title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2017/2239 z dne 16. novembra 2017 o spremembi Sklepa (EU) 2016/2247 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2017/36)

text:
               6.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 320/18

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2017/2239
   z dne 16. novembra 2017
   o spremembi Sklepa (EU) 2016/2247 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2017/36)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 26.2 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) (1) določa pravila za pripravo letnih računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB).

               (2)

               Okvir za finančno poročanje ECB je treba pojasniti, da se zagotovi, da se bodo njeni računovodski izkazi predstavljali v skladu s splošno sprejetimi revizijskimi standardi.

               (3)

               Zato je treba Sklep (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe
   Sklep (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) se spremeni:

               1.

               v členu 25 se doda naslednji odstavek 3:
               „3.   V izredno redkih primerih, kadar Svet ECB ugotovi, da zaradi izpolnitve zahteve iz tega sklepa letni računovodski izkazi ne bi bili pošteno predstavljeni, ECB te zahteve ne izpolni in to obrazloži v pojasnilih k letnim računovodskim izkazom.“;

               2.

               Priloga I se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 16. novembra 2017

            Za Svet ECB

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/2247 z dne 3. novembra 2016 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2016/35) (UL L 347, 20.12.2016, str. 1).

      PRILOGA
      Priloga I k Sklepu (EU) 2016/2247 (ECB/2016/35) se nadomesti z naslednjim:
      „
            PRILOGA I

               SESTAVA IN PRAVILA VREDNOTENJA BILANCE STANJA

            SREDSTVA

                        Bilančna postavka

                        Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                        Načelo vrednotenja

                        1

                           Zlato in terjatve v zlatu

                        Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (a) transakcije zvišanja ali znižanja vrednosti in (b) zamenjave lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

                        Tržna vrednost

                        2

                           Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        Terjatve do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami ter centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        2.1

                           Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (MDS)

                                    (a)

                                       Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)

                                    Državna kvota minus stanja v eurih na razpolago za MDS. Račun št. 2 MDS (račun za upravne stroške v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih‘

                                    (a)

                                       Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (b)

                                       Posebne pravice črpanja

                                    Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

                                    (b)

                                       Posebne pravice črpanja

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (c)

                                       Druge terjatve

                                    Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v sklade, ki jih upravlja MDS

                                    (c)

                                       Druge terjatve

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        2.2

                           Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (b)

                                       Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                    (b)

                                                (i)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                    (c)

                                       Zunanja posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    (c)

                                       Zunanja posojila

                                    Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                                    (d)

                                       Druga zunanja sredstva

                                    Bankovci in kovanci iz držav zunaj euroobmočja

                                    (d)

                                       Druga zunanja sredstva

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        3

                           Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                                    (a)

                                       Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti, ki se hranijo kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

                                    (a)

                                                (i)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena in tržni devizni tečaj

                                    (b)

                                       Druge terjatve do rezidentov euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Posojila, depoziti, transakcije začasnega nakupa, razno posojanje

                                    (b)

                                       Druge terjatve

                                    Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

                        4

                           Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                        4.1

                           Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

                                    (a)

                                       Stanja pri bankah zunaj euroobmočja

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                       Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

                                    (b)

                                                (i)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iv)

                                                   Tržni lastniški instrumenti

                                                Tržna cena

                                    (c)

                                       Posojila rezidentom zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘

                                    (c)

                                       Posojila zunaj euroobmočja

                                    Depoziti po nominalni vrednosti

                                    (d)

                                       Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘ in postavki sredstev 7.1 ‚vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘

                                    Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo, in niso kupljeni za namene denarne politike

                                    (d)

                                                (i)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                                Tržna cena
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (iii)

                                                   Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                                Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                        4.2

                           Terjatve, ki izhajajo iz kredita v okviru mehanizma deviznih tečajev II (ERM II)

                        Posojila v skladu s pogoji ERM II

                        Nominalna vrednost

                        5

                           Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

                        Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1)

                        5.1

                           Operacije glavnega refinanciranja

                        Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, ki so organizirane tedensko in imajo običajno zapadlost en teden

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.2

                           Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

                        Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, ki so običajno organizirane mesečno in imajo zapadlost, ki je daljša kot pri operacijah glavnega refinanciranja

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.3

                           Povratne operacije finega uravnavanja

                        Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.4

                           Povratne strukturne operacije

                        Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.5

                           Odprta ponudba mejnega posojila

                        Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        5.6

                           Krediti v povezavi s pozivi h kritju

                        Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanja vrednosti osnovnega finančnega premoženja v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

                        Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                        6

                           Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                        Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, transakcije začasnega nakupa v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 7 ‚vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah euroobmočja. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

                        Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                        7

                           Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

                        7.1

                           Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

                        Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike (vključno z vrednostnimi papirji, kupljenimi za namene denarne politike, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije ali multilateralne razvojne banke, ne glede na njihovo geografsko lokacijo). Dolžniški certifikati Evropske centralne banke (ECB), kupljeni za namene finega uravnavanja

                                    (a)

                                          Tržni dolžniški vrednostni papirji

                                    Evidentirani v odvisnosti od vidikov denarne politike:

                                                (i)

                                                   Tržna cena

                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                                (ii)

                                                   Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve (nabavna vrednost, kadar se oslabitev pokriva z rezervacijo v podstavki obveznosti 13(b) ‚rezervacije‘)

                                                Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (b)

                                          Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                        7.2

                           Drugi vrednostni papirji

                        Vrednostni papirji, razen tistih v postavki sredstev 7.1 ‚vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘ in postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘: menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposredni lasti, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo iz časa pred ekonomsko in monetarno unijo (EMU), denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

                                    (a)

                                          Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                    Tržna cena
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (b)

                                          Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (c)

                                          Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (d)

                                          Tržni lastniški instrumenti

                                    Tržna cena

                        8

                           Javni dolg, denominiran v eurih

                        Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

                        Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

                        9

                           Terjatve znotraj Eurosistema

                        9.1

                           Terjatve v povezavi z izdajo dolžniških certifikatov ECB

                        Terjatve znotraj Eurosistema do nacionalnih centralnih bank (NCB), ki izhajajo iz izdaje dolžniških certifikatov ECB

                        Nabavna vrednost

                        9.2

                           Terjatve v povezavi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

                        Terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2010/29 (2)

                        Nominalna vrednost

                        9.3

                           Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

                        Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                    (a)

                                    neto terjatve, ki izhajajo iz stanj računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti. Glej tudi postavko obveznosti 10.2 ‚druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                    druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z vmesno razdelitvijo prihodka ECB nacionalnim centralnim bankam

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost

                        10

                           Postavke v postopku poravnave

                        Stanja (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki v obtoku

                        Nominalna vrednost

                        11

                           Druga sredstva

                        11.1

                           Kovanci euroobmočja

                        Eurokovanci

                        Nominalna vrednost

                        11.2

                           Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

                        Zemlja in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

                        Nabavna vrednost, zmanjšana za depreciacijo
                        Depreciacija je sistematična dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva v teku njegove dobe koristnosti. Doba koristnosti je obdobje, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih opredmetenih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih izračunov. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.
                        Nabavna vrednost neopredmetenih osnovnih sredstev vključuje ceno za pridobitev neopredmetenega osnovnega sredstva. Drugi neposredni ali posredni stroški se odštejejo.
                        Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000  EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

                        11.3

                           Druga finančna sredstva

                                    —

                                    Udeležbe v drugih družbah in naložbe v odvisne družbe, lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

                                    —

                                    Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju

                                    —

                                    Transakcije začasnega nakupa s kreditnimi institucijami v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

                                    (a)

                                          Tržni lastniški instrumenti

                                    Tržna cena

                                    (b)

                                          Udeležbe v drugih družbah in nelikvidne delnice ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                    (c)

                                          Naložbe v odvisne družbe ali pomembni deleži

                                    Čista vrednost sredstev

                                    (d)

                                          Tržni dolžniški vrednostni papirji, razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti

                                    Tržna cena
                                    Premije/diskonti se amortizirajo

                                    (e)

                                          Tržni dolžniški vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
                                    Vse premije ali diskonti se amortizirajo

                                    (f)

                                          Netržni dolžniški vrednostni papirji

                                    Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

                                    (g)

                                          Stanja pri bankah in posojila

                                    Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah

                        11.4

                           Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                        Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav (razen če se uporablja dnevno gibljivo kritje), dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                        Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                        11.5

                           Aktivne časovne razmejitve

                        Prihodek, ki ne zapade v obravnavanem obdobju, ampak se pripiše v obravnavano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti, tj. natečene obresti, pridobljene z vrednostnim papirjem

                        Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        11.6

                           Razno

                                    (a)

                                    Predplačila, posojila, druge manjše postavke. Posojila na zaupanje

                                    (b)

                                    Naložbe, povezane z depoziti v zlatu strank

                                    (c)

                                    Neto pokojninska sredstva

                                    (d)

                                    Neporavnane terjatve, ki izhajajo iz neizpolnitve obveznosti nasprotnih strank Eurosistema v okviru kreditnih poslov Eurosistema

                                    (e)

                                    Sredstva ali terjatve (v razmerju do tretjih oseb), prisvojene in/ali pridobljene v okviru izvršitve zavarovanja, ki so ga predložile nasprotne stranke Eurosistema, ki niso izpolnile svojih obveznosti

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

                                    (b)

                                    Tržna vrednost

                                    (c)

                                    Po členu 25(2)

                                    (d)

                                    Nominalna/izterljiva vrednost (pred poravnavo izgube/po njej)

                                    (e)

                                    Nabavna vrednost (preračunana po tržnem deviznem tečaju v času pridobitve, če so finančna sredstva denominirana v tujih valutah)

                        12

                           Izguba tekočega leta

                        Nominalna vrednost

                  OBVEZNOSTI

                        Bilančna postavka

                        Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

                        Načelo vrednotenja

                        1

                           Bankovci v obtoku

                        Eurobankovci, ki jih izda ECB v skladu s Sklepom ECB/2010/29

                        Nominalna vrednost

                        2

                           Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

                        Postavke 2.1, 2.2, 2.3 in 2.5: depoziti v eurih, kakor so opisani v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60)

                        2.1

                           Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

                        Računi v eurih kreditnih institucij, ki so na seznamu finančnih institucij, ki morajo imeti obvezne rezerve v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (Statut ESCB). Ta postavka vsebuje predvsem račune, ki se uporabljajo za izpolnjevanje obveznih rezerv

                        Nominalna vrednost

                        2.2

                           Odprta ponudba mejnega depozita

                        Depoziti čez noč po vnaprej določeni obrestni meri (odprta ponudba)

                        Nominalna vrednost

                        2.3

                           Vezani depoziti

                        Zbiranje za zmanjšanje likvidnosti zaradi operacij finega uravnavanja

                        Nominalna vrednost

                        2.4

                           Povratne operacije finega uravnavanja

                        Transakcije, povezane z denarno politiko, z namenom zmanjševanja likvidnosti

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        2.5

                           Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

                        Depoziti kreditnih institucij, ki izhajajo iz znižanja vrednosti osnovnega finančnega premoženja v zvezi s krediti tem kreditnim institucijam

                        Nominalna vrednost

                        3

                           Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

                        Transakcije začasne prodaje v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 7 ‚vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘. Druge operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Brez tekočih računov kreditnih institucij

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        4

                           Izdani dolžniški certifikati ECB

                        Dolžniški certifikati, kakor so opisani v Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Diskontirani vrednostni papir, izdan z namenom zmanjšanja likvidnosti

                        Nabavna vrednost
                        Vsi diskonti se amortizirajo

                        5

                           Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

                        5.1

                           Država

                        Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                        Nominalna vrednost

                        5.2

                           Druge obveznosti

                        Tekoči računi osebja, podjetij in strank, vključno s finančnimi institucijami, ki so navedene kot izjeme od obveznosti vzdrževanja obveznih rezerv (glej postavko obveznosti 2.1); vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo

                        Nominalna vrednost

                        6

                           Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

                        Tekoči računi, vezani depoziti, depoziti, ki se odplačajo na zahtevo, vključno z računi za plačevanje in računi za upravljanje rezerv: drugih bank, centralnih bank, mednarodnih/nadnacionalnih institucij, vključno z Evropsko komisijo; tekoči računi drugih vlagateljev. Transakcije začasne prodaje v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih. Stanja računov centralnih bank držav članic, katerih valuta ni euro, v sistemu TARGET2

                        Nominalna vrednost ali repo cena

                        7

                           Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        8

                           Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

                        8.1

                           Depoziti, stanja in druge obveznosti

                        Tekoči računi. Obveznosti iz transakcij začasne prodaje; običajno naložbene transakcije, pri katerih se uporabljajo sredstva v tuji valuti ali zlato

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        8.2

                           Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v okviru ERM II

                        Izposojanje v skladu s pogoji ERM II

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        9

                           Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli MDS

                        Postavka, denominirana s posebnimi pravicami črpanja, ki prikazuje višino posebnih pravic črpanja, ki so bile prvotno dodeljene zadevni državi/NCB

                        Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju ob koncu leta

                        10

                           Obveznosti znotraj Eurosistema

                        10.1

                           Obveznosti, enakovredne prenosu deviznih rezerv

                        Postavka v bilanci stanja ECB, denominirana v eurih

                        Nominalna vrednost

                        10.2

                           Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

                        Neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                    (a)

                                    neto obveznosti, ki izhajajo iz stanj računov v sistemu TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti. Glej tudi postavko sredstev 9.3 ‚druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)‘

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost

                                    (b)

                                    druge mogoče obveznosti znotraj Eurosistema, denominirane v eurih, vključno z vmesno razdelitvijo prihodka ECB nacionalnim centralnim bankam

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost

                        11

                           Postavke v postopku poravnave

                        Stanja (obveznosti) poravnalnih računov, vključno z obtokom transferjev na žiro računih

                        Nominalna vrednost

                        12

                           Druge obveznosti

                        12.1

                           Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

                        Rezultati vrednotenja terminskih transakcij v tuji valuti, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav (razen če se uporablja dnevno gibljivo kritje), dogovorov o terminski obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, promptnih transakcij v tuji valuti od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

                        Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

                        12.2

                           Pasivne časovne razmejitve

                        Stroški, ki zapadejo v prihodnjem obdobju, vendar se nanašajo na obravnavano obdobje. Dohodek, prejet v obravnavanem obdobju, ki pa se nanaša na prihodnje obdobje

                        Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                        12.3

                           Razno

                                    (a)

                                    Prehodni računi za davčne obveznosti. Kritni računi za kredite in garancije v tuji valuti. Transakcije začasne prodaje s kreditnimi institucijami v povezavi s hkratnimi transakcijami začasnega nakupa za upravljanje portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev 11.3 ‚druga finančna sredstva‘. Obvezni depoziti, razen depozitov rezerv. Druge manjše postavke. Obveznosti na zaupanje.

                                    (a)

                                    Nominalna vrednost ali (repo) cena

                                    (b)

                                    Depoziti v zlatu strank

                                    (b)

                                    Tržna vrednost

                                    (c)

                                    Neto pokojninske obveznosti

                                    (c)

                                    Po členu 25(2)

                        13

                           Rezervacije

                                    (a)

                                    Za tveganje deviznega tečaja, obrestno in kreditno tveganje in tveganje cene zlata ter za druge namene, npr. pričakovani bodoči odhodki in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanje je bilo odpravljeno

                                    (a)

                                    Nabavna vrednost/nominalna vrednost

                                    (b)

                                    Za tveganje nasprotne stranke ali kreditno tveganje, ki izhaja iz operacij denarne politike

                                    (b)

                                    Nominalna vrednost (na podlagi ovrednotenja ob koncu leta, ki ga opravi Svet ECB)

                        14

                           Računi prevrednotenja

                                    (a)

                                    Računi prevrednotenja, povezani z gibanjem cen, za zlato, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih, za vsako vrsto vrednostnih papirjev, denominiranih v tuji valuti, za opcije; razlike v tržnih vrednostih, povezane z izvedenimi finančnimi instrumenti za obrestno tveganje; računi prevrednotenja, povezani z gibanjem deviznih tečajev za vsako neto valutno pozicijo, vključno z valutnimi zamenjavami, terminskimi transakcijami v tuji valuti in posebnimi pravicami črpanja
                                    Posebni računi prevrednotenja, ki izhajajo iz prispevkov v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanje je bilo odpravljeno. Glej člen 14(2)

                                    (a)

                                    Razlika zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

                                    (b)

                                    Rezultati ponovnega merjenja čiste obveznosti za določene zaslužke (sredstva določenega zaslužka) iz naslova pozaposlitvenih zaslužkov, ki so neto pozicija naslednjih podpostavk:

                                                (i)

                                                aktuarski dobički in izgube v zvezi s sedanjo vrednostjo obveznosti za določene zaslužke

                                                (ii)

                                                donos sredstev programa, razen zneskov, ki so vključeni v čiste obresti na čisto obveznost za določene zaslužke (sredstvo določenega zaslužka)

                                                (iii)

                                                vse spremembe učinka zgornje meje sredstva, razen zneskov, ki so vključeni v čiste obresti na čisto obveznost za določene zaslužke (sredstvo določenega zaslužka)

                                    (b)

                                    Po členu 25(2)

                        15

                           Kapital in rezerve

                        15.1

                           Kapital

                        Vplačani kapital

                        Nominalna vrednost

                        15.2

                           Rezerve

                        Zakonske rezerve v skladu s členom 33 Statuta ESCB in prispevki v skladu s členom 48.2 Statuta ESCB v zvezi s centralnimi bankami držav članic, katerih odstopanje je bilo odpravljeno

                        Nominalna vrednost

                        16

                           Dobiček tekočega leta

                        Nominalna vrednost

                  “

         (1)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (Smernica o splošni dokumentaciji) (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

         (2)  Sklep ECB/2010/29 Evropske centralne banke z dne 13. decembra 2010 o izdajanju eurobankovcev (UL L 35, 9.2.2011, str. 26).


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/2264 z dne 7. decembra 2017 o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali)

text:
               8.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/52

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/2264
   z dne 7. decembra 2017
   o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. aprila 2014 sprejel Sklep 2014/219/SZVP (1).

               (2)

               Svet je 11. januarja 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/50 (2) o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP, s katerim je mandat misije podaljšal za dve leti, tj. do 14. januarja 2019, in določil referenčni finančni znesek do 14. januarja 2018.

               (3)

               Sklep 2014/219/SZVP bi bilo treba spremeniti, da se določi referenčni finančni znesek za obdobje od 15. januarja 2018 do 14. januarja 2019.

               (4)

               Sklep 2014/219/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 14 Sklepa 2014/219/SZVP se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

      „1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Mali, od 15. aprila 2014 do 14. januarja 2015 znaša 5 500 000 EUR.
      Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Mali, od 15. januarja 2015 do 14. januarja 2016 znaša 11 400 000 EUR.
      Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Mali, od 15. januarja 2016 do 14. januarja 2017 znaša 19 775 000 EUR.
      Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Mali, od 15. januarja 2017 do 14. januarja 2018 znaša 29 800 000 EUR.
      Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP Sahel Mali, od 15. januarja 2018 do 14. januarja 2019 znaša 28 450 000 EUR.“

   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 7. decembra 2017

            Za Svet

            Predsednik

         A. ANVELT

      (1)  Sklep Sveta 2014/219/SZVP z dne 15. aprila 2014 o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (UL L 113, 16.4.2014, str. 21).

      (2)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/50 z dne 11. januarja 2017 o spremembi Sklepa 2014/219/SZVP o misiji Evropske unije v okviru SVOP v Maliju (EUCAP Sahel Mali) (UL L 7, 12.1.2017, str. 18).


title: Sklep Sveta (EU) 2017/2261 z dne 30. novembra 2017 o stališču, ki se zavzame v imenu Unije v Skupnem ministrskem odboru in Skupnem odboru za sodelovanje, ustanovljenima na podlagi Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani, v povezavi s sprejetjem poslovnika Skupnega ministrskega odbora ter mandatov Skupnega odbora za sodelovanje in pododborov

text:
               8.12.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 324/41

         SKLEP SVETA (EU) 2017/2261
   z dne 30. novembra 2017
   o stališču, ki se zavzame v imenu Unije v Skupnem ministrskem odboru in Skupnem odboru za sodelovanje, ustanovljenima na podlagi Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani, v povezavi s sprejetjem poslovnika Skupnega ministrskega odbora ter mandatov Skupnega odbora za sodelovanje in pododborov
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 30. oktobra 2016 v Bruslju in se začasno uporablja od 1. aprila 2017.

               (2)

               Člen 27(2) in (3) Sporazuma določa Skupni ministrski odbor in Skupni odbor za sodelovanje, da se olajša izvajanje Sporazuma.

               (3)

               Člen 27(2)(b)(iv) Sporazuma določa, da Skupni ministrski odbor sprejme svoj poslovnik, člen 27(3)(c) Sporazuma pa določa, da se Skupni odbor za sodelovanje dogovori o svojem mandatu. Člen 27(3)(b)(viii) določa, da Skupni odbor za sodelovanje ustanovi pododbore, ki mu pomagajo pri opravljanju njegovih dolžnosti.

               (4)

               Člen 27(2)(b)(ii) Sporazuma določa, da Skupnemu ministrskemu odboru sopredsedujeta minister za zunanje zadeve Kanade ter visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Člen 27(3)(c) določa, da Skupnemu odboru za sodelovanje sopredsedujeta en visoki uradnik iz Kanade in en visoki uradnik iz Unije.

               (5)

               Da se zagotovi učinkovito izvajanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnik Skupnega ministrskega odbora ter mandate Skupnega odbora za sodelovanje in njegovih pododborov.

               (6)

               Stališče Unije v Skupnem ministrskem odboru in Skupnem odboru za sodelovanje bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih besedil poslovnika Skupnega ministrskega odbora ter mandatov Skupnega odbora za sodelovanje in njegovih pododborov –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Skupnem ministrskem odboru EU-Kanada, temelji na besedilu poslovnika Skupnega ministrskega odbora, ki je priloženo temu sklepu.
   2.   Stališče, ki se zavzame v imenu Unije v Skupnem odboru za sodelovanje EU-Kanada, temelji na besedilih mandata Skupnega odbora za sodelovanje in pododborov, ki so priložena temu sklepu.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Komisijo in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 30. novembra 2017

            Za Svet

            Predsednica

         K. SIMSON

      (1)  Sporazum o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani (UL L 329, 3.12.2016, str. 45).

      PRILOGA

         SKLEP SKUPNEGA MINISTRSKEGA ODBORA EU-KANADA
         z dne …
         o sprejetju poslovnika
         SKUPNI MINISTRSKI ODBOR EU-KANADA JE –
         ob upoštevanju Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 27 Sporazuma,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     V skladu s členom 30(2) Sporazuma se deli Sporazuma začasno uporabljajo od 1. aprila 2017.

                     (2)

                     Na podlagi člena 27(2)(b)(iv) Sporazuma Skupni ministrski odbor sprejme svoj poslovnik –

               SKLENIL:
         Sprejme se poslovnik Skupnega ministrskega odbora, kot je določen v Prilogi.

            Podpisan v …, ….

                  Za Skupni ministrski odbor EU-Kanada

                  Sopredsednika

      PRILOGA
      Poslovnik Skupnega ministrskega odbora
      Naloge
      Skupni ministrski odbor opravlja naslednje naloge:

                  (a)

                  preuči stanje odnosov na podlagi letnega poročila, ki ga predloži Skupni odbor za sodelovanje;

                  (b)

                  pripravi priporočila v zvezi z delom Skupnega odbora za sodelovanje, vključno z novimi področji za prihodnje sodelovanje;

                  (c)

                  sprejema sklepe z odobritvijo pogodbenic Sporazuma;

                  (d)

                  pripravi priporočila o kakršnih koli sporih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma, v skladu s členom 28 Sporazuma.

            Predsednik, sestava in udeleženci

                  1.

                  Skupnemu ministrskemu odboru sopredsedujeta minister za zunanje zadeve Kanade ter visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko.

                  2.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma obvesti sekretariat o sestavi svoje delegacije pred vsako sejo Skupnega ministrskega odbora.

                  3.

                  Sopredsednika lahko na sejo povabita strokovnjake ali predstavnike drugih organov, da na seji delujejo kot opazovalci ali da zagotovijo informacije o določeni zadevi.

            Seje

                  1.

                  Skupni ministrski odbor se sestaja letno ali, če okoliščine tako zahtevajo, po medsebojnem dogovoru. Seje Skupnega ministrskega odbora potekajo izmenično v Evropski uniji in Kanadi ali na kateri koli drugi lokaciji, ki jo skupaj odobrita sopredsednika, na datum, določen s skupno odobritvijo.

                  2.

                  Seje Skupnega ministrskega odbora potekajo za zaprtimi vrati, razen če sopredsednika v dogovoru s pogodbenicama Sporazuma odločita, da je seja javna.

            Sekretariat

                  1.

                  Predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje in predstavnik ministrstva Kanade za zunanje zadeve, trgovino in razvoj delujeta skupaj kot sekretarja Skupnega ministrskega odbora. Vsa sporočila za sopredsednika in njuna sporočila se posredujejo sekretarjema.

                  2.

                  Sekretariat bo v obdobju pred sejami Skupnega ministrskega odbora zagotavljal redne stike, tudi prek videokonferenc, da se preučijo tematski dialogi, ki so morebiti potekali pred sklicem seje Skupnega ministrskega odbora. Vsebina teh izmenjav se vključi v dnevni red seje Skupnega ministrskega odbora.

            Dnevni redi sej

                  1.

                  Sekretariat pogodbenice gostiteljice Sporazuma pripravi začasni dnevni red za vsako sejo. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje pogodbenicama Sporazuma vsaj 15 delovnih dni pred začetkom seje, razen če okoliščine tega ne dopuščajo.

                  2.

                  Dnevni red odobrita sopredsednika, na začetku vsake seje pa ga sprejme Skupni ministrski odbor. O uvrstitvi točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red odločata sopredsednika.

            Skupna ministrska izjava
      Pogodbenici Sporazuma odobrita izjavo Skupnega ministrskega odbora ob koncu vsake seje. Ta se objavi in lahko vključuje kakršna koli priporočila, ki jih odobrita pogodbenici Sporazuma.
      Sklepi in priporočila

                  1.

                  Skupni ministrski odbor lahko sprejema sklepe ali pripravlja priporočila, da bi dosegel cilje iz Sporazuma.

                  2.

                  Sklepi in priporočila Skupnega ministrskega odbora se sprejmejo s skupno odobritvijo pogodbenic Sporazuma in se na strani EU sporočijo, kot je primerno, generalnemu sekretariatu Evropske komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, stalnim predstavništvom držav članic pri Evropski uniji in generalnemu sekretariatu Sveta EU, na strani Kanade pa ustreznim kanadskim organom.

                  3.

                  Sklepi se sprejmejo, ko bosta pogodbenici Sporazuma zaključili svoje notranje postopke v skladu s svojimi zakoni in predpisi.

                  4.

                  Sklepi in priporočila Skupnega ministrskega odbora se predložijo v dveh verodostojnih izvodih, ki ju podpišeta sopredsednika.

                  5.

                  V nujnih primerih se sklepi in priporočila lahko sprejmejo zunaj uradne seje Skupnega ministrskega odbora po pisnem postopku. Take sklepe in priporočila je treba sporočiti pogodbenicama Sporazuma.

            Stroški

                  1.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma krije svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na sejah Skupnega ministrskega odbora.

                  2.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma krije svoje stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah in prevajanjem.

                  3.

                  Pogodbenica gostiteljica Sporazuma krije stroške organizacije sej in razmnoževanja dokumentov.

            Zaupnost
      Kadar pogodbenica Sporazuma Skupnemu ministrskemu odboru predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.
      Sprememba poslovnika
      Ta poslovnik se lahko spremeni v skladu z določbo sklepov in priporočil.

      Mandat Skupnega odbora za sodelovanje in pododborov
      SKUPNI ODBOR ZA SODELOVANJE EU-KANADA JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o strateškem partnerstvu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kanado na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 27 Sporazuma,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  V skladu s členom 30(2) Sporazuma se deli Sporazuma začasno uporabljajo od 1. aprila 2017.

                  (2)

                  Na podlagi člena 27(3)(c) Sporazuma Skupni odbor za sodelovanje sprejme svoj mandat.

                  (3)

                  Na podlagi člena 27(3)(b)(viii) lahko Skupni odbor za sodelovanje ustanovi pododbore, da se omogoči razprave na strokovni ravni o ključnih področjih, ki spadajo na področje uporabe Sporazuma –

            ODOBRIL NASLEDNJE:
      Sprejme se mandat Skupnega odbora za sodelovanje, kot je določen v Prilogi.

         Podpisan v …, …

               Za Skupni odbor za sodelovanje EU-Kanada

               Sopredsednika

      PRILOGA
      Mandat Skupnega odbora za sodelovanje
      Naloge
      Skupni odbor za sodelovanje opravlja naslednje naloge:

                  (a)

                  daje priporočila za prednostne naloge glede sodelovanja med pogodbenicama Sporazuma;

                  (b)

                  spremlja razvoj strateških odnosov med pogodbenicama Sporazuma;

                  (c)

                  izmenjuje mnenja in daje predloge o vprašanjih skupnega interesa;

                  (d)

                  daje priporočila za doseganje večje učinkovitosti, uspešnosti in sinergij pri sodelovanju med pogodbenicama Sporazuma;

                  (e)

                  zagotavlja pravilno izvajanje tega sporazuma;

                  (f)

                  predloži letno poročilo o stanju odnosov Skupnemu ministrskemu odboru, ki ga pogodbenici Sporazuma objavita;

                  (g)

                  ustrezno obravnava kakršno koli zadevo iz tega sporazuma, na katero se sklicujeta pogodbenici tega Sporazuma;

                  (h)

                  ustanovi pododbore, ki mu pomagajo pri opravljanju njegovih dolžnosti. Vendar ti pododbori ne bi smeli podvajati organov, ki so že bili ustanovljeni na podlagi drugih sporazumov med pogodbenicama Sporazuma;

                  (i)

                  prouči primere, v katerih posamezna pogodbenica Sporazuma meni, da so postopki odločanja na področjih sodelovanja, ki niso urejeni s posebnim sporazumom, negativno vplivali na njene interese ali bi lahko negativno vplivali nanje.

            Sestava, predsednik in udeleženci

                  1.

                  Skupni odbor za sodelovanje sestavljajo predstavniki pogodbenic.

                  2.

                  Skupnemu odboru za sodelovanje predseduje en visoki uradnik Evropske službe za zunanje delovanje in en visoki uradnik ministrstva Kanade za zunanje zadeve, trgovino in razvoj.

                  3.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma obvesti sopredsednika o sestavi svoje delegacije pred vsako sejo Skupnega odbora za sodelovanje.

                  4.

                  Sopredsednika lahko na sejo povabita strokovnjake ali predstavnike drugih organov, da na seji delujejo kot opazovalci ali da zagotovijo informacije o določeni zadevi.

            Seje

                  1.

                  Skupni odbor za sodelovanje se sestaja letno ali v skladu s skupnim dogovorom. Seje Skupnega odbora za sodelovanje skličeta sopredsednika. Seje potekajo izmenično v Evropski uniji in Kanadi na datum, določen s skupno odobritvijo. Izredne seje Skupnega odbora za sodelovanje se lahko skličejo na zahtevo katere koli pogodbenice Sporazuma.

                  2.

                  Če to odobrita sopredsednika, lahko te izredne seje Skupnega odbora za sodelovanje izjemoma potekajo prek videokonference ali telekonference.

                  3.

                  Seje Skupnega odbora za sodelovanje potekajo za zaprtimi vrati, razen če sopredsednika v dogovoru s pogodbenicama Sporazuma odločita, da je seja javna.

            Sekretariat
      Predstavnik Evropske službe za zunanje delovanje in predstavnik ministrstva Kanade za zunanje zadeve, trgovino in razvoj delujeta skupaj kot sekretarja Skupnega odbora za sodelovanje. Vsa sporočila za sopredsednika in njuna sporočila se posredujejo sekretarjema.
      Dnevni redi sej

                  1.

                  Sekretariat pogodbenice gostiteljice Sporazuma pripravi začasni dnevni red za vsako sejo po posvetovanju z drugim sekretariatom. Začasni dnevni red se skupaj z ustreznimi dokumenti pošlje pogodbenicama Sporazuma vsaj 15 delovnih dni pred začetkom seje. Sopredsednika lahko, po potrebi z odobritvijo pogodbenic Sporazuma, določita drugačen časovni rok za posamezno sejo.

                  2.

                  Katera koli od pogodbenic Sporazuma lahko od sekretariata zahteva, naj na dnevni red uvrsti določeno točko. Začasni dnevni red vključuje vse točke, v zvezi s katerimi je sekretariat prejel tako zahtevo najpozneje 21 delovnih dni pred datumom seje.

                  3.

                  Dnevni red odobrita sopredsednika, na začetku vsake seje pa ga sprejme Skupni odbor za sodelovanje. O uvrstitvi točk, ki niso na začasnem dnevnem redu, na dnevni red odločata sopredsednika.

                  4.

                  Pogodbenici Sporazuma v obdobju pred sejami Skupnega odbora za sodelovanje zagotavljata redne stike, tudi prek videokonferenc, da se preučijo tematski in geografski dialogi, ki so morebiti potekali pred sklicem seje. Vsebina teh izmenjav se vključi v dnevni red seje Skupnega odbora za sodelovanje.

            Zapisnik

                  1.

                  Sopredsednika na vsaki seji povzameta sklepe, ki jih je sprejel Skupni odbor za sodelovanje. Sekretarja na podlagi teh sklepov odobrita osnutek zapisnika. Prvi osnutek zapisnika predlaga sekretar gostitelj v 15 delovnih dneh od datuma seje.

                  2.

                  Pogodbenici Sporazuma odobrita osnutek v 30 delovnih dneh po datumu seje ali pred datumom, ki ga pogodbenici Sporazuma odobrita. Ko pogodbenici Sporazuma odobrita osnutek zapisnika, sopredsednika ročno ali elektronsko podpišeta dva izvoda izvirnika.

            Priporočila

                  1.

                  Priporočila Skupnega odbora za sodelovanje se sprejmejo s skupno odobritvijo pogodbenic Sporazuma in se vključijo v skupni zapisnik. Zapisnik se na strani EU sporoči, kot je primerno, generalnemu sekretariatu Evropske komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, generalnemu sekretariatu Sveta EU in stalnim predstavništvom držav članic pri Evropski uniji, na strani Kanade pa ustreznim kanadskim organom.

                  2.

                  Skupni odbor za sodelovanje pripravi povezana priporočila o kakršnih koli sporih, ki izhajajo iz izvajanja tega sporazuma. Taka priporočila se pripravijo v skladu s členom 28 Sporazuma.

            Letno poročilo Skupnemu ministrskemu odboru

                  1.

                  Sekretariat zagotavlja, da se letno poročilo o stanju odnosov pripravi in posreduje pogodbenicama Sporazuma vsaj 15 delovnih dni pred sejo Skupnega odbora za sodelovanje.

                  2.

                  Skupni odbor za sodelovanje odobri letno poročilo, ki se predloži Skupnemu ministrskemu odboru. Poročilo se nato objavi.

            Stroški

                  1.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma krije svoje stroške v zvezi z osebjem, potovanjem in bivanjem ter poštnimi in telekomunikacijskimi storitvami, nastale zaradi udeležbe na sejah Skupnega odbora za sodelovanje.

                  2.

                  Vsaka pogodbenica Sporazuma krije svoje stroške v zvezi s tolmačenjem na sejah in prevajanjem.

                  3.

                  Pogodbenica gostiteljica Sporazuma krije stroške, povezane z organizacijo sej in razmnoževanjem dokumentov.

            Ustanovitev pododborov

                  1.

                  Skupni odbor za sodelovanje lahko ustanovi pododbore, ki mu pomagajo pri opravljanju njegovih dolžnosti. Pododbori poročajo Skupnemu odboru za sodelovanje po vseh svojih sejah in ne podvajajo organov, ki so že bili ustanovljeni na podlagi drugih sporazumov med pogodbenicama Sporazuma.

                  2.

                  Skupni odbor za sodelovanje lahko razpusti katerega koli od obstoječih pododborov, opredeli ali spremeni njihov mandat ali ustanovi nadaljnje pododbore.

            Zaupnost
      Kadar pogodbenica Sporazuma Skupnemu odboru za sodelovanje predloži informacije, ki so označene kot zaupne, druga pogodbenica navedene informacije obravnava kot take.
      Sprememba poslovnika
      Ta poslovnik se lahko spremeni v skladu s členom 27(3)(c) Sporazuma.
      Pododbori

                  1.

                  Pododbori lahko razpravljajo o izvajanju Sporazuma na področjih, ki jih pokrivajo. Razpravljajo lahko tudi o zadevah ali posebnih projektih, povezanih z ustreznim področjem dvostranskega sodelovanja, vključno z razlago Sporazuma.

                  2.

                  Pododbori delujejo pod vodstvom Skupnega odbora za sodelovanje. Poročajo sopredsednikoma Skupnega odbora za sodelovanje ter jima posredujejo zapisnike in sklepe v 20 delovnih dneh po vsaki seji.

                  3.

                  Pododbore sestavljajo predstavniki pogodbenic Sporazuma.

                  4.

                  Pododbori lahko na svoje seje povabijo strokovnjake in se posvetujejo z njimi glede določenih točk dnevnega reda.

                  5.

                  Pododborom sopredsedujeta pogodbenici Sporazuma.

                  6.

                  Vsak pododbor odloča o tem, kako se dodelijo doložnosti sekretariatu, da se zagotovi pravočasna predložitev poročil Skupnemu odboru za sodelovanje.

                  7.

                  Poododbori se sestanejo, kadar to zahtevajo okoliščine, in sicer na podlagi pisne zahteve katere koli od pogodbenic Sporazuma. Vsaka seja poteka v kraju in ob času, o katerih se skupaj dogovorita pogodbenici Sporazuma. Seje lahko potekajo tudi v obliki videokonference.

                  8.

                  Seje pododborov potekajo za zaprtimi vrati, razen če sopredsednika z odobritvijo pogodbenic Sporazuma odločita, da je seja javna.

                  9.

                  Pogodbenici Sporazuma skupaj odobrita dnevni red sej pododbora.

                  10.

                  Pogodbenici Sporazuma skupaj pripravita osnutek zapisnika vsake seje pododbora.


title: Sklep Komisije (EU, Euratom) 2018/559 z dne 6. aprila 2018 o določitvi izvedbenih pravil za člen 6 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji

text:
               11.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 93/4

         SKLEP KOMISIJE (EU, Euratom) 2018/559
   z dne 6. aprila 2018
   o določitvi izvedbenih pravil za člen 6 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 249 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju Sklepa Komisije (EU, Euratom) 2017/46 z dne 10. januarja 2017 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji (1) ter zlasti člena 6 Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S sprejetjem Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 mora Komisija pregledati, posodobiti in konsolidirati izvedbena pravila, povezana z razveljavljenim Sklepom Komisije C(2006) 3602 o varnosti komunikacijskih in informacijskih sistemov, ki jih uporablja.

               (2)

               V skladu z internim poslovnikom je bil član Komisije, pristojen za varnost, pooblaščen za določitev izvedbenih pravil v skladu s členom 13 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 (2).

               (3)

               Izvedbena pravila Sklepa C(2006) 3602 bi bilo zato treba razveljaviti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE 1

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Predmet urejanja in področje uporabe
   1.   Predmet urejanja in področje uporabe tega sklepa sta določena v členu 1 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46.
   2.   Določbe v tem sklepu se uporabljajo za vse komunikacijske in informacijske sisteme (KIS). Vendar se odgovornosti iz tega sklepa ne uporabljajo za KIS, ki obdelujejo tajne podatke EU. Ustrezne odgovornosti za te sisteme določita lastnik sistema in varnostni organ Komisije v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 (3).
   3.   Poglavje 2 tega sklepa vsebuje pregled praktičnega izvajanja organizacije in odgovornosti v zvezi z varnostjo IT. Poglavje 3 tega sklepa vsebuje pregled postopkov v zvezi s členom 6 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46.
   Člen 2
   Opredelitev pojmov
   Opredelitve pojmov v členu 2 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 se uporabljajo za ta sklep. V tem sklepu se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

               1.

               „organ za odobritev šifrirnih metod in izdelkov“ (CAA) je funkcija, ki jo ima Varnostni organ Komisije, ki spada v pristojnost Generalnega direktorja za človeške vire in varnost;

               2.

               „zunanja omrežna povezava“ pomeni katera koli elektronska komunikacijska povezava med internim omrežjem Komisije in katerim koli drugim omrežjem, vključno z internetom. ta opredelitev izključuje omrežja tretjih oseb, ki se zagotavljajo v okviru pogodbe in so del internega omrežja Komisije.

               3.

               „hramba ključev pri tretji osebi“ pomeni postopek za shranjevanje kopij kriptografskih ključev pri eni ali več ločenih strankah, s čimer se zagotavlja ločevanje nalog, da se omogoči njihova obnovitev, če se operativna kopija izgubi. Ključi se lahko razdelijo na dva ali več delov, od katerih se vsak deponira pri drugi stranki, da se zagotovi, da nobena posamezna stranka nima celotnega ključa.

               4.

               „RASCI“ je kratica za dodeljevanje odgovornosti na podlagi naslednjih kazalnikov značilnosti:

                           (a)

                           „pristojen“ (R) pomeni dolžan ukrepati in sprejemati odločitve za dosego potrebnih rezultatov;

                           (b)

                           „odgovoren“ (A) pomeni nositi odgovornost za ukrepe, odločitve in izvedbo;

                           (c)

                           „daje podporo“ (S) pomeni dolžan sodelovati z osebo, odgovorno za izvedbo naloge;

                           (d)

                           „posvetovan“ (C) pomeni zaprošen za nasvet ali mnenje;

                           (e)

                           „obveščen“ (I) pomeni biti seznanjen s pomembnimi informacijami.

         POGLAVJE 2

      ORGANIZACIJA IN ODGOVORNOSTI

   Člen 3
   Vloge in odgovornosti
   Vloge in odgovornosti v zvezi s členi 4 do 8 tega sklepa so opredeljeni v Prilogi v skladu z modelom RASCI.
   Člen 4
   Usklajenost z informacijsko varnostno politiko Komisije
   1.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost pregleda politiko Komisije za varnost IT ter s tem povezane standarde in smernice, da se zagotovi njihova skladnost s splošno varnostno politiko Komisije, zlasti Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (4) in Sklepom (EU, Euratom) 2015/444.
   2.   Na zahtevo drugih služb Komisije lahko Generalni direktorat za človeške vire in varnost pregleda njihove politike za varnost IT ali drugo dokumentacijo o varnosti IT, da se zagotovi njihova skladnost z informacijsko varnostno politiko Komisije. Vodja zadevne službe Komisije poskrbi, da se odpravijo vsa neskladja.
   3.   V okviru svoje odgovornosti za varnost informacij Generalni direktorat za človeške vire in varnost sodeluje z Generalnim direktoratom za informatiko, da se zagotovi, da se v varnostnih postopkih IT v celoti upoštevajo stopnja tajnosti in načela varnosti iz Sklepa (EU, Euratom) 2015/443, zlasti člena 3 in 9.
   POGLAVJE 3

      VARNOSTNI POSTOPKI IT

   Člen 5
   Šifrirne tehnologije
   1.   Uporaba šifrirnih tehnologij za varstvo tajnih podatkov EU je v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/444.
   2.   Odločitve o uporabi šifrirnih tehnologij za varstvo netajnih podatkov EU sprejme lastnik sistema vsakega KIS, pri čemer upošteva tveganja, ki naj bi se zmanjšala s šifriranjem, in nevarnosti, ki jih šifriranje prinaša.
   3.   Predhodna odobritev CAA je potrebna za vse vrste uporabe šifrirnih tehnologij, razen če se šifriranje uporablja le za varovanje zaupnosti netajnih podatkov EU v tranzitu in se uporabljajo standardni omrežni komunikacijski protokoli.
   4.   Z izjemo iz odstavka 3 tega člena službe Komisije zagotovijo shranjevanje varnostnih kopij ključev za dešifriranje v hrambi ključev pri tretji osebi za obnovitev shranjenih podatkov, če ključ za dešifriranje ni na voljo. Obnovitev šifriranih podatkov z uporabo varnostnih kopij ključev za dešifriranje se izvede samo z odobritvijo v skladu s standardom, ki ga opredeli CAA.
   5.   Prošnje za odobritev uporabe šifrirnih tehnologij se uradno dokumentirajo in vključujejo podrobnosti o komunikacijskih in informacijskih sistemih ter podatkih, ki jih je treba varovati, tehnologijah, ki se uporabijo, ter povezanih varnostno-operativnih postopkih. Te zahteve za odobritev podpiše lastnik sistema.
   6.   Prošnje za odobritev uporabe šifrirnih tehnologij ovrednoti CAA v skladu z objavljenimi standardi in zahtevami.
   Člen 6
   Varnostni inšpekcijski pregledi IT
   1.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost izvaja varnostne inšpekcijske preglede IT, da preveri, ali so varnostni ukrepi na področju IT skladni s politikami za varnost IT Komisije ter ali so ti nadzorni ukrepi celoviti.
   2.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost lahko varnostni inšpekcijski pregled IT izvede:

               (a)

               na lastno pobudo;

               (b)

               na zahtevo Usmerjevalnega odbora za varnost informacij (ISSB);

               (c)

               na zahtevo lastnika sistema;

               (d)

               po incidentu v zvezi z varnostjo podatkov ali

               (e)

               po ugotovitvi velikega tveganja za posamezen sistem.

         3.   Lastniki podatkov lahko zahtevajo varnostni inšpekcijski pregled IT, preden svoje podatke shranijo v KIS.
   4.   Rezultati inšpekcijskega pregleda se dokumentirajo v uradnem poročilu lastniku sistema, poročilo pa se pošlje v vednost lokalnemu varnostnemu uradniku za informatiko (LISO) ter vsebuje ugotovitve in priporočila za izboljšanje skladnosti KIS s politiko za varnost informacijske tehnologije. Generalni direktorat za človeške vire in varnost pomembna vprašanja in priporočila sporoči ISSB.
   5.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost spremlja izvajanje priporočil.
   6.   Po potrebi varnostni inšpekcijski pregledi IT vključujejo pregled storitev, prostorov in opreme, zagotovljene lastniku sistema, pri čemer so zajeti notranji in zunanji ponudniki storitev.
   Člen 7
   Dostop iz zunanjih omrežij
   1.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost določi pravila v standardu o odobritvi dostopa med KIS Komisije in zunanjimi omrežji.
   2.   Pravila razlikujejo med različnimi vrstami zunanjih omrežnih povezav in določajo ustrezna varnostna pravila za vsako vrsto povezave, vključno s tem, ali je potrebno predhodno dovoljenje za povezavo od ustreznega organa, kot je navedeno v odstavku 4 tega člena.
   3.   Če je potrebno, se dovoljenje izda na podlagi uradnega zahtevka in postopka odobritve. Odobritev velja za določeno obdobje in se pridobi pred aktivacijo povezave.
   4.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost je splošno odgovoren za odobritev zahtevkov, vendar lahko prenese pristojnost za odobritev nekaterih vrst povezav po lastni presoji v skladu s členom 17(3) Sklepa (EU, Euratom) 2015/443 in v skladu s pogoji iz točke 8.
   5.   Pooblaščeni subjekt lahko kot pogoj za odobritev naloži dodatne varnostne zahteve, da se KIS in omrežja Komisije zaščitijo pred tveganji nepooblaščenega dostopa ali drugimi kršitvami varstva.
   6.   Generalni direktorat za informatiko je standardni ponudnik omrežnih storitev za Komisijo. Druge službe Komisije, ki upravljajo omrežje, ki ga ne zagotavlja Generalni direktorat za informatiko, najprej pridobijo soglasje ISSB. Služba Komisije dokumentira poslovno utemeljitev zahteve in dokaže, da nadzor omrežja zadostuje za izpolnitev zahtev za nadzor vhodnih in izhodnih tokov informacij.
   7.   Lastnik sistema KIS določi varnostne zahteve za zunanji dostop do tega KIS in zagotovi izvedbo ustreznih ukrepov za zaščito njegove varnosti ob podpori LISO.
   8.   Varnostni ukrepi, izvedeni za zunanje omrežne povezave, temeljijo na načelih potrebe po seznanitvi in najmanjšega privilegija, ki zagotavljajo, da fizične osebe prejmejo le informacije in pravice dostopa, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih uradnih dolžnosti za Komisijo.
   9.   Vse zunanje omrežne povezave se filtrirajo in spremljajo, da se ugotovijo morebitne kršitve varstva.
   10.   Če so vzpostavljene povezave za zunanje izvajanje KIS, je dovoljenje odvisno od uspešnega zaključka postopka iz člena 8.
   Člen 8
   Zunanje izvajanje KIS
   1.   Za namene tega sklepa se šteje, da KIS upravlja zunanji izvajalec, če se zagotovi na podlagi pogodbe z zunanjim izvajalcem, v skladu s katero je KIS nameščen v prostorih, ki niso prostori Komisije. To vključuje zunanje izvajanje posameznih ali več KIS ali drugih storitev IT, podatkovne centre v prostorih, ki niso prostori Komisije, in obdelavo podatkovnih nizov Komisije s strani zunanjih storitev.
   2.   Zunanje izvajanje KIS upošteva občutljivost ali stopnjo tajnosti obravnavanih podatkov:

               (a)

               KIS, ki obdeluje tajne podatke EU, se akreditira v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/444, vnaprej pa se opravi posvetovanje z organom Komisije za varnostno akreditacijo (SAA). Sistemov, ki obdelujejo tajne podatke EU, ne smejo upravljati zunanji izvajalci.

               (b)

               Lastnik sistema KIS, ki obdeluje netajne podatke EU, sprejme sorazmerne ukrepe za obravnavo varnostnih potreb v skladu z ustreznimi pravnimi obvezami ali občutljivostjo informacij, pri čemer upošteva tveganja, povezana z zunanjim izvajanjem. Generalni direktorat za človeške vire in varnost lahko naloži dodatne zahteve.

               (c)

               Razvojni projekti, ki jih upravljajo zunanji izvajalci, upoštevajo občutljivost razvite šifre in vse testne podatke, uporabljene med razvojem.

         3.   Poleg načel iz člena 3 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46 veljajo za KIS, ki jih upravlja zunanji izvajalec, naslednja načela:

               (a)

               dogovori o zunanjem izvajanju so oblikovani tako, da se prepreči odvisnost od določenih dobaviteljev;

               (b)

               zunanje izvajanje varnostnih dogovorov kar najbolj zmanjšuje možnosti dostopa tretjih oseb do podatkov Komisije ali spreminjanja teh podatkov;

               (c)

               osebje tretjih strank, ki ima dostop do KIS, ki ga upravlja zunanji izvajalec, zagotovi sporazume o zaupnosti;

               (d)

               zunanje upravljanje KIS se navede v evidenci KIS.

         4.   Lastnik sistema v sodelovanju z lastnikom podatkov:

               (a)

               oceni in dokumentira tveganja v zvezi z zunanjim izvajanjem;

               (b)

               določi ustrezne varnostne zahteve;

               (c)

               se posvetuje z lastniki sistema vseh drugih povezanih KIS za zagotovitev, da so njihove varnostne zahteve vključene;

               (d)

               zagotovi, da so ustrezne varnostne zahteve in pravice zajete v pogodbi o zunanjem izvajanju;

               (e)

               izpolni vse druge zahteve, določene v podrobnem postopku, kot je navedeno v odstavku 8 tega člena.

         Ti ukrepi se zaključijo pred podpisom pogodbe ali drugega dogovora o zunanjem izvajanju enega ali več KIS.
   5.   Lastniki sistema upravljajo tveganja, povezana z zunanjim izvajanjem v obdobju trajanja KIS, da se izpolnijo opredeljene varnostne zahteve.
   6.   Lastniki sistema zagotovijo, da so izvajalci tretjih strank dolžni nemudoma obvestiti Komisijo o vseh varnostnih incidentih IT, ki zadevajo KIS Komisije, ki ga upravlja zunanji izvajalec.
   7.   Lastnik sistema je odgovoren za zagotovitev skladnosti KIS, pogodbe o zunanjem izvajanju in varnostnih ureditev s pravili Komisije o varnosti podatkov in varnosti IT.
   8.   Generalni direktorat za človeške vire in varnost določi podrobni standard glede odgovornosti in dejavnosti iz točk (1) do (7) v skladu s členom 10 v nadaljevanju.
   POGLAVJE 4

      RAZNE IN KONČNE DOLOČBE

   Člen 9
   Preglednost
   O tem sklepu se obvesti osebje Komisije in vse osebe, za katere se uporablja, sklep pa se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 10
   Standardi
   1.   Določbe tega sklepa se po potrebi podrobneje opredelijo v standardih in/ali smernicah, ki se sprejmejo v skladu s Sklepom Komisije (EU, Euratom) 2017/46 in Sklepom C(2017) 7428. Standardi in smernice za varnost IT zagotavljajo dodatne informacije o teh izvedbenih pravilih, Sklep (EU, Euratom) 2017/46 pa posebna varnostna področja v skladu s Prilogo A k standardu ISO 27001:2013. Ti standardi in smernice temeljijo na najboljših praksah v sektorju in so izbrani tako, da ustrezajo okolju IT Komisije.
   2.   Standardi se, kadar je potrebno, razvijejo v skladu s Prilogo A k standardu ISO 27001:2013 na naslednjih področjih:

               (1)

               organizacija informacijske varnosti;

               (2)

               varnost človeških virov;

               (3)

               upravljanje sredstev;

               (4)

               nadzor dostopa;

               (5)

               kriptografija;

               (6)

               fizična in okoljska varnost;

               (7)

               operativna varnost;

               (8)

               varnost komunikacij;

               (9)

               nakup, razvoj in vzdrževanje sistemov;

               (10)

               odnosi z dobavitelji;

               (11)

               obvladovanje incidentov na področju varnosti podatkov;

               (12)

               vidiki informacijske varnosti pri upravljanju neprekinjenega poslovanja;

               (13)

               skladnost s predpisi.

         3.   ISSB odobri standarde iz odstavkov 1 in 2 tega člena pred njihovim sprejetjem.
   4.   Izvedbena pravila Sklepa C(2006) 3602 v zvezi s področjem uporabe tega sklepa se razveljavijo.
   5.   Standardi in smernice, sprejeti v skladu s Sklepom C(2006) 3602 z dne 16. avgusta 2006, ostajajo v veljavi v delu, v katerem niso v nasprotju s temi izvedbenimi pravili, dokler se ne razveljavijo ali nadomestijo s standardi ali smernicami, ki bodo sprejete v skladu s členom 13 Sklepa (EU, Euratom) 2017/46.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 6. aprila 2018

            Za Komisijo

            V imenu predsednika

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  UL L 6, 11.1.2017, str. 40.

      (2)  Sklep Komisije C(2017) 7428 z dne 8. novembra 2017 o odobritvi pooblastila za sprejemanje izvedbenih pravil, standardov in smernic v zvezi z varnostjo komunikacijskih in informacijskih sistemov v Evropski komisiji.

      (3)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/444 z dne 13. marca 2015 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 72, 17.3.2015, str. 53).

      (4)  Sklep Komisije (EU, Euratom) 2015/443 z dne 13. marca 2015 o varnosti v Komisiji (UL L 72, 17.3.2015, str. 41).

      PRILOGA

         VLOGE IN ODGOVORNOSTI (RASCI)

      Model RASCI subjektom dodeljuje naloge z uporabo naslednjih okrajšav:
      (a)   R– pristojen (responsible)
      (b)   A– odgovoren (accountable)
      (c)   S– daje podporo (supporting)
      (d)   C– posvetovan (consulted)
      (e)   I– obveščen (informed)

                  Vloga
                  Proces

                  ISSB

                  HR (DS)

                  Službe Komisije

                  Lastnik sistema

                  Lastnik podatkov

                  LISO

                  GD za informatiko

                  Izvajalci

                  Usklajenost z informacijsko varnostno politiko Komisije

                     R/A

                     S

                     S

                  Šifrirne tehnologije

                     C

                     A

                     R

                     I

                     C

                  Varnostni inšpekcijski pregledi IT

                     I

                     A/R

                     S

                     I

                     I

                     S

                  Dostop iz zunanjih omrežij

                     C
                      (1)

                     C

                     A

                     R

                     I

                     S

                     S

                  Zunanje izvajanje KIS

                     S/C

                     A

                     R/C
                      (2)

                     S

                     C

                     S

         (1)  Z ISSB se opravi posvetovanje v zvezi z upravljanjem notranjih omrežij s strani katere koli službe Komisije, ki ni Generalni direktorat za informatiko.

         (2)  Lastnik sistema KIS, ki ga upravlja zunanji izvajalec, je odgovoren, z lastnikom sistema katerega koli drugega KIS, s katerim se KIS, ki ga upravlja zunanji izvajalec, povezuje, pa se opravi posvetovanje.


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2018/558 z dne 20. marca 2018 o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2018)

text:
               11.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 93/3

         SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2018/558
   z dne 20. marca 2018
   o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2018)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/233/SZVP z dne 22. maja 2013 o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (1) in zlasti člena 9(1) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi člena 9(1) Sklepa 2013/233/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya), vključno z odločanjem o imenovanju vodje misije.

               (2)

               PVO je 18. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1401 (2), s katerim je mandat Vincenza TAGLIAFERRIJA kot vodje misije EUBAM Libya podaljšal od 22. avgusta 2017 do 21. avgusta 2018.

               (3)

               Svet je 17. julija 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/1342 (3) o spremembi Sklepa 2013/233/SZVP in podaljšanju uporabe navedenega sklepa do 31. decembra 2018.

               (4)

               Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je 26. februarja 2018 predlagal, da se mandat Vincenza TAGLIAFERRIJA kot vodje misije EUBAM Libya podaljša od 22. avgusta 2018 do 31. decembra 2018 –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Mandat Vincenza TAGLIAFERRIJA kot vodje misije EUBAM Libya se podaljša od 22. avgusta 2018 do 31. decembra 2018.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati 21. avgusta 2018.

      V Bruslju, 20. marca 2018

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         W. STEVENS

      (1)  UL L 138, 24.5.2013, str. 15.

      (2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/1401 z dne 18. julija 2017 o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (EUBAM Libya/1/2017) (UL L 199, 29.7.2017, str. 13).

      (3)  Sklep Sveta (SZVP) 2017/1342 z dne 17. julija 2017 o spremembi in podaljšanju Sklepa 2013/233/SZVP o misiji Evropske unije za pomoč pri integriranem upravljanju libijskih meja (EUBAM Libya) (UL L 185, 18.7.2017, str. 60).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/591 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

text:
               19.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/11

         SKLEP SVETA (EU) 2018/591
   z dne 16. aprila 2018
   o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nemške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. Joachim WOLBERGS je 4. marca 2016 s Sklepom Sveta (EU) 2016/333 (4) kot član zamenjal Dagmar MÜHLENFIELD.

               (2)

               Zaradi konca mandata Joachima WOLBERGSA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člana Odbora regij imenuje:

               —

               dr. Peter KURZ, Oberbürgermeister der Stadt Mannheim.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 16. aprila 2018

            Za Svet

            Predsednik

         R. PORODZANOV

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).

      (4)  Sklep Sveta (EU) 2016/333 z dne 4. marca 2016 o imenovanju člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije (UL L 62, 9.3.2016, str. 16).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/592 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju luksemburških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev

text:
               19.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/12

         SKLEP SVETA (EU) 2018/592
   z dne 16. aprila 2018
   o imenovanju luksemburških članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (1) ter zlasti členov 23 in 24 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki jih je Svetu poslala luksemburška vlada,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 20. septembra 2016 (2) imenoval člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev za obdobje od 25. septembra 2016 do 24. septembra 2018.

               (2)

               Luksemburška vlada je predlagala kandidate za več prostih mest, ki jih je treba zapolniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člane in nadomestne člane Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev se za obdobje do 24. septembra 2018 imenujejo:

               I.

               PREDSTAVNIKI VLADE

                           Država

                           Člani

                           Nadomestni člani

                           Luksemburg

                           Tom GOEDERS
                           Laurent PEUSCH

                           Jonathan PEREIRA NEVES

               II.

               PREDSTAVNIKI SINDIKATOV

                           Država

                           Člani

                           Nadomestni člani

                           Luksemburg

                           Carlos PEREIRA
                           Paul DE ARAUJO

                           Eduardo DIAS

               III.

               PREDSTAVNIKI ZDRUŽENJ DELODAJALCEV

                           Država

                           Člani

                           Nadomestni člani

                           Luksemburg

                           Patricia HEMMEN
                           François ENGELS

                           Héloise ANTOINE

         Člen 2
   Svet bo pozneje imenoval tudi člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 16. aprila 2018

            Za Svet

            Predsednik

         R. PORODZANOV

      (1)  Uredba (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (UL L 141, 27.5.2011, str. 1).

      (2)  Sklep Sveta z dne 20. septembra 2016 o imenovanju članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev (UL C 348, 23.9.2016, str. 3).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/590 z dne 16. aprila 2018 o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije

text:
               19.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/10

         SKLEP SVETA (EU) 2018/590
   z dne 16. aprila 2018
   o imenovanju člana in nadomestnega člana Odbora regij na predlog Zvezne republike Nemčije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga nemške vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 26. januarja 2015, 5. februarja 2015 in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

               (2)

               Zaradi konca mandata, na podlagi katerega je bila predlagana Birgit J. HONÉ (Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei), se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

               (3)

               Zaradi konca mandata Fritza JAECKLA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za članico:

                           —

                           Birgit J. HONÉ, Ministerin für Bundes- und Europaangelegenheiten und Regionale Entwicklung (Niedersachsen) (sprememba mandata),

                     ter

               (b)

               za nadomestnega člana:

                           —

                           Clemens LAMMERSKITTEN, Mitglied des Niedersächsischen Landtags.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 16. aprila 2018

            Za Svet

            Predsednik

         R. PORODZANOV

      (1)  Sklep Sveta (EU) 2015/116 z dne 26. januarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 20, 27.1.2015, str. 42).

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/190 z dne 5. februarja 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 31, 7.2.2015, str. 25).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/994 z dne 23. junija 2015 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020 (UL L 159, 25.6.2015, str. 70).


title: Sklep Sveta (EU) 2018/600 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije

text:
               20.4.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 101/3

         SKLEP SVETA (EU) 2018/600
   z dne 10. oktobra 2016
   o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. julija 2013 Komisijo pooblastil za začetek pogajanj z Novo Zelandijo z namenom sklenitve Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma dne 23. septembra 2015.

               (2)

               Namen Sporazuma je vzpostaviti pravno podlago za okvir sodelovanja, katerega cilj je zagotoviti varnost dobavne verige, olajšati zakonito trgovino ter omogočiti izmenjavo informacij, da se zagotovijo pravilna uporaba carinske zakonodaje ter preprečevanje in preiskovanje kršitev carinske zakonodaje ter boj proti njim.

               (3)

               Sporazum bi bilo treba podpisati –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o sodelovanju in vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (1).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 10. oktobra 2016

            Za Svet

            Predsednica

         G. MATEČNÁ

      (1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.