title: Sklep Sveta z dne 29. junija 2000 o ustanovitvi Odbora za socialno zaščito (2000/436/ES)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0436

Uradni list L 172 , 12/07/2000 str. 0026 - 0027

		Sklep Svetaz dne 29. junija 2000o ustanovitvi Odbora za socialno zaščito(2000/436/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 202 Pogodbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) V svojem sporočilu "skupna strategija za modernizacijo socialne zaščite" z dne 14. julija 1999 je Komisija oblikovala predloge za okrepitev sodelovanja na področju socialne zaščite z ustanovitvijo, med drugim, skupine visokih uradnikov.(2) Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 16. februarja 2000 o sporočilu Komisije o skupni strategiji za modernizacijo socialne zaščite pozdravil sporočilo Komisije in oblikovanje takšne skupine.(3) Svet je v svojih sklepih z dne 17. decembra 1999 o okrepitvi sodelovanja za modernizacijo in izboljšanje socialne zaščite [1] poudaril potrebo po sodelovanju pri modernizaciji socialne zaščite na podlagi strukturnega in stalnega dialoga, spremljanja in izmenjave informacij, izkušenj in dobre prakse med državami članicami.(4) Svet je v istem sklepu:- podprl predlog Komisije za ustanovitev mehanizma za okrepljeno sodelovanje, ki je rezultat dela skupine visokih uradnikov za izvajanje te dejavnosti,- poudaril, da naj bi to sodelovanje pokrivalo vse oblike socialne zaščite ter po potrebi državam članicam pomagalo izboljšati in okrepiti njihove sisteme socialne zaščite v skladu z njihovi nacionalnimi prednostnimi nalogami, in opozoril na pristojnosti držav članic pri organiziranju in financiranju socialne zaščite,- menil, da je zlasti pomembno, da je to novo sodelovanje za izboljšanje in modernizacijo socialne zaščite koherentna dejavnost, vzporedna in interaktivna z evropsko strategijo zaposlovanja in makroekonomskim dialogom,- vzel za svoje štiri široke cilje, ki jih je opredelila Komisija, namreč: doseči, da se bo delo izplačalo in zagotavljalo zanesljiv prihodek, doseči, da bodo zagotovljene pokojnine in pokojninski sistem dolgoročno financiran, spodbujati socialno vključevanje in zagotoviti visoko kakovosten in trajen sistem zdravstvenega varstva; in priznal, da so pri vseh štirih ciljih finančni vidiki skupni,- poudaril, da mora biti enakost žensk in moških vključena v vse dejavnosti v zvezi s štirimi cilji, in- poudaril vlogo socialnih partnerjev pri modernizaciji procesa socialne zaščite.(5) Evropski svet, ki se je 23. in 24. marca sestal v Lizboni, je v svojih sklepih priznal pomen socialne zaščite v nadaljnjem razvoju in moderniziranju aktivne in dinamične države blaginje v Evropi ter pozval Svet k okrepitvi sodelovanja med državami članicami z izmenjavo izkušenj in dobre prakse na podlagi izboljšanih informacijskih mrež, ki so na tem področju temeljno orodje.(6) Evropski svet je v Lizboni za podporo temu sodelovanju dodelil nekaj ključnih nalog skupini visokih uradnikov, kot prednostne pa zlasti:- pripravo študije o prihodnjem dolgoročnem razvoju socialne zaščite, v kateri bo posebna pozornost posvečena vzdržnosti pokojninskega sistema, ter- sodelovanje pri oblikovanju ustreznih ciljev in postavljanju kazalcev za podpiranje prizadevanj držav članic in Evropske unije pri spodbujanju socialnega vključevanja.(7) Treba je nadaljevati delo, ki ga je začela začasna skupina visokih uradnikov, ustanovljena v skladu z navedenimi sklepi Sveta tako, da se skupina nadomesti s posvetovalnim odborom v skladu s tem sklepom –SKLENIL:Člen 11. Ustanovi se Posvetovalni odbor za socialno zaščito (v nadaljnjem besedilu "Odbor") za krepitev sodelovanja med državami članicami glede politike socialne zaščite, v popolnem skladu s Pogodbo ter upoštevaje pristojnosti institucij in organov Skupnosti.2. Naloge Odbora so:- spremljanje razvoja politik socialne zaščite v državah članicah in Skupnosti,- spodbujanje izmenjave informacij, izkušenj in dobre prakse med državami članicami in s Komisijo,- brez vpliva na člen 207 Pogodbe, pripraviti letno poročilo o socialni zaščiti za Svet o razvoju politik glede na doseganje ciljev, ki jih je opredelil Svet.Odbor lahko na zahtevo Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo pripravi tudi druga poročila ali mnenja ali opravi drugo delo v okviru svoje pristojnosti.3. Odbor sodeluje, kjer je to primerno, z drugimi pristojnimi organi in odbori, ki se ukvarjajo s socialnimi zadevami in zadevami ekonomske politike, kakršna sta Odbor za zaposlovanje in Odbor za ekonomsko politiko.4. Pri izpolnjevanju svoje naloge Odbor vzpostavlja ustrezne stike s socialnimi partnerji.Člen 21. V Odboru sta po dva predstavnika vsake države članice in dva predstavnika Komisije. Vsak predstavnik ima lahko za pomoč dva namestnika.2. Odbor lahko pri obravnavanju nekaterih vprašanj uporabi zunanje strokovnjake.Člen 31. Odbor izvoli predsednika/-co med predstavniki držav članic za dveletni mandat, brez možnosti ponovne izvolitve.2. Predsedniku/-ci pomagajo štirje podpredsedniki/-ce, od katerih dva izvoli Odbor med svojimi člani za dve leti. Tretji je predstavnik države članice, ki predseduje Svetu, četrti pa predstavnik države članice, ki bo naslednja predsedovala Svetu.3. Komisija daje Odboru analitično in organizacijsko podporo. Za sekretarja določi enega od svojih uslužbencev, ki pomaga Odboru pri izvajanju nalog po navodilih Odbora. Glede sklicevanja sestankov se Komisija usklajuje z generalnim sekretariatom Sveta.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.5. Sestanke odbora sklicuje predsednik/-ca na lastno pobudo ali na zahtevo večine članov odbora.Člen 4Odbor lahko zaupa preučitev posameznih vprašanj namestnikom članov ali v ta namen ustanovi delovne skupine. V takih primerih predseduje odboru član odbora ali njegov namestnik ali uradnik Komisije, ki ga imenuje Odbor. Delovne skupine lahko zaprosijo za pomoč strokovnjake.Člen 5Začasna delovna skupina visokih uradnikov, ustanovljena skladno s sklepi Sveta z dne 17. decembra 1999, preneha delati na dan prvega sestanka Odbora, ustanovljenega s tem sklepom. Prvi sestanek Odbora je najpozneje šest mesecev po sprejetju tega sklepa.V Luxembourgu, 29. junija 2000Za SvetPredsednikM. Arcanjo[1] UL C 8, 12.1.2000, str. 7.--------------------------------------------------


title: 2008/173/ES: Sklep Sveta z dne 18. februarja 2008 o testih schengenskega informacijskega sistema druge generacije (SIS II)

text:
               1.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 57/14

      SKLEP SVETA

   z dne 18. februarja 2008
   o testih schengenskega informacijskega sistema druge generacije (SIS II)
   (2008/173/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/886/PNZ z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (1) ter zlasti člena 4(c) in člena 6(6) Sklepa,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Razvoj druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) je bil zaupan Komisiji v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2424/2001 z dne 6. decembra 2001 o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (2) in Sklepom 2001/886/PNZ. Zahteve omrežja za SIS II so določene z Odločbo Komisije 2007/170/ES z dne 16. marca 2007 o določitvi zahtev omrežja za Schengenski informacijski sistem II (1. steber) (3) in Sklepom Komisije 2007/171/ES z dne 16. marca 2007 o določitvi zahtev omrežja za Schengenski informacijski sistem II (3. steber) (4).

               (2)

               Druga generacija Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) je bila vzpostavljena z Uredbo (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Sklepom Sveta 2007/533/PNZ (6) o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II). Ta sklep ne posega v navedena besedila vključno z njihovimi končnimi določbami.

               (3)

               V teh končnih določbah so opredeljeni pogoji, pod katerimi bo lahko Svet s soglasjem vseh članov, predstavnikov vlad držav članic, ki sodelujejo v SIS 1+, določil datum začetka uporabe teh besedil. V njih je med drugim določeno, da Komisija sporoči, da je bil uspešno opravljen celovit preskus SIS II iz člena 55(3)(c) Uredbe (ES) št. 1987/2006 in člena 71(3) Sklepa 2007/533/PNZ, ki ga Komisija izvede skupaj z državami članicami, pripravljalna telesa Sveta pa predlagani izid preskusa validirajo in potrdijo, da je raven uspešnosti delovanja SIS II najmanj enakovredna SIS 1+.

               (4)

               Razume se, da je treba ta sklep pozneje dopolniti s sprejetjem ustrezne zakonodaje, v kateri bosta podrobno urejena organizacija in usklajevanje celovitega preskusa SIS II, kar je treba izvesti v popolnem sodelovanju med državami članicami in Komisijo. Komisija naj še naprej nosi izključno odgovornost za CS-SIS/CS-SIS naj bo še naprej v izključni pristojnosti Komisije.

               (5)

               Izvesti je treba preskuse, da se ugotovi, ali SIS II lahko deluje v skladu s tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami, kakor so določene v pravnih instrumentih SIS II.

               (6)

               Preskusi bi morali oceniti tudi nefunkcionalne zahteve, kot so robustnost, razpoložljivost in zmogljivost.

               (7)

               Komisija mora preveriti, ali se centralni SIS II lahko poveže z nacionalnimi sistemi držav članic, države članice, ki sodelujejo v SIS 1 + pa morajo sprejeti potrebne tehnične ureditve za obdelavo podatkov SIS II in izmenjavo dopolnilnih podatkov.

               (8)

               Podrobneje je treba pojasniti naloge Komisije in držav članic, ki jih je treba izvesti za zaključek nekaterih preskusov SIS II.

               (9)

               Določiti bi bilo treba zahteve za opredelitev, razvoj in uporabo testnih specifikacij ter način potrjevanja preskusov.

               (10)

               SIS II lahko začne delovati le, če so vse države članice, ki v celoti sodelujejo v SIS 1+, sprejele potrebne ureditve za obdelavo podatkov iz SIS II. Primere, kjer država članica meni, da preskusov ni mogoče uspešno zaključiti, je zato treba dokumentirati.

               (11)

               Odbor iz člena 6 Sklepa 2001/886/PNZ, ki v fazi razvoja SIS II pomaga Komisiji, ni dal pozitivnega mnenja glede osnutkov ukrepov Komisije. Komisija je zato predložila Svetu predlog ukrepov, ki jih je treba sprejeti, in o tem obvestila Evropski parlament v skladu s členom 6(5) Sklepa 2001/886/PNZ.

               (12)

               Združeno kraljestvo sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (7).

               (13)

               Irska sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in členom 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (8).

               (14)

               Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (9), kar spada v področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (10) o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma.

               (15)

               V zvezi s Švico predstavlja ta sklep nadaljnji razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo, o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (11), ki sodijo v področje točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 3 sklepov Sveta 2008/149/PNZ (12) in 2008/146/ES (13) o sklenitvi tega sporazuma v imenu Evropske unije in Evropske skupnosti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Specifikacije, povezane z nekaterimi preskusi SIS II v zvezi s centralnim SIS II, komunikacijska infrastruktura in interakcije med centralnim SIS II in nacionalnimi sistemi (N.SIS II), zlasti obseg in cilji ter zahteve in izvajanje preskusov, se določijo v Prilogi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  UL L 328, 13.12.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/1007/PNZ (UL L 411, 30.12.2006, str. 78), popravljeno z UL L 27, 2.2.2007, str. 43.

      (2)  UL L 328, 13.12.2001, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1988/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 1), popravljeno z UL L 27, 2.2.2007, str. 3.

      (3)  UL L 79, 20.3.2007, str. 20.

      (4)  UL L 79, 20.3.2007, str. 29.

      (5)  UL L 381, 28.12.2006, str. 4.

      (6)  UL L 205, 7.8.2007, str. 63.

      (7)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

      (8)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (9)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

      (10)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (11)  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

      (12)  UL L 53, 27.2.2008, str. 50.

      (13)  UL L 53, 27.2.2008, str. 1.

      PRILOGA
      1.   OBSEG PRESKUSOV SIS II
      Iz nekaterih preskusov SIS II, navedenih v tem sklepu, je razvidno, da centralni SIS II, komunikacijska infrastruktura in interakcije med centralnim SIS II in nacionalnimi sistemi (N.SIS II) (razen v Bolgariji in Romuniji) (1) delujejo v skladu s tehničnimi in funkcionalnimi zahtevami, določenimi v pravnih instrumentih SIS II.
      Prav tako se na podlagi preskusov SIS II dokaže, da lahko centralni SIS II, komunikacijska infrastruktura in interakcije med centralnim SIS II in nacionalnimi sistemi (N.SIS II) deluje v skladu z nefunkcionalnimi zahtevami, kot so robustnost, razpoložljivost in zmogljivost.
      2.   POTEK, PODROBEN OBSEG IN ORGANIZACIJA PRESKUSOV SIS II
      Vrstni red, cilji, obseg in organizacija preskusov se opredelijo na naslednji način:

                  Prva faza preskusov zajema testiranje povezljivosti in odpornosti komunikacijske infrastrukture SIS II.

                  Druga faza preskusov zajema testiranje centralnega SIS II brez N.SIS II.

                  Tretja faza preskusov zajema testiranje centralnega SIS II z nekaterimi N.SIS II in testiranje skladnosti posameznih nacionalnih sistemov s specifikacijami, opisanimi v referenčni različici kontrolnega dokumenta vmesnika.

            Svetovalna skupina za testiranje (2), ki jo je ustanovil odbor SIS II, je pristojna za poročanje o rezultatih preskusov odboru SIS II. Svetovalna skupina za testiranje ugotovi, razvrsti in opiše morebitne težave, ki jih odkrije, ter predlaga možne rešitve. Službe Komisije in strokovnjaki držav članic zagotovijo vse potrebne podatke, ki jih svetovalna skupina za testiranje potrebuje za opravljanje svojih nalog.
      2.1   Testna dokumentacija
      Komisija opredeli podrobne testne specifikacije. Komisija zagotovi zadevnim državam članicam osnutek in končno različico testnih specifikacij ter pravila za upravljanje in usklajevanje preskusov v okviru časovnega razporeda, dogovorjenega s strokovnjaki držav članic.
      2.2   Usklajevanje preskusov
      Vse preskuse, ki so določeni v tej testni dokumentaciji, usklajuje Komisija. Pri tem Komisija tesno sodeluje s svetovalno skupino za testiranje.
      2.3   Izvajanje preskusov
      Komisija izvaja preskuse skupaj z zadevnimi državami članicami na podlagi testnih specifikacij in v skladu s časovnim razporedom, o katerem se dogovorijo Komisija in strokovnjaki držav članic, ter dokaže, da se rezultati preskusov ujemajo z rezultati, predvidenimi v testnih specifikacijah.
      Kar zadeva preskuse skladnosti za N.SIS II je vsaka država članica ob podpori Komisije odgovorna za izvajanje in zagotavljanje nemotenega poteka preskusov znotraj dogovorjenega časovnega razporeda.
      2.4   Priznavanje preskusov
      Svetovalna skupina za testiranje poroča o rezultatih nekaterih preskusov SIS II odboru SIS II. Svetovalna skupina za testiranje ugotovi, razvrsti in opiše morebitne težave, ki jih odkrije, ter predlaga možne rešitve. Službe Komisije in strokovnjaki držav članic zagotovijo potrebne podatke, ki jih svetovalna skupina za testiranje potrebuje za opravljanje svojih nalog.
      Komisija bo odločila o uspešnem zaključku nekaterih preskusov SIS II ob upoštevanju stališč strokovnjakov držav članic v okviru odbora SIS II.
      Če so preskusi v skladu s testno dokumentacijo razdeljeni v ločene faze, Komisija obvesti države članice o rezultatih posamezne faze pred začetkom naslednje faze.
      Priznanje preskusov skladnosti za N.SIS II bo potekalo na podlagi poročila, ki ga pripravi strokovnjak, imenovan s strani držav članic, v katerem so vključeni podrobna analiza rezultatov preskusov in sklepne ugotovitve v zvezi s potrditvijo nacionalnih sistemov držav članic.
      Če država članica meni, da preskusov ni mogoče uspešno zaključiti, je treba to zabeležiti v poročilu.
      2.5   Preskusi komunikacijske infrastrukture
      Cilj teh preskusov je dokazati, da lahko komunikacijska infrastruktura SIS II vse do enotnega nacionalnega vmesnika (NI-SIS) deluje v skladu z zahtevami iz Odločbe Komisije 2007/170/ES in Sklepa Komisije 2007/171/ES. Obseg teh preskusov zajema testiranje povezljivosti in odpornosti komunikacijske infrastrukture SIS II med CS-SIS in posameznimi NI-SIS, med CS-SIS in pomožno CS-SIS, pa tudi odpornosti lokalnih nacionalnih vmesnikov (LNI) in, kadar je primerno, pomožnih lokalnih nacionalnih vmesnikov (BLNI).
      2.6   Preskusi skladnosti centralnega SIS II in nacionalnih sistemov
      Cilj celotnega sklopa preskusov centralnega SIS II je ugotoviti, ali centralni SIS II izpolnjuje funkcionalne in nefunkcionalne specifikacije, opredeljene v referenčni različici kontrolnega dokumenta vmesnika in podrobnih tehničnih specifikacij.
      Cilj preskusov skladnosti N.SIS II je zagotoviti skladnost posameznega N.SIS II s CS-SIS in preveriti skladnost nacionalnih sistemov z referenčno različico kontrolnega dokumenta vmesnika. Preskusi skladnosti za N.SIS II se lahko izvajajo hkrati s preskusi centralnega SIS II.
      Po uspešnem zaključku nekaterih preskusov SIS II Komisija obvesti strokovnjake držav članic v okviru odbora SIS II, da se rezultati preskusov komunikacijske infrastrukture in centralnega SIS II ujemajo z rezultati, predvidenimi v testnih specifikacijah.
      Po uspešnem zaključku nekaterih preskusov SIS II Komisija pripravi migracijsko okolje za centralni SIS II. To okolje mora biti stabilno in primerno za uporabo pri migraciji.
      3.   REFERENČNE RAZLIČICE KONTROLNEGA DOKUMENTA VMESNIKA IN PODROBNE TEHNIČNE SPECIFIKACIJE ZA TESTIRANJE
      Testiranje centralnega SIS II in nacionalnih sistemov (N.SIS II) v vsaki državi članici se izvede na podlagi istih specifikacij.
      Podrobne tehnične specifikacije, ki jih pripravi Komisija, opredeljujejo funkcionalne in nefunkcionalne specifikacije centralnega SIS II.
      Kontrolni dokument vmesnika, ki ga pripravi Komisija, opredeljuje vmesnik med centralnim SIS II in nacionalnimi sistemi. Vsebuje tehnične specifikacije o medsebojni povezanosti sistemov z vidika posredovanja podatkov in sporočil, uporabljenih protokolov ter časovnega razporeda in zaporedja dogodkov.
      Specifikacije, kakor so določene v kontrolnem dokumentu vmesnika in podrobnih tehničnih specifikacijah, ostanejo nespremenjene za dano obdobje, posodobitve obeh sistemov pa je treba določiti v načrtu izdaj posodobitev, ki določa referenčno različico za vsako fazo preskusa. Težave, ugotovljene med testiranjem, je treba sporočiti, analizirati in rešiti v skladu z načrtom izdaj posodobitev in s tem povezanim načrtom za upravljanje sprememb. Načrt izdaj posodobitev in s tem povezani načrt za upravljanje sprememb pripravi Komisija ob upoštevanju mnenja strokovnjakov držav članic.
      4.   VMESNO IN KONČNO POROČILO O REZULTATIH TESTNIH FAZ
      Komisija redno pripravlja poročila o statusu preskusov. V poročilu je zapisano, katera testna faza trenutno poteka in katere države članice so zaključile, začele ali še niso začele to fazo. Če se opazijo posledice za časovni načrt projekta, se skupaj z vzrokom zabeležijo.
      Ob zaključku vsake testne faze Komisija pripravi poročilo o rezultatih, ugotovljenih problemih in možnih rešitvah. V primerih, kjer država članica meni, da preskusov ni bilo mogoče uspešno zaključiti, to zabeleži in navede razloge v opombi k zapisniku.

         (1)  Glede drugih držav članic, ki ne sodelujejo v SIS 1+, kot Ciper, je njihova udeležba v preskusih SIS II iz tega sklepa brez poseganja v morebitne prihodnje odločitve Sveta o popolni uporabi SIS II.

         (2)  Svetovalna skupina za testiranje, ki je bila ustanovljena 27. aprila 2007 v skladu s členom 7 poslovnika odbora SIS II poroča odboru SIS II. Poroča po zaključku vsakega dela preskusa, da pripomore k pripravi priznavanja preskusov SIS II.


title: Odločba Sveta z dne 27. novembra 2003 o pooblastitvi držav članic, ki so pogodbenice Pariške konvencije z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjim na področju jedrske energije, da v interesu Skupnosti podpišejo Protokol o spremembah te konvencije

text:
Avis juridique important

|

32003D0882

Official Journal L 338 , 23/12/2003 P. 0030 - 0031

Odločba Svetaz dne 27. novembra 2003o pooblastitvi držav članic, ki so pogodbenice Pariške konvencije z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjim na področju jedrske energije, da v interesu Skupnosti podpišejo Protokol o spremembah te konvencije(2003/882/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 61(c) in člena 67(5) v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Protokol, ki spreminja Konvencijo z dne 29. julija 1960 o odgovornosti tretjim na področju jedrske energije, spremenjen z Dodatnim protokolom z dne 28. januarja 1964 in Protokolom z dne 16. novembra 1982 (v nadaljnjem besedilu "Pariška konvencija") usklajen s pogajanji, da se izboljša nadomestilo za žrtve škode, ki so jo povzročile jedrske nesreče. Predvideva povečanje zneskov odgovornosti in razširitev sistema jedrske odgovornosti tretjim za škodo na okolju.(2) V skladu s pogajalskimi direktivami Sveta z dne 13. septembra 2002, je Komisija s pogajanji uskladila Protokol o spremembi Pariške konvencije za zadeve, ki sodijo v pristojnost Evropske skupnosti. Vendar pa pogajalske direktive Sveta niso omogočile pogajanj o klavzuli, ki omogoča pristop Skupnosti k Protokolu.(3) Protokol so dokončno sprejele pogodbenice Pariške konvencije. Besedilo Protokola je v skladu s pogajalskimi direktivami Sveta.(4) Skupnost ima izrecno pristojnost v zvezi s spremenjenim členom 13 Pariške konvencije, kadar bi ta sprememba vplivala na pravila, določena v Uredbi sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznanju ter izvrševanju sodb pri civilnih in trgovinskih zadevah [1]. Države članice ohranijo svojo pristojnost nad zadevami, zajetimi v protokolu, ki ne vplivajo na pravo Skupnosti. Ob upoštevanju vsebine in cilja Protokola o spremembi, sprejetje določb protokola, ki sodijo v pristojnost Skupnosti, ne more biti ločeno od določb, ki sodijo v pristojnost držav članic.(5) Protokol o spremembi Pariške konvencije je posebej pomemben z vidika interesov Skupnosti in njenih držav članic, ker izboljšuje nadomestilo za škodo, ki jo povzročijo jedrske nesreče.(6) V Pariški konvenciji in njenem Protokolu o spremembi ne morejo sodelovati regionalne organizacije. Zato Skupnost ni v položaju, da bi lahko podpisala ali ratificirala protokol ali k njemu pristopila. V teh okoliščinah in samo na zelo izjemni osnovi je upravičeno, da države članice podpišejo protokol v interesu Skupnosti.(7) Vendar pa tri države članice, in sicer Avstrija, Irska in Luksemburg niso pogodbenice Pariške konvencije. Ob upoštevanju, da Protokol spreminja Pariško konvencijo, da Uredba (ES) št. 44/2001 dovoljuje državam članicam, ki so zavezane s to konvencijo, da nadaljujejo z uporabo pravil o pristojnosti, določeni v Konvenciji, in da Protokol bistveno ne spreminja pravil o pristojnosti Konvencije, je upravičeno, da se ta odločba naslovi samo na tiste države članice, ki so pogodbenice Pariške konvencije. Skladno s tem se bodo Avstrija, Irska in Luksemburg še naprej opirale na pravila Skupnosti iz Uredbe (ES) št. 44/2001 in jih uporabljale na območju, ki ga zajema Pariška konvencija in Protokol o spremembi te konvencije.(8) Države članice, ki so pogodbenice Pariške konvencije, bi torej morale v interesu Evropske skupnosti in ob upoštevanju pogojev, določenih v tej odločbi, podpisati Protokol o spremembi Pariške konvencije, upoštevaje, da se bo lahko sklenil kasneje. Ta podpis ne vpliva na položaj Avstrije, Irske in Luksemburga.(9) Zato bodo določbe Protokola glede Evropske skupnosti uporabljale samo tiste države članice, ki so trenutno pogodbenice Pariške konvencije in bodo brez vpliva za položaj Avstrije, Irske in Luksemburga.(10) Združeno Kraljestvo in Irska sta zavezani z Uredbo (ES) št. 44/2001 in zato sodelujeta pri sprejetju te odločbe.(11) Skladno s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, z njo ni zavezana, niti je ni zavezana uporabljati -SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:Člen 11. Brez poseganja v pristojnosti Skupnosti, države članice, ki so trenutno pogodbenice Pariške konvencije, podpišejo v interesu Evropske skupnosti Protokol o spremembi Pariške konvencije, upoštevaje, da se bo lahko sklenil kasneje. Ta podpis ne vpliva na položaj Avstrije, Irske in Luksemburga.2. Besedilo Protokola o spremembi Pariške konvencije je priloženo k tej odločbi.3. Za namene te odločbe pomeni izraz "država članica" vse države članice z izjemo Avstrije, Danske, Irske in Luksemburga.Člen 2Države članice si bodo prizadevale, da podpišejo Protokol do 31. decembra 2003.Člen 3Ko podpišejo Protokol o spremembi Pariške konvencije, države članice pisno obvestijo generalnega sekretarja Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, da je bil podpisan v skladu s to odločbo.Člen 4Ta odločba je naslovljena na države članice skladno s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.V Bruslju, 27. novembra 2003Za SvetPredsednikR. Castelli[1] UL L 12, 16.1.2001, str. 1.


title: 2008/191/ES: Sklep Sveta z dne 18. februarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o nekaterih vidikih zračnih prevozov

text:
               5.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 60/25

      SKLEP SVETA

   z dne 18. februarja 2008
   o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o nekaterih vidikih zračnih prevozov
   (2008/191/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 5. junija 2003 s sklepom pooblastil Komisijo, da začne pogajanja s tretjimi državami o nadomestitvi nekaterih določb v obstoječih dvostranskih sporazumih s sporazumom Skupnosti.

               (2)

               Komisija je v imenu Skupnosti v skladu z mehanizmi in direktivami iz Priloge k Sklepu z dne 5. junija 2003 z Republiko Libanon izpogajala Sporazum o nekaterih vidikih zračnih prevozov.

               (3)

               Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta 2006/543/ES (2) podpisan v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum med Evropsko skupnostjo in Republiko Libanon o nekaterih vidikih zračnih prevozov se odobri v imenu Skupnosti.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno, da pošlje uradno obvestilo iz člena 8(1) Sporazuma.

      V Bruslju, 18. februarja 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  Mnenje z dne 6. septembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 215, 5.8.2006, str. 15.


title: 2009/226/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o zaključku poslovnih knjig Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006

text:
               31.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 88/216

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 22. aprila 2008
   o zaključku poslovnih knjig Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006
   (2009/226/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju zaključnega letnega računa Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem letnem računu Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006, skupaj z odgovori Agencije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. februarja 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 881/2004 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (4) in zlasti člena 39 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) ter zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A6-0123/2008),

               1.

               ugotavlja, da je zaključni letni račun Evropske železniške agencije tak kot v prilogi Računskega sodišča;

               2.

               odobri zaključek poslovnih knjig Evropske železniške agencije za proračunsko leto 2006;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje izvršnemu direktorju Evropske železniške agencije, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 261, 31.10.2007, str. 54.

      (2)  UL C 309, 19.12.2007, str. 67.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 164, 30.4.2004, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: Sklep Sveta 2012/291/SZVP z dne 5. junija 2012 o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX KOSOVO

text:
               6.6.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 146/46

         SKLEP SVETA 2012/291/SZVP
   z dne 5. junija 2012
   o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2008/124/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem (1), EULEX KOSOVO
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 4. februarja 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/124/SZVP (2) o ustanovitvi misije Evropske unije za krepitev pravne države na Kosovem, EULEX KOSOVO.

               (2)

               Svet je 8. junija 2010 sprejel Sklep 2010/322/SZVP (3), s katerim je spremenil Skupni ukrep 2008/124/SZVP in ga podaljšal za dve leti do 14. junija 2012.

               (3)

               Na podlagi priporočil iz strateškega pregleda bi bilo treba misijo podaljšati še za dve leti.

               (4)

               Referenčni finančni znesek zajema obdobje do 14. junija 2012. Skupni ukrep 2008/124/SZVP bi bilo treba spremeniti, da bi določili nov referenčni finančni znesek za obdobje od 15. junija 2012 do 14. junija 2013.

               (5)

               EULEX KOSOVO bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko upočasnile doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe.

               (6)

               Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupni ukrep 2008/124/SZVP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Skupni ukrep 2008/124/SZVP se spremeni:

               1.

               v členu 3 se doda naslednja točka:

                           „(j)

                           pri izvajanju svojega mandata sodeluje s pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona držav članic in tretjih držav.“;

               2.

               člen 6 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 6
               Struktura EULEX KOSOVO
               1.   EULEX KOSOVO je enotna misija SVOP na celotnem Kosovu.
               2.   EULEX KOSOVO ustanovi:

                           (a)

                           glavni štab v Prištini;

                           (b)

                           po potrebi urade po celotnem Kosovu;

                           (c)

                           po potrebi urade za stike in

                           (d)

                           podporno enoto v Bruslju.“;

               3.

               člen 9(4) se nadomesti z naslednjim:
               „4.   Vsi člani osebja opravljajo svoje naloge in ravnajo v interesu misije. Vse osebje spoštuje varnostna načela in minimalne standarde, določene v Sklepu Sveta 2011/292/EU z dne 31. marca 2011 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (4).

               4.

               člen 14 se spremeni:

                           (a)

                           odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
                           „1.   Poveljnik civilne operacije vodi načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije ter je odgovoren za njihovo ustrezno in učinkovito izvajanje za EULEX KOSOVO v skladu s členoma 7 in 11, pri tem pa se usklajuje z ESZD.“;

                           (b)

                           odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
                           „7.   Vodja misije je odgovoren za varstvo tajnih podatkov EU v skladu s Sklepom 2011/292/EU.“;

               5.

               člen 16(1) se nadomesti z naslednjim:
               „1.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO do 14. oktobra 2010 znaša 265 000 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. oktobra 2010 do 14. decembra 2011 znaša 165 000 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. decembra 2011 do 14. junija 2012 znaša 72 800 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za kritje stroškov EULEX KOSOVO od 15. junija 2012 do 14. junija 2013 znaša 111 000 000 EUR.
               Referenčni finančni znesek za naknadno obdobje misije EULEX KOSOVO določi Svet.“;

               6.

               člen 18 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 18
               Razkritje podatkov in dokumentov
               1.   VP je pooblaščen, da Združenim narodom, NATO/KFOR in drugim tretjim stranem, ki sodelujejo v tem skupnem ukrepu, razkrije tajne podatke in dokumente EU, pripravljene za namene EULEX KOSOVO, do ustrezne stopnje tajnosti za vsakega od njih v skladu s Sklepom 2011/292/EU. Zaradi lažjega izvajanja se pripravijo tehnični dogovori na lokalni ravni.
               2.   V primeru posebne in nujne operativne potrebe je VP prav tako pooblaščen, da v skladu s Sklepom 2011/292/EU pristojnim lokalnim organom razkrije tajne podatke in dokumente EU do stopnje ‚RESTREINT UE / EU RESTRICTED‘, pripravljene za namene EULEX KOSOVO. V vseh drugih primerih se takšni podatki in dokumenti pristojnim lokalnim organom razkrijejo po postopkih, ustreznih stopnji sodelovanja teh organov z EU.
               3.   VP je pooblaščen, da Združenim narodom, NATO/KFOR, drugim tretjim državam, ki sodelujejo v tem skupnem ukrepu, in ustreznim lokalnim organom razkrije dokumente EU, ki niso označeni kot tajni in se nanašajo na posvetovanja Sveta v zvezi z EULEX KOSOVO, za katera skladno s členom 6(1) Poslovnika Sveta (5) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.
               4.   VP lahko takšna pooblastila kot tudi zmožnost sklepanja zgoraj navedenih dogovorov prenese na osebe pod njegovim vodstvom, poveljnika civilne operacije in/ali vodjo misije.

               7.

               v členu 20 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
               „Veljati preneha 14. junija 2014.“.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 5. junija 2012

            Za Svet

            Predsednik

         N. WAMMEN

      (1)  To poimenovanje ne vpliva na stališča o statusu ter je v skladu z RVSZN 1244/99 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

      (2)  UL L 42, 16.2.2008, str. 92.

      (3)  UL L 145, 11.6.2010, str. 13.

      (4)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.“;

      (5)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).“;


title: Sklep Sveta z dne 15. decembra 1993 o sklenitvi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31994D0069

Uradni list L 033 , 07/02/1994 str. 0011 - 0012 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 29 str. 0027  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 29 str. 0027

		Sklep Svetaz dne 15. decembra 1993o sklenitvi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja(94/69/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) v povezavi s prvim pododstavkom člena 228(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker so Skupnost in njene države članice sodelovale pri pogajanjih, ki so potekala v okviru medvladnega pogajalskega odbora, ki ga je ustanovila Generalna skupščina Združenih narodov za pripravo okvirne konvencije o spremembi podnebja [4];ker so Skupnost in vse njene države članice na Konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju, ki je potekala od 3. do 14. junija 1992 v Riu de Janeiru, podpisale Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja;ker je končni cilj Konvencije, kakor je izražen v členu 2 Konvencije, doseči ustalitev, v skladu z ustreznimi določbami Konvencije, koncentracij toplogrednih plinov v ozračju na takšni ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebni sistem, in to v časovnem obdobju, ki ekosistemom dovoljuje naravno prilagoditev spremembi podnebja, da ne bo ogroženo pridobivanje hrane, in ki omogoča trajnostni gospodarski razvoj;ker bo Konvencija, ko bo ratificirana, obvezala razvite države in druge pogodbenice, naštete v Prilogi I h Konvenciji, da sprejmejo ukrepe za omejevanje antropogenih emisij ogljikovega dioksida in drugih toplogrednih plinov, ki jih ne nadzira Montrealski protokol, da bi jih do konca tega desetletja posamezno ali skupaj vrnile na raven emisij iz leta 1990;ker so ob podpisu Konvencije Skupnost in njene države članice ponovno potrdile cilj ustalitve emisij ogljikovega dioksida do leta 2000 na raven iz leta 1990 v Skupnosti kot celoti, kakor je navedeno v sklepih Sveta z dne 29. oktobra 1990, 13. decembra 1991, 5. in 26. maja 1992;ker je Konvencija v skladu s členom 22 na voljo za ratifikacijo, sprejem ali odobritev s strani držav in regionalnih organizacij za gospodarsko povezovanje, ki so jo podpisale;ker je treba sprejeti preventivne ukrepe proti nevarni antropogeni spremembi podnebja na mednarodni in nacionalni ravni;ker so Skupnost in njene države članice pristojne za nekatera področja, ki jih zajema Konvencija; ker morajo Skupnost in njene države članice postati pogodbenice, da se lahko vse obveznosti po Konvenciji ustrezno izpolnijo;ker bo obveznost omejevanja antropogenih emisij ogljikovega dioksida, določeno v členu 4(2) Konvencije, izpolnila Skupnost kot celota s pomočjo ukrepov Skupnosti in njenih držav članic v skladu z njihovimi posameznimi pristojnostmi;ker je Skupnost opazila, da bodo države članice sprejele potrebne ukrepe, da bi v najbližji prihodnosti in kar se da sočasno omogočile deponiranje listin o ratifikaciji ali odobritvi držav članic in Skupnosti,SKLENIL NASLEDNJE:Člen 1Okvirna konvencija Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je bila podpisana junija 1992 v Riu de Janeiru, se odobri v imenu Evropske skupnosti.Besedilo Konvencije je navedeno v Prilogi A k temu sklepu.Člen 21. Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti deponira listino o odobritvi pri generalnem sekretarju Združenih narodov v skladu s členom 22(1) Konvencije.2. Predsednik hkrati deponira izjavo o pristojnosti, določeno v Prilogi B k temu sklepu, v skladu z določbami člena 22(3) Konvencije, in izjavo iz Priloge C.V Bruslju, 15. decembra 1993Za SvetPredsednikM. De Galan[1] UL C 44, 16.2.1993, str. 1.[2] UL C 194, 19.7.1993, str. 358.[3] UL C 201, 26.7.1993, str. 1.[4] Resolucija 45/212 Generalne skupščine Združenih narodov z dne 19. decembra 1990 o varstvu globalnega podnebja za sedanje in prihodnje generacije človeštva.--------------------------------------------------


title: 2005/479/ES: Sklep Sveta z dne 24. junija 2005 o imenovanju enega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               2.7.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 171/27

         SKLEP SVETA
   z dne 24. junija 2005
   o imenovanju enega nadomestnega člana Odbora regij
   (2005/479/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga britanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. januarja 2002 sprejel Sklep 2002/60/ES (1) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2002 do 25. januarja 2006.

               (2)

               Po odstopu ge. Ruth BAGNALL se je sprostilo eno mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2006, se imenuje naslednji nadomestni član Odbora regij:
   ga. Sharon TAYLOR
   Member of the East of England Regional Assembly
   (Stevenage Borough Council),
   ki zamenja go. Ruth BAGNALL.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Učinkovati začne na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 24. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         L. LUX

      (1)  UL L 24, 26.1.2002, str. 38.


title: 2005/343/ES: Odločba Komisije z dne 11. aprila 2005 o določitvi okoljskih meril in z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje za podelitev znaka Skupnosti za okolje prenosnim računalnikom (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1027)Besedilo velja za EGP.

text:
               4.5.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/35

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 11. aprila 2005
   o določitvi okoljskih meril in z njimi povezanih zahtev za ocenjevanje in preverjanje za podelitev znaka Skupnosti za okolje prenosnim računalnikom
   (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1027)
   (Besedilo velja za EGP)
   (2005/343/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1), in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,
   po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se znak Skupnosti za okolje lahko podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšavam v zvezi s ključnimi vidiki okolja.

               (2)

               Uredba (ES) št. 1980/2000 predvideva, da se posebna merila za znak za okolje, sestavljena na podlagi meril, ki jih je pripravil Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo glede na skupine proizvodov.

               (3)

               Predvideva tudi, da se merila za znak za okolje kot tudi zahteve za ocenjevanje in preverjanje v zvezi s temi merili, pregledajo pravočasno pred iztekom obdobja veljavnosti meril, določenih za zadevno skupino proizvodov.

               (4)

               Da bi se upošteval razvoj dogodkov na trgu, je primerno revidirati okoljska merila, določena z Odločbo Komisije 2001/687/ES z dne 28. avgusta 2001 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje prenosnim računalnikom (2).

               (5)

               Poleg tega, da bi določili vključitev naprav, opremljenih z zaslonsko tipkovnico, v to skupino proizvodov in da se proizvodi, katerih primarna uporaba ni računalništvo, izvzamejo, bi bilo nujno spremeniti opredelitev skupine proizvodov iz navedene odločbe.

               (6)

               Zaradi jasnosti bi bilo torej Odločbo 2001/687/ES treba nadomestiti.

               (7)

               Revidirana okoljska merila in s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje bi morali veljati štiri leta.

               (8)

               Primerno je, da se proizvajalcem, ki so za svoje proizvode dobili znak za okolje pred datumom uradnega obvestila o tej odločbi ali so za takšen znak zaprosili pred navedenim datumom, omogoči prehodno obdobje največ dvanajstih mesecev, da bodo imeli dovolj časa za prilagoditev svojih proizvodov tako, da bodo ustrezali revidiranim merilom in zahtevam.

               (9)

               Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 —

         SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
   Člen 1
   Skupino proizvodov „prenosni računalniki“ sestavljajo vsi računalniki, ki se lahko uporabljajo na več lokacijah, ki so sestavljeni iz sistemske enote, prikazovalnika in tipkovnice, združenih v ohišje, ki so namenjeni enostavnemu prenosu med lokacijami in ki se lahko uporabljajo z notranjo baterijo.
   Ta skupina proizvodov vključuje tudi naprave, opremljene z zaslonsko tipkovnico.
   Skupina proizvodov ne vključuje proizvodov, katerih primarna uporaba ni računalništvo.
   Člen 2
   Za podelitev znaka Skupnosti za okolje za prenosne računalnike v okviru Uredbe (ES) št. 1980/2000 mora naprava spadati v skupino proizvodov „prenosni računalniki“ in mora biti v skladu z okoljskimi merili, določenimi v Prilogi k tej odločbi.
   Člen 3
   Okoljska merila za skupino proizvodov „prenosni računalniki“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo do 30. aprila 2009.
   Člen 4
   Za administrativne namene se skupini proizvodov „prenosni računalniki“ dodeli kodna številka „018“.
   Člen 5
   Odločba 2001/687/ES se razveljavi.
   Člen 6
   Znaki za okolje, podeljeni proizvodom iz skupine proizvodov „prenosni računalniki“ pred [vstaviti točen datum], se lahko še naprej uporabljajo do 31. marca 2006.
   Proizvodom, za katere so bile vloge za podelitev znaka za okolje za proizvode iz skupine proizvodov „prenosni računalniki“ predložene pred [vstaviti isti datum kot v prvem odstavku], se znak za okolje podeli v skladu s pogoji, določenimi v Odločbi 2001/687/ES. V takšnih primerih se znak za okolje lahko uporablja do 31. marca 2006.
   Člen 7
   Ta odločba je naslovljena na vse države članice.

      V Bruslju, 11. aprila 2005

            Za Komisijo

         Stavros DIMAS

            Član Komisije

      (1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

      (2)  UL L 242, 12.9.2001, str. 11.

      PRILOGA
      OKVIR
      Za izpolnjevanje pogojev za podelitev znaka za okolje mora prenosni računalnik (v nadaljevanju „proizvod“) soditi v skupino proizvodov, kot je opredeljena v členu 1, in mora biti skladen z naslednjimi merili iz te priloge in s testi, izvedenimi na aplikaciji, kot je navedeno v merilih. Testiranje izvajajo laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve iz standarda EN ISO 17025. Kadar je to primerno, se lahko uporabljajo druge metode testiranja, če njihovo enakovrednost odobri pristojni organ, ki ocenjuje vlogo. Če testi niso navedeni ali so navedeni kot testi, ki se uporabljajo za preverjanje ali spremljanje, se morajo pristojni organi po potrebi zanesti na deklaracije in dokumentacijo, ki jo zagotovi vlagatelj in/ali neodvisna preverjanja.
      Pristojnim organom se priporoča, da pri ocenjevanju vlog in spremljanju skladnosti z merili v tej prilogi, upoštevajo uvedene priznane sisteme okoljskega ravnanja, kot sta EMAS ali ISO 14001. (Opomba: uvedba takih sistemov ravnanja se ne zahteva.)
      OKOLJSKA MERILA
      1.   Varčevanje z energijo
      Prenosni računalnik je opremljen z zlahka dostopnim stikalom za vklop in izklop.
      Prenosni računalnik podpira ACPI (1) S3 mirovanje (suspend to RAM), da omogoči minimalno porabo energije največ 3 vate. Računalnik ima možnost, da prekine ta način ob odzivu na ukaz enega od naslednjih:

                  —

                  modema,

                  —

                  povezave z omrežjem,

                  —

                  delovanja tipkovnice ali miške.

            Privzet čas za samodejni prehod od aktivnega delovanja na ACPI S3 mirovanje je največ 15 minut neaktivnosti. Proizvajalec mora to funkcijo omogočiti.
      Poraba energije prenosnega računalnika je v načinu izklopa največ 2 vata, ko je baterija polna in je napajalnik priključen na električno omrežje. V tem smislu je način izklopa stanje, ki ga povzroči ukaz za izklop računalnika.
      Napajalnik prenosnega računalnika ima največjo porabo 0,75 vate, ko je priključen na električno omrežje, ni pa povezan z računalnikom.

         Vlagatelj pristojnemu organu zagotovi poročilo, ki potrjuje, da je raven porabe energije tako pri načinu ACPI S3 kot v načinu izklopa izmerjena z uporabo postopka v veljavnem računalniškem memorandumu o soglasju „Energy Star“
          (2)
         . Poročilo navaja izmerjeno porabo energije v obeh načinih. Vlagatelj potrdi skladnost z zahtevo v zvezi z napajalnikom.

      2.   Podaljšanje življenjske dobe
      Razpoložljivost združljivih baterij in napajalnikov ter tipkovnice in njenih delov se jamči tri leta po ustavitvi proizvodnje. Poleg tega prenosni računalnik izpolnjuje naslednja merila:

                  —

                  računalnik je oblikovan tako, da je pomnilnik zlahka dostopen in ga je mogoče zamenjati,

                  —

                  računalnik je oblikovan tako, da je mogoče zamenjati trdi disk in CD pogon ali DVD pogon, če sta na voljo.

            Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti proizvoda s temi zahtevami.
      3.   Vsebnost živega srebra v prikazovalniku
      Osvetlitev ozadja ploščatega prikazovalnika v povprečju ne vsebuje več kot 3 mg živega srebra na žarnico. Prikaz dlančnika (P.D.A.) ne vsebuje živega srebra.

         Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti proizvoda s temi zahtevami.

      4.   Hrup
      „Deklarirana A-vrednotena raven zvočne moči“ (glede na lpW) prenosnega računalnika v skladu z odstavkom 3.2.5 ISO 9296, ne presega:

                  —

                  3,5 B(A) v nedejavnem stanju (enako 35 dB(A))

                  —

                  4,0 B(A) pri dostopu do pogona trdega diska (enako 40 dB(A)).

         Vlagatelj pristojnemu organu zagotovi poročilo, ki ga je pripravil neodvisni testni laboratorij, akreditiran pri ISO 17025, in ki potrjuje, da so bile ravni emisij hrupa izmerjene v skladu z ISO 7779 in prijavljene v skladu z ISO 9296. Poročilo navaja izmerjene ravni emisij hrupa, tako v nedejavnem stanju kot pri dostopu do pogona trdega diska in jih navede v skladu z odstavkom 3.2.5 ISO 9296.

      5.   Elektromagnetne emisije
      Prenosni računalnik izpolnjuje zahteve, določene v EN50279, kategorija A.

         Vlagatelj pristojnemu organu zagotovi poročilo, ki kaže, da so emisije proizvoda v skladu z zahtevo.

      6.   Vrnitev, recikliranje in nevarne snovi
      Proizvajalec nudi brezplačno možnost vrnitev za obnovo ali recikliranje proizvoda in za zamenjavo katerega koli sestavnega dela, razen za dele, ki jih kontaminira uporabnik (npr. pri medicinski ali jedrski uporabi). Poleg tega proizvod izpolnjuje naslednja merila:

                  (a)

                  ena sama usposobljena oseba lahko razstavi računalnik;

                  (b)

                  proizvajalec preveri razstavitev enote in zagotovi poročilo o razstavitvi, ki je na zahtevo na razpolago tretjim strankam. Med drugim poročilo potrdi, da:

                              —

                              povezave ni težko najti in so zlahka dostopne,

                              —

                              so povezave čim bolj standardizirane,

                              —

                              so povezave dostopne s splošno razpoložljivim orodjem,

                              —

                              je žarnice za osvetlitev ozadja LCD monitorjev mogoče enostavno odstraniti;

                  (c)

                  nevarne materiale je mogoče ločiti;

                  (d)

                  90 % (po teži) plastičnih in kovinskih materialov v ohišju in šasiji je tehnično mogoče reciklirati;

                  (e)

                  če so potrebne označbe, jih je mogoče enostavno odstraniti ali pa so del celote;

                  (f)

                  plastični deli:

                              —

                              nimajo namerno dodanega svinca ali kadmija,

                              —

                              so iz enega polimera ali iz kompatibilnih polimerov, razen vrhnje plasti, ki sestoji iz največ dveh vrst ločljivih polimerov,

                              —

                              ne vsebujejo kovinskih vložkov, ki jih ena oseba z uporabo preprostega orodja ne more ločiti;

                  (g)

                  plastični deli ne vsebujejo zaviralcev gorenja iz polibromiranih bifenilov (PBB) ali polibromiranih difeniletrov (PBDE) iz člena 4 Direktive 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). Ta zahteva upošteva poznejše prilagoditve in spremembe navedene Direktive glede uporabe dekabromodifeniletra.
                  Plastični deli ne vsebujejo zaviralcev gorenja iz kloroparafin z dolžino verige 10—17 ogljikovih atomov in vsebnostjo klora, večjo od 50 % po teži (številka CAS 85535-84-8 in številka CAS 85535-85-9).
                  Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti s to zahtevo.

                  (h)

               plastični deli, težji od 25 gramov, ne vsebujejo zaviralcev gorenja ali pripravkov, ki jim je v času vloge za pridobitev znaka za okolje dodeljen kateri od naslednjih opozorilnih stavkov:

                           Nevarno za zdravje:

                                          R45 (lahko povzroči raka)

                                          R46 (lahko povzroči dedno genetsko okvaro)

                                          R60 (lahko zmanjša plodnost)

                                          R61 (lahko škodi nerojenemu otroku)

                           Nevarno za okolje:

                                          R50 (zelo strupeno za vodne organizme)

                                          R50/R53 (zelo strupeno za vodne organizme, lahko dolgoročno škodljivo vpliva na vodno okolje)

                                          R51/R53 (strupeno za vodne organizme, lahko dolgoročno škodljivo vpliva na vodno okolje),

                                          kakor je opredeljeno v Direktivi Sveta 67/548/EGS (4).

                  (i)

                  plastični deli imajo stalno oznako za identifikacijo materiala v skladu z ISO 11469:2000. Iz tega merila so izključeni ekstrudirani plastični materiali in svetlobni vodniki za osvetlitev ploščatih prikazovalnikov;

                  (j)

                  baterije ne vsebujejo več kot 0,0001 % živega srebra, 0,001 % kadmija ali 0,01 % svinca po teži baterije.

         Vlagatelj predloži izjavo o skladnosti proizvoda s temi zahtevami in pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo, zagotovi kopijo poročila o razstavitvi.

      Ob upoštevanju merila 6(h), morebitnim zaviralcem gorenja, ki se uporabljajo, ni dodeljen noben izmed zgornjih opozorilnih stavkov, niti niso našteti v Prilogi 1 k Direktivi 67/548/EGS ali njenih poznejših spremembah v zvezi z razvrščanjem, embalažo in označevanjem nevarnih snovi. Ta zahteva ne velja za zaviralce gorenja, ki ob uporabi tako spremenijo svoje kemijske lastnosti, da razvrstitev pod katerega od zgoraj navedenih opozorilnih stavkov R ni več upravičena, in kadar ostane manj kot 0,1 % zaviralca gorenja na obdelanem delu v taki obliki kot pred uporabo. Zaviralci gorenja, ki se uporabljajo v plastičnih delih >25g morajo biti opredeljeni v dokumentaciji vloge z navedbo njihovega imena in številke CAS.
      7.   Navodila za uporabo
      Proizvod se prodaja z ustreznimi navodili za uporabnika, ki vsebujejo nasvete glede ustrezne okoljske uporabe, zlasti pa:

                  (a)

                  priporočila za uporabo funkcij upravljanja energije, vključno z informacijo, da onesposobitev teh funkcij lahko povzroči večjo porabo energije in tako poveča obratovalne stroške;

                  (b)

                  informacije, da je mogoče porabo energije iz omrežja zmanjšati na nič, če je napajalnik odklopljen ali če je zidna vtičnica izključena;

                  (c)

                  informacije o garanciji in razpoložljivosti rezervnih delov. Če potrošnik lahko nadgradi ali zamenja sestavne dele, se navedejo informacije o primernih postopkih;

                  (d)

                  informacije o tem, da je proizvod oblikovan tako, da omogoča primerno ponovno uporabo delov in recikliranje, in se ne sme zavreči;

                  (e)

                  nasvet o načinu, kako lahko potrošnik izkoristi proizvajalčevo ponudbo za vrnitev proizvoda;

                  (f)

                  informacije o tem, kako s primerno uporabo kartic WLAN zmanjšati varnostno tveganje;

                  (g)

                  informacije, da je bil proizvodu podeljen znak Skupnosti za okolje s kratko razlago, kaj to pomeni, skupaj z navedbo, da je več informacij o znaku za okolje mogoče najti na spletni strani (http://europa.eu.int/ecolabel).

         Vlagatelj pristojnemu organu, ki ocenjuje vlogo, predloži izjavo o skladnosti proizvoda s temi zahtevami in zagotovi izvod priročnika z navodili za uporabo.

      8.   Embalaža
      Embalaža izpolnjuje naslednje zahteve:

                  (a)

                  vse sestavine embalaže je z roko zlahka mogoče ločiti na posamezne materiale in tako olajšati recikliranje;

                  (b)

                  kadar se uporabi kartonska embalaža, ta sestoji iz najmanj 80 % recikliranega materiala.

         Ocenjevanje in preverjanje: Vlagatelj predloži izjavo o skladnosti proizvoda z zahtevo in pristojnemu organu, ki podeljuje znak, kot del vloge zagotovi vzorec/-ce embalaže.

      9.   Informacije, prikazane na znaku za okolje
      Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

                  —

                  zmanjšana poraba energije,

                  —

                  oblikovan tako, da omogoča recikliranje,

                  —

                  znižana raven hrupa.

         Vlagatelj pristojnemu organu predloži izjavo o skladnosti proizvoda s to zahtevo in zagotovi kopijo znaka za okolje, kot bo viden na embalaži in/ali proizvodu in/ali spremni dokumentaciji.

         (1)  Tehnologija za upravljanje porabe (Advanced configuration and power interface - ACPI).

         (2)  Kot določa Agencija za zaščito okolja ZDA na spletni strani: http://www.energystar.gov/index.cfm?c=computers.pr_crit_computers.

         (3)  UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

         (4)  UL L 196, 16.8.1967, str. 1.


title: Sklep Sveta z dne 15. decembra 2003 o trgovini z nekaterimi proizvodi iz jekla med Evropsko unijo in Ukrajino

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32003D0893

Uradni list L 333 , 20/12/2003 str. 0084 - 0087

		Sklep Svetaz dne 15. decembra 2003o trgovini z nekaterimi proizvodi iz jekla med Evropsko unijo in Ukrajino(2003/893/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 te pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Ukrajino na drugi [1] v členu 22(1) določa, da je trgovina z nekaterimi proizvodi iz jekla predmet posebnega sporazuma.(2) Prejšnji dvostranski sporazum med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo (ESPJ) in Vlado Ukrajine o trgovini z nekaterimi proizvodi iz jekla se je iztekel 31. decembra 2001.(3) Evropska skupnost je po izteku Pogodbe ESPJ prevzela mednarodne obveznosti ESPJ in ukrepi v zvezi s trgovino z proizvodi iz jekla s tretjimi državami spadajo zdaj v pristojnosti Skupnosti na področju trgovinske politike.(4) Pogodbenice so se dogovorile, da bodo sklenile nov sporazum, pogajanja o tem novem sporazumu pa še niso končana.(5) Do podpisa in začetka veljavnosti novega sporazuma je treba določiti količinske omejitve za leto 2004; te omejitve bi bilo treba pregledati v luči pristopa novih članic v Skupnost 1. maja 2004.(6) Glede na to, da davek v višini 30 EUR na tono na izvoz železovih ostankov, ki se uporablja od 1. januarja 2003, ni bil odpravljen ali zmanjšan, je primerno določiti količinske omejitve za leto 2004 na enaki ravni kot za leto 2003 –SKLENIL:Člen 1V času od 1. januarja do 31. decembra 2004 so pri uvozu proizvodov iz jekla iz Priloge I, po poreklu iz Ukrajine, potrebna dovoljenja.Člen 2Uvoz se dovoli za vsako skupino proizvodov in za celotno Skupnost do količinskih omejitev, navedenih v Prilogi II.Dovoljenja se izdajo le v okvirih teh omejitev.Člen 3Pravila o izdajanju dovoljenj in druge ustrezne določbe se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.Države članice izdajo dovoljenja v skladu s temi pravili in o tem takoj obvestijo Komisijo. Komisija redno obvešča države članice o obsegu v katerem so količine že porabljene.Države članice in Komisija se med seboj usklajujejo, z namenom da zagotovijo, da se te količine ne presežejo.Člen 4Določbe sporazuma o trgovini z nekaterimi proizvodi iz jekla skupaj z morebitnimi ukrepi, potrebnimi za njegovo izvajanje, z dnem začetka veljavnosti navedenega sporazuma nadomestijo določbe tega sklepa.Člen 5Ta sklep začnem veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.V Bruslju, 15. decembra 2003Za SvetPredsednikA. Marzano[1] UL L 49, 19.2.1998, str. 3.--------------------------------------------------PRILOGA IPROIZVODI IZ ČLENA 1SA Ploščato valjani proizvodiSA1 (Kolobarji)72081000720825007208260072082700720836007208371072083790720838107208389072083910720839907211141072111920721911007219121072191290721913107219139072191410721914907225202072253000SA2 (Debela pločevina)7208401072085110720851307208515072085191720851997208521072085291720852997208531072111300722540207225405072259910SA3 (Drugi ploščato valjani proizvodi)7208409072085390720854107208549072089010720915007209161072091690720917107209179072091810720918917209189972092500720926107209269072092710720927907209281072092890720990107210111072101211721012197210201072103010721041107210491072105010721061107210691072107031721070397210903172109033721090387211149072111990721123107211235172112920721190117212101072121091721220117212301172124010721240917212503172125051721260117212609172192110721921907219221072192290721923007219240072193100721932107219329072193310721933907219341072193490721935107219359072254080SB Podolgovati proizvodiSB1 (Grede)720719317207207172163111721631197216319172163199721632117216321972163291721632997216331072163390SB2 (Valjana žica)7213100072132000721391107213912072139141721391497213917072139190721399107213999072210010722100907227100072272000722790107227905072279095SB3 (Drugi podolgovati proizvodi)720719117207191472071916720720517207205572072057721420007214300072149110721491907214991072149931721499397214995072149961721499697214998072149990721590107216100072162100721622007216401072164090721650107216509172165099721699107218992072221111722211197222112172221129722211917222119972221910722219907222301072224010722240307224903172249039722810107228103072282011722820197228203072283020722830417228304972283061722830697228307072283089722860107228701072287031722880107228809073011000--------------------------------------------------PRILOGA IIKOLIČINSKE OMEJITVE IZ ČLENA 2Proizvodi | Tone |SA Ploščato valjani proizvodiSA1 (Kolobarji) | 19190 |SA2 (Debela pločevina) | 73444 |SA3 (Drugi ploščato valjani proizvodi) | 5926 |SB Podolgovati proizvodiSB1 (Grede) | 2583 |SB2 (Valjana žica) | 36904 |SB3 (Drugi podolgovati proizvodi) | 46499 |--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 18. decembra 2009 o prenosu upravljanja pomoči na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), in sicer za predpristopne ukrepe 101, 103 in 302 v predpristopnem obdobju

text:
               19.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 338/101

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 18. decembra 2009
   o prenosu upravljanja pomoči na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA), in sicer za predpristopne ukrepe 101, 103 in 302 v predpristopnem obdobju
   (2009/987/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 z dne 17. julija 2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (1),
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 718/2007 z dne 12. junija 2007 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) (2) ter zlasti členov 18 in 186 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (3), ter zlasti člena 53c in člena 56(2) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena pravila), in zlasti člena 35 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES) št. 1085/2006 o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) določa cilje in glavna načela za predpristopno pomoč državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam v obdobju od 2007 do 2013 in prenaša pristojnost za njeno izvajanje na Komisijo.

               (2)

               V skladu s členi 11, 12, 13, 14, 18 in 186 Uredbe (ES) št. 718/2007 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1085/2006 lahko Komisija prenese upravljavska pooblastila na državo upravičenko in opredeli zahteve za tak prenos glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč.

               (3)

               Na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 718/2007 skleneta Komisija in država upravičenka okvirni sporazum, da določita pravila za sodelovanje glede finančne pomoči EU državi upravičenki in se o njih sporazumeta. Kadar je potrebno, se lahko okvirni sporazum dopolni s sektorskim sporazumom ali sektorskimi sporazumi, ki zajemajo določbe, specifične za posamezno komponento.

               (4)

               Za prenos upravljavskih pooblastil na državo upravičenko morajo biti izpolnjeni pogoji iz člena 53c in člena 56(2) finančne uredbe ter člena 35 izvedbenih pravil.

               (5)

               Okvirni sporazum o pravilih za sodelovanje glede finančne pomoči ES Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji v okviru izvajanja pomoči na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) med vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Komisijo Evropskih skupnosti je bil sklenjen 4. marca 2008.

               (6)

               Program za kmetijstvo in razvoj podeželja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na podlagi IPA (v nadaljnjem besedilu: program IPARD), ki je bil odobren s Sklepom Komisije C(2008) 677 z dne 25. februarja 2008 v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1085/2006 in členom 184 Uredbe (ES) št. 718/2007, vključuje načrt letnih prispevkov Skupnosti in sporazum o financiranju.

               (7)

               Sektorski sporazum, sklenjen 29. januarja 2009 med Komisijo Evropskih skupnosti v imenu Evropske skupnosti in vlado Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v imenu Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, dopolnjuje določbe okvirnega sporazuma in vsebuje posebne določbe za izvajanje in izvrševanje programa IPARD za kmetijstvo in razvoj podeželja Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije na podlagi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA).

               (8)

               Program IPARD je bil nazadnje spremenjen 23. septembra 2009 s Sklepom Komisije C(2009) 7041.

               (9)

               V skladu s členom 21 Uredbe (ES) št. 718/2007 mora država upravičenka določiti telesa in organe, odgovorne za izvajanje programa IPARD: pristojnega uradnika za akreditacije, nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, organ upravljanja, agencijo IPARD in revizijski organ.

               (10)

               Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je nacionalni sklad, osrednje telo državne blagajne v okviru Ministrstva za finance, imenovala za nacionalni sklad, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

               (11)

               Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je Agencijo za finančno podporo v kmetijstvu in razvoju podeželja imenovala za agencijo IPARD, ki bo izvajala funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

               (12)

               Vlada Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije je organ upravljanja v okviru Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in vodno gospodarstvo imenovala za organ upravljanja, ki bo izvajal funkcije in odgovornosti, kot so opredeljene v Prilogi I k sektorskemu sporazumu.

               (13)

               Pristojni uradnik za akreditacije je 18. marca 2009 Evropsko komisijo v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji nacionalnega odredbodajalca in nacionalnega sklada.

               (14)

               Nacionalni odredbodajalec je 18. marca 2009 Evropsko komisijo v skladu s členom 13(3) Uredbe (ES) št. 718/2007 uradno obvestil o akreditaciji operativnih struktur, odgovornih za upravljanje in izvajanje komponente V iz IPA – razvoj podeželja.

               (15)

               Agencija za finančno podporo v kmetijstvu in razvoju podeželja, ki deluje kot agencija IPARD, in Organ upravljanja, ki deluje kot organ upravljanja programa IPARD, bosta pristojna za izvajanje treh ukrepov, ki jih je akreditiral nacionalni odredbodajalec, od štirih iz programa IPARD: ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 302 „raznolikost in razvoj podeželskih gospodarskih dejavnosti“, kot so opredeljeni v programu.

               (16)

               Nacionalni organi so 22. oktobra 2008 in 24. februarja 2009 Komisiji predložili seznam upravičenih izdatkov v skladu s členom 32(3) sektorskega sporazuma. Komisija je 17. aprila 2009 ta seznam odobrila.

               (17)

               V skladu s členom 19(1) okvirnega sporazuma so izdatki v skladu s tem sklepom upravičeni do sofinanciranja Skupnosti le, če niso bili izplačani pred datumom sklepa o prenosu, razen splošnih stroškov iz člena 172(3)(c) Uredbe (ES) št. 718/2007. Izdatki so upravičeni, če so skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti.

               (18)

               Uredba (ES) št. 718/2007 določa, da se lahko odstopi od zahteve po predhodni kontroli iz člena 18(2) Uredbe (ES) št. 718/2007, če se je bilo na podlagi analize posameznih primerov mogoče prepričati o učinkovitem delovanju zadevnega sistema za upravljanje in nadzor, poleg tega pa tudi določa podrobna pravila za izvajanje navedene analize.

               (19)

               V skladu s členoma 14 in 18 Uredbe (ES) št. 718/2007 so bile pregledane akreditacije iz členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007 ter preučeni postopki in strukture zadevnih teles in organov, kot so določeni v vlogah nacionalnih odredbodajalcev, kar je vključevalo tudi preverjanja na kraju samem.

               (20)

               Vendar pa preverjanja, ki jih je Komisija izvedla za ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, in ukrep št. 302 „raznolikost in razvoj podeželskih gospodarskih dejavnosti“ temeljijo na sicer operativnem sistemu, ki pa še ne deluje v zvezi z vsemi pomembnimi elementi.

               (21)

               Čeprav revizijski organ ni del tega sklepa, je bila ob predložitvi akreditacijskega paketa Komisiji za prenos upravljanja s preverjanji na kraju samem ocenjena tudi njegova stopnja pripravljenosti, da deluje kot funkcionalno neodvisno revizijsko telo.

               (22)

               S preverjanji na kraju samem je bilo ocenjeno tudi, ali Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje zahteve člena 56(2) finančne uredbe in členov 11, 12 in 13 Uredbe (ES) št. 718/2007.

               (23)

               Ocena je pokazala, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija izpolnjuje zahteve za ukrepe 101, 103 in 302.

               (24)

               Zato je primerno odstopiti od zahtev po predhodni kontroli iz člena 18(1) Uredbe (ES) št. 718/2007 in člena 165 finančne uredbe ter decentralizirano prenesti upravljavska pooblastila glede ukrepov 101, 103 in 302 programa za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na nacionalnega odredbodajalca, nacionalni sklad, agencijo IPARD in organ upravljanja.

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Upravljanje pomoči glede komponente V – kmetijstvo in razvoj podeželja – instrumenta za predpristopno pomoč (IPA) se prenese na zadevna telesa pod pogoji iz tega sklepa.
   2.   V skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 718/2007 se odstopa od zahteve po predhodni kontroli s strani Komisije glede funkcij upravljanja, plačevanja in izvajanja, ki se prenašajo na Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, za ukrep št. 101 „naložbe v kmetijska gospodarstva, da se prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“, ukrep št. 103 „naložbe v predelavo in trženje kmetijskih in ribiških proizvodov, da se te dejavnosti prestrukturirajo in nadgradijo na standarde Skupnosti“ in ukrep št. 302 „raznolikost in razvoj podeželskih gospodarskih dejavnosti“.
   Člen 2
   Ta sklep se uporablja na podlagi naslednjih struktur, teles in organov, ki jih je Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija imenovala za upravljanje ukrepov 101, 103 in 302 programa, predvidenega v okviru komponente V iz IPA:

               (a)

               nacionalni odredbodajalec;

               (b)

               nacionalni sklad;

               (c)

               operativna struktura za IPA – komponenta V:

                           —

                           organ upravljanja;

                           —

                           agencija IPARD.

         Člen 3
   1.   Upravljavska pooblastila se prenašajo na strukture, telesa in organe, kot so opredeljeni v členu 2 tega sklepa.
   2.   Nacionalni organi opravijo nadaljnja preverjanja glede struktur, teles in organov iz člena 2 tega sklepa, da bi zagotovili zadovoljivo delovanje sistema za upravljanje in nadzor. Preverjanja se opravijo pred predložitvijo prve izjave o izdatkih z zahtevo po povračilu za ukrepe, navedene v členu 1(2).
   Člen 4
   1.   Izdatki, izplačani pred datumom tega sklepa, niso upravičeni, razen splošnih stroškov iz člena 172(3)(c) Uredbe (ES) št. 718/2007.
   2.   Izdatki so upravičeni, če so skladni z načeli dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in stroškovne učinkovitosti.
   Člen 5
   Brez poseganja v morebitne sklepe, s katerimi je bila posameznim upravičencem dodeljena pomoč v okviru programa IPARD, veljajo pravila za upravičenost izdatkov, ki jih je predlagala Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija v dopisu št. 08-44/82 z dne 22. oktobra 2008 in dopisu št. 08-77/16 z dne 24. februarja 2009, registriranem pri Komisiji 21. novembra 2008 pod št. A/31025 in 24. marca 2009 pod št. A/7937.
   Člen 6
   1.   Komisija spremlja izpolnjevanje zahtev za prenos upravljavskih pooblastil v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 718/2007.
   2.   Če Komisija kadar koli med izvajanjem tega sklepa meni, da Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija ne izpolnjuje več obveznosti iz tega sklepa, lahko Komisija odloči, da prekliče ali prekine prenos upravljavskih pooblastil.

      V Bruslju, 18. decembra 2009

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

      (2)  UL L 170, 29.6.2007, str. 1.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1.


title: Sklep Sveta 2014/75/SZVP z dne 10. februarja 2014 o Inštitutu Evropske unije za varnostne študije

text:
               12.2.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 41/13

      SKLEP SVETA 2014/75/SZVP
   z dne 10. februarja 2014
   o Inštitutu Evropske unije za varnostne študije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 28 in 31(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 20. julija 2001 sprejel Skupni ukrep 2001/554/SZVP (1).

               (2)

               Inštitut Evropske unije za varnostne študije (v nadaljnjem besedilu: Inštitut) bi moral Evropski uniji in njenim državam članicam pomagati pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP), ter drugega zunanjega delovanja Unije, in sicer pod političnim nadzorom Svet in operativnim vodenjem visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

               (3)

               Inštitut bi moral imeti pravno osebnost in delati intelektualno povsem neodvisno, brez poseganja v odgovornosti Sveta in visokega predstavnika.

               (4)

               Visoki predstavnik je 20. septembra 2011 v skladu s členom 19 Skupnega ukrepa 2001/554/SZVP predstavil poročilo Svetu o pregledu delovanja Inštituta. Politični in varnostni odbor (PVO) se je z navedenim poročilom seznanil 1. februarja 2012 in priporočil Svetu, da spremeni Skupni ukrep 2001/554/SZVP.

               (5)

               Zaradi pravne jasnosti je primerno vse dosedanje in pozneje predlagane spremembe združiti v enem novem sklepu in razveljaviti Skupni ukrep 2001/554/SZVP –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Stalnost delovanja in sedež
   1.   Inštitut Evropske unije za varnostne študije, ustanovljen s Skupnim ukrepom 2001/554/SZVP (v nadaljnjem besedilu: Inštitut), nadaljuje svoje dejavnosti v skladu s tem sklepom.
   2.   Vse obstoječe pravice in obveznosti ter vsa pravila, sprejeta v okviru Skupnega ukrepa 2001/554/SZVP, ostanejo nespremenjeni. Zlasti ostanejo veljavne vse obstoječe pogodbe o zaposlitvi in vse iz njih izhajajoče pravice.
   3.   Sedež inštituta je v Parizu. Zaradi lažje organizacije dejavnosti v Bruslju ima Inštitut podružnico v Bruslju. Inštitut je organiziran prilagodljivo, pri čemer se posebno pozornost nameni kakovosti in učinkovitosti, tudi glede osebja.
   Člen 2
   Poslanstvo in naloge
   1.   Inštitut v tesnem sodelovanju z državami članicami prispeva k razvoju strateškega razmišljanja EU na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), kar vključuje preprečevanje konfliktov in izgradnjo miru, ter na področju drugega zunanjega delovanja Unije, da bi se okrepile zmogljivosti EU za analizo, predvidevanja in povezovanja v mreže pri zunanjem delovanju.
   2.   Inštitut je pri svojih dejavnostih usmerjen v pripravo analiz, obveščanje, razširjanje in razprave, v skladu s potrebami politike, organizacijo dogodkov za navezovanje stikov in delavnic ter zbiranje ustrezne dokumentacije za uradnike in strokovnjake EU in držav članic.
   3.   Inštitut poleg tega spodbuja stike z akademskim svetom, možganskimi trusti in ustreznimi akterji civilne družbe iz evropske celine, Atlantika in iz širše mednarodne skupnosti, pri čemer deluje kot posrednik med institucijami Unije in zunanjimi strokovnjaki, vključno s strokovnjaki za varnost.
   Člen 3
   Politični nadzor in operativno vodenje
   1.   Politični in varnostni odbor (PVO) pod odgovornostjo Sveta izvaja politični nadzor nad dejavnostmi Inštituta. Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik) operativno vodi inštitut v skladu s pristojnostmi visokega predstavnika na področju SZVP ter zlasti SVOP.
   2.   Ta politični nadzor in operativno vodenje se izvajata brez poseganja v intelektualno neodvisnost in operativno avtonomijo Inštituta pri izvajanju njegovega poslanstva in njegovih nalog.
   Člen 4
   Pravna osebnost
   Inštitut ima pravno osebnost, da lahko opravlja svoje funkcije in dosega svoje cilje. Zlasti lahko sklepa pogodbe, pridobi premično in nepremično premoženje ali razpolaga z njim in nastopa kot stranka v sodnih postopkih. Inštitut nima pridobitnih ciljev. Države članice sprejmejo ukrepe, ki Inštitutu omogočajo pridobitev pravne sposobnosti, kakršno imajo pravne osebe v skladu z njihovimi nacionalnimi zakonodajami.
   Člen 5
   Odbor
   1.   Inštitut ima odbor, ki potrjuje njegov letni in dolgoročni delovni program ter ustrezen proračun. Odbor je forum, pristojen za obravnavanje vprašanj o poslanstvu, nalogah, delovanju in osebju Inštituta.
   2.   Odboru predseduje visoki predstavnik ali predstavnik visokega predstavnika. Sekretariat odbora zagotovi Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD).
   3.   Odbor sestavljajo po en predstavnik, ki ga imenuje vsaka država članica. Vsakega člana Odbora lahko zastopa ali spremlja namestnik. Komisija sodeluje pri delu Odbora in tudi imenuje predstavnika.
   4.   Direktor inštituta ali njegov predstavnik je praviloma navzoč na sestankih Odbora. Na sestankih Odbora sta lahko navzoča tudi generalni direktor vojaškega štaba in predsednik vojaškega odbora ali njuni zastopniki.
   5.   Odločitve izvršnega odbora se sprejemajo s kvalificirano večino predstavnikov držav članic, pri čemer se glasovi ponderirajo v skladu s členoma 16(4) in 16(5) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), brez poseganja v člena 11(2) in 11(3) tega sklepa. Odbor sprejme svoj poslovnik.
   6.   Odbor se lahko odloči za ustanovitev začasnih delovnih skupin ali stalnih odborov za obravnavanje posebnih tem ali vprašanj glede na njegove splošne pristojnosti in pod njegovim nadzorom. Z odločitvijo o ustanovitvi takih skupin ali odborov se določijo njihove naloge, sestava in trajanje.
   7.   Odbor sklicuje predsednik vsaj dvakrat na leto. Odbor se sestane tudi na zahtevo vsaj ene tretjine njegovih članov.
   Člen 6
   Direktor
   1.   Odbor imenuje direktorja Inštituta, ki ga izbere med državljani držav članic na podlagi priporočila visokega predstavnika. Direktor je imenovan za tri leta z enkratno možnostjo podaljšanja mandata za dve leti.
   2.   Kandidati za mesto direktorja bi morale biti osebe s priznanim strokovnim znanjem in dolgoletnimi izkušnjami na področju zunanjih odnosov, varnostne politike in diplomacije ter poznavanjem raziskav s tega področja. Države članice predlagajo kandidate visokemu predstavniku, ki o tem obvesti Odbor. Postopek pred izbiro se opravi pod odgovornostjo visokega predstavnika. Predizbirno komisijo sestavljajo trije predstavniki ESZD in trije predstavniki držav članic iz tria predsedujočih ter ji predseduje visoki predstavnik ali predstavnik visokega predstavnika. Na podlagi rezultatov postopka pred izbiro visoki predstavnik Odboru sporoči priporočilo s seznamom vsaj treh kandidatov, ki so v ožjem izboru, in ki upošteva prednostni vrstni red, ki ga določi predizbirna komisija.
   3.   Direktor je pravni zastopnik Inštituta.
   4.   Direktor je pristojen za zaposlovanje vsega drugega osebja Inštituta. Člani Odbora so o imenovanju analitikov obveščeni vnaprej.
   5.   Po odobritvi Odbora in ob upoštevanju finančnih posledic zaradi sprejetja letnega proračuna Inštituta, lahko direktor imenuje namestnika direktorja. Namestnik direktorja je imenovan največ za tri leta, z enkratno možnostjo podaljšanja mandata za dve leti.
   6.   Direktor zagotavlja uresničevanje poslanstva in nalog Inštituta, določenega v členu 2. Direktor skrbi tudi za visoko raven strokovnosti in profesionalnosti Inštituta ter za zagotovitev učinkovitega in uspešnega izvajanja dejavnosti Inštituta.
   Direktor je odgovoren tudi za:

               (a)

               sestavo letnega delovnega programa Inštituta in letnega poročila o dejavnosti Inštituta;

               (b)

               pripravo dela Odbora;

               (c)

               vsakodnevno upravljanje Inštituta;

               (d)

               vse zadeve v zvezi z osebjem;

               (e)

               pripravo poročila o prihodkih in odhodkih ter izvajanje proračuna Inštituta;

               (f)

               obveščanje PVO o letnem programu dela;

               (g)

               zagotavljanje stikov in tesnega sodelovanja z Unijo, nacionalnimi in mednarodnimi institucijami na povezanih področjih.

         Direktor bi, po posvetovanju z Odborom, tudi moral preučiti možnosti za dodatne prispevke v proračun Inštituta.
   7.   Glede na dogovorjeni delovni program in proračun Inštituta je direktor pooblaščen za sklepanje pogodb, zaposlovanje osebja, ki je odobreno v proračunu, in vse potrebne odhodke za delovanje Inštituta.
   8.   Direktor pripravi letno poročilo o dejavnosti Inštituta do 31. marca naslednjega leta. Letno poročilo pošlje Odboru in, prek visokega predstavnika, Svetu, ki poročilo posreduje Evropskemu parlamentu, Komisiji in državam članicam.
   9.   Direktor odgovarja Odboru.
   Člen 7
   Osebje
   1.   Osebje Inštituta, ki ga sestavljajo analitiki in administrativno osebje, ima status pogodbeno zaposlenih članov osebja in je izbrano med državljani držav članic.
   Analitiki Inštituta se zaposlijo na podlagi intelektualnih sposobnosti, strokovnega znanja in izkušenj, povezanih s poslanstvom in nalogami Inštituta, določenimi v členu 2, ter s poštenimi in preglednimi razpisnimi postopki.
   Kadrovska pravila za osebje Inštituta sprejme Svet na priporočilo direktorja.
   2.   Raziskovalci in pripravniki se lahko zaposlijo ad hoc in za krajši čas.
   S soglasjem direktorja in potem, ko se obvesti Odbor, se raziskovalce lahko napoti na Inštitut za določen čas, bodisi na delovna mesta v organizacijski strukturi Inštituta ali za posebne naloge in projekte, ki zadevajo poslanstvo in naloge Inštituta, določene v členu 2.
   Člani osebja se v skladu s kadrovskimi pravili Inštituta lahko v službenem interesu napotijo na delovna mesta izven Inštituta za določen čas.
   Določbe v zvezi z napotitvami sprejme Odbor na predlog direktorja.
   Člen 8
   Neodvisnost in avtonomija
   Direktor in analitiki so pri izvajanju dejavnosti Inštituta intelektualno neodvisni in operativno avtonomni.
   Člen 9
   Delovni program
   1.   Direktor do 31. oktobra vsakega leta pripravi osnutek letnega delovnega programa za naslednje leto in ga skupaj z okvirnimi dolgoročnimi načrti za naslednja leta predloži Odboru.
   2.   Odbor do 30. novembra vsakega leta odobri letni delovni program.
   Člen 10
   Proračun
   1.   Vse postavke posameznih prihodkov in odhodkov Inštituta se vključijo v ocene za vsako finančno leto, ki ustreza koledarskemu letu, in prikažejo v proračunu Inštituta, ki vsebuje seznam osebja.
   2.   Prihodki in odhodki, prikazani v proračunu Inštituta, so uravnoteženi.
   3.   Prihodki Inštituta so sestavljeni iz prispevkov držav članic glede na lestvico bruto nacionalnega dohodka (BND). Na predlog direktorja in po odobritvi Odbora se lahko za posebne projekte, ki zadevajo poslanstvo in naloge Inštituta, določene v členu 2, sprejemajo dodatni prispevki iz drugih virov, zlasti držav članic ali institucij Unije.
   Člen 11
   Proračunski postopek
   1.   Direktor do 31. oktobra vsakega leta Odboru predloži predlog letnega proračuna Inštituta, ki obsega upravne odhodke, operativne odhodke in pričakovane prihodke, vključno z dodatnimi prispevki za posebne projekte iz člena 10(3).
   2.   Odbor odobri letni proračun Inštituta s soglasjem predstavnikov držav članic do 30. novembra vsakega leta.
   3.   V neizogibnih, izrednih ali nepredvidenih okoliščinah lahko direktor Odboru predloži predlog spremembe proračuna. Odbor z ustreznim upoštevanjem nujnosti zadeve s soglasjem predstavnikov držav članic odobri spremembo proračuna.
   4.   Direktor do 31. marca vsakega leta Svetu in Odboru predloži podrobne izkaze vseh prihodkov in odhodkov za preteklo finančno leto, vključno s poročilom o dejavnosti Inštituta.
   5.   Odbor izda razrešnico direktorju glede izvajanja proračuna Inštituta.
   Člen 12
   Finančna pravila
   Odbor s privolitvijo Sveta na predlog direktorja določi podrobna finančna pravila, zlasti o postopku, ki ga je treba spoštovati pri sestavi, izvajanju in nadzoru proračuna Inštituta.
   Člen 13
   Privilegiji in imunitete
   1.   Privilegiji in imunitete direktorja in osebja Inštituta so določeni v sklepu predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestale v okviru Sveta, z dne 15. oktobra 2001, o privilegijih in imunitetah, dodeljenih Inštitutu Evropske unije za varnostne študije in Satelitskemu centru Evropske unije ter njunim organom in osebju. Do začetka veljavnosti navedenega sklepa lahko država gostiteljica direktorju in osebju Inštituta podeli privilegije in imunitete, ki so v njem določene.
   2.   Privilegiji in imunitete Inštituta so določeni v Protokolu (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen PEU in Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU).
   Člen 14
   Pravna odgovornost
   1.   Pogodbena odgovornost Inštituta je urejena s pravom, ki velja za posamezno pogodbo.
   2.   Sodišče Evropske unije je pristojno na podlagi katere koli določbe o arbitraži iz pogodbe, ki jo sklene Inštitut.
   3.   Osebno odgovornost osebja do Inštituta urejajo ustrezne določbe, ki se uporabljajo za osebje Inštituta.
   Člen 15
   Dostop do dokumentov
   Odbor na predlog direktorja sprejme pravila o dostopu javnosti do dokumentov Inštituta, pri čemer upošteva načela in omejitve, ki jih določa Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
   Člen 16
   Varovanje tajnih podatkov EU
   Inštitut uporablja Sklep Sveta 2013/488/EU (3).
   Člen 17
   Sodelovanje z državami članicami ter institucijami, organi in agencijami Unije
   Pri izvajanju svojega poslanstva in nalog, kot so opredeljeni v členu 2, Inštitut tesno sodeluje z državami članicami in ESZD. Poleg tega Inštitut po potrebi vzpostavi delovne odnose z institucijami Unije, ter ustreznimi organi in agencijami Unije, vključno z Evropsko akademijo za varnost in obrambo, da se na področjih v skupnem interesu izmenjuje strokovno znanje in mnenja. Inštitut lahko z institucijami, organi in agencijami Unije izvaja tudi skupne projekte z institucijami, organi in agencijami Unije.
   Člen 18
   Varstvo podatkov
   Odbor na predlog direktorja sprejme izvedbena pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
   Člen 19
   Poročanje
   Visoki predstavnik najpozneje do 31. julija 2016 Svetu predloži poročilo o izvajanju tega sklepa, ki mu po potrebi priloži ustrezna priporočila.
   Člen 20
   Razveljavitev
   Skupni ukrep 2001/554/SZVP se razveljavi.
   Člen 21
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. februarja 2014

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  Skupni ukrep Sveta 2001/554/SZVP z dne 20. julija 2001 o ustanovitvi Inštituta Evropske unije za varnostne študije (UL L 200, 25.7.2001, str. 1).

      (2)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

      (3)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

      (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).