zahteve. Izdelovalci lahko sprejmejo in izvajajo strožje standarde varstva okolja oziroma zdravja in varnosti, vendar ECB ocenjuje samo, ali izdelovalec izpolnjuje zahteve, določene v tem sklepu.
   3.   Izvršilni odbor je pristojen za sprejemanje vseh odločitev v zvezi z izdelovalčevo akreditacijo na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti ob upoštevanju stališč Odbora za bankovce in mora o njih obvestiti Svet ECB.
   4.   Akreditirani izdelovalec lahko dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravlja samo na mestih izdelave, za katera mu je bila podeljena: (a) akreditacija na področju varstva okolja; in (b) akreditacija na področju zdravja in varnosti, brez poseganja v katero koli drugo akreditacijo, ki se podeljuje na podlagi kakega drugega pravnega akta ECB.
   5.   Vse stroške in s tem povezane izgube, ki nastanejo izdelovalcu v zvezi z uporabo tega sklepa, nosi izdelovalec.
   6.   ECB posebej določi tehnične podrobnosti zahtev, ki jih morajo izpolniti izdelovalci, da bi pridobili akreditacijo na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti.
   Člen 3
   Akreditacija na področju varstva okolja
   1.   Akreditacija na podlagi standardov skupine ISO 14000 o sistemih ravnanja z okoljem poteka po postopku, določenem v oddelku II. Izdelovalec lahko dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravlja samo, če mu ECB za to dejavnost podeli akreditacijo na področju varstva okolja.
   2.   Izdelovalcu se lahko akreditacija na področju varstva okolja za dejavnost proizvodnje eurobankovcev podeli pod pogojem, da izpolnjuje vse naslednje pogoje:

               (a)

               izpolnjuje standard ISO 14001 na določenem mestu izdelave za določeno dejavnost proizvodnje eurobankovcev, certifikacijski organ pa je o tem izdal certifikat;

               (b)

               če je izdelovalec tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici;

               (c)

               če izdelovalec ni tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici ali v državi članici Evropskega združenja za prosto trgovino.

         3.   Izvršilni odbor lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahteve glede lokacije, določene v odstavku 2(b) in (c), ob upoštevanju stališč Odbora za bankovce. Vsaka taka odločitev se nemudoma sporoči Svetu ECB. Izvršilni odbor ravna v skladu s kakršno koli odločitvijo Sveta ECB o tem vprašanju.
   4.   Akreditacija na področju varstva okolja se podeli izdelovalcu za tri leta, s pridržkom katere koli odločitve, sprejete po členu 13 ali 14.
   5.   Izdelovalec, akreditiran na področju varstva okolja, lahko proizvodnjo eurobankovcev ali surovin za eurobankovce prenese na drugo mesto izdelave ali na tretjo osebo, vključno s hčerinskimi in povezanimi družbami izdelovalca, samo po predhodnem pisnem soglasju ECB.
   Člen 4
   Akreditacija na področju zdravja in varnosti
   1.   Akreditacija na podlagi standarda OHSAS 18001 o sistemih vodenja zdravja in varnosti poteka po postopku, določenem v oddelku III. Izdelovalec lahko dejavnost proizvodnje eurobankovcev opravlja samo, če mu ECB za to dejavnost podeli akreditacijo na področju zdravja in varnosti.
   2.   Izdelovalcu se lahko akreditacija na področju zdravja in varnosti za dejavnost proizvodnje eurobankovcev podeli pod pogojem, da izpolnjuje vse naslednje pogoje:

               (a)

               izpolnjuje standard OHSAS 18001 na določenem mestu izdelave za določeno dejavnost proizvodnje eurobankovcev, certifikacijski organ pa je o tem izdal certifikat;

               (b)

               če je izdelovalec tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici;

               (c)

               če izdelovalec ni tiskarna, se mora njegovo mesto izdelave nahajati v državi članici ali v državi članici Evropskega združenja za prosto trgovino.

         3.   Izvršilni odbor lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahteve glede lokacije, določene v odstavku 2(b) in (c), ob upoštevanju stališč Odbora za bankovce. Vsaka taka odločitev se nemudoma sporoči Svetu ECB. Izvršilni odbor ravna v skladu s kakršno koli odločitvijo Sveta ECB o tem vprašanju.
   4.   Akreditacija na področju zdravja in varnosti se podeli izdelovalcu za tri leta, s pridržkom katere koli odločitve, sprejete po členu 13 ali 14.
   5.   Izdelovalec, akreditiran na področju zdravja in varnosti, lahko proizvodnjo eurobankovcev ali surovin za eurobankovce prenese na drugo mesto izdelave ali na tretjo osebo, vključno s hčerinskimi in povezanimi družbami izdelovalca, samo po predhodnem pisnem soglasju ECB.
   ODDELEK II

      POSTOPEK AKREDITIRANJA NA PODROČJU VARSTVA OKOLJA

   Člen 5
   Prošnja za začetek postopka
   1.   Izdelovalec, ki želi opravljati dejavnost proizvodnje eurobankovcev, naslovi na ECB pisno prošnjo za začetek postopka akreditiranja na področju varstva okolja. Prošnja za začetek postopka mora vsebovati vse, kar je navedeno v nadaljevanju:

               (a)

               navedbo mesta izdelave in njegove lokacije;

               (b)

               izvod certifikata ISO 14001 za navedeno mesto izdelave;

               (c)

               povzetek zadnjega letnega revizijskega poročila, ki ga je izdal certifikacijski organ, v angleščini;

               (d)

               letno poročilo v angleščini, v katerem je opisano delovanje izdelovalčevega notranjega sistema ravnanja z okoljem, pri čemer se uporabi predloga, ki jo zagotovi ECB.

         2.   ECB preveri, ali je dokumentacija, ki jo je izdelovalec predložil ob prošnji za začetek postopka, popolna. O izidu tega preverjanja obvesti izdelovalca v 30 delovnih dneh ECB od dneva prejema prošnje za začetek postopka. Ta rok lahko ECB enkrat podaljša s pisnim obvestilom izdelovalcu. Med tem preverjanjem lahko ECB od izdelovalca zahteva dodatne informacije v zvezi z zahtevami, naštetimi v odstavku 1. Če ECB zahteva dodatne informacije, mora obvestiti izdelovalca o izidu preverjanja v 20 delovnih dneh ECB od datuma prejema dodatnih informacij.
   3.   ECB zavrne prošnjo za začetek postopka ter svojo odločitev in razloge zanjo pisno sporoči izdelovalcu v rokih iz odstavka 2, če nastopi kateri koli od naslednjih primerov:

               (a)

               izdelovalec ne zagotovi informacij, ki se zahtevajo po odstavku 1;

               (b)

               izdelovalec ne predloži dodatnih informacij, ki jih ECB zahteva po odstavku 2, v razumnem obdobju, o katerem se medsebojno dogovorita;

               (c)

               akreditacija izdelovalca na področju varstva okolja je bila preklicana, obdobje prepovedi ponovne vložitve prošnje, navedeno v odločitvi o preklicu, pa se še ni izteklo;

               (d)

               lokacija mesta izdelave ne izpolnjuje zahtev, določenih v členu 3(2)(b) ali (c).

         Člen 6
   Akreditacija na področju varstva okolja
   1.   V primeru pozitivnega izida preverjanja prošnje za začetek postopka s strani ECB po členu 5(2) se izdelovalcu podeli akreditacija na področju varstva okolja.
   2.   Odločitev ECB, s katero se izdelovalcu podeli akreditacija na področju varstva okolja, mora jasno določati:

               (a)

               ime izdelovalca;

               (b)

               mesto izdelave, za katero se podeli akreditacija na področju varstva okolja, in njegov točen naslov;

               (c)

               datum izteka akreditacije na področju varstva okolja;

               (d)

               kakršne koli posebne pogoje v zvezi s točkama (b) in (c).

         3.   Akreditacija na področju varstva okolja se izdelovalcu podeli za tri leta z možnostjo obnovitve. Če izdelovalec, akreditiran na področju varstva okolja, ponovno vloži prošnjo za akreditacijo na področju varstva okolja pred datumom izteka te akreditacije, ostane njegova akreditacija na področju varstva okolja veljavna, dokler ECB ne sprejme odločitve po odstavku 1.
   4.   Če ECB zavrne prošnjo za akreditacijo na področju varstva okolja, lahko izdelovalec sproži revizijski postopek, določen v členu 15.
   ODDELEK III

      POSTOPEK AKREDITIRANJA NA PODROČJU ZDRAVJA IN VARNOSTI

   Člen 7
   Prošnja za začetek postopka
   1.   Izdelovalec, ki želi opravljati dejavnost proizvodnje eurobankovcev, naslovi na ECB pisno prošnjo za začetek postopka akreditiranja na področju zdravja in varnosti. Ta prošnja za začetek postopka mora vsebovati vse, kar je navedeno v nadaljevanju:

               (a)

               navedbo mesta izdelave in njegove lokacije;

               (b)

               izvod certifikata OHSAS 18001 za navedeno mesto izdelave;

               (c)

               povzetek zadnjega letnega revizijskega poročila, ki ga je izdal certifikacijski organ, v angleščini;

               (d)

               letno poročilo v angleščini, v katerem je opisano delovanje izdelovalčevega notranjega sistema vodenja zdravja in varnosti, pri čemer se uporabi predloga, ki jo zagotovi ECB.

         2.   ECB preveri, ali je dokumentacija, ki jo je izdelovalec predložil ob prošnji za začetek postopka, popolna. O izidu tega preverjanja obvesti izdelovalca v 30 delovnih dneh ECB od dneva prejema prošnje za začetek postopka. Ta rok lahko ECB enkrat podaljša s pisnim obvestilom izdelovalcu. Med tem preverjanjem lahko ECB od izdelovalca zahteva dodatne informacije v zvezi z zahtevami, naštetimi v odstavku 1. Če ECB zahteva dodatne informacije, mora obvestiti izdelovalca o izidu preverjanja v 20 delovnih dneh ECB od datuma prejema dodatnih informacij.
   3.   ECB zavrne prošnjo za začetek postopka ter svojo odločitev in razloge zanjo pisno sporoči izdelovalcu v rokih iz odstavka 2, če nastopi kateri koli od naslednjih primerov:

               (a)

               izdelovalec ne zagotovi informacij, ki se zahtevajo po odstavku 1;

               (b)

               izdelovalec ne predloži dodatnih informacij, ki jih ECB zahteva po odstavku 2, v razumnem obdobju, o katerem se medsebojno dogovorita;

               (c)

               akreditacija izdelovalca na področju zdravja in varnosti je bila preklicana, obdobje prepovedi ponovne vložitve prošnje, navedeno v odločitvi o preklicu, pa se še ni izteklo;

               (d)

               lokacija mesta izdelave ne izpolnjuje zahtev, določenih v členu 4(2)(b) ali (c).

         Člen 8
   Akreditacija na področju zdravja in varnosti
   1.   V primeru pozitivnega izida preverjanja prošnje za začetek postopka s strani ECB po členu 7(2) se izdelovalcu podeli akreditacija na področju zdravja in varnosti.
   2.   Odločitev ECB, s katero se izdelovalcu podeli akreditacija na področju zdravja in varnosti, mora jasno določati:

               (a)

               ime izdelovalca;

               (b)

               mesto izdelave, za katero se podeli akreditacija na področju zdravja in varnosti, in njegov točen naslov;

               (c)

               datum izteka akreditacije na področju zdravja in varnosti;

               (d)

               kakršne koli posebne pogoje v zvezi s točkama (b) in (c).

         3.   Akreditacija na področju zdravja in varnosti se izdelovalcu podeli za tri leta z možnostjo obnovitve. Če izdelovalec, akreditiran na področju zdravja in varnosti, ponovno vloži prošnjo za akreditacijo na področju zdravja in varnosti pred datumom izteka te akreditacije, ostane njegova akreditacija na področju zdravja in varnosti veljavna, dokler ECB ne sprejme odločitve po odstavku 1.
   4.   Če ECB zavrne prošnjo za akreditacijo na področju zdravja in varnosti, lahko izdelovalec sproži revizijski postopek, določen v členu 15.
   ODDELEK IV

      TRAJNE OBVEZNOSTI

   Člen 9
   Trajne obveznosti akreditiranih izdelovalcev
   1.   Akreditirani izdelovalec mora pisno in brez nepotrebnega odlašanja obvestiti ECB o katerem koli od naslednjih primerov:

               (a)

               začetek kakršnega koli postopka za prenehanje ali reorganizacijo izdelovalca ali podobnega postopka;

               (b)

               imenovanje likvidacijskega upravitelja, stečajnega upravitelja, upravitelja ali podobnega uradnika v zvezi z izdelovalcem;

               (c)

               kakršna koli namera vključitve podizvajalcev ali tretjih oseb v dejavnost proizvodnje eurobankovcev, za katero ima izdelovalec akreditacijo na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti;

               (d)

               kakršna koli sprememba, nastala po podelitvi akreditacije na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, ki vpliva ali lahko vpliva na izpolnjevanje zahtev za akreditacijo na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti;

               (e)

               kakršna koli sprememba obvladovanja akreditiranega izdelovalca, ki je nastala zaradi spremembe v njegovi lastniški strukturi ali iz katerega koli drugega razloga.

         2.   Akreditirani izdelovalec zagotovi ECB za zadevno mesto izdelave:

               (a)

               izvode certifikatov za svoje sisteme ravnanja z okoljem ter vodenja zdravja in varnosti vsakič, ko se kateri od certifikatov, navedenih v členih 3(2)(a) in 4(2)(a), obnovi;

               (b)

               za vsako koledarsko leto, v štirih mesecih od njegovega izteka, angleške prevode povzetkov zadnjih poročil zunanje revizije na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, ki so jih izdali ustrezni certifikacijski organi;

               (c)

               za vsako koledarsko leto, v štirih mesecih od njegovega izteka, letna poročila v angleščini o delovanju njegovih sistemov ravnanja z okoljem ter vodenja zdravja in varnosti, ob upoštevanju predlog, navedenih v členih 5(1)(d) in 7(1)(d);

               (d)

               za vsako koledarsko leto, v štirih mesecih od njegovega izteka, splošne informacije in okoljske podatke o letni porabi in emisijah, ki jih povzroča dejavnost proizvodnje eurobankovcev, kakor je določeno v okoljskem vprašalniku ECB, ki ga zagotovi ECB.

         3.   Če je akreditirani izdelovalec tiskarna, mora tudi:

               (a)

               opravljati analize kemičnih snovi s seznama iz člena 10(1), ki jih izvedejo laboratoriji, navedeni na seznamu iz člena 10(2). Te analize se izvedejo na dokončanih eurobankovcih po posebej določenih standardnih operativnih postopkih najmanj enkrat za vsako posamezno proizvodnjo in dodatno, kadar koli akreditirani izdelovalec meni, da je primerno spremljati skladnost z mejnimi vrednostmi kemičnih snovi. Akreditirani izdelovalec poroča ECB o vsaki posamezni analizi vzorca, pri čemer uporabi predlogo poročila o analizi, ki jo zagotovi ECB;

               (b)

               za vsako koledarsko leto, v štirih mesecih od njegovega izteka, poročati o delu laboratorijev, ki so izvedli analize iz točke (a), pri čemer uporabi predlogo poročila o delu, ki jo zagotovi ECB;

               (c)

               skleniti z dobavitelji surovin za eurobankovce pogodbe o dobavi, ki vključujejo obveznost teh dobaviteljev, da zagotovijo, da nobena kemična snov v surovinah za eurobankovce, ki jih proizvajajo, pri analizi na dokončanih eurobankovcih po odstavku 3(a) ne preseže mejne vrednosti iz člena 10(1). Da bi akreditirani izdelovalec izpolnil to obveznost, zagotovi dobaviteljem surovin za eurobankovce vso potrebno dokumentacijo. Dobavitelji surovin za eurobankovce lahko uporabijo laboratorije, ki so na seznamu iz člena 10(2), za lastne analitične potrebe;

               (d)

               zagotoviti, da ima vsaka družba za izdelavo plošč, ki je njegov zunanji izvajalec, veljavne certifikate ISO 14001 in OHSAS 18001 za svoja zadevna mesta izdelave.

         4.   Akreditirani izdelovalec mora tehnične podrobnosti zahtev glede varovanja okolja ter zdravja in varnosti iz člena 2(6) varovati kot zaupne.
   Člen 10
   Trajne obveznosti ECB
   1.   ECB vzpostavi seznam kemičnih snovi, ki jih je treba analizirati, in njihovih mejnih vrednosti. Brez poseganja v člen 19 preseganje teh mejnih vrednosti, tudi v primerih, predvidenih v členu 9(3)(c), ne vpliva na izdelovalčevo akreditacijo na področju zdravja in varnosti.
   2.   ECB vodi seznam laboratorijev, ki se uporabijo za analiziranje prisotnosti in koncentracije kemičnih snovi s seznama iz odstavka 1. Metode za analiziranje, ki se uporabijo, se določijo posebej.
   3.   ECB obvesti akreditirane izdelovalce o vseh posodobitvah seznamov iz odstavkov 1 in 2.
   ODDELEK V

      POSLEDICE NEIZPOLNJEVANJA ZAHTEV

   Člen 11
   Neizpolnjevanje zahtev
   Če akreditirani izdelovalec ne izpolnjuje katere koli obveznosti iz člena 9 ali so informacije, ki jih zagotovi ECB v skladu s členom 9(2)(b), (c) in (d) ter členom 9(3)(a) in (b), nepopolne, to pomeni, da izdelovalec ne izpolnjuje zahtev za akreditacijo na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti.
   Člen 12
   Pisna pripomba
   1.   ECB v primeru neizpolnjevanja zahtev iz člena 11 poda akreditiranemu izdelovalcu pisno pripombo, v kateri določi rok, v katerem mora ta izdelovalec odpraviti neizpolnjevanje zahtev.
   2.   V pisni pripombi je treba navesti, da bo ECB sprejela odločitev po členu 13: (a) če neizpolnjevanje zahtev ne bo odpravljeno v roku iz odstavka 1; ali (b) če bo v roku iz odstavka 1 nastopil drug primer neizpolnjevanja zahtev.
   Člen 13
   Začasni odvzem akreditacije na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti glede novih naročil
   1.   Če v roku iz člena 12(1) neizpolnjevanje zahtev ni odpravljeno ali nastopi drug primer neizpolnjevanja zahtev, vendar akreditirani izdelovalec utemeljeno izkaže, da bo to neizpolnjevanje zmožen odpraviti, ECB sprejme odločitev, v kateri:

               (a)

               po posvetovanju z akreditiranim izdelovalcem določi rok, v katerem mora akreditirani izdelovalec odpraviti neizpolnjevanje zahtev;

               (b)

               začasno odvzame akreditacijo akreditiranega izdelovalca, kar zadeva njegovo zmožnost sprejemanja novih naročil za zadevno dejavnost proizvodnje eurobankovcev, vključno s sodelovanjem v razpisnih postopkih v zvezi z dejavnostjo proizvodnje eurobankovcev, dokler se rok iz točke (a) ne izteče, v primeru odprave neizpolnjevanja zahtev v tem roku pa do takrat, ko se neizpolnjevanje zahtev odpravi.

         2.   Če pa akreditirani izdelovalec ne uspe utemeljeno izkazati, da bo neizpolnjevanje iz odstavka 1 zmožen odpraviti, ECB sprejme odločitev po členu 14.
   Člen 14
   Preklic akreditacije na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti
   1.   ECB prekliče akreditacijo akreditiranega izdelovalca na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti: (a) če akreditirani izdelovalec ne more odpraviti neizpolnjevanja zahtev v roku iz člena 13(1)(a); ali (b) v skladu s členom 13(2).
   2.   ECB v svoji odločitvi o preklicu navede datum, po katerem lahko akreditirani izdelovalec ponovno vloži prošnjo za akreditacijo.
   Člen 15
   Revizijski postopek
   1.   Če je ECB sprejela katero koli od naslednjih odločitev:

               (a)

               o zavrnitvi prošnje za začetek postopka akreditiranja na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti;

               (b)

               o zavrnitvi podelitve akreditacije na področju varstva okolja ali zdravja in varnosti;

               (c)

               odločitev po členih 12 do 14,

         lahko izdelovalec ali akreditirani izdelovalec v 30 delovnih dneh ECB od uradnega obvestila o taki odločitvi predloži Svetu ECB pisno zahtevo za revizijo odločitve. Izdelovalec ali akreditirani izdelovalec mora tako zahtevo obrazložiti in priložiti vse podporne informacije.
   2.   Svet ECB lahko začasno odloži izvajanje odločitve, ki je predmet revizije, če izdelovalec ali akreditirani izdelovalec to izrecno zahteva in za to navede razloge.
   3.   Svet ECB pregleda odločitev in svojo obrazloženo odločitev pisno sporoči izdelovalcu ali akreditiranemu izdelovalcu v dveh mesecih od prejema zahteve.
   4.   Uporaba odstavkov 1 do 3 ne posega v pravice po členih 263 in 265 Pogodbe.
   ODDELEK VI

      OKOLJSKA UČINKOVITOST

   Člen 16
   Informacije o okoljski učinkovitosti akreditiranega izdelovalca
   Da bi ECB bolje ocenila okoljsko učinkovitost akreditiranih izdelovalcev, lahko od njih zahteva posebne informacije ali pojasnila glede podatkov, ki so jih navedli v okoljskem vprašalniku ECB iz člena 9(2)(d). Po potrebi lahko ECB zahteva sestanek z akreditiranim izdelovalcem v prostorih ECB. ECB se lahko tudi odloči, da z dovoljenjem akreditiranega izdelovalca in skladno z veljavnimi varnostnimi zahtevami za akreditiranega izdelovalca izvede pregled na kraju samem. Akreditirani izdelovalec lahko tudi povabi ECB na pregled na kraju samem, da pojasni podatke, ki jih je navedel v okoljskem vprašalniku ECB.
   ODDELEK VII

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 17
   Register akreditacij ECB
   1.   ECB vodi register akreditacij na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, ki:

               (a)

               vsebuje seznam izdelovalcev, ki jim je bila podeljena akreditacija na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti, in zadevnih mest izdelave;

               (b)

               za vsako mesto izdelave navaja dejavnost proizvodnje eurobankovcev, za katero je bila podeljena akreditacija na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti;

               (c)

               beleži iztek vsake akreditacije na področjih varstva okolja ter zdravja in varnosti.

         2.   Če ECB sprejme odločitev po členu 13, zabeleži trajanje začasnega odvzema.
   3.   Če ECB sprejme odločitev po členu 14, iz registra izbriše ime izdelovalca.
   4.   ECB da na voljo NCB in akreditiranim izdelovalcem seznam akreditiranih izdelovalcev, ki so navedeni v registru, in vse posodobitve tega seznama.
   Člen 18
   Letno poročilo
   1.   ECB na podlagi informacij, ki jih zagotovijo akreditirani izdelovalci, sestavi letno poročilo o vplivu dejavnosti proizvodnje eurobankovcev na okolje ter njenih učinkih na zdravje in varnost.
   2.   ECB razkrije javnosti informacije o splošnih vplivih dejavnosti proizvodnje eurobankovcev na okolje ter zdravje in varnost v skladu z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (2).
   Člen 19
   Prehodna določba
   NCB od proizvodnje eurobankovcev v letu 2016 ne odobrijo nobenih natisnjenih eurobankovcev, pri katerih kemične snovi presegajo mejne vrednosti iz člena 10(1).
   Člen 20
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od proizvodnje eurobankovcev v letu 2013.

      V Frankfurtu na Majni, 21. junija 2011

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Dostopno na naslovu http://osha.europa.eu.

      (2)  UL L 264, 25.9.2006, str. 13.


title: Sklep št. 1041/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus)

text:
               4.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 288/10

      SKLEP št. 1041/2009/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 21. oktobra 2009
   o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju
   (MEDIA Mundus)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 150(4) in 157(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Avdiovizualni sektor prispeva k doseganju ciljev lizbonske agende, in sicer k spodbujanju konkurenčnosti, usposobljenosti, rasti in delovnih mest v gospodarstvu, temelječem na znanju. Ima pomembno vlogo v okviru pobude i2010 – krovna politika za evropsko politiko na področju informacijske družbe in medijev – v okviru lizbonske agende.

               (2)

               Evropski parlament je stalno poudarjal, da avdiovizualni sektor pomembno prispeva k evropskemu gospodarstvu ustvarjalnosti in znanja, ter je ključen za spodbujanje kulturne raznolikosti in pluralnosti kakor tudi pomembna osnova za svobodo govora.

               (3)

               Področji kulture in ustvarjalnosti znatno prispevata k evropskemu kulturnemu gospodarstvu, pri čemer so ustvarjalne panoge v letu 2004 zaposlovale vsaj 5,8 milijona ljudi, kar ustreza 3,1 % vsega zaposlenega prebivalstva EU25.

               (4)

               Podpora Skupnosti avdiovizualnemu sektorju upošteva člen 151 Pogodbe, ki navaja, da Skupnost in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju ter da Skupnost pri svoji dejavnosti upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.

               (5)

               V svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 o Evropski agendi za kulturo (4) je Svet menil, da je kultura bistven del mednarodnih odnosov, ter poudaril potrebo po okrepitvi njene vloge v zunanjih odnosih in razvojni politiki EU. Tudi Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 o evropski kulturni agendi v času globalizacije v zvezi z Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov poudaril, kako pomembno je, da se kulturna razsežnost vključi v vse politike in programe, vključno z zunanjimi politikami in razvojem.

               (6)

               Dne 21. novembra 2008 so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, sprejeli sklepe o spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga v zunanjih odnosih Unije in njenih držav članic (5).

               (7)

               Sporočilo Komisije z dne 8. junija 2006 o „Evropi v svetu“ poudarja neločljivo povezavo med notranjimi in zunanjimi politikami EU ter dejstvo, da ima Evropa sposobnost sodelovati pri novih priložnostih, ki jih nudijo nastajajoči trgi in globalizacija, ker ima odprto družbo, ki lahko sprejema ljudi, zamisli ter nove tehnologije.

               (8)

               Evropska unija je bila pomembna udeleženka v postopku za sprejetje Unescove Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je začela veljati 18. marca 2007, potem ko so jo 18. decembra 2006 ratificirale Evropska skupnost in 13 držav članic. Cilj Konvencije je okrepiti mednarodno sodelovanje in solidarnost v podporo kulturnemu izrazu v vseh državah. V skladu s členom 12(e) Konvencije njene podpisnice „spodbujajo sklepanje koprodukcijskih in kodistribucijskih sporazumov“.

               (9)

               Kar nekaj dejavnosti držav članic je usmerjenih v večje sodelovanje med avdiovizualnimi industrijami Evrope in tretjih držav, kot so mednarodni koprodukcijski skladi in koprodukcijske pogodbe. Podpora Skupnosti bo te ukrepe dopolnjevala.

               (10)

               Listina Evropske unije o temeljnih pravicah v členu 11 priznava svobodo izražanja in pluralnosti medijev.

               (11)

               Poročilo o oceni programa MEDIA Plus je priznalo pomembnost mednarodnih trgov za premagovanje težav v evropski avdiovizualni industriji.

               (12)

               Mednarodno avdiovizualno okolje se je v zadnjih dveh desetletjih zelo spremenilo in se zdaj srečuje z novimi izzivi, zlasti zaradi vpliva tehnološkega razvoja, kot so digitalno predvajanje filmov, video na zahtevo ali večkanalna digitalna televizija. To je spodbudilo močno finančno rast in obetavne naložbe ter posledično močno in vedno večje povpraševanje po avdiovizualnih vsebinah, kar podjetjem zagotavlja številne priložnosti. Skladno s tem obstaja močno in vedno večje povpraševanje po razvojnih projektih v zvezi z različnimi digitalnimi aplikacijami. Poleg tega sta mednarodno sodelovanje pri projektih in zmožnost Unije, da v svetu spodbuja svoj regulativni model za avdiovizualno področje ter konvergenco med avdiovizualno in elektronsko komunikacijo, trdno povezana.

               (13)

               Ob upoštevanju vedno večje pomembnosti mednarodne razsežnosti avdiovizualne politike je Evropski parlament dne 13. decembra 2007 v okviru proračuna za leto 2008 sprejel pripravljalni ukrep MEDIA International, ki je osredotočen na razvijanje odnosov Unije z avdiovizualnimi trgi tretjih držav in zagotavlja priložnost za oblikovanje ter krepitev odnosov in mrež med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav v avdiovizualnem sektorju, v vzajemno korist evropske industrije in vključenih tretjih držav. Poziv za zbiranje predlogov, ki je sledil, je pritegnil zanimanje evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav. Za dodelitev podpore je bilo izbranih 18 projektov. Prvo leto pripravljalnega ukrepa MEDIA International je s tem potrdilo interese in potrebe sektorja na mednarodni ravni ter potrebo po ukrepih Skupnosti.

               (14)

               Evropski parlament je obnovil pripravljalni ukrep MEDIA International in zvišal proračun za leto 2009.

               (15)

               Ministri, pristojni za avdiovizualno področje iz več držav članic, so na neformalnem srečanju v Cannesu 19. maja 2008 pozdravili pobudo Evropskega parlamenta o pripravljalnemu ukrepu MEDIA International in spodbudili Komisijo, naj „nadaljuje z razvijanjem te pobude ter razišče primernost in možnost predložitve predloga za podporni program o spodbujanju sodelovanja med evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav avdiovizualne industrije v vzajemno korist vseh sodelujočih“.

               (16)

               Odprto javno posvetovanje je trdno podprlo okrepljeno sodelovanje med avdiovizualnimi evropskimi strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav, zlasti na področjih usposabljanja, omogočanja koprodukcij, distribucije in kroženja avdiovizualnih del (vključno z novimi platformami, kot sta video na zahtevo in internetna televizija (IPTV)) ter filmske pismenosti.

               (17)

               S širjenjem tržnega znanja med strokovnjaki, ki delujejo na avdiovizualnih trgih, in vzpostavljanjem mrež med njimi bi bilo treba olajšati dostop na te trge v tretjih državah. Za te namene bi morali biti projekti za usposabljanje podprti v okviru programa.

               (18)

               Sektor za distribucijo določa raznolikost ponudbe avdiovizualnih del in izbiro za potrošnika. Evropski distributerji so mala podjetja, ki zaradi strukture in razdrobljenosti trga v nasprotju s svojimi velikimi vertikalno integriranimi tekmeci nimajo pravih možnosti, da bi prodrla na mednarodne trge. Poleg tega so se pojavili novi udeleženci in distribucijske platforme, ki spodbujajo ali zahtevajo več avdiovizualnih vsebin. Zato je primerno sprejeti ukrepe za izboljšanje distribucije, kroženja in predvajanja evropskih del v tretjih državah in del iz tretjih držav v Evropi.

               (19)

               Zato je treba oblikovati program Skupnosti za avdiovizualni sektor, ki zagotavlja finančno podporo za projekte na področjih izmenjave informacij, usposabljanja, konkurenčnosti, distribucije, kroženja in predvajanja avdiovizualnih vsebin.

               (20)

               Za zagotovitev kar največje vzajemne koristi ter poenostavitve upravnih postopkov bi morali projekte v okviru programa predložiti in izvajati strokovnjaki iz Evropske Unije in tretjih držav skupaj in bi morali spodbujati mednarodno povezovanje. Za poenostavitev upravnih postopkov bi morali projekte usklajevati strokovnjak s sedežem v državi, ki sodeluje v programu.

               (21)

               Pripraviti in izvajati bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter za povračilo izgubljenih ali nepravilno prenesenih ali uporabljenih sredstev.

               (22)

               Za celotno obdobje trajanja programa je primerno, da se določijo finančna sredstva, ki so prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

               (23)

               Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

               (24)

               Ureditve za spremljanje in ocenjevanje programa bi morale vključevati podrobna letna poročila ter specifične, merljive, dosegljive, ustrezne in časovno opredeljene cilje in kazalce.

               (25)

               Ker ciljev tega sklepa zaradi čezmejne in mednarodne narave predlaganih ukrepov države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi njihovega obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev –

         SKLENILA:
   POGLAVJE I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Vzpostavitev in cilji programa
   1.   Ta sklep vzpostavlja program MEDIA Mundus (v nadaljnjem besedilu: program) za financiranje projektov mednarodnega sodelovanja v avdiovizualnem sektorju za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2013.
   2.   Cilji programa so povečati konkurenčnost evropske avdiovizualne industrije, omogočiti Evropi, da učinkoviteje odigra kulturno in politično vlogo, ki jo ima v svetu, ter povečati izbiro za potrošnike in kulturno raznolikost. S programom se bo izboljšal dostop na trge tretjih držav ter vzpostavilo zaupanje in dolgoročni delovni odnosi.
   Člen 2
   Področje uporabe programa
   Program je namenjen evropskim strokovnjakom in strokovnjakom iz tretjih držav.
   Člen 3
   Opredelitev pojmov
   Za namene tega sklepa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „evropski strokovnjak“ pomeni strokovnjaka, ki

                           (a)

                           je državljan:

                                       (i)

                                       države članice Evropske unije ali

                                       (ii)

                                       države Efte, ki je članica EGP, v skladu z določbami dela VI Sporazuma EGP, ali

                                       (iii)

                                       države iz člena 8(1) in (2) Sklepa št. 1718/2006/ES (8), ki še ni navedena v točki (ii), če ta država:

                                                   —

                                                   razglasi, da je pripravljena postati članica programa, in

                                                   —

                                                   plača prispevek, ki se izračuna na enaki osnovi kot njen prispevek k programu MEDIA 2007,

                                 ali

                           (b)

                           je pravna oseba s sedežem v eni od držav iz točke (a)(i) ali v državi, ki izpolnjuje zahteve iz točke (a)(ii) ali (iii), ter je in ostaja neposredno ali prek večinskega deleža v lasti ene ali več teh držav ali enega ali več državljanov teh držav do konca izvajanja projekta;

               2.

               „strokovnjak iz tretje države“ pomeni strokovnjaka, ki ni evropski strokovnjak;

               3.

               „tretja država“ pomeni državo, ki ne spada med tiste iz točke 1(a)(i), ali tiste, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1(a)(ii) ali (iii);

               4.

               „avdiovizualno delo“ pomeni niz gibljivih slik z zvokom ali brez njega. Primeri avdiovizualnih del so celovečerni igrani filmi, dokumentarni filmi in animirani filmi;

               5.

               „evropska dela“ pomeni avdiovizualna dela iz držav iz točke 1(a)(i), (ii) ali (iii).

         Člen 4
   Pogoji za sodelovanje v programu
   1.   Da bi se lahko projekti financirali v okviru programa, jih evropski strokovnjaki in strokovnjaki iz tretjih držav predlagajo in izvajajo skupaj.
   2.   Z vsakim projektom se skuša spodbujati mednarodno povezovanje. V ta namen ima vsak projekt najmanj tri partnerje. Vendar se lahko priznajo tudi projekti z zgolj dvema partnerjema, če je zagotovljeno potrebno povezovanje.
   3.   Vsak projekt usklajuje evropski strokovnjak in v njem sodeluje vsaj en partner iz tretje države. Koordinator je odgovoren za predložitev predloga, upravljanje projekta ter njegovo finančno upravljanje in izvedbo.
   POGLAVJE II

      POSEBNI CILJI PROGRAMA

   Člen 5
   Posebni cilj 1: Izmenjava informacij,usposabljanje in tržne informacije
   Operativni cilj programa na področju izmenjave informacij in usposabljanja je okrepiti usposobljenost evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav, zlasti tako, da se:

               (a)

               izboljša razumevanje strokovnjakov zlasti operativnih pogojev, pravnih okvirov (tudi na področju pravic intelektualne lastnine), finančnih sistemov in možnosti za sodelovanje na njihovih avdiovizualnih trgih;

               (b)

               zagotovi in olajša avdiovizualno sodelovanje med strokovnjaki z izboljšanjem njihove ravni poznavanja avdiovizualnih trgov;

               (c)

               pospešujeta povezovanje in vzpostavitev dolgoročnih delovnih odnosov, zlasti s štipendijami, ali

               (d)

               podpirata začetno in stalno strokovno usposabljanje.

         Člen 6
   Posebni cilj 2: Konkurenčnost in distribucija
   Operativni cilji programa v zvezi z boljšo konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in distribucijo evropskih del zunaj Evrope ter del iz tretjih držav v Evropi so:

               (a)

               olajšati iskanje partnerjev iz tretjih držav za evropska dela. Program podpira organizacijo koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev);

               (b)

               spodbujati mednarodno prodajo in promocijo evropskih del na trgih tretjih držav in avdiovizualnih del iz tretjih držav v Evropi. Program spodbuja sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev za zagotovitev distribucije (npr. v kinematografih, na televiziji, na IPTV, na spletni televiziji in na platformah videa na zahtevo) in promocije.

         Člen 7
   Posebni cilj 3: Kroženje
   Da bi se izboljšala kroženje in razpoznavnost evropskih del v tretjih državah in del iz tretjih držav v Evropi ter povečalo povpraševanje javnosti, zlasti mladih, po kulturno raznolikih avdiovizualnih vsebinah, so operativni cilji programa:

               (a)

               spodbuditi upravitelje kinematografov v Evropi in tretjih državah, da vzajemno izboljšajo pogoje na področju programov in predvajanja (trajanje, predvajanje in število predvajanj) pri ekskluzivnih premierah avdiovizualnih del. Program podpira projekte kinematografskih mrež z dvoranami v Evropi in tretjih državah, ki imajo v programu številna avdiovizualna dela na ozemlju/ozemljih svojih partnerjev;

               (b)

               povečati dobavo avdiovizualnih vsebin ter izboljšati pogoje oddajanja in distribucije avdiovizualnih del iz tretjih držav prek evropskih distribucijskih kanalov (npr. televizija, IPTV, spletna televizija, platforme videa na zahtevo) ter evropskih del prek mednarodnih distribucijskih kanalov. Program podpira partnerstva med izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo) in imetniki pravic do oddajanja paketa del na televiziji ali distribucije kataloga del prek platform videa na zahtevo;

               (c)

               olajšati organizacijo prireditev in pobud za filmsko pismenost, ki so namenjeni zlasti mlademu občinstvu ter katerih cilj je spodbujati raznolikost avdiovizualnih del in povečati povpraševanje javnosti po kulturno raznolikih avdiovizualnih vsebinah na mednarodni ravni.

         POGLAVJE III

      FINANČNE DOLOČBE IN UREDITVE ZA IZVEDBO PROGRAMA

   Člen 8
   Finančne določbe
   1.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se izvajajo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002 (9).
   2.   Komisija lahko v skladu s členom 176(2) in (4) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 (10) glede na lastnosti upravičencev in vrsto ukrepa odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovne usposobljenosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo ukrepa ali delovnega programa.
   3.   Glede na vrsto ukrepa se lahko finančna pomoč dodeli v obliki subvencij (ki se povrnejo za prispevek programa, razen podpore za sinhronizacijo/podnaslavljanje) ali štipendij. Komisija lahko prav tako podeli nagrade za dejavnosti ali projekte v okviru programa. Glede na vrsto dejavnosti se lahko odobri pavšalno financiranje ali uporaba stroškov na enoto v skladu s členom 181 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002.
   4.   Finančna pomoč, dodeljena v okviru programa, ne sme biti višja od 50 % končnih stroškov financiranega projekta. Vendar lahko v primerih, ki so izrecno predvideni v letnem delovnem načrtu in pozivu za zbiranje predlogov, finančna pomoč doseže tudi 80 %.
   5.   V skladu s členom 113(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 v povezavi s členom 172(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 je lahko prispevek upravičenca v celoti ali delno izveden v naravi, če se lahko vrednost prispevka določi na podlagi dejanskih stroškov, ki so ustrezno izkazani z računovodskimi dokumenti, ali stroškov, ki so splošno priznani na zadevnem trgu. V te prispevke so lahko vključeni prostori, v katerih potekajo usposabljanje ali promocije.
   6.   V skladu s členom 112(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 lahko Komisija, kadar je to predvideno v letnem delovnem načrtu in pozivu za zbiranje predlogov, odloči, da se stroški, ki so neposredno povezani z izvajanjem projekta, financirajo, tudi če jih je pred izbirnim postopkom delno nosil upravičenec.
   Člen 9
   Izvajanje programa
   1.   Komisija je odgovorna za izvajanje programa v skladu z določbami iz Priloge. Komisija zagotovi, da se ukrepi, podprti v okviru posebnih ciljev, kot so določeni v členih 5 do 7, medsebojno dopolnjujejo.
   2.   Naslednji ukrepi za izvajanje programa se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 10(2):

               (a)

               letni delovni načrt s prednostnimi nalogami;

               (b)

               notranja letna razdelitev sredstev programa, vključno z razdelitvijo med ukrepe na različnih področjih;

               (c)

               splošne smernice za izvajanje programa;

               (d)

               vsebina razpisov za zbiranje predlogov, opredelitev meril in postopki za izbiro projektov;

               (e)

               izbiranje predlogov za dodelitev sredstev Skupnosti, ki presegajo:

                           —

                           200 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 1,

                           —

                           300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 2,

                           —

                           300 000 EUR na upravičenca na leto v primeru posebnega cilja 3.

         3.   Komisija sprejme odločitve o izbiri poleg teh iz odstavka 2(e). V dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev Komisija Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 10 zagotovi vse relevantne informacije, vključno z odločitvami o izbiri v skladu s tem odstavkom.
   Člen 10
   Postopek v odboru
   1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen v skladu s členom 11 Sklepa št. 1718/2006/ES, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   3.   Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
   Člen 11
   Prispevek programa k drugim politikam in načelom Skupnosti
   Program prispeva h krepitvi horizontalnih politik in načel Skupnosti, in sicer:

               (a)

               s prispevanjem k razpravi in informiranju o Uniji kot območju miru, blaginje in varnosti;

               (b)

               s spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja;

               (c)

               s spodbujanjem osveščanja o pomembnosti kulturne raznolikosti, skupnih vrednot, medkulturnega dialoga in večjezičnosti v svetu;

               (d)

               s povečevanjem znanja o evropskem gospodarstvu in prispevanjem k povečevanju konkurenčnosti Unije in

               (e)

               s prispevanjem k boju proti vsem oblikam diskriminacije glede na spol, raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost.

         Člen 12
   Usklajenost in dopolnjevanje
   Komisija nameni posebno pozornost usklajenosti in dopolnjevanju programa z drugimi zadevnimi politikami, instrumenti in ukrepi Skupnosti, zlasti usklajevanju s programom MEDIA 2007 in njegovemu izvajanju ter programi zunanjega sodelovanja s tretjimi državami na avdiovizualnem in kulturnem področju.
   Člen 13
   Spremljanje in ocenjevanje
   1.   Komisija redno spremlja projekte. Rezultati spremljanja se upoštevajo pri izvajanju programa.
   2.   Komisija zagotavlja zunanjo in neodvisno oceno programa.
   3.   Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:

               (a)

               sporočilo o morebitnem nadaljevanju programa, do 31. januarja 2012;

               (b)

               poročilo o naknadni oceni, do 31. decembra 2015.

         Člen 14
   Finančna sredstva
   1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje iz člena 1(1) znašajo 15 000 000 EUR.
   2.   Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v okviru omejitev finančnega okvira.
   POGLAVJE IV

      ZAČETEK VELJAVNOSTI

   Člen 15
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Uporablja se od 1. januarja 2011.

      V Strasbourgu, 21. oktobra 2009

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BUZEK

            Za Svet

            Predsednica

         C. MALMSTRÖM

      (1)  Mnenje z dne 25. marca 2009 (UL C 228, 22.9.2009, str. 100).

      (2)  Mnenje z dne 21. aprila 2009 (UL C 200, 25.8.2009, str. 51).

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 14. septembra 2009.

      (4)  UL C 287, 29.11.2007, str. 1.

      (5)  UL C 320, 16.12.2008, str. 10.

      (6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

      (8)  Sklep št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (UL L 327, 24.11.2006, str. 12).

      (9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

      (10)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

      PRILOGA

         UKREPI ZA IZVEDBO

      1.   Posebni cilj 1: izmenjava informacij, usposabljanje in tržne informacije

         Operativni cilj:
      Okrepiti usposobljenost evropskih strokovnjakov in strokovnjakov iz tretjih držav ter izboljšati raven informiranosti in znanja.
      Ukrepi za izvedbo:

                  —

                  Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na pogojih produkcije, koprodukcije, distribucije, predvajanja in razširjanja avdiovizualnih del na zadevnih mednarodnih trgih.

                  —

                  Podpreti izdelavo in izvajanje modulov za usposabljanje za udeležence in vodje usposabljanja iz evropskih in tretjih držav, s poudarkom na vključevanju novih tehnologij na področju produkcije, postprodukcije, distribucije (vključno z novimi distribucijskimi platformami, kot je video na zahtevo, IPTV, spletna televizija), trženja in arhiviranja avdiovizualnih del.

                  —

                  Spodbuditi izmenjavo med institucijami in/ali obstoječimi dejavnostmi stalnega usposabljanja.

                  —

                  Prispevati k usposabljanju vodij usposabljanja.

            2.   Posebni cilj 2: konkurenčnost in distribucija

      1.   Operativni cilj:
      Olajšati iskanje partnerjev za koprodukcijo.
      Ukrepa za izvedbo:

                  —

                  Podpreti organizacijo forumov za razvoj, financiranje, koprodukcijo in predprodajo mednarodnih koprodukcij, zlasti koprodukcijskih trgov in prireditev za iskanje partnerjev (pitching), namenjenih srečevanju možnih partnerjev (npr. scenaristov, režiserjev, igralcev, producentov in distributerjev).

            2.   Operativni cilj:
      Spodbuditi mednarodno prodajo in promocijo avdiovizualnih del.
      Ukrepi za izvedbo:

                  —

                  Spodbuditi sklepanje sporazumov med skupinami imetnikov pravic/prodajnih zastopnikov/distributerjev iz evropskih in iz tretjih držav, da se zagotovi distribucija (npr. v kinematografih, na televiziji, IPTV, spletni televiziji in platformah videa na zahtevo) njihovih avdiovizualnih del na ozemlju/ozemljih njihovega(-ih) partnerja(-ev).

                  —

                  Dvigniti osveščenost javnosti o premiernem prikazovanju filmov evropskih držav po svetu in filmov tretjih držav v Evropi prek okrepljenih promocijskih kampanj.

                  —

                  Podpreti sinhronizacijo in podnaslavljanje avdiovizualnih del iz evropskih in tretjih držav pri distribuciji in razširjanju prek vseh kanalov na voljo v korist producentov, distributerjev in izdajateljev avdiovizualnih programov.

                  —

                  Spodbuditi vzpostavljanje in utrjevanje mrež umetniškega in industrijskega sodelovanja med evropskimi imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji ter imetniki pravic/prodajnimi zastopniki/distributerji iz tretjih držav.

            3.   Posebni cilj 3: kroženje

      1.   Operativni cilj:
      Spodbuditi lastnike kinematografov v evropskih in tretjih državah, da vzajemno izboljšajo pogoje programiranja in predvajanja pri ekskluzivnih premierah avdiovizualnih del.
      Ukrepa za izvedbo:

                  —

                  Podpreti projekte, ki jih predstavijo lastniki kinematografov iz evropskih in tretjih držav, glede vključitve večjega števila evropskih filmov in filmov tretjih držav v programe ekskluzivnih premiernih prikazovanj komercialnih kinematografov za minimalno obdobje. Dodeljena podpora se bo zlasti določila glede na trajanje, predvajanje in število predvajanj filmov iz tretjih držav v teh kinematografih (ali evropskih filmov v primeru lastnikov kinematografov v tretjih državah) v referenčnem obdobju.

                  —

                  Podpreti vzpostavljanje in krepitev mrež lastnikov kinematografov iz evropskih in tretjih držav, tako da se razvijejo skupni ukrepi za to vrsto programov.

            2.   Operativni cilj:
      Povečati ponudbo avdiovizualnih vsebin ter izboljšati pogoje oddajanja in distribucije avdiovizualnih del iz tretjih držav na evropskih distribucijskih kanalih in evropskih avdiovizualnih del na distribucijskih kanalih tretjih držav.
      Ukrepa za izvedbo:

                  —

                  Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov (ali platformami videa na zahtevo itd.) in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav, katerih cilj je oddajanje paketa evropskih del ali del iz tretjih držav ali distribucija kataloga evropskih del in del iz tretjih držav na platformah videa na zahtevo.

                  —

                  Vzpostaviti zaupanje in dolgoročne delovne odnose med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov, platformami videa na zahtevo in imetniki pravic in tistimi iz tretjih držav.

            3.   Operativni cilj:
      Olajšati organizacijo dogodkov in pobud za filmsko pismenost.
      Ukrepa za izvedbo

                  —

                  Podpreti povezovanje pobud za filmsko pismenost v evropskih in tretjih državah, zlasti tistih, ki so namenjene mlademu občinstvu, da se spodbuja raznolikost avdiovizualnih del na mednarodni ravni.

                  —

                  Podpreti partnerstva med evropskimi izdajatelji avdiovizualnih programov in tistimi iz tretjih držav za oddajanje avdiovizualnih del, namenjenih mlademu občinstvu.


title: 2010/241/: Sklep Sveta z dne 26. aprila 2010 o imenovanju nizozemskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               29.4.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 107/19

         SKLEP SVETA
   z dne 26. aprila 2010
   o imenovanju nizozemskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2010/241/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nizozemske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU in 2010/29/EU o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandata Harryja DIJKSME se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenuje naslednji nadomestni član:
   M.F.A. (René) van DIESSEN, Gedeputeerde (namestnik kraljičinega komisarja) province Flevoland.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 26. aprila 2010

            Za Svet

            Predsednik

         M. Á. MORATINOS

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22 in UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Sklep Sveta 2014/455/SZVP z dne 11. julija 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

text:
               12.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 205/22

         SKLEP SVETA 2014/455/SZVP
   z dne 11. julija 2014
   o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), in zlasti člena 3(1) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP.

               (2)

               Svet meni, da bi bilo treba zaradi resnosti razmer v Ukrajini na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP, dodati še druge osebe.

               (3)

               Prilogo k Sklepu 2014/145/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Osebe s seznama iz Priloge k temu sklepu se dodajo na seznam iz Priloge k Sklepu 2014/145/SZVP.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 11. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

      PRILOGA
      SEZNAM OSEB IZ ČLENA 1

                  Ime

                  Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                  Razlogi za uvrstitev na seznam

                  Datum uvrstitve na seznam

                  1.

                  Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

                  Datum rojstva: 25.7.1972, Moskva

                  T. i. „predsednik vlade Ljudske republike Donetsk“.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Donetsk“ (8. julija je npr. izjavil, da „naša vojska izvaja posebno operacijo proti ukrajinskim fašistom“), podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“.

                  12.7.2014

                  2.

                  Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

                  T. i. „minister za varnost Ljudske republike Donetsk“. Odgovoren za seperatistične dejavnosti
                  t. i. „vlade Ljudske republike Donetsk“ na področju varnosti.

                  12.7.2014

                  3.

                  Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

                  T. i. „de facto namestnik predsednika vlade Ljudske republike Donetsk, zadolžen za socialne zadeve“.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Donetsk“.

                  12.7.2014

                  4.

                  Alexander KHRYAKOV

                  T. i. „minister za obveščanje in množično komunikacijo Ljudske republike Donetsk“.
                  Odgovoren za proseparatistične propagandne dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Donetsk“.

                  12.7.2014

                  5.

                  Marat BASHIROV

                  T. i. „predsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“, potrjen 8. julija.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Lugansk“.

                  12.7.2014

                  6.

                  Vasyl NIKITIN

                  T. i. „podpredsednik Sveta ministrov Ljudske republike Lugansk“ (prej t. i. „predsednik vlade Ljudske republike Lugansk“ in nekdanji tiskovni predstavnik „vojske jugovzhoda“).
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Lugansk“.
                  Dal je izjavo v imenu „vojske jugovzhoda“, da ukrajinske predsedniške volitve v „Ljudski republiki Lugansk“ zaradi „novega“ statusa regije niso izvedljive.

                  12.7.2014

                  7.

                  Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

                  1979

                  T. i. „predsednik Vrhovnega sveta Ljudske republike Lugansk“.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti „Vrhovnega sveta“, Rusko federacijo je pozval, naj prizna neodvisnost „Ljudske republike Lugansk“,
                  podpisnik memoranduma o soglasju o „novi ruski uniji“.

                  12.7.2014

                  8.

                  Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

                  T. i. „minister za notranje zadeve Ljudske republike Lugansk“.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Lugansk“.

                  12.7.2014

                  9.

                  Igor PLOTNITSKY

                  T. i. „obrambni minister Ljudske republike Lugansk“.
                  Odgovoren za separatistične „vladne“ dejavnosti t. i. „vlade Ljudske republike Lugansk“.

                  12.7.2014

                  10.

                  Nikolay KOZITSYN

                  20.6.1956, regija Donetsk

                  Poveljnik kozaških sil.
                  Poveljuje seperatistom na vzhodu Ukrajine, ki se bojujejo proti ukrajinskim vladnim silam.

                  12.7.2014

                  11.

                  Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

                  Eden od poveljnikov oboroženih skupin na vzhodu Ukrajine.
                  Odgovoren za usposabljanje separatistov za boj proti ukrajinskim vladnim silam.

                  12.7.2014


title: Sklep Sveta (EU) 2017/609 z dne 27. marca 2017 o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               31.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 86/1

         SKLEP SVETA (EU) 2017/609
   z dne 27. marca 2017
   o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(6)(a),
   ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan v Luxembourgu 17. junija 2002 in je začel veljati 1. aprila 2006.

               (2)

               Republika Hrvaška je postala država članica Evropske unije 1. julija 2013.

               (3)

               Pod pogoji iz člena 6(2) Akta o pristopu Republike Hrvaške se pristop Republike Hrvaške k Sporazumu formalizira s sklenitvijo protokola k Sporazumu med Svetom, ki deluje v imenu Unije in soglasno v imenu držav članic, ter Libanonsko republiko.

               (4)

               Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Libanonsko republiko. Pogajanja so se uspešno zaključila. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/859 (3) je bil Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji podpisan v imenu Unije in njenih držav članic v Bruslju 28. aprila 2016.

               (5)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Libanonsko republiko na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic (4).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz člena 7 Protokola ter tako izrazi soglasje Unije, da jih Protokol zavezuje (5).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. marca 2017

            Za Svet

            Predsednik

         C. ABELA

      (1)  Odobritev z dne 2. marca 2017 (še ni objavljena v Uradnem listu).

      (2)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

      (3)  UL L 144, 1.6.2016, str. 1.

      (4)  Besedilo Protokola je bilo objavljeno v UL L 144, 1.6.2016, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.


title: 2014/468/EU: Sklep Sveta, sprejet v medsebojnem soglasju s predsednikom Komisije, z dne 17. julija 2014 o imenovanju člana Evropske komisije

text:
               18.7.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 212/15

         SKLEP SVETA,
   sprejet v medsebojnem soglasju s predsednikom Komisije,
   z dne 17. julija 2014
   o imenovanju člana Evropske komisije

      (2014/468/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega odstavka člena 246 Pogodbe,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 9. februarja 2010 sprejel Sklep 2010/80/EU (2) o imenovanju Evropske komisije za obdobje do 31. oktobra 2014.

               (2)

               Predsednik Komisije José Manuel DURÃO BARROSO je v pismu z dne 18. junija 2014 obvestil Svet, da je Olli REHN odstopil s položaja člana Komisije, z učinkom od 30. junija 2014.

               (3)

               V skladu z drugim odstavkom člena 246 Pogodbe o delovanju Evropske unije se mesto, ki se izprazni zaradi odstopa, za preostanek mandata člana zapolni z novim članom z enakim državljanstvom.

               (4)

               Zato bi bilo treba imenovati novega člana Komisije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Svet v medsebojnem soglasju s predsednikom Komisije Joséjem Manuelom DURÃOM BARROSOM imenuje Jyrkija KATAINENA za člana Komisije za preostanek mandata, ki traja do 31. oktobra 2014.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 17. julija 2014

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  Mnenje z dne 16. julija 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 38, 11.2.2010, str. 7.


23.11.2006         SL                                     Uradni list Evropske unije                                                   C 286 E/225

                                                                                Torek, 13. december 2005

             P6_TA(2005)0509

             Zahteva za zaščito imunitete Bruna Gollnischa

             Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa
                                                 (2005/2072(IMM))

             Evropski parlament,

             — ob upoštevanju zahteve Luca Romagnolija za zaščito poslanske imunitete Bruna Gollnischa v pismu z
               dne 7. aprila 2005, razglašenega na plenarnem zasedanju dne 14. aprila 2005,

             — ob upoštevanju zagovora Bruna Gollnischa, izvedenega v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

             — ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8.
               aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah članov Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi
               volitvami z dne 20. septembra 1976,

             — ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

             — ob upoštevanju člena 26 francoske ustave,

             — ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 svojega Poslovnika,

             — ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0376/2005),

             1.    sklene, da bo zahtevo za zaščito imunitete in privilegijev Bruna Gollnischa zavrnil.

             (1) Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] PSES 195 ter 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] PSES
                 2391.

             P6_TA(2005)0510

             Izvajanje razvojne zakonodaje

             Resolucija Evropskega parlamenta o obtožbah glede zlorabe Zakona o zemljiškem pravu v Valenciji
             ali Ley reguladora de la actividad urbanística (LRAU-zakon o razvojnih dejavnostih) in njegovih
             posledicah za evropske državljane (peticije št. 609/2003, 732/2003, 985/2002, 1112/2002,
                                            107/2004 in druge) (2004/2208(INI))

             Evropski parlament,

             — ob upoštevanju člena 6 Pogodbe EU, ki vključuje določbe iz Evropske konvencije o varstvu človekovih
               pravic in temeljnih svoboščin, in člena 7 Pogodbe EU, ki določa postopek pri ugotavljanju hudih in
               ponavljajočih se kršitev načel, navedenih v členu 6,

             — ob upoštevanju direktiv 92/50/EGS (1) in 93/37/EGS (2) o javnih naročilih, direktiv 85/337/EGS (3),
               97/11/ES (4) in 2001/42/ES (5) o presoji vplivov na okolje in Direktive 2000/60/ES (6) o vodni politiki,

             (1) Direktiva Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev (UL L
                 209, 24.7.1992, str. 1).
             (2) Direktiva Sveta 93/37/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnje (UL L
                 199, 9.8.1993, str. 54).
             (3) Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje
                 (UL L 175, 5.7.1985, str. 40).
             (4) Direktiva Sveta 97/11/ES z dne 3. marca 1997 o spremembi Direktive 85/337/EGS o presoji vplivov nekaterih javnih
                 in zasebnih projektov na okolje (UL L 73, 14.3.1997, str. 5).
             (5) Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in
                 programov na okolje (UL L 197, 21.7.2001, str. 30).
             (6) Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skup-
                 nosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).


title: Sklep Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah

text:
               17.5.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 146/3

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 16. maja 2011
   o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah
   2011/C 146/03
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) (1) (Direktiva) ter zlasti člena 13(3) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 13(1) Direktive zahteva, da Komisija organizira izmenjavo informacij med državami članicami, zadevnimi panogami, nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, in Komisijo.

               (2)

               Člen 13(3) Direktive zahteva, da Komisija vzpostavi in redno sklicuje forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja, ter da pridobi mnenje foruma glede praktične ureditve za izmenjavo informacij, navedenih v omenjenem členu.

               (3)

               Člen 13(4) Direktive zahteva, da Komisija pridobi mnenje foruma glede predlagane vsebine referenčnih dokumentov BAT in ga javno objavi.

               (4)

               Zato je treba ustanoviti forum ter opredeliti njegove naloge in sestavo.

               (5)

               Forum mora pripraviti svoje mnenje glede praktične ureditve za izmenjavo informacij in predlagane vsebine referenčnih dokumentov BAT.

               (6)

               Forum morajo sestavljati države članice, mednarodne organizacije, ki zastopajo zadevne industrijske panoge za dejavnosti iz Priloge I Direktive, in nevladne organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja.

               (7)

               Za člane foruma je treba določiti pravila o razkrivanju informacij.

               (8)

               Osebne podatke je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Vsebina
   Ustanovi se forum za spodbujanje izmenjave informacij v skladu s členom 13(3) Direktive.
   Člen 2
   Naloga
   Naloga foruma je:

               (a)

               pripraviti mnenje o praktičnih ureditvah za izmenjavo informacij v skladu z drugim pododstavkom člena 13(3) Direktive;

               (b)

               pripraviti mnenje o predlagani vsebini referenčnih dokumentov BAT v skladu s členom 13(4) Direktive.

         Člen 3
   Posvetovanje
   Komisija se lahko posvetuje s forumom o vseh zadevah v zvezi s členom 13 Direktive ali vseh zadevah v zvezi z BAT, kot je opredeljeno v členu 3(10) Direktive.
   Člen 4
   Članstvo – imenovanje
   1.   Forum sestavljajo države članice, mednarodne organizacije, ki zastopajo zadevne industrijske panoge za dejavnosti iz Priloge I Direktive, in nevladne organizacije, ki spodbujajo varstvo okolja. V navedenih organizacijah je zastopanost Evrope sprejemljiva.
   2.   Člani skupine strokovnjakov Komisije „Forum za izmenjavo informacij o najboljših razpoložljivih tehnologijah v okviru zakonodaje o industrijskih emisijah“ (E00466) se samodejno štejejo za člane foruma.
   3.   Nove člane, ki niso države članice, imenuje generalni direktor GD za okolje.
   4.   Člane, ki ne morejo več učinkovito sodelovati v razpravah foruma, dajo odpoved ali kršijo pogoje iz člena 339 Pogodbe, je mogoče zamenjati.
   5.   Imena včlanjenih organizacij se objavijo v registru. Imena predstavnikov držav članic se lahko objavijo v registru.
   6.   Osebni podatki se zbirajo, obdelujejo in objavljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.
   Člen 5
   Delovanje
   1.   Forumu predseduje Komisija.
   2.   V dogovoru s Komisijo lahko forum ustanovi podskupine za preučevanje posebnih vprašanj na podlagi mandata, ki ga določi forum. Te podskupine prenehajo obstajati takoj, ko zaključijo svoj mandat. Podskupinam predseduje Komisija. Predsednik podskupine poroča forumu.
   3.   Predstavniki držav EGP so vabljeni na sestanke foruma v skladu s Protokolom EGP.
   4.   Predstavniki držav pristopnic so vabljeni, da se udeležijo sestankov foruma od dne podpisa pristopne pogodbe.
   5.   Predsednik lahko začasno povabi strokovnjake s posebnim znanjem o določeni zadevi na dnevnem redu, ki niso člani, da sodelujejo pri delu foruma ali podskupine. Poleg tega lahko predsednik podeli status opazovalca posameznikom in organizacijam v skladu z določbo 8(3) horizontalnih pravil o strokovnih skupinah (3) in državam kandidatkam.
   6.   Člani foruma in njihovi predstavniki kot tudi povabljeni strokovnjaki in opazovalci spoštujejo obveznosti o varovanju poslovnih skrivnosti, določene v pogodbah in njihovih izvedbenih pravilih, ter Pravilnik Komisije o varnosti v zvezi z zaščito tajnih podatkov EU iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4). Če teh obveznosti ne spoštujejo, lahko Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe.
   7.   Sestanki foruma in podskupin navadno potekajo v prostorih Komisije. Administrativne storitve zagotovi Komisija.
   8.   Forum z navadno večino članov sprejme poslovnik na podlagi standardnega poslovnika za strokovne skupine.
   9.   Komisija objavi ustrezne informacije o dejavnostih foruma v samem registru ali s povezavo iz registra na posebno spletno stran.
   Člen 6
   Stroški sestankov
   1.   Sodelujoči pri dejavnostih foruma za svoje storitve niso plačani.
   2.   Potne stroške sodelujočih pri dejavnostih foruma lahko povrne Komisija. Povračilo se izplača v skladu z veljavnimi določbami Komisije v mejah razpoložljivih odobrenih sredstev, dodeljenih službam Komisije v okviru letnega postopka razporeditve sredstev.

      V Bruslju, 16. maja 2011

            Za Komisijo

         Janez POTOČNIK

            Član Komisije

      (1)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

      (2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (3)  C(2010) 7649 konč.

      (4)  Sklep Komisije z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega Poslovnika (UL L 317, 3.12.2001, str. 1).


title: 2005/376/ES: Sklep št. 201 z dne 15. decembra 2004 o vzorčnih obrazcih za uporabo uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 (serija E 400) (Besedilo velja za EGP in Švico)

text:
               23.5.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 129/1

      SKLEP št. 201
   z dne 15. decembra 2004
   o vzorčnih obrazcih za uporabo uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 (serija E 400)
   (Besedilo velja za EGP in Švico)
   (2005/376/ES)
   UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JE –
   ob upoštevanju člena 81(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene, samozaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo znotraj Skupnosti (1), po kateri je odgovorna za obravnavanje vseh upravnih vprašanj v zvezi z Uredbo (EGS) št. 1408/71 in poznejšimi uredbami,
   ob upoštevanju člena 2(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (2), ki določa postopek za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71, po katerem je Upravna komisija odgovorna za izdelavo vzorcev dokumentov, potrebnih za uporabo uredb (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72,
   ob upoštevanju Sklepa št. 146 z dne 10. oktobra 1990 v zvezi z razlago člena 94(9) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 (3),
   ob upoštevanju Sklepa št. 155 z dne 6. julija 1994 o vzorčnih obrazcih, ki so potrebni za uporabo uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 (E 401 do 411)  (4),
   ob upoštevanju Sklepa št. 157 z dne 1. julija 1995 o vzorčnih obrazcih, ki so potrebni za uporabo uredb Sveta (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 (E 401 do 411)  (5),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Zaradi razširitve Evropske unije 1. maja 2004 je treba obrazce serije E 400 prilagoditi.

               (2)

               Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGS) z dne 2. maja 1992, dopolnjen s protokolom z dne 17. marca 1993, Priloga VI, uresničuje uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72 v Evropskem gospodarskem prostoru.

               (3)

               Evropska skupnost in njene države članice ter Švicarska konfederacija so sklenile sporazum o prostem pretoku oseb (Švicarski sporazum), ki je začel veljati 1. junija 2002. Priloga II k sporazumu se nanaša na uredbi (EGS) št. 1408/71 in (EGS) št. 574/72.

               (4)

               Iz praktičnih razlogov so obrazci, ki se uporabljajo v Evropski uniji in v okviru EGP ter Švicarskega sporazuma, enaki –

         SKLENILA:

               1.

               Sklep št. 155 se izbriše in vzorčni obrazci E 401, E 402, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407 in E 411, natisnjeni v tem sklepu, se zamenjajo z vzorčnimi obrazci, ki so priloženi temu dokumentu.

               2.

               Vzorčni obrazec št. E 413, natisnjen v Sklepu št. 146, se izbriše.

               3.

               Sklep št. 157 se izbriše.

               4.

               Pristojni organi držav članic dajo zadevnim osebam na voljo obrazce, ki so v skladu s priloženimi vzorci. Obrazci so na voljo v uradnih jezikih Skupnosti in so oblikovani tako, da so njihove različice popolnoma skladne, kar omogoča vsem, ki jim je obrazec namenjen, da prejmejo obrazec, natisnjen v njihovem jeziku.

               5.

               Ta sklep začne veljati prvi dan meseca po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.

            Predsednik Upravne komisije

         C. J. VAN DEN BERG

      (1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2.

      (2)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 77/2005 (UL L 16, 20.1.2005, str. 3).

      (3)  UL L 235, 23.8.1991, str. 9. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 167 (UL L 195, 11.7.1998, str. 35).

      (4)  UL L 209, 5.9.1995, str. 1.

      (5)  Neobjavljeni sklep, ki razširja Sklep št. 155 na Avstrijo, Finsko in Švedsko.


title: 2009/522/ES: Sklep Evropske centralne banke z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (ECB/2009/16)

text:
               4.7.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 175/18

      SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

   z dne 2. julija 2009
   o izvajanju programa nakupa kritih obveznic
   (ECB/2009/16)
   (2009/522/ES)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti prve alinee njenega člena 105(2),
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 ter člena 18.1 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta ESCB lahko nacionalne centralne banke držav članic, ki so sprejele euro (v nadaljevanju: NCB), in Evropska centralna banka (ECB) (v nadaljevanju skupaj poimenovane: centralne banke Eurosistema) posredujejo na finančnih trgih med drugim z dokončnimi nakupi in prodajami tržnih instrumentov.

               (2)

               Dne 7. maja 2009 in za tem 4. junija 2009 je Svet ECB sklenil, da je glede na trenutne izjemne okoliščine, ki prevladujejo na trgu, treba začeti izvajati program (v nadaljevanju: program nakupa kritih obveznic ali program), po katerem bi lahko NCB in izjemoma ECB v neposrednem stiku z nasprotnimi strankami v skladu z dodeljenimi jim deleži opravljale dokončne nakupe primernih kritih obveznic. Centralne banke Eurosistema nameravajo izvajati program nakupa kritih obveznic postopoma, ob upoštevanju razmer na trgu in potreb denarne politike Eurosistema. Cilji teh nakupov so prispevati k: (a) nadaljnjemu zniževanju obrestnih mer denarnega trga; (b) izboljšanju pogojev financiranja za banke in podjetja; (c) spodbujanju kreditnih institucij, da kreditiranje svojih komitentov ohranijo na sedanji ravni ali ga povečajo; in (d) izboljšanju likvidnosti v pomembnih segmentih trga zasebnih dolžniških vrednostnih papirjev.

               (3)

               Kot del enotne denarne politike bi se morali dokončni nakupi primernih kritih obveznic s strani centralnih bank Eurosistema po programu opravljati enotno, v skladu s pogoji iz tega sklepa –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Vzpostavitev in obseg dokončnih nakupov kritih obveznic
   Eurosistem je vzpostavil program, po katerem centralne banke Eurosistema opravljajo nakupe primernih kritih obveznic v ciljnem nominalnem znesku 60 milijard EUR. Po tem programu se centralna banka Eurosistema lahko odloči, da bo, v skladu z merili primernosti iz tega sklepa, kupila primerne krite obveznice od primernih nasprotnih strank na primarnih ali sekundarnih trgih. Smernica ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) se ne uporablja za dokončne nakupe kritih obveznic s strani centralnih bank Eurosistema po programu.
   Člen 2
   Merila primernosti kritih obveznic
   Krite obveznice, ki: (a) so primerne za operacije denarne politike, kot je opredeljeno v Smernici ECB/2000/7; (b) so denominirane v eurih; (c) jih izdajo kreditne institucije, ustanovljene v euroobmočju, ali drugi subjekti, ustanovljeni v euroobmočju, ki izpolnjujejo pogoje, opredeljene v odstavku 4 spodaj; in (d) se nahajajo in poravnajo v euroobmočju, so primerne za dokončne nakupe po programu pod pogojem, da izpolnjujejo naslednje dodatne zahteve:

               1.

               So bodisi (i) krite obveznice, izdane v skladu z merili, določenimi v členu 22(4) Direktive UCITS (2) (v nadaljevanju: krite obveznice, skladne z Direktivo UCITS), bodisi (ii) strukturirane krite obveznice, za katere centralna banka Eurosistema po svoji lastni presoji šteje, da nudijo podobna varovala kot krite obveznice, skladne z Direktivo UCITS.

               2.

               Velikost vsake od izdaj kritih obveznic praviloma ne sme biti manjša od 500 milijonov EUR. V posebnih primerih se centralna banka Eurosistema lahko odloči, da bo opravila dokončni nakup kritih obveznic, katerih velikost izdaje je manjša od 500 milijonov EUR, pod pogojem, da velikost izdaje ni manjša od 100 milijonov EUR, če se po lastni presoji odloči, da tak nakup zahtevajo posebne okoliščine na trgu ali razlogi z vidika obvladovanja tveganj.

               3.

               Izdaja kritih obveznic mora biti praviloma ocenjena z bonitetno oceno najmanj „AA“ ali s tej oceni enakovredno oceno, ki jo dodeli vsaj ena od največjih bonitetnih agencij.

               4.

               Če je izdajatelj kritih obveznic subjekt (razen kreditnih institucij), ustanovljen v euroobmočju, veljata pogoja, (i) da tak subjekt izdaja samo krite obveznice in (ii) da za krite obveznice zadevni centralni banki Eurosistema v zadostni meri jamči kreditna institucija, ustanovljena v euroobmočju, oziroma, alternativno, da imajo krite obveznice podobna varovala, ki izpolnjujejo zahteve zadevne centralne banke Eurosistema.

               5.

               Krite obveznice morajo biti izdane v skladu z zakonodajo, ki ureja krite obveznice, veljavno v državi članici euroobmočja. V primeru strukturiranih kritih obveznic mora biti pravo, ki ureja dokumentacijo kritih obveznic, pravo države članice euroobmočja.

         Člen 3
   Primerne nasprotne stranke
   Primerne nasprotne stranke za program nakupa kritih obveznic so naslednje: (a) domače nasprotne stranke, ki sodelujejo v operacijah denarne politike Eurosistema, kot je opredeljeno v oddelku 2.1 Priloge I k Smernici ECB/2000/7; in (b) vse druge nasprotne stranke, ustanovljene v euroobmočju (bodisi kot samostojne pravne osebe bodisi kot podružnice), ki jih centralne banke Eurosistema uporabljajo pri nalaganju svojih naložbenih portfeljev, denominiranih v eurih.
   Člen 4
   Končni določbi
   1.   Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi na spletni strani ECB.
   2.   Ta sklep se uporablja do 30. junija 2010.

      V Luxembourgu, 2. julija 2009

            Predsednik ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

      (2)  Direktiva Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 375, 31.12.1985, str. 3).


title: 2012/491/EU: Sklep Sveta z dne 23. julija 2012 o stališču Evropske unije v okviru Odbora veleposlanikov AKP-EU v zvezi s prerazporeditvijo dela nedodeljenih sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada v korist sodelovanja znotraj AKP

text:
               31.8.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 234/1

         SKLEP SVETA
   z dne 23. julija 2012
   o stališču Evropske unije v okviru Odbora veleposlanikov AKP-EU v zvezi s prerazporeditvijo dela nedodeljenih sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada v korist sodelovanja znotraj AKP
   (2012/491/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   Notranji sporazum med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih in postopkih, ki jih je treba sprejeti upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma med državami AKP in ES (1), in zlasti člen 1 Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (2), je bil prvič spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (3) in drugič v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (4) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU). Druga sprememba se začasno uporablja od 31. oktobra 2010.

               (2)

               Člen 15 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ustanavlja Svet ministrov AKP-EU, ki je pristojen za sprejemanje odločitev v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU.

               (3)

               V skladu z odstavkom 6 Priloge Ib k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU lahko Odbor veleposlanikov AKP-EU v imenu Sveta ministrov AKP-EU prerazporedi sredstva med dodelitvami, kakor so določene v odstavku 2 navedene priloge, z namenom, da se izpolnijo zahteve glede načrtovanja programov v okviru posameznih dodelitev.

               (4)

               Neporabljena sredstva, ki so v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) na razpolago za sodelovanje znotraj AKP, ne zadostujejo za izpolnitev zahtev glede načrtovanja programov, kakor so bile ugotovljene na podlagi vmesnega pregleda. Zato je potreben prenos 195 milijonov EUR nedodeljenih sredstev iz 10. ERS k sredstvom za sodelovanje znotraj AKP, da se omogoči financiranje ukrepov, ki temeljijo na obstoječih prednostnih nalogah EU in držav AKP, vključno z dopolnitvijo mirovne pomoči za Afriko v višini 100 milijonov EUR.

               (5)

               Unija bi morala oblikovati stališče, ki se sprejme v okviru Odbora veleposlanikov AKP-EU v zvezi s prerazporeditvijo dela nedodeljenih sredstev iz 10. ERS v korist dodelitve sredstev za sodelovanje znotraj AKP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stališče, ki ga Evropska unija sprejme v okviru Odbora veleposlanikov AKP-EU v zvezi s prerazporeditvijo dela nedodeljenih sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada v korist sodelovanja znotraj AKP, temelji na osnutku sklepa Odbora veleposlanikov AKP-EU, ki je priložen temu sklepu.
   O formalnih in manjših spremembah osnutka sklepa se je mogoče dogovoriti, ne da bi bile potrebne spremembe tega sklepa.
   Člen 2
   Za podporo prizadevanjem Afriške unije in regionalnih organizacij glede vprašanj varnosti v Afriki, se od 195 milijonov EUR 100 milijonov EUR nameni mirovni pomoči za Afriko.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. julija 2012

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (3)  Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (UL L 209, 11.8.2005, str. 27).

      (4)  Sporazum o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

      OSNUTEK
      SKLEP št. …/2012 ODBORA VELEPOSLANIKOV AKP-EU
      z dne…
      v zvezi s prerazporeditvijo dela nedodeljenih sredstev iz 10. Evropskega razvojnega sklada v korist sodelovanja znotraj AKP
      ODBOR VELEPOSLANIKOV AKP-EU JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (1) ter prvič spremenjenega v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (2) in drugič v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), in zlasti odstavka 6 Priloge Ib k Sporazumu,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Neporabljena sredstva iz 10. Evropskega razvojnega sklada (ERS) za sodelovanje znotraj AKP ne zadostujejo za izpolnitev zahtev glede načrtovanja programov, kakor so bile ugotovljene na podlagi vmesnega pregleda strategije sodelovanja znotraj AKP v okviru 10. ERS.

                  (2)

                  Da bi se lahko še naprej zagotavljal hiter in učinkovit odziv na primere nasilnih konfliktov v Afriki, je potrebna dopolnitev mirovne pomoči za Afriko.

                  (3)

                  Za financiranje prednostnih nalog EU in AKP bi bilo treba potrebni znesek prenesti iz nedodeljenih sredstev 10. ERS k sredstvom za sodelovanje znotraj AKP.

                  (4)

                  Ustrezno bi bilo, da Odbor veleposlanikov AKP-EU nemudoma sprejme ta sklep –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Sodelovanje znotraj AKP
      Znesek v višini 195 milijonov EUR se prenese iz nedodeljenih sredstev 10. ERS k sredstvom za sodelovanje znotraj AKP v skladu s cilji iz členov 11, 28, 29 in 30 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU.
      Člen 2
      Zahtevek za financiranje
      V skladu s členom 12b(a) Priloge IV k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU Komisijo zaprosi za financiranje dejavnosti, ki sta jih predlagali skupini držav EU oziroma AKP, in zlasti za zagotovitev dodatnih sredstev mirovni pomoči za Afriko v skupnem znesku 100 milijonov EUR za podporo prizadevanjem Afriške unije in regionalnih organizacij glede vprašanj varnosti v Afriki.
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V, …

               Za Odbor veleposlanikov AKP-EU

               Predsednik

         (1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

         (2)  Sporazum o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (UL L 209, 11.8.2005, str. 27).

         (3)  Sporazum o drugi spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000, kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu 25. junija 2005 (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).