title: Sklep Sveta (EU) 2015/1987 z dne 5. oktobra 2015 o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau

text:
               6.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 290/1

         SKLEP SVETA (EU) 2015/1987
   z dne 5. oktobra 2015
   o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in člena 218(7) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2008 z Uredbo (ES) št. 241/2008 (1) odobril sklenitev Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (2)

               Unija se je z Republiko Gvinejo Bissau pogajala o novem protokolu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), ki plovilom Unije dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Republika Gvineja Bissau izvaja svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva.

               (3)

               Protokol je bil podpisan 24. novembra 2014 v skladu s Sklepom 2014/782/EU (2) in se začasno uporablja od dneva podpisa.

               (4)

               Sporazum ustanavlja skupni odbor, ki je pristojen za nadzor uporabe tega Sporazuma. Skupni odbor lahko poleg tega v skladu s Protokolom odobri določene spremembe Protokola. Da bi olajšali odobritev teh sprememb, bi bilo treba pod posebnimi pogoji Komisijo pooblastiti, da jih po poenostavljenem postopku odobri.

               (5)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol o določitvi ribolovnih možnostih in finančnem prispevku, določenih s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau se odobri v imenu Unije (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 19 Protokola (4).
   Člen 3
   Ob upoštevanju določb in pogojev, navedenih v Prilogi, je Komisija pooblaščena, da v skupnem odboru v imenu Unije odobri spremembe Protokola.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 5. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         N. SCHMIT

      (1)  Uredba Sveta (ES) št. 241/2008 z dne 17. marca 2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (UL L 75, 18.3.2008, str. 49).

      (2)  UL L 328, 13.11.2014, str. 1.

      (3)  Protokol je bil objavljen v UL L 328, 13.11.2014, str. 3 skupaj s sklepom o podpisu.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.

      PRILOGA

         Obseg prenesenih pooblastil in postopek za oblikovanje stališča Unije v skupnem odboru

                  1.

                  Komisija je pooblaščena za pogajanja z Republiko Senegal in če je to potrebno ter ob upoštevanju točke 3 te priloge za odobritev sprememb Protokola, glede naslednjih vprašanj:

                              (a)

                              revizija ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s členoma 6 in 7 Protokola;

                              (b)

                              sklep o oblikah sektorske podpore v skladu s členom 3 Protokola;

                              (c)

                              tehnične specifikacije in postopki, ki spadajo med pooblastila skupnega odbora v skladu s Prilogo k Protokolu.

                  2.

                  V skupnem odboru, ustanovljenjem na podlagi Sporazuma, Unija:

                              (a)

                              deluje v skladu s cilji, ki jih želi doseči v okviru skupne ribiške politike;

                              (b)

                              spoštuje sklepe Sveta z dne 19. marca 2012 glede sporočila o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike;

                              (c)

                              spodbuja stališča, ki so združljiva z ustreznimi pravili, ki so jih sprejele regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

                  3.

                  Če je predvideno, da se na sestanku skupnega odbora sprejme sklep o spremembi Protokola iz točke 1, se sprejmejo ustrezni ukrepi, da bi se v stališču, izraženem v imenu Unije, upoštevali najnovejši statistični, biološki in drugi podatki, posredovani Komisiji.
                  Službe Komisije v ta namen in na podlagi teh podatkov ter dovolj zgodaj pred zadevnim sestankom skupnega odbora posredujejo Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom v pregled in odobritev dokument, v katerem navedejo podrobnosti predlaganega stališča Unije.
                  V zvezi z zadevo iz točke 1(a), Svet s kvalificirano večino odobri predvideno stališče Unije. V drugih primerih se predvideno stališče Unije iz pripravljalnega dokumenta šteje za odobreno, razen če mu določeno število držav članic, ki ustreza manjšini, ki lahko prepreči sprejetje odločitve, ugovarja na sestanku pripravljalnega telesa Sveta ali v roku 20. dni od prejetja pripravljalnega dokumenta, pri čemer se upošteva zgodnejši datum. V primeru ugovora se zadeva predloži Svetu.
                  Če je v teku poznejših sestankov, vključno med samim sestankom, nemogoče doseči dogovor, da bi se v stališču Unije upoštevali novi elementi, se zadeva predloži Svetu ali njegovim pripravljalnim telesom.

                  4.

                  Komisija lahko v ustreznem roku sprejme kakršne koli ukrepe, da se zagotovi nadaljnje ukrepanje v zvezi s sklepom skupnega odbora, po potrebi vključno z objavo zadevnega sklepa v Uradnem listu Evropske unije in predložitev kakršnega koli predloga, potrebnega za izvajanje tega sklepa.


title: Sklep Sveta 2012/315/SZVP z dne 19. decembra 2011 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

text:
               21.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/1

         SKLEP SVETA 2012/315/SZVP
   z dne 19. decembra 2011
   o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe ter Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 218(5) in (6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pogoje glede sodelovanja tretjih držav v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno takšno prihodnje sodelovanje namesto da se jih določa za vsako posamezno operacijo posebej.

               (2)

               Potem ko je Svet 26. aprila 2010 sprejel sklep o odobritvi začetka pogajanj, je VP opravil pogajanja o Sporazumu med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (3)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je za Unijo zavezujoč.
   Člen 3
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 16(1) Sporazuma.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. decembra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 160/1

         PREVOD
   SPORAZUM
   med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje
   EVROPSKA UNIJA (EU)
   na eni strani in
   NOVA ZELANDIJA
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu: pogodbenici, STA SE –
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija lahko sklene sprejeti ukrepe na področju kriznega upravljanja.

               (2)

               Evropska unija odloča, ali bo k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabila tudi tretje države. Nova Zelandija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Nove Zelandije.

               (3)

               Pogoje glede sodelovanja Nove Zelandije v operacijah EU za krizno upravljanje bi bilo treba določiti v sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnje sodelovanje namesto, da se jih določa za vsako posamezno operacijo posebej.

               (4)

               Tak sporazum ne bi smel posegati v avtonomijo odločanja Evropske unije in ne bi smel vplivati na vsakokratno odločanje Nove Zelandije glede sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje.

               (5)

               Tak sporazum bi moral zadevati le operacije EU za krizno upravljanje in ne bi smel posegati v morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo sodelovanje Nove Zelandije v že začeti operaciji EU za krizno upravljanje –

         DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   ODDELEK I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   S sodelovanjem povezane odločitve
   1.   Potem, ko Evropska unija sprejme odločitev, da k sodelovanju v operaciji EU za krizno upravljanje povabi Novo Zelandijo in se Nova Zelandija odloči za sodelovanje, Nova Zelandija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.
   2.   Evropska unija Novi Zelandiji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede verjetnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Novi Zelandiji s tem pomagala pri pripravi njene ponudbe.
   3.   Evropska unija se pri oceni s strani Nove Zelandije predlaganega prispevka posvetuje z Novo Zelandijo.
   4.   Da bi zagotovila sodelovanje Nove Zelandije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Novo Zelandijo pravočasno s pismom obvesti o rezultatu ocene.
   Člen 2
   Okvir
   1.   Nova Zelandija se pridruži sklepu Sveta, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in vsakemu drugemu sklepu, s katerim se Svet Evropske unije odloči za podaljšanje operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi dogovori.
   2.   Sodelovanje Nove Zelandije v operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.
   3.   Odstavek 1 ne posega v pravico Nove Zelandije, da odstopi od sodelovanja v operaciji EU za krizno upravljanje, če se ne strinja s sklepom iz navedenega odstavka.
   Člen 3
   Status osebja in sil
   1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Nova Zelandija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ureja sporazum o statusu sil/misije, če obstaja, sklenjen med Evropsko unijo in državo(-ami), v kateri(-h) operacija poteka.
   2.   Status osebja, dodeljenega poveljstvu ali poveljujočim elementom zunaj države (držav), v katerih poteka operacija EU za krizno upravljanje, urejajo dogovori med poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Novo Zelandijo.
   3.   Kadar sile Nove Zelandije delujejo na ladji ali zrakoplovu države članice EU, tedaj ta država članica, brez poseganja v sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 in s pridržkom kakršnih koli veljavnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov, izvršuje jurisdikcijo v skladu s svojimi notranjimi zakoni in postopki.
   4.   Nova Zelandija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Nova Zelandija je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper njeno osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov v skladu z njenimi zakoni in predpisi.
   5.   Pogodbenici se dogovorita, da se odpovesta morebitnim in vsem zahtevkom (ki niso pogodbeni zahtevki) do druge pogodbenice zaradi škode, izgube ali uničenja sredstev, ki so v lasti katere koli pogodbenice ali jih ta uporablja, ali zaradi poškodbe ali smrti med osebjem katere koli pogodbenice pri opravljanju njegovih uradnih nalog v povezavi z dejavnostmi v okviru tega sporazuma, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve.
   6.   Nova Zelandija se zaveže, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od zahtevkov do katere koli države, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Nova Zelandija.
   7.   Evropska unija se zaveže, da bo ob podpisu tega sporazuma zagotovila predložitev izjav držav članic Evropske unije o odstopu od zahtevkov v zvezi s kakršnim koli prihodnjim sodelovanjem Nove Zelandije v operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 4
   Tajni podatki
   1.   Nova Zelandija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje tajnih podatkov EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije iz Sklepa Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (1) in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Če EU prejme tajne podatke od Nove Zelandije, se ti podatki primerno zaščitijo glede na stopnjo tajnosti in enakovredno glede na standarde, uvedene s predpisi o tajnih podatkih EU.
   3.   Če sta EU in Nova Zelandija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo tajnih podatkov, se določbe takšnega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.
   ODDELEK II

      DOLOČBE O SODELOVANJU V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

   Člen 5
   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Nova Zelandija poskrbi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravlja naloge v skladu:

               (a)

               s sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1);

               (b)

               z operativnim načrtom;

               (c)

               z izvedbenimi ukrepi.

         2.   Nova Zelandija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje (v nadaljnjem besedilu: vodja misije) in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP) o kakršnih koli spremembah njenega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, ki ga pristojni novozelandski organi štejejo za potrebno, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Nove Zelandije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži izvod tega potrdila.
   Člen 6
   Struktura poveljevanja
   1.   Osebje, ki ga dodeli Nova Zelandija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom nacionalnih organov.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na Evropsko unijo.
   4.   Vodja misije prevzame odgovornost za civilno operacijo EU za krizno upravljanje ter na terenu izvršuje poveljevanje in izvaja nadzor nad operacijo.
   5.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.
   6.   Nova Zelandija ima v skladu s pravnimi instrumenti iz člena 2(1) pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.
   7.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Disciplinske ukrepe po potrebi sprejme zadevni nacionalni organ.
   8.   Nova Zelandija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (National Contingent Point of Contact, v nadaljnjem besedilu NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.
   9.   Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Novo Zelandijo, če Nova Zelandija na dan zaključka operacije še vedno prispeva k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.
   Člen 7
   Finančni vidiki
   1.   Nova Zelandija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen tekočih stroškov, kakor je določeno v operativnem proračunu operacije. To ne posega v člen 8.
   2.   V primeru smrti, poškodbe, izgube ali škode med fizičnimi ali pravnimi osebami iz države(držav), v kateri(-h) poteka operacija, se vprašanja morebitne odgovornosti Nove Zelandije in njenega plačila odškodnine razrešujejo pod pogoji, določenimi v veljavnem sporazumu o statusu misije iz člena 3(1) ali kakršnih koli drugih veljavnih dogovorih.
   Člen 8
   Prispevek v operativni proračun
   1.   Nova Zelandija prispeva k financiranju proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Nove Zelandije k operativnemu proračunu se izračuna na podlagi ene od naslednjih formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

               (a)

               delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med BND Nove Zelandije in celotnimi BND vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

               (b)

               delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Nove Zelandije, ki sodeluje v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 Nova Zelandija ne prispeva k financiranju dnevnic, ki se izplačujejo osebju iz držav članic Evropske unije.
   4.   Ne glede na odstavek 1 Evropska unija Novo Zelandijo načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija sklene, da je prispevek Nove Zelandije v operaciji tako velik, da bistveno prispeva k tej operaciji; ali

               (b)

               BND na prebivalca v Novi Zelandiji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in zadevne upravne službe Nove Zelandije podpišejo dogovor o plačilu prispevkov Nove Zelandije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinu plačila finančnega prispevka in

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK III

      DOLOČBE O SODELOVANJU V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

   Člen 9
   Sodelovanje v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje
   1.   Nova Zelandija zagotovi, da njene sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu:

               (a)

               s sklepom Sveta in nadaljnjimi spremembami iz člena 2(1);

               (b)

               z operativnim načrtom in

               (c)

               z izvedbenimi ukrepi.

         2.   Nova Zelandija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o kakršni koli spremembi glede njenega sodelovanja v operaciji.
   Člen 10
   Struktura poveljevanja
   1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom njihovih nacionalnih organov.
   2.   Osebje, ki ga dodeli Nova Zelandija, pri opravljanju nalog in ravnanju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   3.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU, ki ima pravico svoja pooblastila prenesti.
   4.   Nova Zelandija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor sodelujoče države članice Evropske unije.
   5.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Novo Zelandijo kadar koli zahteva umik prispevka Nove Zelandije.
   6.   Nova Zelandija imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative, v nadaljnjem besedilu: SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta Nove Zelandije.
   Člen 11
   Finančni vidiki
   1.   Brez poseganja v člen 12 tega sporazuma prevzame Nova Zelandija kritje vseh stroškov, povezanih z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih instrumentih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2008/975/SZVP (2) o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena.
   2.   V primeru smrti, poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz države(držav), v kateri(-h) poteka operacija, se vprašanja morebitne odgovornosti Nove Zelandije in njenega plačila odškodnine razrešujejo pod pogoji, določenimi v veljavnem sporazumu o statusu sil iz člena 3(1) ali kakršnih koli drugih veljavnih dogovorih.
   Člen 12
   Prispevek k skupnim stroškom
   1.   Nova Zelandija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.
   2.   Finančni prispevek Nove Zelandije k skupnim stroškom se izračuna na podlagi ene od naslednjih dveh formul, in sicer tiste, pri kateri je izračun nižji:

               (a)

               delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med BND Nove Zelandije in celotnimi BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije; ali

               (b)

               delež skupnih stroškov, ki je sorazmeren razmerju med številom osebja iz Nove Zelandije, ki sodeluje v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji sodelujočih držav.

         Kadar se uporabi formula iz točke (b) prvega pododstavka in Nova Zelandija prispeva osebje le za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Nove Zelandije in celotnim osebjem operacije.
   3.   Ne glede na odstavek 1 Evropska unija Novo Zelandijo načeloma oprosti finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

               (a)

               Evropska unija ugotovi, da je prispevek Nove Zelandije v operaciji tako velik, da bistveno prispeva k sredstvom in/ali zmogljivostim, ki so bistvene za operacijo, ali

               (b)

               BND na prebivalca v Novi Zelandiji ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

         4.   Upravitelj, določen s Sklepom 2008/975/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena, in pristojni upravni organi Nove Zelandije skleneta dogovor. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

               (a)

               zadevnem znesku;

               (b)

               načinu plačila finančnega prispevka in

               (c)

               postopku revizije.

         ODDELEK IV

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 13
   Dogovori o izvajanju Sporazuma
   Brez poseganja v določbe členov 12(4) in 8(5) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter ustrezni organi Nove Zelandije.
   Člen 14
   Neizpolnjevanje obveznosti
   Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz tega sporazuma, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.
   Člen 15
   Reševanje sporov
   Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.
   Člen 16
   Začetek veljavnosti
   1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko pogodbenici druga drugo uradno obvestita o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.
   2.   Ta sporazum se na zahtevo katere koli od pogodbenic ponovno pregleda.
   3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma med pogodbenicama.
   4.   Katera koli pogodbenica lahko ta sporazum odpove s pisnim uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Takšna odpoved začne učinkovati šest mesecev po tem, ko druga pogodbenica prejme uradno obvestilo.

      V Bruslju, dne osemnajstega aprila leta dva tisoč dvanajst.

         Za Evropsko unijo

         Za Novo Zelandijo

      (1)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

      (2)  UL L 345, 23.12.2008, str. 96.
   IZJAVA DRŽAV ČLANIC EU
   Države članice EU, ki uporabljajo sklep Sveta EU o operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri sodeluje Nova Zelandija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri odpovedati se zahtevkom do Nove Zelandije zaradi poškodbe, smrti med svojim osebjem, škode ali izgube kakršnih koli sredstev, ki so v njihovi lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               —

               povzročilo osebje iz Nove Zelandije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               —

               ga je povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki pripadajo Novi Zelandiji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve s strani osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Nove Zelandije pri uporabi teh sredstev.

         IZJAVA NOVE ZELANDIJE
   Nova Zelandija si bo pri uporabi sklepa Sveta EU o operaciji EU za krizno upravljanje prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri odpovedati se zahtevkom do katere koli države članice EU, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi poškodbe, smrti med svojim osebjem, škode ali izgube kakršnih koli sredstev, ki so v njeni lasti in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

               (a)

               povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

               (b)

               ga je povzročila uporaba kakršnih koli sredstev, ki so v lasti držav, ki sodelujejo v operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve s strani osebja operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.


title: Sklep Sveta 2009/1002/SZVP z dne 22. decembra 2009 o spremembi Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji

text:
               23.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 346/47

      SKLEP SVETA 2009/1002/SZVP
   z dne 22. decembra 2009
   o spremembi Skupnega stališča Sveta 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet Evropske unije je 20. novembra 2006 sprejel Skupno stališče 2006/795/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji (DLRK) (1); to skupno stališče je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2009/573/SZVP (2), ki izvaja resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1874 (2009).

               (2)

               Prepoved neposredne in posredne dobave, prodaje ali prenosa nekaterih predmetov, materialov, opreme, blaga in tehnologije v DLRK bi se morala nanašati tudi na vse blago z dvojno rabo in tehnologijo s seznama v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (3).

               (3)

               Svet je določil osebe in subjekte, ki izpolnjujejo pogoje iz členov 3(1)(b) in 4(1)(b) ter členov 3(1)(c) in 4(1)(c) Skupnega stališča 2006/795/SZVP. Te osebe in subjekte bi bilo zato treba vključiti na seznam v prilogah II in III k navedenemu skupnemu stališču.

               (4)

               Skupno stališče 2006/795/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupno stališče 2006/795/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 1(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

                           „(c)

                           nekateri drugi predmeti, materiali, oprema, blago in tehnologija, ki bi lahko prispevali k programom DLRK, povezanimi z jedrskim orožjem, balističnimi izstrelki ali drugim orožjem za množično uničevanje, ali bi lahko prispevali k njenim vojaškim dejavnostim, ki vključujejo blago z dvojno rabo in tehnologijo s seznama iz Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 428/2009 z dne 5. maja 2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (4). Evropska unija sprejme potrebne ukrepe, da bi določila ustrezne predmete, na katere se nanaša ta določba.

               2.

               V členu 4 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:
               „3.   Izjeme so dopustne za sredstva in gospodarske vire, ki so:

                           (a)

                           potrebni za zadovoljevanje osnovnih potreb, vključno s plačilom živil, najemnine ali hipoteke, zdravil in zdravljenja, davkov, zavarovalnih premij in komunalnih storitev;

                           (b)

                           namenjeni izključno za plačilo sprejemljivih honorarjev in nadomestil za stroške zagotavljanja pravnih storitev; ali

                           (c)

                           namenjeni izključno za plačila pristojbin in stroškov storitev za rutinsko vodenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov v skladu z nacionalno zakonodajo,

                     potem ko zadevna država članica Odbor uradno obvesti o svoji nameri, da osebam in subjektom iz Priloge I po potrebi dovoli dostop do teh sredstev, drugega finančnega premoženja in gospodarskih virov, in če Odbor v petih delovnih dnevih po takšnem obvestilu o tem ne sprejme odklonilne odločitve.
               4.   Izjeme so dopustne tudi za sredstva in gospodarske vire, ki so:

                           (a)

                           potrebni za poravnavo izrednih stroškov za osebe in subjekte iz Priloge I, če zadevna država članica o tem najprej obvesti Odbor in se Odbor s tem strinja, ali

                           (b)

                           predmet sodne, upravne ali arbitražne pravice do zadržanja ali razsodbe; v tem primeru se lahko sredstva in gospodarski viri uporabijo za izvršitev te pravice do zadržanja ali razsodbe, pod pogojem, da je pravica do zadržanja ali razsodba nastala pred datumom, ko je Odbor za sankcije, Varnostni svet ali Svet določil osebo ali subjekt iz prvega odstavka, in da ni v korist osebe ali subjekta iz odstavka 1 in potem ko zadevna država članica v primeru oseb in subjektov iz Priloge I uradno obvesti Odbor.“

         Člen 2
   Prilogi II in III k Skupnemu stališču 2006/795/SZVP se nadomestita z besedilom iz Priloge k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. decembra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. CARLGREN

      (1)  UL L 322, 22.11.2006, str. 32.

      (2)  UL L 197, 29.7.2009, str. 111.

      (3)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.

      (4)  UL L 134, 29.5.2009, str. 1.“

      PRILOGA
      „
            PRILOGA II
            A.   Seznam oseb iz členov 3(1)(b) in 4(1)(b)

                        #

                        Ime (in morebitni vzdevki)

                        Podatki za identifikacijo

                        Razlogi

                        1.

                        CHANG Song-taek (tudi JANG Song-Taek)

                        Datum rojstva:
                        2.2.1946 ali 6.2.1946 ali 23.2.1946
                        (province de Hamgyong Nord)
                        Številka potnega lista (iz 2006) : PS 736420617

                        Član Nacionalne obrambne komisije. Direktor upravnega oddelka Delavske partije Koreje.

                        2.

                        CHON Chi Bu

                        Član generalnega urada za atomsko energijo, nekdanji tehnični direktor Jongbjona.

                        3.

                        CHU Kyu-Chang (tudi JU Kyu-Chang)

                        Datum rojstva: med 1928 in 1933

                        Prvi namestnik direktorja oddelka za obrambno industrijo (balistični program), Delavska stranka Koreje, član Nacionalne obrambne komisije.

                        4.

                        HYON Chol-hae

                        Datum rojstva:
                        1934 (Mandžurija, Kitajska)

                        Namestnik direktorja oddelka za splošno politiko ljudskih oboroženih sil (vojaški svetovalec Kim Džonga Ila).

                        5.

                        JON Pyong-ho

                        Datum rojstva: 1926

                        Sekretar Centralnega komiteja Delavske partije Koreje, vodja industrijskega oddelka za vojaško dobavo Centralnega komiteja, ki nadzoruje Drugi gospodarski odbor Centralnega komiteja, član Nacionalne obrambne komisije.

                        6.

                        KIM Yong-chun (tudi Young-chun)

                        Datum rojstva: 4.3.1935
                        Številka potnega lista: 554410660

                        Podpredsednik Nacionalne obrambne komisije, minister ljudskih oboroženih sil, posebni svetovalec Kim Džong Ila za jedrsko strategijo.

                        7.

                        O Kuk-Ryol

                        Datum rojstva: 1931
                        (provinca Džilin, Kitajska)

                        Podpredsednik Nacionalne obrambne komisije, ki nadzoruje nakup najsodobnejše tehnologije za jedrske in balistične programe v tujini.

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Datum rojstva: 1946

                        Predsednik drugega ekonomskega odbora (odgovoren za balistični program) Centralnega komiteja Delavske partije Koreje. Član Nacionalne obrambne komisije.

                        9.

                        PAK Jae-gyong (tudi Chae-Kyong)

                        Datum rojstva: 1933
                        Številka potnega lista: 554410661

                        Namestnik direktorja oddelka za splošno politiko ljudskih oboroženih sil in podpredsednik logističnega urada ljudskih oboroženih sil (vojaški svetovalec Kim Džonga Ila).

                        10.

                        PYON Yong Rip (tudi Yong-Nip)

                        Datum rojstva: 20.9.1929
                        Številka potnega lista: 645310121
                        (izdan 13.9.2005)

                        Predsednik Znanstvene akademije, vpleten v biološke raziskave, povezane z orožjem za množično uničevanje.

                        11.

                        RYOM Yong

                        Direktor Generalnega urada za atomsko energijo (telesa, na katerega so opozorili Združeni narodi), zadolžen za mednarodne odnose.

                        12.

                        SO Sang-kuk

                        Datum rojstva
                        med 1932 in 1938

                        Vodja oddelka za jedrsko fiziko na Univerzi Kim Il Sunga.

            B.   Seznam oseb iz člena 4(1)(b)

                        #

                        Ime (in morebitni vzdevki)

                        Podatki za identifikacijo

                        Razlogi

                        1.

                        Center za jedrske raziskave Jongbjon.

                        Center za raziskave je sodeloval pri proizvodnji plutonija za vojsko. Center, ki deluje v okviru Generalnega urada za atomsko energijo (telesa, na katerega so 16.7.2009 opozorili Združeni narodi).

                        2.

                        Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                        Podružnica Korea Ryongbong General Corporation (telesa, na katerega so 24.4.2009 opozorili Združeni narodi) upravlja tovarne za proizvodnjo aluminijastega prahu, ki se lahko uporablja pri izdelavi raket.

                        3.

                        Korean Ryengwang trading corporation

                        Rakwon-dong, Pothonggang District, Pjongjang, Severna Koreja.

                        Podružnica Korea Ryongbong General Corporation (telesa, na katerega so 24.4.2009 opozorili Združeni narodi).

                        4.

                        Sobaeku United Corp (tudi Sobaeksu United Corp)

                        Državno podjetje, vpleteno v raziskave oziroma nabavo občutljivih izdelkov ali opreme. V lasti ima več nahajališč naravnega grafita, ki zalagajo predvsem dva predelovalna obrata, ki proizvajata zlasti grafitne bloke, ki bi se lahko uporabili v balističnem programu.

            PRILOGA III
            A.   Seznam oseb iz členov 3(1)(c) in 4(1)(c)

                        1.

                        KIM Tong-un

                        Direktor ‚Urada 39‘ Centralnega komiteja Delavske partije, vpletenega v financiranje širjenja orožja.

                  “


title: 2013/132/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 11. januarja 2013 o določitvi okvira za infrastrukturo javnih ključev za Evropski sistem centralnih bank (ECB/2013/1)

text:
               16.3.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 74/30

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 11. januarja 2013
   o določitvi okvira za infrastrukturo javnih ključev za Evropski sistem centralnih bank
   (ECB/2013/1)
   (2013/132/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 127 Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB) ter zlasti člena 12.1 v povezavi s členom 3.1, členom 5, členom 12.3 in členi 16 do 24 Statuta ESCB,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet ECB v skladu s členom 12.1 Statuta ESCB sprejema smernice in odločitve, potrebne za izvajanje nalog, ki so zaupane Evropskemu sistemu centralnih bank (ESCB) in Eurosistemu v skladu s Pogodbo in Statutom ESCB. To vključuje pristojnost za odločanje o organizaciji pomožnih dejavnosti, ki so potrebne za izvajanje teh nalog, kot sta izdaja in upravljanje elektronskih potrdil za zaščito informacij, ki se hranijo in obdelujejo v elektronskih aplikacijah, sistemih, platformah in storitvah ESCB in Eurosistema, ter za sporočanje podatkov vanje in iz njih.

               (2)

               V skladu s členom 12.3 Statuta ESCB je Svet ECB pristojen tudi za določitev notranje organizacije Evropske centralne banke (ECB) in njenih organov odločanja. Svet ECB je tako pristojen za sprejetje odločitve, da bo ECB uporabljala elektronska potrdila, ki jih bo izdala lastna infrastruktura javnih ključev Eurosistema.

               (3)

               Število uporabnikov, ki dostopajo do vse več elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema, ki se nenehno razvijajo, narašča. Svet ECB je ugotovil potrebo po naprednih storitvah informacijske varnosti, kot so strogo preverjanje istovetnosti, elektronsko podpisovanje in šifriranje, z uporabo elektronskih potrdil.

               (4)

               Malo centralnih bank ESCB ima lastno infrastrukturo javnih ključev in številni uporabniki iz tretjih oseb, ki sodelujejo s centralnimi bankami ESCB, nimajo lahkega dostopa do overitelja, ki ga sprejema ESCB v skladu s svojim okvirom za sprejem potrdil.

               (5)

               Potrebno je, da Eurosistem oblikuje lastno infrastrukturo javnih ključev, ki bo lahko izdajala vse vrste elektronskih potrdil, kot so osebna in tehnična potrdila za uporabnike v ESCB in zunaj ESCB, ter bo dovolj prilagodljiva, da bo lahko sledila razvoju elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema. Ta infrastruktura javnih ključev (v nadaljnjem besedilu: ESCB-PKI (public key infrastructure)) bi morala dopolniti storitve drugih overiteljev, ki jih ESCB sprejema v skladu z okvirom ESCB za sprejem potrdil, in overiteljev, ki jih ESCB sprejema za aplikaciji TARGET2 in TARGET2-Securities.

               (6)

               Svet ECB je dne 29. septembra 2010 sklenil, da začne projekt ESCB-PKI za postavitev in izvedbo infrastrukture ESCB-PKI ter zagotovi vire, ki so potrebni za njegov zaključek. Sklenil je, da bo infrastrukturo ESCB-PKI razvila, gostila in upravljala centralna banka Banco de España.

               (7)

               Infrastruktura ESCB-PKI posredno podpira izvajanje nalog ESCB in Eurosistema. Temelji na treh ravneh upravljanja: raven 1 predstavljata Svet ECB in Izvršilni odbor, raven 2 predstavljajo centralne banke Eurosistema in raven 3 predstavlja centralna banka ponudnica.

               (8)

               Na ravni 1 je Svet ECB odgovoren za usmerjanje, vodenje in kontroliranje dejavnosti in dobav, ki so potrebne za razvoj in upravljanje infrastrukture ESCB-PKI. Odgovoren je tudi za sprejemanje odločitev v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI in odloča o razporeditvi nalog, ki niso izrecno dodeljene ravnema 2 in 3.

               (9)

               Centralne banke Eurosistema so odgovorne za izvajanje nalog, dodeljenih ravni 2 znotraj splošnega okvira, ki ga določi Svet ECB. Imajo pristojnosti v zvezi s tehničnim načinom izvedbe infrastrukture ESCB-PKI.

               (10)

               Odbor ESCB za informacijsko tehnologijo (ITC) koordinira razvoj infrastrukture ESCB-PKI. Usmerja, ocenjuje, kontrolira in potrjuje projektne dobave glede na merila za sprejem v skladu z okvirom ESCB za sprejem potrdil, obseg in časovni razpored, ki ju potrdi Svet ECB.

               (11)

               Na ravni 3 je Banco de España kot centralna banka ponudnica zadolžena za izvajanje nalog, ki so ji dodeljene znotraj splošnega okvira, ki ga določi Svet ECB. Centralna banka ponudnica je vzpostavila tehnično infrastrukturo ter varne naprave in storitve, ki so potrebne za oblikovanje in uporabo infrastrukture javnih ključev v skladu z: (a) nacionalnimi predpisi, s katerimi se je prenesla Direktiva 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis (1), kjer veljajo zanjo; (b) nacionalnimi predpisi, s katerimi se je prenesla Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2), kjer veljajo zanjo, ter (c) Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3).

               (12)

               Ker so elektronska potrdila bistveni elementi, ki se uporabljajo v elektronskih aplikacijah kot mehanizem za preverjanje istovetnosti za potrebe elektronskega podpisovanja in za šifriranje na podlagi javnih ključev, bo infrastruktura ESCB-PKI upoštevala obstoječe elektronske aplikacije, sisteme, platforme in storitve ESCB in Eurosistema ter trenutne projekte ESCB, da se zagotovi izpolnitev njihovih potreb.

               (13)

               Nacionalne centralne banke (NCB) zunaj euroobmočja se lahko odločijo, da bodo uporabljale potrdila in storitve, ki jih zagotavlja infrastruktura ESCB-PKI –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               1.

               „potrdilo“ ali „elektronsko potrdilo“ pomeni elektronsko datoteko, ki jo izda overitelj in povezuje javni ključ z identiteto imetnika potrdila ter se uporablja za vse ali nekatere naslednje namene: (a) za preverjanje, ali javni ključ pripada imetniku potrdila; (b) za preverjanje istovetnosti imetnika potrdila; (c) za preverjanje podpisa imetnika potrdila; (d) za šifriranje sporočila, naslovljenega na imetnika potrdila; (e) za preverjanje pravic dostopa imetnika potrdila do elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema. Vsa sklicevanja na potrdila ali elektronska potrdila v tem sklepu se nanašajo tudi na nosilce podatkov, na katerih so shranjena potrdila ali elektronska potrdila;

               2.

               „elektronske aplikacije, sistemi, platforme in storitve ESCB in Eurosistema“ pomenijo elektronske aplikacije, sisteme, platforme in storitve, ki jih ESCB in/ali Eurosistem uporabljata pri izvajanju nalog, ki so jima zaupane v skladu s Pogodbo in Statutom ESCB;

               3.

               „infrastruktura javnih ključev“ pomeni niz posameznikov, politik, postopkov in računalniških sistemov, ki so potrebni za zagotavljanje storitev preverjanja istovetnosti, šifriranja, celovitosti in nezatajljivosti v obliki kriptografije javnih in zasebnih ključev ter elektronskih potrdil;

               4.

               „uporabnik“ pomeni imetnika potrdila ali osebo, ki se zanaša na potrdilo, ali oba;

               5.

               „preverjanje istovetnosti“ pomeni postopek preverjanja identitete prosilca za potrdilo ali imetnika potrdila;

               6.

               „centralna banka ESCB“ pomeni centralno banko Eurosistema ali NCB zunaj euroobmočja;

               7.

               „centralna banka Eurosistema“ pomeni NCB države članice, katere valuta je euro, vključno s centralno banko ponudnico, ali ECB;

               8.

               „centralna banka ponudnica“ pomeni NCB, ki jo je Svet ECB zadolžil, da razvije infrastrukturo ESCB-PKI in zagotavlja storitve ESCB-PKI v imenu in korist centralnih bank Eurosistema;

               9.

               „NCB zunaj euroobmočja“ pomeni NCB države članice, katere valuta ni euro;

               10.

               „overitelj ESCB-PKI“ pomeni subjekt, ki mu uporabniki zaupajo, da v imenu centralnih bank ESCB ali centralnih bank Eurosistema izdaja, upravlja, preklicuje in obnavlja potrdila v skladu z okvirom ESCB za sprejem potrdil;

               11.

               „organ za preverjanje veljavnosti potrdil ESCB-PKI“ pomeni subjekt, ki mu uporabniki zaupajo in daje informacije o veljavnosti potrdil, ki jih izda overitelj ESCB-PKI;

               12.

               „imetnik potrdila“ pomeni posameznika, ki mu je bilo izdano elektronsko potrdilo, ki se nanaša nanj, ali upravitelja tehnične komponente, ki je sprejel elektronsko potrdilo, ki ga je overitelj ESCB-PKI izdal za tehnično komponento, ali oba;

               13.

               „okvir ESCB za sprejem potrdil“ pomeni merila, ki jih oblikuje odbor ESCB ITC, za določitev overiteljev v ESCB in zunaj ESCB, ki so vredni zaupanja v povezavi z elektronskimi aplikacijami, sistemi, platformami in storitvami ESCB in Eurosistema;

               14.

               „organ za registracijo“ pomeni subjekt, ki mu uporabniki zaupajo in preveri identiteto prosilca za potrdilo, preden mu overitelj ESCB-PKI izda potrdilo;

               15.

               „oseba, ki se zanaša na potrdilo“, pomeni posameznika ali subjekt, ki ni imetnik potrdila ter sprejema potrdilo in se nanj zanaša;

               16.

               „revizijska politika“ pomeni revizijsko politiko ESCB, ki jo je določil Svet ECB 7. oktobra 1998 in je objavljena na spletni strani ECB (4);

               17.

               „prosilec za potrdilo“ pomeni posameznika, ki zaprosi za izdajo potrdila zase ali za tehnično komponento;

               18.

               „tehnična komponenta“ pomeni vsako programsko ali strojno opremo, ki jo je mogoče identificirati z uporabo elektronskih potrdil.

         Člen 2
   Področje uporabe
   1.   Ta sklep vzpostavlja okvir za infrastrukturo ESCB-PKI. ESCB-PKI je lastna infrastruktura javnih ključev Eurosistema, ki jo je v imenu in v korist centralnih bank Eurosistema razvila centralna banka ponudnica ter izdaja, upravlja, preklicuje in obnavlja potrdila v skladu z okvirom ESCB za sprejem potrdil.
   2.   Ker lahko storitve ESCB-PKI vplivajo na osebe, ki se zanašajo na potrdilo, ta sklep določa tudi pogoje, pod katerimi se te osebe lahko zanesejo na potrdila ESCB-PKI.
   Člen 3
   Obseg in cilji infrastrukture ESCB-PKI
   1.   Dostop do elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema, ki so srednje ali bolj kritični, ter njihova uporaba sta dopustna samo, če je bila preverjena istovetnost uporabnika s pomočjo elektronskega potrdila, ki ga izda in upravlja overitelj, ki ga ESCB sprejema v skladu z okvirom ESCB za sprejem potrdil, vključno z overiteljem ESCB-PKI, ali overitelj, ki ga ESCB sprejema za aplikaciji TARGET2 in TARGET2-Securities.
   2.   Overitelj ESCB-PKI izdaja elektronska potrdila in zagotavlja druge storitve v zvezi z elektronskimi potrdili za imetnike potrdil iz centralnih bank ESCB in tretjih oseb, ki z njimi sodelujejo, da jim omogoči varen dostop do elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema ter njihovo uporabo.
   3.   Infrastruktura ESCB-PKI zagotavlja naslednje storitve v zvezi s potrdili:

               (a)

               izdaja, obnovitev in preklic potrdil ter potrditev veljavnosti za različne vrste potrdil;

               (b)

               izdaja potrdil za preverjanje istovetnosti, elektronsko podpisovanje in šifriranje za uporabnike v ESCB in zunaj ESCB ter tehničnih potrdil;

               (c)

               povrnitev zasebnega ključa, s čimer se v primeru izgube potrdila zagotovi povrnitev informacij, šifriranih na podlagi javnega ključa;

               (d)

               dostava kriptografskih žetonov imetnikom potrdil in upravljanje s temi žetoni, kadar je to potrebno;

               (e)

               dajanje informacij o postopkih upravljanja s potrdili ESCB-PKI in tehnična podpora projektnim vodjem ESCB, da se jim pomaga pri vključitvi potrdil ESCB-PKI v njihove aplikacije.

         V prihodnosti se lahko dodajo druge storitve, ki bodo potrebne za elektronske aplikacije, sisteme, platforme in storitve ESCB in Eurosistema.
   Člen 4
   Okvir za infrastrukturo ESCB-PKI
   1.   Odgovornosti in funkcije centralne banke ponudnice in drugih centralnih bank Eurosistema v zvezi z izvedbo, upravljanjem in uporabo infrastrukture ESCB-PKI se, ob upoštevanju tega sklepa, določijo v sporazumu med ravnema 2 in 3 ter podrobneje opredelijo v politikah za potrdila ESCB-PKI in pravilih overjanja ESCB-PKI.
   2.   Sporazum med ravnema 2 in 3, ki vključuje dogovor o ravni storitev, vsebuje sporazum o odgovornostih in funkcijah centralne banke ponudnice in centralnih bank Eurosistema, ki ga uskladijo centralna banka ponudnica in centralne banke Eurosistema. Predloži se v odobritev Svetu ECB, nato pa ga podpišejo centralna banka ponudnica in centralne banke Eurosistema.
   3.   Dogovor o ravni storitev je dogovor, ki določa raven storitev, ki jih centralna banka ponudnica zagotavlja Eurosistemu, in dogovor, ki določa raven storitev, ki jih Eurosistem zagotavlja NCB zunaj euroobmočja in tretjim osebam, v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI.
   4.   Pravila overjanja ESCB-PKI so niz pravil, ki urejajo življenjski cikel elektronskih potrdil od prvotne prošnje do izteka ali preklica ter tudi razmerja med prosilcem za potrdilo ali imetnikom potrdila, overiteljem ESCB-PKI in osebami, ki se zanašajo na potrdilo. Zajemajo elektronska potrdila, ki sodijo v področje uporabe Direktive 1999/93/ES, in elektronska potrdila, ki vanj ne sodijo. Določajo tudi vloge in odgovornosti vseh strank ter postopke v zvezi z izdajo in upravljanjem potrdil. Priložena so k sporazumu med ravnema 2 in 3.
   5.   Politika za potrdila ESCB-PKI je niz pravil, ki veljajo za posamezno vrsto izdanih potrdil. Posamezen niz določa podrobnosti za izvajanje pravil overjanja ESCB-PKI za posamezno vrsto izdanih potrdil. Politike za potrdila ESCB-PKI so priložene k sporazumu med ravnema 2 in 3.
   6.   Politike za potrdila ESCB-PKI in pravila overjanja ESCB-PKI se objavijo na spletni strani infrastrukture ESCB-PKI (5).
   7.   Informacije o overitelju ESCB-PKI, vključno z njegovo identiteto, in njegovih tehničnih komponentah so določene v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 5
   Odgovornosti in vloge centralne banke ponudnice
   1.   Centralna banka ponudnica je odgovorna za upravljanje in vzdrževanje infrastrukture ESCB-PKI za centralne banke Eurosistema, vključno z opravljanjem vloge gostitelja, upravljanjem in vodenjem v skladu s sporazumom med ravnema 2 in 3. Zlasti zagotavlja potrdila in storitve ESCB-PKI v skladu s poslovnimi zahtevami in tehničnimi specifikacijami, kot so okvir ESCB za sprejem potrdil ter zahteve in specifikacije, določene v sporazumu med ravnema 2 in 3.
   2.   Centralna banka ponudnica vzpostavi organizacijsko infrastrukturo, ki je potrebna za tvorjenje, izdajanje in upravljanje potrdil, ter zagotovi, da se ta infrastruktura vzdržuje. V ta namen lahko centralna banka ponudnica po posvetovanju z odborom ITC sprejme pravila o svoji notranji organizaciji in administraciji.
   3.   Centralna banka ponudnica deluje kot overitelj ESCB-PKI in organ za preverjanje veljavnosti potrdil ESCB-PKI.
   4.   V sporazumu med ravnema 2 in 3 se določi ureditev odgovornosti, ki velja za centralno banko ponudnico.
   Člen 6
   Odgovornosti in vloge centralnih bank Eurosistema
   1.   Vsaka centralna banka Eurosistema je odgovorna za identificiranje svojih imetnikov potrdil. Za opravljanje te naloge vzpostavi vlogo pooblaščenca za registracijo, ki je pristojen za registracijo uporabnikov iz tretjih oseb.
   2.   Vsaka centralna banka Eurosistema je v zvezi s potrdili za šifriranje in elektronsko podpisovanje, ki jih infrastruktura ESCB-PKI izda za druge centralne banke Eurosistema ali za imetnike potrdil pri uporabnikih iz tretjih oseb, v vlogi osebe, ki se zanaša na potrdilo.
   3.   Vsaka centralna banka Eurosistema, ki uporablja storitve ESCB-PKI, deluje pri svojih prosilcih za potrdilo kot organ za registracijo ter zagotavlja, da njeni prosilci za potrdilo sprejmejo in spoštujejo pogoje za uporabnike, ki so določeni na obrazcu overitelja ESCB-PKI za prijavo na njegove storitve.
   Člen 7
   Razmerja med centralnimi bankami Eurosistema, tretjimi osebami in imetniki potrdil
   Vsaka centralna banka Eurosistema poskrbi za ureditev varnega dostopa tretjih oseb do elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema ter uporabe elektronskih aplikacij, sistemov, platform in storitev ESCB in Eurosistema s strani tretjih oseb s pomočjo potrdil ESCB-PKI. Ta ureditev izključno ureja razmerje med ustrezno centralno banko Eurosistema in tretjimi osebami, ki uporabljajo potrdila ESCB-PKI. Vse tretje osebe morajo spoštovati politike za potrdila ESCB-PKI, pravila overjanja ESCB-PKI in pogoje za uporabnike, ki so določeni na obrazcu overitelja ESCB-PKI za prijavo na njegove storitve.
   Člen 8
   Razmerja z osebami, ki se zanašajo na potrdilo
   Na elektronsko potrdilo, ki je izdano v skladu s tem sklepom, se je mogoče zanašati pod pogojem, da oseba, ki se zanaša na potrdilo:

               (a)

               preveri veljavnost, onemogočenje uporabe ali preklic potrdila z uporabo najnovejših informacij o stanju preklicev;

               (b)

               upošteva vse omejitve uporabe, navedene v potrdilu, in

               (c)

               sprejme pravila overjanja ESCB-PKI in ustrezne politike za potrdila ESCB-PKI.

         Člen 9
   Pravice v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI
   1.   Infrastruktura ESCB-PKI je v izključni lasti centralnih bank Eurosistema.
   2.   Glede na to centralna banka ponudnica podeli centralnim bankam Eurosistema, kolikor je to mogoče v skladu z veljavno zakonodajo, vsa potrebna dovoljenja v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, da centralnim bankam Eurosistema omogoči uporabo infrastrukture ESCB-PKI in njenih komponent in celotnega nabora storitev ESCB-PKI ter zagotavljanje storitev ESCB-PKI tretjim osebam v skladu s pravili overjanja ESCB-PKI in politikami za potrdila ESCB-PKI. Centralna banka ponudnica centralnim bankam Eurosistema povrne škodo v primeru kakršnih koli zahtevkov, ki jih sprožijo tretje osebe v povezavi s kršenjem takšnih pravic intelektualne lastnine.
   3.   Podrobnosti glede pravic centralnih bank Eurosistema v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI se dogovorijo med ravnema 2 in 3 v sporazumu med ravnema 2 in 3.
   Člen 10
   Odgovornost centralnih bank Eurosistema do uporabnikov
   1.   Razen če dokažejo, da niso delovale malomarno, so centralne banke Eurosistema v skladu s svojimi funkcijami in odgovornostmi v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI odgovorne za vso škodo, povzročeno uporabniku, ki se upravičeno zanaša na kvalificirano potrdilo, kakor je opredeljeno v Direktivi 1999/93/ES, kar zadeva:

               (a)

               pravilnost vseh informacij v kvalificiranem potrdilu v času njegove izdaje in vprašanje, ali potrdilo vsebuje vse podrobnosti, ki so predpisane za kvalificirano potrdilo, kakor je opredeljeno v Direktivi 1999/93/ES;

               (b)

               zagotovilo, da je imel imetnik potrdila, naveden v kvalificiranem potrdilu, v času njegove izdaje na voljo podatke za elektronsko podpisovanje, ki ustrezajo podatkom za preverjanje elektronskega podpisa, navedene ali označene v potrdilu;

               (c)

               zagotovilo, da se lahko uporabita naprava za tvorjenje elektronskega podpisa in naprava za preverjanje elektronskega podpisa dopolnjujoče v primerih, ko infrastruktura ESCB-PKI oblikuje obe;

               (d)

               opustitev registracije preklica kvalificiranega potrdila.

         2.   Centralne banke Eurosistema v razmerju z uporabniki ne prevzemajo nobenih zavez, ne dajejo nobenih jamstev in ne sprejemajo nobene odgovornosti, razen če je to izrecno določeno v tem sklepu in pravilih overjanja ESCB-PKI.
   Člen 11
   Udeležba NCB zunaj euroobmočja v infrastrukturi ESCB-PKI
   1.   NCB zunaj euroobmočja lahko deluje kot organ za registracijo za svoje notranje uporabnike in za uporabnike iz tretjih oseb ter lahko za opravljanje te naloge vzpostavi vlogo pooblaščenca za registracijo.
   2.   NCB zunaj euroobmočja se lahko odloči tudi, da bo, če to odobri Svet ECB, uporabljala storitve ESCB-PKI pod enakimi pogoji, kot veljajo za centralne banke Eurosistema. V ta namen NCB zunaj euroobmočja predloži Svetu ECB izjavo, s katero potrdi, da bo spoštovala obveznosti, ki so določene v tem sklepu in sporazumu med ravnema 2 in 3. NCB zunaj euroobmočja ne postane solastnica infrastrukture ESCB-PKI in ji ni treba prispevati k finančnemu okviru infrastrukture ESCB-PKI.
   Člen 12
   Varstvo podatkov
   Centralne banke Eurosistema morajo spoštovati zakonodajo o varstvu podatkov, ki velja za obdelavo osebnih podatkov pri opravljanju njihovih funkcij v zvezi z infrastrukturo ESCB-PKI.
   Člen 13
   Revidiranje
   Revizije infrastrukture ESCB-PKI se izvajajo v skladu z načeli in ureditvijo, ki so določeni v revizijski politiki. Ne posegajo v notranje kontrole in pravila revidiranja, ki veljajo za centralne banke Eurosistema ali jih te sprejmejo.
   Člen 14
   Finančna ureditev
   Centralne banke Eurosistema nosijo stroške razvoja in upravljanja infrastrukture ESCB-PKI, kakor je podrobneje določeno v finančnem okviru infrastrukture ESCB-PKI.
   Člen 15
   Vloga Izvršilnega odbora
   1.   V skladu s členom 17.3 Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (6) Svet ECB na Izvršilni odbor prenaša svoja normativna pooblastila za sprejetje ukrepov za izvajanje tega sklepa, ki so potrebni za učinkovitost in varnost infrastrukture ESCB-PKI, ter za sprejetje sprememb v zvezi s tehničnimi vidiki infrastrukture ESCB-PKI in storitev ESCB-PKI, ki so določeni v prilogah k sporazumu med ravnema 2 in 3, po preučitvi mnenj odbora ITC in po potrebi Odbora Eurosistema za koordinacijo projektov IT.
   2.   Izvršilni odbor brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB o vseh ukrepih, ki jih sprejme na podlagi odstavka 1, in spoštuje vse odločitve, ki jih v tej zvezi sprejme Svet ECB.

      V Frankfurtu na Majni, 11. januarja 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

      (2)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

      (3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (4)  www.ecb.europa.eu.

      (5)  http://pki.escb.eu.

      (6)  UL L 80, 18.3.2004, str. 33.

      PRILOGA

         Informacije o overitelju ESCB-PKI, vključno z njegovo identiteto, in njegovih tehničnih komponentah

      Overitelj ESCB-PKI je v svojem potrdilu naveden kot izdajatelj in njegov zasebni ključ se uporablja za podpisovanje potrdil. Overitelj ESCB-PKI je pristojen za:

                  (i)

                  izdajo potrdil za zasebne in javne ključe;

                  (ii)

                  izdajo seznamov preklicanih potrdil;

                  (iii)

                  tvorjenje parov ključev, ki so povezani z določenimi potrdili, npr. tistimi, ki zahtevajo povrnitev ključa;

                  (iv)

                  ohranjanje splošne odgovornosti za infrastrukturo ESCB-PKI in zagotavljanje, da so izpolnjene vse zahteve za njeno upravljanje.

            Overitelj ESCB-PKI vključuje vse posameznike, politike, postopke in računalniške sisteme, ki so namenjeni za izdajo elektronskih potrdil in njihovo dodeljevanje imetnikom potrdil.
      Overitelj ESCB-PKI vključuje dve tehnični komponenti:

                  —

                     overitelj korenskih potrdil ESCB-PKI: Ta overitelj na prvi ravni izdaja potrdila samo zase in sebi podrejene overitelje. Deluje samo takrat, ko izvaja svoje ozko določene odgovornosti. Njegovi ključni podatki so:

                                 Distinguished name (razločevalno ime)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (serijska številka)

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                 Distinguished name of issuer (razločevalno ime izdajatelja)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (obdobje veljavnosti)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                 Message digest (SHA-1) (zgoščena vrednost (SHA-1))

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     overitelj spletnih potrdil ESCB-PKI: Ta overitelj je na drugi ravni podrejen overitelju korenskih potrdil ESCB-PKI. Odgovoren je za izdajo potrdil ESCB-PKI uporabnikom. Njegovi ključni podatki so:

                                 Distinguished name (razločevalno ime)

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (serijska številka)

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                 Distinguished name of issuer (razločevalno ime izdajatelja)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (obdobje veljavnosti)

                              From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

                                 Message digest (SHA-1) (zgoščena vrednost (SHA-1))

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: 2004/823/ES, Euratom: Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o pristopu Republike Moldavije k Sporazumu o ustanovitvi Znanstvenega in tehnološkega centra v Ukrajini med Kanado, Švedsko, Ukrajino in Združenimi državami Amerike z dne 25. oktobra 1993

text:
               3.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 358/10

      SKLEP SVETA

   z dne 22. novembra 2004
   o pristopu Republike Moldavije k Sporazumu o ustanovitvi Znanstvenega in tehnološkega centra v Ukrajini med Kanado, Švedsko, Ukrajino in Združenimi državami Amerike z dne 25. oktobra 1993
   (2004/823/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1766/98 z dne 30. julija 1998 o pristopu Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo, kot ene stranke, k Sporazumu o ustanovitvi Znanstvenega in tehnološkega centra v Ukrajini med Kanado, Švedsko, Ukrajino in Združenimi državami Amerike z dne 25. oktobra 1993 (1) in zlasti člena 3(1)(3) in (4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (Euratom) št. 2387/98 (2) z dne 3. novembra 1998 o pristopu Evropske skupnosti za atomsko energijo in Evropske skupnosti, kot ene stranke, k Sporazumu, s katerim je bil leta 1993 ustanovljen Znanstveni in tehnološki center v Ukrajini med Kanado, Švedsko, Ukrajino in Združenimi državami Amerike, in zlasti člena 2 Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Kanada, Švedska, Ukrajina in Združene države Amerike so 25. oktobra 1993 sklenile Sporazum o ustanovitvi Znanstvenega in tehnološkega centra v Ukrajini (v nadaljevanju „Sporazum“).

               (2)

               Na podlagi uredb (ES) št. 1766/98 in (Euratom) št. 2387/98 sta Evropska skupnost in Evropska skupnost za atomsko energijo (v nadaljevanju „Skupnosti“), kot ena stranka, pristopili k Sporazumu.

               (3)

               Republika Moldavija je 12. februarja 2004 pri sekretariatu centra deponirala listino o pristopu Moldavije k Sporazumu. V skladu s členom XIII Sporazuma je upravni odbor centra odgovoren za odobritev tega pristopa.

               (4)

               Skupnosti v upravnem odboru centra zastopata predsedstvo Sveta in Komisija. Stališča Skupnosti glede vprašanj, ki jih ureja člen XIII Sporazuma, določa Svet, izrazi pa jih praviloma predsedstvo –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Pristop Republike Moldavije k Sporazumu o ustanovitvi Znanstvenega in tehnološkega centra v Ukrajini med Kanado, Švedsko, Ukrajino in Združenimi državami Amerike, z dne 25. oktobra 1993, se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsedstvo Sveta se v upravnem odboru centra izreče o odobritvi Skupnosti o pristopu Ukrajine k Sporazumu.

      V Bruslju, 22. novembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 225, 12.8.1998, str. 2.

      (2)  UL L 297, 6.11.1998, str. 4.


title: Sklep Sveta 2014/42/SZVP z dne 28. januarja 2014 o spremembi Sklepa 2012/281/SZVP v okviru evropske varnostne strategije v podporo predlogu Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju

text:
               29.1.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 26/42

      SKLEP SVETA 2014/42/SZVP
   z dne 28. januarja 2014
   o spremembi Sklepa 2012/281/SZVP v okviru evropske varnostne strategije v podporo predlogu Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 29. maja 2012 sprejel Sklep 2012/281/SZVP v okviru evropske varnostne strategije v podporo predlogu Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju (1).

               (2)

               V Sklepu 2012/281/SZVP je določeno, da se organizirajo največ tri večstranska srečanja strokovnjakov, na katerih naj bi razpravljali o predlogu mednarodnega kodeksa ravnanja.

               (3)

               Večstranska srečanja strokovnjakov so potekala na Dunaju junija 2012, v Kijevu maja 2013 in v Bangkoku novembra 2013.

               (4)

               Po uspešnem večstranskem srečanju strokovnjakov v Bangkoku se je izkazalo, da bi bilo za mednarodno skupnost zaželeno še četrto in hkrati zadnje večstransko srečanje strokovnjakov. Tako srečanje bi lahko bilo v Afriki.

               (5)

               Četrto in zadnje večstransko srečanje strokovnjakov bi lahko bilo organizirano v okviru prvotnega referenčnega finančnega zneska iz Sklepa 2012/281/SZVP in bi bil torej brez dodatnih posledic za sredstva.

               (6)

               Sklep 2012/281/SZVP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči organizacija četrtega in zadnjega večstranskega srečanja strokovnjakov, in ustrezno podaljšati obdobje njegove uporabe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2012/281/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 2(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

                           „(b)

                           organizacija največ štirih večstranskih srečanj strokovnjakov, na katerih bi razpravljali o predlogu mednarodnega kodeksa ravnanja;“;

               2.

               v členu 6 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 28 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju iz člena 4(3) ali, če v tem obdobju sporazum o financiranju ni sklenjen, šest mesecev po datumu sprejetja tega sklepa.“;

               3.

               Priloga k Sklepu 2012/281/SZVP se spremeni:

                           (a)

                           v četrtem odstavku oddelka 1 (Splošni okvir in cilji) se prva alineja nadomesti z naslednjim:

                                       „—

                                       posvetovanja s čim večjim številom držav, ki so že dejavne ali bodo dejavne na področju vesoljskih vprašanj, z namenom razpravljati o tem predlogu in zbirati njihova stališča, zlasti z organizacijo največ štirih večstranskih srečanj strokovnjakov, na katerih bi razpravljali o tem predlogu,“;

                           (b)

                           naslov oddelka 2.3 se nadomesti z naslednjim:
                           „2.3   Projekt 3: Organizacija največ štirih večstranskih srečanj, na katerih bi razpravljali o predlogu mednarodnega kodeksa ravnanja“;

                           (c)

                           oddelek 2.3.3. se nadomesti z naslednjim:
                           „2.3.3.   Opis projekta
                           Organizacija največ štirih večstranskih srečanj.

                                       —

                                       Po predlogu bi lahko bili prvi dve srečanji v Evropi, drugi dve pa zunaj Evrope. Odločitev o tem bo sprejel visoki predstavnik na osnovi predlogov, ki jih bo predložil UNIDIR.

                                       —

                                       Odločitev o strukturi, dnevnem redu in udeležencih bo sprejel visoki predstavnik na osnovi predlogov, ki jih bo predložil UNIDIR.“;

                           (d)

                           v oddelku 5 (Trajanje) se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
                           „Predvideno obdobje izvajanja za ta projekt je 28 mesecev.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 28. januarja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         G. STOURNARAS

      (1)  UL L 140, 30.5.2012, str. 68.