title: 2011/153/EU: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2011 o stališču Evropske unije na Skupnem odboru EGP o spremembah Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

text:
               10.3.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 63/17

         SKLEP SVETA
   z dne 28. februarja 2011
   o stališču Evropske unije na Skupnem odboru EGP o spremembah Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP
   (2011/153/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 192(1) in 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1), zlasti člena 1(3) Uredbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Priloga XX k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) vsebuje posebne določbe in ureditve glede okolja.

               (2)

               Primerno je, da se Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov Skupnosti (2), vključi v Sporazum EGP.

               (3)

               Zato je treba ustrezno spremeniti Prilogo XX k Sporazumu EGP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Edini člen
   Stališče Unije v Skupnem odboru EGP o predvidenih spremembah Priloge XX k Sporazumu EGP je določeno v Prilogi k temu sklepu.

      V Bruslju, 28. februarja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         FELLEGI T.

      (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

      (2)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

      PRILOGA

         Osnutek
         SKLEP št. …/2011 SKUPNEGA ODBORA EGP
         z dne …
         o spremembah Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP
         SKUPNI ODBOR EGP JE –
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), zlasti člena 98 Sporazuma,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Priloga XX k Sporazumu EGP je bila s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 146/2007 z dne 26. oktobra 2007 (1) spremenjena tudi zato, da bi se v Sporazum EGP vključila Direktiva 2003/87/ES o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2).

                     (2)

                     Direktivo 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.

                     (3)

                     Postopek odločanja, ki bo privedel do izvjanja Direktive, bo potekal v tesnem sodelovanju med Evropsko komisijo, nadzornim organom Efte in državami Efte.

                     (4)

                     Pogodbenice so izdale skupno izjavo, v kateri med drugim poudarjajo, da bodo storile vse v svoji moči za zagotovitev hitrega sprejetja in začetka veljavnosti sklepov Skupnega odbora EGP, potrebnih za to, da bi se zadevni izvedbeni sklepi, ki jih bo sprejela Evropska komisija, zlasti na podlagi členov 3e(3) in 3f(5) Direktive 2003/87/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo 2008/101/ES, uporabljali tudi za države EGP-Efte –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
         Člen 1
         Točka 21al Priloge XX k Sporazumu EGP se spremeni, kot sledi:

                     1.

                     doda se naslednja alinea:

                                 „—

                                    32008 L 0101: Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 (UL L 8, 13.1.2009, str. 3).“;

                     2.

                     za prilagoditvijo v točki (b) se dodajo prilagoditve v naslednjih točkah:

                                 „(ba)

                                 V času vključitve Direktive v Sporazum se na ozemlju Lihtenštajna ne opravljajo nobene letalske dejavnosti, kakor so določene v Direktivi. Lihtenštajn bo spoštoval Direktivo, ko se bodo na njegovem ozemlju začele opravljati zadevne letalske dejavnosti.

                                 (bb)

                                 V členu 3c(4) se doda naslednji pododstavek:
                                 ‚Skupni odbor EGP v skladu s postopki iz Sporazuma na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Nadzorni organ Efte v sodelovanju z Eurocontrolom, sprejme odločitev o zgodovinskih emisijah iz letalstva za celoten EGP, pri čemer ustrezne podatke glede letov znotraj ozemelj držav Efte in med njimi ter letov med državami Efte in tretjimi državami doda podatkom iz sklepa Komisije ob njegovi vključitvi v Sporazum EGP.‘

                                 (bc)

                                 V členu 3d(4) se črta drugi pododstavek.

                                 (bd)

                                 V členih 3e(2) in 3f(4) se doda naslednji pododstavek:
                                 ‚Države Efte prejete vloge do istega datuma predložijo Nadzornemu organu Efte, ki jih nemudoma posreduje Komisiji.‘

                                 (be)

                                 V členu 3e(3) se dodata naslednja pododstavka:
                                 ‚Skupni odbor EGP v skladu s postopki iz Sporazuma na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Nadzorni organ Efte v sodelovanju z Eurocontrolom, sprejme odločitev o skupni količini pravic za celoten EGP, številu pravic za dražbo, številu pravic v posebni rezervi ter številu pravic, ki se dodelijo brezplačno, pri čemer ustrezne podatke glede letov znotraj ozemelj držav Efte in med njimi ter letov med državami Efte in tretjimi državami doda podatkom iz sklepa Komisije ob njegovi vključitvi v Sporazum EGP.
                                 Komisija določi referenčna merila za celoten EGP. V postopku odločanja Komisija tesno sodeluje z nadzornim organom Efte. Izračun in objava podatkov, ki ju države Efte opravijo v skladu s členom 3e(4), sledita sklepu Skupnega odbora EGP o vključitvi sklepa Komisije v Sporazum EGP.‘

                                 (bf)

                                 V členu 3f(5) se doda naslednji pododstavek:
                                 ‚Komisija določi referenčna merila za celoten EGP. V postopku odločanja Komisija tesno sodeluje z Nadzornim organom Efte. Izračun in objava podatkov, ki ju države Efte opravijo v skladu s členom 3f(7), sledita sklepu Skupnega odbora EGP o vključitvi sklepa Komisije v Sporazum EGP.‘ “;

                     3.

                     za prilagoditvijo v točki (i) se dodajo prilagoditve v naslednjih točkah:

                                 „(ia)

                                 Za členom 16(12) se vstavi naslednji odstavek:
                                 ‚(13)   Države Efte morebitne zahteve v skladu s členom 16(5) in (10) predložijo Nadzornemu organu Efte, ki jih nemudoma posreduje Komisiji.‘

                                 (ib)

                                 V členu 18a(1) se doda naslednji pododstavek:
                                 ‚Prerazporeditev operaterjev zrakoplovov državam Efte se bo izvedla v letu 2011, po tem, ko bodo operaterji izpolnili svoje obveznosti za leto 2010. Začetna država članica upravljavka lahko sprejme drugačen časovni razpored za prerazporeditev operaterjev zrakoplovov, prvotno dodeljenih državi članici na podlagi meril iz točke (b), in sicer na podlagi izrecne prošnje, ki jo operater vloži v šestih mesecih od datuma, ko je Komisija sprejela seznam operaterjev za celoten EGP iz člena 18a(3)(b). V tem primeru se prerazporeditev izvede najpozneje leta 2020 za obdobje trgovanja, ki se začne leta 2021.‘

                                 (ic)

                                 V členu 18a(3)(b) se za besedami ‚operatorji zrakoplovov‘ vstavijo besede ‚za celoten EGP‘.

                                 (id)

                                 V členu 18b se doda naslednji pododstavek:
                                 ‚Pri opravljanju svojih nalog iz Direktive lahko države članice Efte in Nadzorni organ Efte zaprosijo za pomoč organizacijo Eurocontrol ali drugo ustrezno organizacijo in z njo v ta namen sklenejo ustrezne dogovore.‘ “

               Člen 2
         Besedili Direktive 2008/101/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.
         Člen 3
         Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (4).
         Člen 4
         Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

            V …,

                  Za Skupni odbor EGP

                  Predsednik

                  Sekretarja

                  Skupnega odbora EGP

         Skupna izjava pogodbenic k Sklepu št. …/2011 o vključitvi Direktive 2008/101/ES v Sporazum EGP

            „V Direktivi 2008/101/ES je navedeno, da bi se prihodki, ustvarjeni z dražbo pravic za letalstvo, morali porabiti za obvladovanje podnebnih sprememb. Uporaba te določbe v državah Efte ne posega v področje uporabe Sporazuma EGP.
            Glede odločitev o referenčnih merilih v skladu s členoma 3e(3) in 3f(5) Direktive 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2008/101/ES, bodo pogodbenice storile vse v svoji moči za zagotovitev hitrega sprejetja in začetka veljavnosti sklepov Skupnega odbora EGP o vključitvi vseh odločitev Evropske komisije. Za zagotavljanje enotnosti EGP in njegovega skupnega sistema za trgovanje z emisijami, bodo odločitve Evropske komisije, ki bodo vključene v Sporazum EGP, sprejete na podlagi skupnih in vzporednih postopkov pogodbenic in če bo potrebno, s pisnim postopkom.
            Da bi zagotovili pregleden sistem trgovanja z emisijami v EGP za vse zadevne operaterje zrakoplovov, bo Evropska komisija predvidela posebne določbe v sklepih o izvajanju Direktive 2008/101/ES, v katerih bo navedeno, da se s sklepi Skupnega odbora EGP ti sklepi uporabljajo v državah EGP-Efte.“

         (1)  UL L 100, 10.4.2008, str. 92.

         (2)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

         (3)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

         (4)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]


title: 2005/8/ES: Odločba Komisije z dne 24. junija 2004 o uporabi člena 81 Pogodbe ES v zvezi z zadevo COMP/A.38549 – Belgijski red arhitektov (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2180)

text:
               6.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 4/10

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 24. junija 2004
   o uporabi člena 81 Pogodbe ES v zvezi z zadevo COMP/A.38549 – Belgijski red arhitektov
   (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2180)
   (Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)
   (2005/8/ES)

         Komisija je 24. junija 2004 sprejela odločbo o uporabi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti. V skladu z določbami člena 30 Uredbe 1/2003 Komisija v tem povzetku objavlja imena strank in bistvo odločbe, vključno z naloženimi sankcijami. Pri tem upošteva upravičeni interes podjetij, ki ne želijo razkritja svojih poslovnih skrivnosti. Nezaupna verzija celotnega besedila odločbe je na voljo na spletni strani generalnega direktorata Konkurenca http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html v odločujočem jeziku (NL) in v delovnih jezikih Komisije (FR, EN, DE).

   OZADJE

               (1)

               Evropski svet, ki se je sestal marca 2000 v Lizboni, je sprejel program gospodarske reforme, da bi iz EU do leta 2010 naredil na znanju temelječe najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu. Svobodni poklici naj bi imeli pomembno vlogo pri izboljševanju konkurenčnosti evropskega gospodarstva.

               (2)

               Odločba o ceniku minimalnih honorarjev Belgijskega reda arhitektov je del okvirne politike Komisije glede storitev na splošno in storitev svobodnih poklicev posebej. V zvezi s tem se sklicuje na predloga direktiv o storitvah (1) in strokovnih kvalifikacijah (2) ter na sporočilo Komisije o konkurenci v sektorju svobodnih poklicev (3). Komisija v tem sporočilu priznava, da je del pravil, uporabljenih v sektorju svobodnih poklicev, utemeljen, na primer za zmanjšanje razlik v stopnji obveščenosti med potrošniki in ponudniki storitev. Vendar meni, da bi se v določenih primerih lahko uporabili in bi se morali uporabiti mehanizmi, ki so bolj naklonjeni konkurenci kot sedaj obstoječa pravila.

               (3)

               Za sektor svobodnih poklicev je ponavadi značilna obsežna regulativa, ki jo nalaga država ali strokovna združenja. Pet velikih kategorij potencialno omejevalnih pravil v sektorju svobodnih poklicev EU je: (i) predpisane cene, (ii) priporočene cene, (iii) pravila o oglaševanju, (iv) pogoji dostopa in pridržane pravice ter (v) pravila, ki urejajo sestavo podjetij in multidisciplinarne prakse.

               (4)

               Enako, kot predpisane cene, imajo tudi priporočene cene negativne posledice za konkurenco. Najprej lahko olajšajo usklajevanje cen med ponudniki storitev. Zatem lahko prevarajo potrošnike glede ravni razumnih cen. Čeprav je res, da so lahko priporočene cene, vsaj teoretično, za potrošnike koristna informacija o povprečnem strošku storitev, pa obstajajo druge rešitve za obveščanje o cenah. Tako je lahko objava informacij s strani neodvisnih strank (kot so potrošniške organizacije) o ponavadi uporabljenih cenah, ali informacij, ki temeljijo na raziskavah, bolj zanesljiva referenca za potrošnike in lahko povzroči manj izkrivljanja konkurence.

               (5)

               Na pobudo nacionalnih organov za varstvo konkurence so priporočene cene za arhitekturne storitve že odpravili na Finskem, v Franciji in Združenem kraljestvu.

         POVZETEK

               (6)

               Nacionalni svet Belgijskega reda arhitektov je leta 1967 sprejel cenik minimalnih avtorskih honorarjev, ki je bil večkrat dopolnjen, pri zadnji dopolnitvi junija 2002 pa je bil označen kot „indikativen“. Cenik določa najnižji znesek plačila arhitektu za storitve, ki jih je opravil v Belgiji kot samozaposlena oseba.

               (7)

               Komisija je 3. novembra 2003 Redu poslala sporočilo o razlogih za tožbo. Red je v predpisanem roku predložil svoje pripombe in 9. februarja 2004 je bila razprava.

               (8)

               Komisija v odločbi predstavlja elemente, ki zadevajo vsebino sklepa, s katerim je bil oblikovan cenik, pravni okvir, v katerem je bila sprejeta, in vedenje Reda, na podlagi česar meni, da gre v tem primeru za sklep združenja podjetij, s katerim se hoče omejiti konkurenca. Do tega sklepa je prišla kljub dejstvu, da je Red cenik označil kot „indikativen“ in da ga vsi arhitekti niso imeli za obveznega.

               (9)

               Elementi, ki kažejo, da je bil namen cenika omejevanje konkurence, so med drugim namerno normativen prizvok naslova in razmišljanj v preambuli cenika, ter dejstvo, da je Red pripravil in 18 let razpošiljal tipsko pogodbo, v kateri je bil cenik predviden kot edina možnost za določitev honorarjev.

               (10)

               Čeprav je za ugotovitev kršitve člena 81(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti dovolj, da Komisija dokaže, da je bil namen sklepa o oblikovanju cenika omejevanje konkurence, je Komisija zbrala tudi elemente, s katerimi ugotavlja, da je bil cenik uporabljen vsaj v določeni meri.

               (11)

               Glede na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi Wouters (4), odločitev združenja podjetij ne krši člena 81(1) Pogodbe, če je kljub omejevalnim učinkom konkurence, ki jih vsebuje, potrebna za zagotavljanje dobrega opravljanja poklica, kot je organiziran v zadevni državi članici. Komisija meni, da oblikovanje (priporočenega) cenika minimalnih honorarjev s strani Reda ne more biti razumljeno kot nujno za zagotavljanje dobrega opravljanja poklica arhitekta.

               (12)

               Po sporočilu o razlogih za tožbo je Red umaknil cenik in sprejel potrebne ukrepe iz sporočila. Komisija torej sklepa, da se je kršitev tega dne končala. Predstavlja tudi razloge, zakaj meni, da je utemeljena naložitev globe v znesku 100 000 evrov.

               (13)

               Posvetovalni odbor je 14. junija 2004 soglasno izrazil strinjanje z besedilom osnutka odločbe o uporabi člena 81. Posvetovalni odbor je 21. junija 2004 soglasno izrazil strinjanje s predlagano globo. Pripombe svetovalca revizorja na postopek so bile sporočene posvetovalnemu odboru.

      (1)  Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o storitvah na notranjem trgu, KOM(2004) 2.

      (2)  Spremenjeni predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznanju strokovnih kvalifikacij (ki ga je Komisija predstavila v skladu s členom 250(2) Pogodbe o ustanovitvi Evropskih skupnosti), KOM(2004) 317.

      (3)  Poročilo o konkurenci v sektorju svobodnih poklicev KOM(2004) 83.

      (4)  Zadeva C-309/99, Wouters, Rec. 2002, str. I-1577.


title: 2011/51/EU: Sklep Sveta z dne 18. januarja 2011 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila, ki spreminja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi

text:
               28.1.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 25/3

         SKLEP SVETA
   z dne 18. januarja 2011
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila, ki spreminja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi
   (2011/51/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (1) (v nadaljnjem besedilu: Kmetijski sporazum) je začel veljati 1. junija 2002.

               (2)

               Člen 12 Kmetijskega sporazuma določa, da lahko katera koli pogodbenica zahteva pregled Kmetijskega sporazuma.

               (3)

               Sklepnemu aktu Kmetijskega sporazuma je dodana Skupna izjava o zaščiti geografskih označb in označb porekla kmetijskih proizvodov in živil.

               (4)

               Komisija je v imenu Unije s pogajanji dosegla Sporazum med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki z vstavitvijo nove Priloge 12 spreminja Kmetijski sporazum.

               (5)

               Sklep 2002/309 ES, Euratom Sveta in Komisije glede sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo (2) določa notranji postopek za sprejetje stališča Unije o vprašanjih, ki so predmet odločitev Skupnega odbora iz člena 6(3) Kmetijskega sporazuma. Podobno bi bilo treba določiti tudi notranji postopek za oblikovanje stališča Unije glede vprašanj, vezanih na Prilogo 12 navedenega sporazuma.

               (6)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije, s pridržkom njegove naknadne sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila, ki spreminja Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve.
   Člen 3
   Kar zadeva vprašanja v zvezi s Prilogo 12 h Kmetijskemu sporazumu in v zvezi z dodatki k tej prilogi, stališče Evropske unije o vprašanjih, ki so predmet Skupnega odbora za kmetijstvo iz člena 6(3) Kmetijskega sporazuma, v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (4) sprejme Komisija.
   Člen 4
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 18. januarja 2011

            Za Svet

            Predsednik

         MATOLCSY Gy.

      (1)  UL L 114, 30.4.2002, str. 132.

      (2)  UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

      (3)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

      (4)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.


title: Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek II – Svet

text:
               23.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 19/7

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 25. novembra 2009
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek II – Svet
   (2010/40/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT –
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007 – zvezek I (C6-0417/2008) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2007,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2007 z odgovori revidiranih institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju svojega sklepa z dne 23. aprila 2009 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2007 in ob upoštevanju priložene resolucije,
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), ter zlasti členov 50, 60, 86, 145, 146 in 147 te uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa št. 190/2003 generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju prvega poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0150/2009),
   ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0047/2009) –

               1.

               podeli razrešnico generalnemu sekretarju Sveta glede izvrševanja splošnega proračuna Sveta za proračunsko leto 2007;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Jerzy BUZEK

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 77, 16.3.2007.

      (2)  UL C 287, 10.11.2008, str. 1.

      (3)  UL C 286, 10.11.2008, str. 1.

      (4)  UL C 287, 10.11.2008, str. 111.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 18.

      (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
    ---documentbreak---

               23.1.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 19/9

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 25. novembra 2009
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, oddelek II – Svet
   EVROPSKI PARLAMENT –
   ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007 (1),
   ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2007 – zvezek I (C6-0417/2008) (2),
   ob upoštevanju letnega poročila Sveta organu, pristojnemu za podeljevanje razrešnice, o notranjih revizijah, opravljenih leta 2007,
   ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2007 z odgovori revidiranih institucij (3),
   ob upoštevanju izjave o zanesljivosti poslovnih knjig ter zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov, ki jo predloži Računsko sodišče v skladu s členom 248 Pogodbe ES (4),
   ob upoštevanju svojega sklepa z dne 23. aprila 2009 (5) o odlogu sklepa o podelitvi razrešnice za proračunsko leto 2007 in ob upoštevanju priložene resolucije,
   ob upoštevanju členov 272(10), 274, 275 in 276 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (6), ter zlasti členov 50, 60, 86, 145, 146 in 147 te uredbe,
   ob upoštevanju Sklepa št. 190/2003 generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko o povračilu potnih stroškov predstavnikom članov Sveta,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7),
   ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju prvega poročila Odbora za proračunski nadzor (A6-0150/2009),
   ob upoštevanju drugega poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0047/2009) –

               1.

               poudarja, da je s Svetom dosegel poravnavo glede treh najpomembnejših zahtev, navedenih v resoluciji Parlamenta z dne 23. aprila 2009 (8):

                           (a)

                           srečanje predsednika, poročevalca in koordinatorjev pristojnega odbora Parlamenta s predstavniki švedskega predsedstva in generalnega sekretariata Sveta 24. septembra 2009, namenjeno razpravi o izvrševanju proračuna za leto 2007 (odstavek 21(a) resolucije);

                           (b)

                           pisni odgovori na vprašanja Parlamenta v zvezi s proračunskim izvrševanjem Sveta za leto 2007 (odstavek 22 resolucije);

                           (c)

                           objava ustreznih dokumentov v zvezi s proračunskim izvrševanjem Sveta na njegovi spletni strani, vključno z odgovori na posebna vprašanja Parlamenta (odstavek 4 resolucije);

               2.

               meni, da je Parlament izpolnil svojo dolžnost, da zagotovi čim večjo možno preglednost in odgovornost v zvezi s porabo denarja davkoplačevalcev;

               3.

               poziva Svet, da si še naprej prizadeva za nadaljnje izboljšanje sodelovanja s pristojnimi odbori Parlamenta v skladu z dosedanjim ravnanjem;

               4.

               poziva institucije, da se za postopek podelitve razrešnice Svetu pripravi posebna priloga in vključi v Medinstitucionalni sporazum;

               5.

               poziva svoj pristojni odbor, da v zvezi z naslednjim postopkom podelitve razrešnice Svetu preveri napredek glede naslednjih zadev:

                           —

                           zapiranja vseh izvenproračunskih izkazov Sveta v skladu s priporočili notranjega revizorja Sveta,

                           —

                           izboljšanja preverjanja računov v skladu s priporočili notranjega revizorja Sveta,

                           —

                           obveščanja javnosti o vseh upravnih odločitvah, ki se uporabljajo kot pravna podlaga za proračunske postavke,

                           —

                           posredovanja letnega poročila Sveta o dejavnosti Parlamentu in njegovemu pristojnemu odboru, katerega pripravo določa člen 60(7) finančne uredbe, v skladu s prakso, ki so jo sedaj sprejele vse druge institucije,

                           —

                           celotne pojasnitve potrebe po prerazporeditvi denarja iz ene postavke v drugo v proračunu Sveta,

                           —

                           posredovanja pisnih odgovorov na relevantna vprašanja pristojnega odbora in poročevalca Parlamenta,

                           —

                           razpoložljivosti in pripravljenosti Sveta, da v primeru zahteve po dodatnih pojasnilih pisne odgovore ustno pojasni pristojnemu odboru Parlamenta;

               6.

               ponavlja zahtevo, izraženo v resoluciji z dne 23. aprila 2009, da Evropsko računsko sodišče v prihodnjih letnih poročilih nameni posebno pozornost proračunskemu izvrševanju Sveta.

      (1)  UL L 77, 16.3.2007.

      (2)  UL C 287, 10.11.2008, str. 1.

      (3)  UL C 286, 10.11.2008, str. 1.

      (4)  UL C 287, 10.11.2008, str. 111.

      (5)  UL L 255, 26.9.2009, str. 18.

      (6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (8)  UL L 255, 26.9.2009, str. 19.


title: 2013/589/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 17. aprila 2013 o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011

text:
               16.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 308/271

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 17. aprila 2013
   o zaključku poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011
   (2013/589/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011, skupaj z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1406/2002 z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (4), zlasti člena 19 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0078/2013),

               1.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske agencije za pomorsko varnost za proračunsko leto 2011;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske agencije za pomorsko varnost, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 388, 15.12.2012, str. 129.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta 2013/517/SZVP z dne 21. oktobra 2013 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

text:
               23.10.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 281/6

         SKLEP SVETA 2013/517/SZVP
   z dne 21. oktobra 2013
   o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 26(2) in člena 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija); poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za boj proti širjenju tovrstnega orožja.

               (2)

               Unija Strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz Poglavja III Strategije, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot je tudi Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE).

               (3)

               Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev (1). Navedeno skupno stališče med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov z MAAE, Unijo pa obvezuje, da deluje tako, da bodo celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih in dodatni protokoli postali merilo v sistemu preverjanja MAAE.

               (4)

               Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (2).

               (5)

               Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2005/574/SZVP o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (3).

               (6)

               Svet je 12. junija 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/418/SZVP o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (4).

               (7)

               Svet je 14. aprila 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/314/SZVP o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (5).

               (8)

               Svet je 27. septembra 2010 sprejel Sklep 2010/585/SZVP o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (6).

               (9)

               Krepitev nadzora nad visokoaktivnimi radioaktivnimi viri ostaja v skladu z izjavo in Akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov, sprejetima na vrhu v Evianu leta 2003, pomemben cilj Unije, ki se ga bo zasledovalo z vzpostavljanjem stikov s tretjimi državami.

               (10)

               Države pogodbenice in Evropska skupnost za atomsko energijo so se 8. julija 2005 soglasno dogovorile o spremembi Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (CPPNM), tako da bo njeno področje uporabe zajemalo tudi jedrski material in objekte pri miroljubni domači uporabi in skladiščenju ter pri prevozu, države pogodbenice pa bodo za kršitve morale predvideti kazenske sankcije.

               (11)

               S 7. julijem 2007 je začela veljati Mednarodna konvencija za preprečevanje jedrskega terorizma. Države pogodbenice obvezuje, da uveljavijo zakonodajo, s katero bodo kršitve, navedene v Konvenciji, inkriminirane.

               (12)

               MAAE zasleduje enake cilje, kot so navedeni v uvodnih izjavah 3 do 11. Zanje si prizadeva z izvajanjem svojega Načrta za jedrsko varnost, ki se v celoti financira iz prostovoljnih prispevkov v Sklad MAAE za jedrsko varnost.

               (13)

               Unija sodeluje v procesu vrha o jedrski varnosti in je zavezana k še odločnejšim prizadevanjem za okrepitev jedrske varnosti in pomoči tretjim državam v zvezi s tem. Unija pozdravlja nedavne ukrepe za okrepitev programa MAAE za jedrsko varnost in mednarodno konferenco o jedrski varnosti, ki jo je MAAE gostila 1.–5. julija 2013. Unija si prizadeva za ohranjanje trajnosti in učinkovitosti izvajanja preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta v podporo načrtom MAAE za jedrsko varnost ter je zavezana zagotavljanju dodatne podpore za sprejetje Načrta MAAE za jedrsko varnost za obdobje 2014–2017. Za preprečevanje podvajanja ter optimizacijo stroškovne učinkovitosti in nadaljnjega zmanjševanja tveganj bo potekalo tesno usklajevanje s pobudo EU za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ) ter drugimi pobudami in programi.

               (14)

               Tehnično izvajanje tega sklepa bi bilo treba zaupati MAAE, ki bi lahko na podlagi svojega dolgoletnega in široko priznanega strokovnega znanja na področju jedrske varnosti znatno okrepila ustrezne zmogljivosti v ciljnih državah. Projekti, ki jih podpira Unija, se lahko financirajo le s prostovoljnimi prispevki v Sklad MAAE za jedrsko varnost. Takšni prispevki, ki jih bo zagotovila Unija, bodo ključni pri omogočanju MAAE, da odigra ključno vlogo na področju jedrske varnosti s podpiranjem držav pri njihovih prizadevanjih za izpolnjevanje obveznosti na področju jedrske varnosti, kot je priznano tudi v okviru procesa vrha o jedrski varnosti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Zaradi takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje Unija podpira dejavnosti MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja, in sicer v podporo naslednjim ciljem:

               (a)

               doseganju napredka glede vsesplošne uporabe mednarodnih instrumentov na področju neširjenja in jedrske varnosti, vključno s celovitimi sporazumi o nadzornih ukrepih in dodatnimi protokoli z MAAE;

               (b)

               izboljšanju varovanja materialov in opreme ter ustrezne tehnologije, ki bi lahko postali predmet širjenja, ter zagotavljanju zakonodajne in regulativne pomoči na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov;

               (c)

               izboljšanju odkrivanja nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi materiali ter odzivanja nanj.

         2.   Projekti MAAE, ki ustrezajo ukrepom iz Strategije, imajo naslednje cilje:

               —

               zagotoviti trajnost in učinkovitost podpore, ki se zagotavlja v okviru preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta,

               —

               okrepiti domače infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti,

               —

               okrepiti nacionalni zakonodajni in regulativni okvir,

               —

               okrepiti sisteme in ukrepe jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale,

               —

               okrepiti institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ukrepanje v zvezi z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom,

               —

               povečati ozaveščenosti o kibernetskem kriminalu ter okrepiti odzivanje in odpornost držav na kibernetski kriminal, ki vpliva na jedrsko varnost,

               —

               razviti dodatne laboratorijske zmogljivosti v podporo ocenjevanju tehnologij industrijskega nadzora in tehnologij na ravni elektronskega sistema za opredelitev točk, izpostavljenih kibernetskemu kriminalu na jedrskem področju, ter izkoristiti in povečati ozaveščenosti o takšnih vprašanjih, vključno s sodelovanjem v regionalnih izmenjavah, in uporabo izravnalnih ali sanacijskih ukrepov.

         Svet bo na podlagi celovite ocene MAAE o potrebah in številnih drugih premislekov izbral države prejemnice in projekte, da se zagotovi čim večji učinek ukrepa.
   Projekti so podrobno opisani v Prilogi.
   Člen 2
   1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
   2.   Projekte iz člena 1(2) izvaja MAAE kot izvajalec. To nalogo opravlja pod pristojnostjo VP. V ta namen VP sklene potrebne dogovore z MAAE.
   Člen 3
   1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 8 050 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 1. V ta namen z MAAE sklene sporazum o financiranju. V sporazumu o financiranju se določi, da MAAE poskrbi za razpoznavnost prispevka Unije, ustrezno njegovemu obsegu.
   4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. Če ima v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet; obvesti ga tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.
   Člen 4
   1.   VP poroča Svetu o izvajanju tega sklepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravi MAAE. Ta poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.
   2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja projektov iz člena 1(2).
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Veljati preneha 36 mesecev po datumu sklenitve sporazuma o financiranju med Komisijo in MAAE ali 12 mesecev po datumu sprejetja, če do tega datuma ni sklenjen sporazum o financiranju.

      V Luxembourgu, 21. oktobra 2013

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

      (2)  UL L 182, 19.5.2004, str. 46.

      (3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 44.

      (4)  UL L 165, 17.6.2006, str. 20.

      (5)  UL L 107, 17.4.2008, str. 62, popravljeno z UL L 212, 7.8.2008, str. 6.

      (6)  UL L 259, 1.10.2010, str. 10.

      PRILOGA

         Podpora Evropske unije za dejavnosti MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

         Upravičenost in izbor držav prejemnic

      Države, ki so upravičene do podpore na podlagi tega sklepa, vključujejo vse države članice MAAE in druge države, ki potrebujejo pomoč na področju jedrske varnosti, pri čemer Unija na podlagi predloga MAAE pozneje sprejme sklep za prednostno ukrepanje.
      Izbor držav prejemnic in projektov, ki se bodo v teh državah izvajali, bodo na podlagi celovite ocene MAAE o potrebah in drugih ustreznih premislekov (faza ocenjevanja in priprave sklepa) opravila ustrezna telesa Sveta EU, da bi se zagotovil čim večji učinek ukrepa. Za preprečevanje podvajanja ter optimizacijo stroškovne učinkovitosti in nadaljnjega zmanjševanja tveganj bo potekalo tesno usklajevanje s pobudo EU za centre odličnosti na področju kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih snovi (KBRJ) ter drugimi pobudami in programi. Uporaba sredstev za specifične dejavnosti bo skladna s prednostnimi nalogami Unije, zanjo pa se bo uporabljalo redno predhodno posvetovanje.
      Projekti se bodo izvajali v državah prejemnicah teh regij, pri čemer lahko vključujejo dejavnosti z naslednjih sedmih področij:

                  1.

                  trajnost in učinkovitost podpore, ki se zagotavlja v okviru preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta;

                  2.

                  krepitev domače infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti;

                  3.

                  krepitev nacionalnih zakonodajnih in regulativnih okvirov;

                  4.

                  krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale;

                  5.

                  krepitev institucionalnih infrastruktur in zmogljivosti držav za ukrepanje v zvezi z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom;

                  6.

                  povečanje ozaveščenosti o kibernetskem kriminalu ter krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal, ki vpliva na jedrsko varnost;

                  7.

                  laboratorijske zmogljivosti za bolj proti kibernetskemu kriminalu na jedrskem področju.

            I.   FAZA OCENJEVANJA IN PRIPRAVE SKLEPA
      Namen

                  —

                  Ocena, s strani MAAE, nacionalnih potreb glede krepitve jedrske varnosti v državi prejemnici na podlagi metodologije in meril, določenih v okviru Sklepa 2010/585/SZVP. Ta ocena bo zajemala ustrezna merila za vseh sedem navedenih področij.

                  —

                  Uporaba rezultatov celovite ocene in drugih ustreznih premislekov kot podlaga za izbor držav, v katerih se bodo izvajali projekti.

            Rezultati

                  —

                  Zagotovitev pregleda rezultatov ocene za podporo na področju jedrske varnosti v državah prejemnicah, tako na ravni države kot tudi na ravni posameznih objektov, lokacij, prevozov ali drugih uporab, pri katerih se uporablja ali skladišči jedrski in radioaktivni material, vključno z infrastrukturo za ravnanje z materialom, ki ni pod upravnim nadzorom.

                  —

                  Za vseh sedem navedenih področij se bodo določile države prejemnice in projekti, pri čemer bo predložen seznam predlaganih držav prejemnic in rezervnih prejemnic (druga prioriteta) za prejem podpore na podlagi tega sklepa.

            MAAE bo del te naloge opravila na podlagi sofinanciranja, pri čemer bo prispevala približno 1 % skupnih upravičenih stroškov projekta. To delo bo opravljeno na podlagi strokovnega znanja MAAE na tej področju.
      II.   FAZA IZVAJANJA PREDNOSTNIH PROJEKTOV
      Področje 1:   Trajnost in učinkovitost podpore, ki se zagotavlja v okviru preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta
      Strateški cilj
      Ohranjanje trajnosti in učinkovitosti izvajanja preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta na podlagi načrtov MAAE za jedrsko varnost, katerih cilji so:

                  —

                  prispevati h globalnim prizadevanjem za učinkovito varnost povsod po svetu, kjer se uporabljajo, hranijo in/ali prevažajo jedrski ali drugi radioaktivni materiali, in v pripadajočih objektih, in sicer s pomočjo državam, na njihovo zahtevo, pri njihovih prizadevanjih za vzpostavitev in vzdrževanje učinkovite jedrske varnosti s podporo na področju krepitve zmogljivosti, usmeritev, razvoja človeških virov, trajnostnega ravnanja in zmanjševanja tveganj,

                  —

                  pomagati državam pri pristopanju k mednarodnim pravnim instrumentom na področju jedrske varnosti in pri njihovem izvajanju ter krepiti mednarodno sodelovanje in usklajevanje pomoči, ki se zagotavlja na podlagi dvostranskih programov in drugih mednarodnih pobud na način, ki bi prav tako prispeval k varni in mirni uporabi jedrske energije in naprav z radioaktivnimi snovmi,

                  —

                  določiti države prejemnice z združevanjem rezultatov ocenjevalnih misij in obstoječih informacij MAAE ter v okviru razprav med državo in MAAE.

            Namen

                  —

                  zagotoviti trajnost, stalno učinkovitost in učinek iz preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta, vključno s tehničnimi sistemi, človeškimi zmogljivostmi in dejavnostmi konsolidacije ali vračanja v državo izvora,

                  —

                  izkoristiti ugodnosti mednarodne, regionalne in nacionalne podpore ter dejavnosti za zagotavljanje kakovostne podpore za človeške vire ter tehnične in znanstvene podpore na podlagi učinkovite rabe virov.

            Rezultati

                  —

                  ocena trajnosti, učinkovitosti in učinka nalog, ki so bile izvedene na podlagi preteklih skupnih ukrepov in sklepov Sveta,

                  —

                  razvoj in vzpostavitev sistema zagotavljanja kakovosti, vključno s preskušanjem in pilotnim izvajanjem za države, ki so prejele podporo na področju jedrske varnosti,

                  —

                  določitev nadaljnje pomoči, potrebne za ohranjanje ali zagotavljanje načrtovane trajnosti izboljšav na področju jedrske varnosti,

                  —

                  zagotavljanje podpore za ohranjanje delujoče opreme in kompetentnega osebja prek dodatne pomoči za institucionalizacijo domačih zmogljivosti za vzdrževanje opreme, popravilo okvarjene opreme ali zamenjavo poškodovanih delov, ter zagotavljanje čim večje vključenosti držav v regionalna prizadevanja za krepitev zmogljivosti,

                  —

                  zanesljiv dostop do kompetentnega osebja z zagotavljanjem usposabljanja in izobraževanja.

            Področje 2:   Krepitev domače infrastrukture držav v podporo jedrski varnosti
      Strateški cilj
      Programi MAAE državam pomagajo pri izvajanju številnih dejavnosti, ki zagotavljajo trajnostne izboljšave jedrske varnosti. Razvoj človeških virov, ki zajema programe usposabljanja in akademskega izobraževanja, je namenjen ureditvi več nacionalnih in regionalnih odgovornosti. MAAE prav tako zagotavlja podporo državam, ki želijo vzpostaviti centre za podporo jedrski varnosti, namenjene lažjemu razvoju človeških virov in zagotavljanju storitev tehnične podpore, kot sta oprema in vzdrževanje, na nacionalni in regionalni ravni.
      Namen

                  —

                  na podlagi sodelovanja in usklajevanja z ustreznimi organi države in drugimi pobudami EU razviti in pregledati nacionalni integrirani načrt v podporo jedrski varnosti ter izvajati svetovalne misije kot osnovo za okrepitev jedrske varnosti v državi,

                  —

                  državam pomagati pri zagotavljanju razpoložljivosti domače tehnične in znanstvene podpore ter pri razvoju človeških virov, ki jih potrebujejo za učinkovito in trajnostno jedrsko varnost.

            Rezultati

                  —

                  razvoj ali pregled nacionalnih integriranih načrtov v podporo jedrski varnosti, prilagojenih vsem posebnim potrebam države, ter opredelitev ugotovitev in priporočil za povečanje varnosti v državi,

                  —

                  usklajevanje dejavnosti v zvezi z ustanavljanjem nacionalnih centrov za podporo jedrski varnosti z obstoječimi in prihodnjimi centri odličnosti EU na področju KBRJ ter drugimi ustreznimi dejavnostmi v ustreznih regijah,

                  —

                  zagotavljanje opreme in storitev strokovnjakov za podporo ustanavljanju nacionalnih centrov za podporo jedrski varnosti, krepitev ustrezne kulture jedrske varnosti ter lažjo uporabo pridobljenih izkušenj in najboljših praks za nadaljnje izboljšave in uporabo na širšem področju KBRJ.

            Področje 3:   Krepitev nacionalnih zakonodajnih in regulativnih okvirov
      Strateški cilj
      MAAE zagotavlja celosten sklop priporočil in smernic glede jedrske varnosti v podporo globalnemu okviru jedrske varnosti. Na podlagi teh smernic MAAE na zahtevo držav opravlja različne strokovne svetovalne misije v državah, s katerimi zagotavlja namensko zakonodajno pomoč za krepitev nacionalnih pravnih in regulativnih okvirov ter omogoča lažji pristop k mednarodnim pravnim instrumentom s področja jedrske varnosti in njihovo izvajanje.
      Namen

                  —

                  okrepiti nacionalne zakonodajne in regulativne okvire ter zmogljivosti držav za razvoj regionalnih izmenjav najboljših praks, kot se uporabljajo za vsak organ, ki deluje na področju varnosti jedrskih in drugih radioaktivnih materialov, ki so ali niso pod upravnim nadzorom,

                  —

                  državam zagotoviti stroškovno učinkovita sredstva, ki jim pomagajo pri izpolnjevanju nacionalnih, regionalnih in mednarodnih obveznosti, uzakonitvi zavezujočih in mednarodnih pravnih instrumentov, vključno s sporazumi o nadzornih ukrepih in dodatnimi protokoli, ter zavezanosti nezavezujočim pravnim instrumentom.

            Rezultati

                  —

                  povečanje števila držav, ki so začele priprave na razvoj in sprejemanje celovite in usklajene zakonodaje na nacionalni ravni, ki zajema jedrsko varnost, nadzorne ukrepe, varnost in odgovornost za jedrsko škodo, tudi tistih na podlagi sinergij z ukrepi, ki jih izvaja Unija prek drugih instrumentov, kot sta instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti in instrument za predpristopno pomoč, ter spodbujanje vključevanja jedrske varnosti med glavne premisleke držav, ki izražajo interes za začetek jedrskega energetskega programa,

                  —

                  zagotovitev strokovnega svetovanja na podlagi ocenjevalnih storitev MAAE, kot so Mednarodna svetovalna misija za jedrsko varnost (INSServ), Mednarodna svetovalna služba za fizično varovanje (IPPAS), Integrirana misija za pregled jedrske infrastrukture (INIR), Integrirana služba za pregled ureditve (IRRS), Mednarodna svetovalna služba za SSAC (ISSAS) in drugih svetovalnih storitev, ter opreme in usposabljanja, navedenih v dokumentiranih rezultatih,

                  —

                  povečanje števila držav, ki pristopijo h Konvenciji o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njeni spremembi in/ali so izjavile, da nameravajo izvajati mednarodne pravne instrumente, ki podpirajo okvir jedrske varnosti,

                  —

                  okrepitev nacionalne regulativne infrastrukture za varnost pred sevanjem in varovanje radioaktivnih materialov v skladu s pravili ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov ter smernicami o uvozu in izvozu radioaktivnih virov,

                  —

                  okrepitev nacionalnih zakonodajnih okvirov za izvajanje sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, sklenjenih med državami in MAAE, zlasti kar zadeva uveljavitev celovitega državnega sistema vodenja evidenc jedrskega materiala in nadzora nad njimi (SSAC).

            Področje 4:   Krepitev sistemov in ukrepov jedrske varnosti za jedrske in druge radioaktivne materiale
      Strateški cilj
      MAAE bo še naprej prispevala k izboljševanju globalne in nacionalne jedrske varnosti prek dejavnosti, ki bi države na njihovo zahtevo podprle pri prizadevanjih za zmanjšanje tveganja, da bi se jedrski ali drugi radioaktivni materiali, ki se uporabljajo, hranijo in/ali prevažajo, lahko uporabili za zlonamerna dejanja. Nacionalne sisteme jedrske varnosti je treba podpreti z ustanavljanjem nacionalnih centrov za podporo jedrski varnosti, da se zagotovi baza virov, omogoči sistematično nacionalno usposabljanje ter se zagotovi specifična tehnična podpora, potrebna za učinkovito uporabo in vzdrževanje instrumentov za odkrivanje sevanja in drugih tehničnih sistemov za jedrsko varnost.
      Namen

                  —

                  okrepiti prvo obrambno linijo države v obliki varnosti jedrskih in drugih radioloških materialov ter povezanih objektov in sistemov prevoza,

                  —

                  odkriti in identificirati radioaktivne vire v okoliščinah, ki narekujejo kondicioniranje virov ter njihov prenos na varne in varovane kraje za hrambo v izbranih državah, med drugim z vrnitvijo v državo izvora ali dobavitelja,

                  —

                  okrepiti tehnične in upravne sisteme, ki so bili vzpostavljeni za evidentiranje in nadzor nad jedrskimi materiali, vključno z okrepitvijo obstoječih SSAC, vzpostavljenih za izvajanje sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, tudi v državah z omejenimi jedrskimi programi ter zmanjšanimi obveznostmi glede poročanja v skladu s t. i. „protokoli o majhnih količinah“ k njihovim sporazumom o nadzornih ukrepih,

                  —

                  okrepiti ali po potrebi vzpostaviti nacionalne registre radioaktivnih snovi, materialov in virov v izbranih državah.

            Rezultati

                  —

                  izvajanje ukrepov fizičnega varovanja glede jedrskih materialov na izbranih jedrskih objektih in lokacijah ter glede radioaktivnih virov pri nejedrskih uporabah (npr. medicinska in industrijska uporaba ali radioaktivni odpadki), tudi z okrepljenimi regionalnimi izmenjavami najboljših praks, kadar je to ustrezno,

                  —

                  zmanjšanje tveganja iz radioaktivnih virov v negotovih okoliščinah na podlagi učinkovitejšega fizičnega varovanja ali po potrebi razgradnje in prenosa na varne in varovane kraje za hrambo v državi ali drugih izbranih državah,

                  —

                  zmanjšanje števila radioaktivnih virov v nenadzorovanih in nevarovanih okoliščinah, kar je rezultat podpore za nacionalne kampanje iskanja in zavarovanja v izbranih državah,

                  —

                  vzpostavitev in vzdrževanje učinkovitih tehničnih in upravnih sistemov za vodenje evidenc in nadzor nad varnostjo jedrskega materiala, med drugim z vzpostavitvijo novih in/ali z okrepitvijo obstoječih SSAC, zmožnih izvajanja sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, tudi v državah, v katerih veljajo „protokoli o manjših količinah“,

                  —

                  usposobljeno osebje v državah, ki so upravičene do podpore, in s tem večja verjetnost vzpostavitve in ohranjanja učinkovitega sistema fizičnega varovanja.

            Področje 5:   Krepitev institucionalne infrastrukture in zmogljivosti držav za ukrepanje v zvezi z jedrskimi in radioaktivnimi materiali, ki niso pod upravnim nadzorom
      Strateški cilj
      Državam se zagotavlja stalna podpora MAAE za okrepitev nacionalnih zmogljivosti za jedrsko varnost za zaščito ljudi, premoženja in okolja pred dogodki, povezanimi z jedrsko varnostjo, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom. Podpora za odkrivanje takšnega materiala in odzivanje na takšne dogodke predstavljajo pomembno vlogo MAAE, pri čemer se prednostno obravnava razvoj nacionalnih zmogljivosti za učinkovit nadzor mej ter zaščito in odziv na tveganje zlonamernih dejanj na večjih javnih dogodkih.
      Namen
      Okrepiti zmogljivosti držav za preprečevanje, odkrivanje, odzivanje ter zaščito ljudi, premoženja, okolja in družbe pred kriminalnimi ali namernimi nepooblaščenimi dejanji, ki vključujejo jedrske ali druge radioaktivne materiale, ki niso pod upravnim nadzorom, tudi prek regionalnih prizadevanj za krepitev zmogljivosti, kadar je to mogoče.
      Rezultati

                  —

                  vzpostavitev institucionalne infrastrukture za upravljanje materiala, ki ni pod upravnim nadzorom,

                  —

                  razvoj in uvedba nacionalnega sistema za odkrivanje v podporo jedrski varnosti,

                  —

                  vzpostavitev učinkovite domače zmogljivosti za obravnavo kraja kaznivega dejanja, pri katerem so uporabljeni radiološki materiali, ter določitev učinkovite, cenovno dostopne možnosti za forenziko na področju jedrskih materialov (kadar je to mogoče, se o ugotovitvah obvestijo tudi druge države v zadevni regiji).

            Področje 6:   Povečanje ozaveščenosti o kibernetskem kriminalu ter krepitev odzivanja in odpornosti držav na kibernetski kriminal, ki vpliva na jedrsko varnost
      Strateški cilj
      MAAE si prizadeva, da bi državam zagotovila potrebne vire in zunanje strokovno znanje, ki ga potrebujejo za razvoj in uveljavljanje programov računalniške varnosti in varstva podatkov za okrepitev splošne jedrske varnosti. Podpora je osredotočena na preprečevanje računalniških dejanj, ki bi lahko neposredno ali posredno privedla do nepooblaščenega odvzema jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala, sabotaže jedrskega ali radioaktivnega materiala ali povezanih objektov in kraje občutljivih jedrskih informacij.
      Namen

                  —

                  državam zagotoviti potrebno tehnično podporo in zmogljivosti na področju človeških virov za okrepitev nacionalnih programov za kibernetsko varnost v boju proti nastajajočim grožnjam, ki lahko vplivajo na nacionalno jedrsko varnost, in sicer z uporabo uveljavljenih tehnologij za preprečevanje in odkrivanje kibernetskega kriminala ter obnovo po kibernetskem napadu,

                  —

                  okrepiti tehnične in upravne sisteme za zaščito pred dejanji kibernetskega kriminala zoper kritične infrastrukturne cilje, ki vključujejo jedrske in druge radioaktivne materiale, ter povezane objekte in dejavnosti prevoza,

                  —

                  razviti nacionalna omrežja, ki spodbujajo izmenjavo informacij in pomoč pri odzivanju na čezmejne primere, povezane s kibernetsko varnostjo.

            Rezultati

                  —

                  vzpostavitev učinkovitega nacionalnega tehničnega in upravnega omrežnega sistema za preprečevanje in odkrivanje kibernetskih napadov ter odzivanje nanje,

                  —

                  izboljšanje regionalnega in mednarodnega informacijskega sistema za izmenjavo informacij o obstoječih in nastajajočih grožnjah v okviru kibernetskega kriminala,

                  —

                  izboljšanje sodelovanja med državami pri razumevanju in preganjanju dejanj kibernetskega kriminala,

                  —

                  uvedba instrumentov za zmanjšanje „posledične cene“ kibernetskega kriminala v državah v smislu neposrednih in posrednih stroškov zaradi ogrožanja intelektualne lastnine ter stroškov odzivanja in obnove,

                  —

                  okrepitev nacionalnih režimov jedrske varnosti prek zmanjšanja števila dejanj in groženj kibernetskega kriminala,

                  —

                  izboljšanje partnerstva z in med industrijskimi partnerji pri razvoju tehnologij in storitev, ki zagotavljajo višjo stopnjo obrambe in odpornosti zoper kibernetski kriminal.

            Področje 7:   Laboratorijske zmogljivosti za bolj proti kibernetskemu kriminalu na jedrskem področju
      Namen
      Razviti dodatne laboratorijske zmogljivosti v podporo ocenjevanju tehnologij industrijskega nadzora in tehnologij na ravni elektronskega sistema za opredelitev točk, izpostavljenih kibernetskemu kriminalu na jedrskem področju, ter izkoriščanje in povečanje ozaveščenosti o takšnih vprašanjih, vključno s sodelovanjem v regionalnih izmenjavah, in uporaba izravnalnih ali sanacijskih ukrepov.
      Rezultati
      Razvoj laboratorijske zmogljivosti za oceno tehnologij industrijskega nadzora in tehnologij na ravni elektronskega nadzora za točke, izpostavljene kibernetskemu kriminalu na jedrskem področju, zaradi namenov izobraževanja in usposabljanja.