title: 2013/230/EU: Sklep Sveta z dne 14. maja 2013 o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Bolgariji

text:
               24.5.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 138/12

         SKLEP SVETA
   z dne 14. maja 2013
   o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil v Bolgariji
   (2013/230/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), ter zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2) ter zlasti člena 20 in poglavja 4 Priloge k Sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom o prehodni ureditvi, priloženim Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejemajo na podlagi poročila o oceni, ki temelji na vprašalniku. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ se vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, nanaša na vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

               (5)

               Bolgarija je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o podatkih iz registrov vozil.

               (6)

               Bolgarija je opravila uspešen preskus z Nizozemsko.

               (7)

               V Bolgariji je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je belgijsko-nizozemska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati iz vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa v zvezi s podatki iz registrov vozil, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Bolgarija za namene avtomatiziranega iskanja podatkov iz registrov vozil v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 12 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 14. maja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         M. NOONAN

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: 2010/260/: Sklep Komisije z dne 4. maja 2010 o varnostnem načrtu za delovanje vizumskega informacijskega sistema

text:
               5.5.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 112/25

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 4. maja 2010
   o varnostnem načrtu za delovanje vizumskega informacijskega sistema
   (2010/260/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (1) ter zlasti člena 32 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 32(3) Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da upravljavski organ sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje na področju varnosti iz člena 32(2) v zvezi z delovanjem VIS, vključno s sprejetjem varnostnega načrta.

               (2)

               Člen 26(4) Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da je v prehodnem obdobju, dokler upravljavski organ ne prevzame svojih nalog, Komisija odgovorna za operativno upravljanje VIS.

               (3)

               Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja Komisija v okviru svojih nalog operativnega upravljanja VIS.

               (4)

               Člen 26(7) Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da Komisija ob prenosu svojih pristojnosti v prehodnem obdobju, dokler upravljavski organ ne prevzame svojih nalog, zagotovi, da ta prenos ne vpliva škodljivo na noben veljavni nadzorni mehanizem po zakonodaji Unije, naj bo to mehanizem Sodišča, Računskega sodišča ali Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

               (5)

               Ko upravljavski organ prevzame svoje naloge, mora oblikovati lasten varnostni načrt v zvezi z VIS.

               (6)

               V Odločbi Komisije 2008/602/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi fizične arhitekture in zahtev nacionalnih vmesnikov ter komunikacijske infrastrukture med centralnim vizumskim informacijskim sistemom (VIS) in nacionalnimi vmesniki za razvojno fazo (3) so opisane zahtevane varnostne storitve, ki se uporabljajo za omrežje VIS.

               (7)

               Člen 27 Uredbe (ES) št. 767/2008 določa, da je glavni centralni VIS, ki opravlja funkcije tehničnega nadzora in upravljanja, v Strasbourgu (Francija), varnostna kopija centralnega VIS, ki lahko zagotavlja vse funkcije glavnega centralnega VIS v primeru, da slednji odpove, pa je v kraju Sankt Johann im Pongau (Avstrija).

               (8)

               Da se zagotovita učinkovito in takojšnje odzivanje na incidente v zvezi z varnostjo ter poročanje o njih, je treba določiti vloge varnostnih uradnikov.

               (9)

               Oblikovati je treba varnostno politiko, v kateri so opisane vse tehnične in organizacijske podrobnosti v skladu z določbami tega sklepa.

               (10)

               Določiti je treba ukrepe za zagotavljanje ustrezne ravni varnosti delovanja VIS –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE I

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Vsebina
   Ta sklep določa organizacijo varnosti in varnostne ukrepe (varnostni načrt) v smislu člena 32(3) Uredbe (ES) št. 767/2008.
   POGLAVJE II

      ORGANIZACIJA, NALOGE IN OBVLADOVANJE INCIDENTOV

   Člen 2
   Naloge Komisije
   1.   Komisija izvaja varnostne ukrepe za centralni VIS in komunikacijsko infrastrukturo iz tega sklepa ter spremlja njihovo učinkovitost.
   2.   Komisija izmed svojih uradnikov določi sistemskega varnostnega uradnika. Sistemskega varnostnega uradnika imenuje generalni direktor Generalnega direktorata Komisije za pravosodje, svobodo in varnost. Naloge sistemskega varnostnega uradnika vključujejo zlasti:

               (a)

               pripravo, posodabljanje in revidiranje varnostne politike, kot je opisano v členu 7 tega sklepa;

               (b)

               spremljanje učinkovitosti izvajanja varnostnih postopkov centralnega VIS in komunikacijske infrastrukture;

               (c)

               prispevanje k pripravi poročil o varnosti iz člena 50(3) in (4) Uredbe (ES) št. 767/2008;

               (d)

               usklajevanje in pomoč pri preverjanjih in revizijah, ki jih po členu 42 Uredbe (ES) št. 767/2008 izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov;

               (e)

               nadzorovanje, da vsi izvajalci in podizvajalci, ki so kakor koli vključeni v upravljanje in delovanje VIS, ustrezno in v celoti upoštevajo ta sklep in varnostno politiko;

               (f)

               vodenje seznama enotnih nacionalnih kontaktnih točk za varnost VIS in omogočanje souporabe tega seznama lokalnim varnostnim uradnikom za centralni VIS in komunikacijsko infrastrukturo.

         Člen 3
   Lokalni varnostni uradnik za centralni VIS
   1.   Brez poseganja v člen 8 Komisija izmed svojih uradnikov imenuje lokalnega varnostnega uradnika za centralni VIS. Navzkrižja interesov med dolžnostjo lokalnega varnostnega uradnika in katero koli drugo uradno dolžnostjo se preprečijo. Lokalnega varnostnega uradnika za centralni VIS določi generalni direktor Generalnega direktorata Komisije za pravosodje, svobodo in varnost.
   2.   Lokalni varnostni uradnik za centralni VIS zagotavlja, da se v glavnem centralnem VIS izvajajo varnostni ukrepi iz tega sklepa in upoštevajo varnostni postopki. V zvezi z varnostno kopijo centralnega VIS lokalni varnostni uradnik za centralni VIS zagotavlja, da se varnostni ukrepi iz tega sklepa izvajajo, razen tistih iz člena 10, in da se upoštevajo s tem povezani varnostni postopki.
   3.   Lokalni varnostni uradnik za centralni VIS lahko katero koli svojo nalogo dodeli podrejenemu osebju. Navzkrižja interesov med dolžnostjo izpolnjevanja teh nalog in katero koli drugo uradno dolžnostjo se preprečijo. Lokalnega varnostnega uradnika ali njegovega dežurnega podrejenega je mogoče kadar koli doseči na enotni kontaktni telefonski številki ali naslovu.
   4.   Lokalni varnostni uradnik za centralni VIS opravlja naloge, ki so posledica varnostnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti na lokacijah glavnega centralnega VIS in varnostne kopije centralnega VIS, in sicer v okviru omejitev iz odstavka 1, še zlasti pa:

               (a)

               lokalne operativne varnostne naloge, vključno z revizijo požarnega zidu, rednimi preskusi in revizijami varnosti ter poročanjem o njej;

               (b)

               spremljanje učinkovitosti načrta neprekinjenega delovanja in zagotavljanje rednega izvajanja vaj;

               (c)

               zavarovanje dokazov o vseh incidentih, ki bi lahko vplivali na varnost centralnega VIS ali komunikacijske infrastrukture, in poročanje sistemskemu varnostnemu uradniku o takih incidentih;

               (d)

               obveščanje sistemskega varnostnega uradnika o morebitni potrebi po spremembi varnostne politike;

               (e)

               nadzorovanje, da vsi izvajalci in podizvajalci, ki so kakor koli vključeni v upravljanje in delovanje centralnega VIS, upoštevajo ta sklep in varnostno politiko;

               (f)

               zagotavljanje, da so zaposleni seznanjeni s svojimi obveznostmi, in nadzorovanje izvajanja varnostne politike;

               (g)

               spremljanje razvoja IT-varnosti in zagotavljanje ustreznega usposabljanja zaposlenih;

               (h)

               pripravljanje osnovnih informacij in možnosti za oblikovanje, posodabljanje in revidiranje varnostne politike v skladu s členom 7.

         Člen 4
   Lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo
   1.   Brez poseganja v člen 8 Komisija izmed svojih uradnikov imenuje lokalnega varnostnega uradnika za komunikacijsko infrastrukturo. Navzkrižja interesov med dolžnostjo lokalnega varnostnega uradnika in katero koli drugo uradno dolžnostjo se preprečijo. Lokalnega varnostnega uradnika za komunikacijsko infrastrukturo določi generalni direktor Generalnega direktorata Komisije za pravosodje, svobodo in varnost.
   2.   Lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo nadzoruje delovanje komunikacijske infrastrukture ter zagotavlja izvajanje varnostnih ukrepov in upoštevanje varnostnih postopkov.
   3.   Lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo lahko katero koli svojo nalogo dodeli podrejenemu osebju. Navzkrižja interesov med dolžnostjo izpolnjevanja teh nalog in katero koli drugo uradno dolžnostjo se preprečijo. Lokalnega varnostnega uradnika ali njegovega dežurnega podrejenega je mogoče kadar koli doseči na enotni kontaktni telefonski številki ali naslovu.
   4.   Lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo opravlja naloge, ki izhajajo iz varnostnih ukrepov v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, in zlasti:

               (a)

               vse operativne varnostne naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, kot so revizija požarnega zidu, redni preskusi in revizije varnosti ter poročanje o njej;

               (b)

               spremljanje učinkovitosti načrta neprekinjenega delovanja in zagotavljanje rednega izvajanja vaj;

               (c)

               zavarovanje dokazov o vseh incidentih, ki bi lahko vplivali na varnost komunikacijske infrastrukture ali centralnega VIS ali na nacionalne sisteme, in poročanje sistemskemu varnostnemu uradniku o takih incidentih;

               (d)

               obveščanje sistemskega varnostnega uradnika o morebitni potrebi po spremembi varnostne politike;

               (e)

               nadzorovanje, da vsi izvajalci in podizvajalci, ki so kakor koli vključeni v upravljanje komunikacijske infrastrukture, upoštevajo ta sklep in varnostno politiko;

               (f)

               zagotavljanje, da so zaposleni seznanjeni s svojimi obveznostmi, in nadzorovanje izvajanja varnostne politike;

               (g)

               spremljanje razvoja IT-varnosti in zagotavljanje ustreznega usposabljanja zaposlenih;

               (h)

               pripravljanje osnovnih informacij in možnosti za oblikovanje, posodabljanje in revidiranje varnostne politike v skladu s členom 7.

         Člen 5
   Incidenti v zvezi z varnostjo
   1.   Za incident v zvezi z varnostjo se šteje vsak dogodek, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost delovanja VIS in bi lahko temu sistemu povzročil škodo ali izgubo, zlasti v primeru morebitnega dostopa do podatkov ali kadar so bile ali bi lahko bile ogrožene razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov.
   2.   V varnostni politiki se določijo postopki za odpravo posledic incidenta. Incidenti v zvezi z varnostjo se obvladujejo tako, da se zagotovi hitro, učinkovito in ustrezno odzivanje v skladu z varnostno politiko.
   3.   Informacije o incidentu v zvezi z varnostjo, ki vpliva ali bi lahko vplival na delovanje VIS v državi članici ali na razpoložljivost, celovitost in zaupnost podatkov VIS, ki jih je vnesla država članica, se sporočijo zadevni državi članici. Incidenti v zvezi z varnostjo se sporočijo pooblaščencu Komisije za varstvo podatkov.
   Člen 6
   Obvladovanje incidentov
   1.   Če zaposleni in izvajalci, vključeni v razvoj, upravljanje ali delovanje VIS opazijo kakršne koli varnostne pomanjkljivosti v delovanju VIS ali sumijo, da te obstajajo, jih morajo evidentirati in o njih poročati sistemskemu varnostnemu uradniku, lokalnemu varnostnemu uradniku za centralni VIS ali lokalnemu varnostnemu uradniku za komunikacijsko infrastrukturo.
   2.   Če se ugotovi kakršen koli incident, ki vpliva ali bi lahko vplival na varnost delovanja VIS, lokalni varnostni uradnik za centralni VIS ali lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo čim prej pisno ali, če je zadeva izredno nujna, po drugih komunikacijskih poteh o tem obvesti sistemskega varnostnega uradnika in po potrebi enotno nacionalno kontaktno točko za varnost VIS, če v zadevni državi članici taka kontaktna točka obstaja. Poročilo vsebuje opis incidenta v zvezi z varnostjo, raven tveganja, morebitne posledice in ukrepe, ki so bili ali bi morali biti sprejeti za zmanjšanje tveganja.
   3.   Lokalni varnostni uradnik za centralni VIS oziroma lokalni varnostni uradnik za komunikacijsko infrastrukturo nemudoma zavaruje vse dokaze o incidentu v zvezi z varnostjo. Ti dokazi se dajo na voljo sistemskemu varnostnemu uradniku na njegovo zahtevo, kolikor je mogoče na podlagi veljavnih določb o varstvu podatkov.
   4.   Uvedejo se postopki pridobivanja povratnih informacij, da se zagotovi sporočanje informacij o rezultatih, ko se incident obvlada in odpravi.
   POGLAVJE III

      VARNOSTNI UKREPI

   Člen 7
   Varnostna politika
   1.   Generalni direktor Generalnega direktorata za pravosodje, svobodo in varnost oblikuje, posodablja in redno revidira zavezujočo varnostno politiko v skladu s tem sklepom. V varnostni politiki so določeni podrobni postopki in ukrepi za zaščito pred nevarnostmi za razpoložljivost, celovitost in zaupnost VIS, vključno z načrtovanjem ravnanja v izrednih razmerah, da se zagotovi ustrezna raven varnosti, predpisana s tem sklepom. Varnostna politika je usklajena s tem sklepom.
   2.   Varnostna politika temelji na oceni tveganja. Ukrepi, opisani v varnostni politiki, so sorazmerni z opredeljenimi tveganji.
   3.   Ocena tveganja in varnostna politika se po potrebi posodabljata zaradi tehnoloških sprememb, odkritja novih nevarnosti ali kakršnih koli drugih okoliščin. Varnostna politika se v vsakem primeru revidira letno, s čimer se zagotovi, da vedno ustreza najnovejši oceni tveganja ali kateri koli drugi novi tehnološki spremembi, novoodkriti nevarnosti ali drugi pomembni okoliščini.
   4.   Varnostno politiko pripravi sistemski varnostni uradnik ob usklajevanju z lokalnim varnostnim uradnikom za VIS in lokalnim varnostnim uradnikom za komunikacijsko infrastrukturo.
   Člen 8
   Izvajanje varnostnih ukrepov
   1.   Izpolnjevanje nalog in zahtev, določenih v tem sklepu in varnostni politiki, vključno z nalogo imenovanja lokalnega varnostnega uradnika, se lahko odda zunanjim izvajalcem ali poveri zasebnim ali javnim organizacijam.
   2.   V tem primeru Komisija s pravno zavezujočim dogovorom zagotovi, da se zahteve, določene v tem sklepu in varnostni politiki, v celoti upoštevajo. Če se naloga imenovanja lokalnega varnostnega uradnika delegira ali se njeno izvajanje odda zunanjim izvajalcem, Komisija s pravno zavezujočim dogovorom zagotovi, da se bo izvajalec naloge s Komisijo posvetoval o osebi, imenovani za lokalnega varnostnega uradnika.
   Člen 9
   Nadzor dostopa do opreme
   1.   Za zavarovanje krajev, kjer je nameščena oprema za obdelavo podatkov, se postavijo varnostna območja z ustreznimi zaporami in vstopnimi kontrolami.
   2.   Znotraj varnostnih območij se določijo varovana območja, da se zaščitijo fizične komponente (sredstva), vključno s strojno opremo, nosilci podatkov in konzolami, načrti in drugimi dokumenti o VIS ter pisarnami in drugimi delovnimi mesti osebja, vključenega v delovanje VIS. Ta varovana območja se zavarujejo z ustreznimi vstopnimi kontrolami, da se zagotovi, da lahko do varovanih območij dostopa samo pooblaščeno osebje. Za delo v varovanih območjih veljajo podrobna varnostna pravila, določena v varnostni politiki.
   3.   Fizično varovanje se predvidi in namesti za pisarne, sobe in opremo. Dostopne točke, kot so območja za dostavo in natovarjanje, ter druge točke, kjer lahko v prostore vstopajo nepooblaščene osebe, se nadzorujejo in so po možnosti ločene od območij z opremo za obdelavo podatkov, da se prepreči nepooblaščen dostop.
   4.   Oblikuje in uporablja se tveganju sorazmerna fizična zaščita varnostnih območij pred naravnimi nesrečami in nesrečami, ki jih povzroči človek.
   5.   Oprema se zaščiti pred fizičnimi in okoljskimi nevarnostmi ter možnostmi za nepooblaščeni dostop.
   6.   Če ima Komisija take informacije na voljo, doda seznamu iz člena 2(2)(f) enotno kontaktno točko za nadzor izvajanja določb tega člena v prostorih varnostne kopije centralnega VIS.
   Člen 10
   Nadzor nosilcev podatkov in sredstev
   1.   Odstranljivi nosilci podatkov, ki vsebujejo podatke, se zaščitijo pred nepooblaščenim dostopom, zlorabo ali poškodovanjem, njihova berljivost pa se zagotavlja skozi celotno življenjsko dobo podatkov.
   2.   Ko nosilci podatkov niso več potrebni, se zavržejo varno v skladu s podrobnimi postopki, ki se določijo v varnostni politiki.
   3.   Z evidencami se zagotavljajo informacije o lokacijah, kjer so podatki shranjeni, veljavnih obdobjih shranjevanja in dovoljenjih za dostop.
   4.   Vsa pomembna sredstva centralnega VIS in komunikacijske infrastrukture se določijo, da se jih zaščiti glede na njihovo pomembnost. Vodi se register pomembne opreme IT, ki se stalno posodablja.
   5.   Na voljo je dokumentacija o centralnem VIS in komunikacijski infrastrukturi, ki se stalno posodablja. To dokumentacijo je treba zaščititi pred nepooblaščenim dostopom.
   Člen 11
   Nadzor shranjevanja
   1.   Sprejmejo se ustrezni ukrepi, da se zagotovi ustrezno shranjevanje informacij in prepreči nepooblaščen dostop do njih.
   2.   Vsi elementi opreme, ki vsebujejo nosilce za shranjevanje podatkov, se varno uničijo ali pa se pred zavrženjem pregledajo, da se zagotovi, da so bili vsi občutljivi podatki odstranjeni ali v celoti prepisani z drugimi podatki.
   Člen 12
   Nadzor gesel
   1.   Vsa gesla se hranijo na varnem in obravnavajo zaupno. Če se pojavi sum, da je bilo geslo razkrito, je treba to geslo nemudoma zamenjati ali onemogočiti uporabniški račun. Uporabljajo se enolične in individualne uporabniške identitete.
   2.   V varnostni politiki se opredelijo postopki za prijavljanje in odjavljanje, da se prepreči vsak nepooblaščen dostop.
   Člen 13
   Nadzor dostopa
   1.   Z varnostno politiko se določi postopek za uradno registracijo in preklic registracije zaposlenih, s katerim se za namene operativnega upravljanja odobri ali prekliče dostop do strojne in programske opreme centralnega VIS. Dodeljevanje in uporaba ustreznih poverilnic za dostop (gesel ali drugih ustreznih sredstev) se nadzorujeta z uradnim upravljavskim postopkom, kot je določen v varnostni politiki.
   2.   Dostop do strojne in programske opreme centralnega VIS:

               (i)

               je dovoljen samo pooblaščenim osebam;

               (ii)

               je omejen na primere, ko je mogoče ugotoviti legitimen interes v skladu s členom 42 in členom 50(2) Uredbe (ES) št. 767/2008;

               (iii)

               ne traja dlje in ni obsežnejši, kot je potrebno za namen dostopa, in

               (iv)

               se omogoča samo v skladu s politiko nadzora dostopa, ki se določi v varnostni politiki.

         3.   Pri centralnem VIS se uporabljajo samo konzole in programska oprema, ki jih je odobril lokalni varnostni uradnik za centralni VIS. Uporaba sistemskih pripomočkov, ki bi lahko obšli sistemski in programski nadzor, se omeji in nadzoruje. Uvedejo se postopki za nadzor nameščanja programske opreme.
   Člen 14
   Nadzor sporočanja
   Komunikacijska infrastruktura se nadzoruje, da se zagotovijo razpoložljivost, celovitost in zaupnost izmenjave podatkov. Za zaščito podatkov, ki se prenašajo po komunikacijski infrastrukturi, se uporabljajo šifrirna sredstva.
   Člen 15
   Nadzor beleženja podatkov
   Račune oseb, ki jim je bil odobren dostop do programske opreme VIS prek centralnega VIS, nadzoruje lokalni varnostni uradnik za centralni VIS. Uporaba teh računov, vključno s časom in uporabniško identiteto, se evidentira.
   Člen 16
   Nadzor prenosa
   1.   V varnostni politiki se določijo ustrezni ukrepi, da se preprečijo nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med njihovim prenosom v VIS ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov. Varnostna politika vsebuje določbe o dovoljenih oblikah pošiljanja ali prenosa ter o postopkih glede odgovornosti za prenos predmetov in njihov prihod v namembni kraj. Nosilec podatkov ne vsebuje nobenih drugih podatkov, razen tistih, ki jih je treba poslati.
   2.   Storitve, ki jih zagotavljajo tretje osebe in vključujejo dostop, obdelavo in sporočanje podatkov ali upravljanje opreme za obdelavo podatkov ali dodajanje proizvodov ali storitev opremi za obdelavo podatkov, imajo nameščene ustrezne varnostne kontrole.
   Člen 17
   Varnost komunikacijske infrastrukture
   1.   Komunikacijska infrastruktura se ustrezno upravlja in nadzoruje, da se zaščiti pred nevarnostmi ter da se zagotovi varnost komunikacijske infrastrukture in centralnega VIS, vključno s podatki, ki se izmenjujejo skozi njiju.
   2.   Varnostni elementi, ravni storitev in zahteve upravljanja za vse omrežne storitve se opredelijo v dogovoru o zagotavljanju omrežnih storitev s ponudnikom storitev.
   3.   Poleg dostopnih točk VIS se zaščitijo tudi vse dodatne storitve, ki jih uporablja komunikacijska infrastruktura. Ustrezni ukrepi se določijo v varnostni politiki.
   Člen 18
   Spremljanje
   1.   V prostorih glavnega centralnega VIS in varnostne kopije centralnega VIS se za obdobje iz člena 34(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 varno hranijo in so iz teh prostorov dostopne evidence s podatki iz člena 34(1) Uredbe (ES) št. 767/2008, ki se nanašajo na vsak dostop do podatkov v centralnem VIS in na vsak postopek njihove obdelave.
   2.   V varnostni politiki se določijo postopki za spremljanje uporabe ali okvar opreme za obdelavo podatkov, rezultati dejavnosti spremljanja pa se redno pregledujejo. Po potrebi se ustrezno ukrepa.
   3.   Sredstva za vodenje evidenc in evidence se zaščitijo pred nedovoljenimi posegi in nepooblaščenim dostopom, da se izpolnijo zahteve glede zbiranja podatkov in shranijo dokazi za obdobje shranjevanja.
   Člen 19
   Šifrirni ukrepi
   Za zaščito informacij se po potrebi uporabljajo šifrirni ukrepi. Uporabo ter namene in pogoje uporabe mora vnaprej odobriti sistemski varnostni uradnik.
   POGLAVJE IV

      VARNOST ČLOVEŠKIH VIROV

   Člen 20
   Profili osebja
   1.   V varnostni politiki se določijo naloge in pristojnosti oseb, ki jim je bil odobren dostop do VIS, vključno s komunikacijsko infrastrukturo.
   2.   Varnostne vloge in pristojnosti osebja Komisije, izvajalcev in zaposlenih, vključenih v operativno upravljanje, se opredelijo, zapišejo in sporočijo zadevnim osebam. Za osebje Komisije so te vloge in pristojnosti navedene v opisu dela in nalog ter ciljih; za izvajalce so te vloge in odgovornosti navedene v pogodbah ali dogovorih o ravni storitev.
   3.   Z vsemi osebami, za katere ne veljajo pravila javnih služb Evropske unije ali držav članic, se sklenejo dogovori o zaupnosti in tajnosti. Zaposleni, ki morajo delati s podatki VIS, imajo potrebno dovoljenje ali potrdilo v skladu s podrobnimi postopki, ki se določijo v varnostni politiki.
   Člen 21
   Informacije osebja
   1.   Vsem zaposlenim in po potrebi izvajalcem se zagotovi ustrezno usposabljanje o varnostni ozaveščenosti, pravnih zahtevah, politikah in postopkih, in sicer v obsegu, ki ga zahtevajo njihove dolžnosti.
   2.   V varnostni politiki se za osebje in izvajalce, ki jim preneha zaposlitev ali se jim izteče pogodba, določijo odgovornosti, povezane z menjavo ali prenehanjem zaposlitve, ter postopki za upravljanje vračila sredstev in odvzema pravic dostopa.
   POGLAVJE V

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 22
   Veljavnost
   1.   Ta sklep začne veljati z datumom, ki ga določi Komisija v skladu s členom 48(1) Uredbe (ES) št. 767/2008.
   2.   Ta sklep preneha veljati, ko upravljavski organ prevzame svoje naloge.

      V Bruslju, 4. maja 2010

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

      (2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (3)  UL L 194, 23.7.2008, str. 3.


title: 2008/326/ES: Sklep Komisije z dne 11. aprila 2008 o prilagoditvi korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo s 1. februarjem 2007 , 1. marcem 2007 , 1. aprilom 2007 , 1. majem 2007 in 1. junijem 2007 za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države

text:
               24.4.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 112/26

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 11. aprila 2008
   o prilagoditvi korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo s 1. februarjem 2007, 1. marcem 2007, 1. aprilom 2007, 1. majem 2007 in 1. junijem 2007 za osebne prejemke uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države
   (2008/326/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Kadrovskih predpisov Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev, ki se uporabljajo za druge uslužbence teh skupnosti, določenih z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti drugega pododstavka člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo Sveta (ES) št. 453/2007 (2) so bili na podlagi prvega pododstavka člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom določeni korekcijski faktorji, ki se od 1. julija 2006 uporabljajo za osebne prejemke, ki se v valuti države zaposlitve izplačajo uradnikom, začasnemu osebju in pogodbenemu osebju Evropskih skupnosti, ki so napoteni v tretje države.

               (2)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom je treba s 1. februarjem 2007, 1. marcem 2007, 1. aprilom 2007, 1. majem 2007 in 1. junijem 2007 prilagoditi nekatere od teh korekcijskih faktorjev, potem ko se je v določenih tretjih državah, ob upoštevanju statističnih podatkov, ki so na voljo Komisiji, razlika med življenjskimi stroški, izmerjena na podlagi korekcijskega faktorja in ustreznega menjalnega tečaja, povečala za več kot 5 % od zadnje določitve ali prilagoditve korekcijskih faktorjev –

         SKLENILA:
   Edini člen
   S 1. februarjem 2007, 1. marcem 2007, 1. aprilom 2007, 1. majem 2007 in 1. junijem 2007 se za osebne prejemke v tretje države napotenih uradnikov, začasnega osebja in pogodbenega osebja Evropskih skupnosti, ki se izplačujejo v valuti države napotitve, uporabljajo korekcijski faktorji, določeni v Prilogi k temu sklepu.
   Menjalni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh osebnih prejemkov, so tisti, ki so določeni v skladu z izvedbenimi določbami finančne uredbe in ustrezajo datumu iz prvega pododstavka.

      V Bruslju, 11. aprila 2008

            Za Komisijo

         Benita FERRERO-WALDNER

            Članica Komisije

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 337/2007 (UL L 90, 30.3.2007, str. 1).

      (2)  UL L 109, 26.4.2007, str. 22.

      PRILOGA

                  Kraj napotitve

                  Korekcijski faktorji februar 2007

                  Angola

                  117,3

                  Barbados

                  127,5

                  Bolgarija

                  80,4

                  Zelenortski otoki

                  82,3

                  Južna Koreja

                  117,3

                  Kostarika

                  70,8

                  Gvineja (Conakry)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libanon

                  92,3

                  Nepal

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paragvaj

                  78,8

                  Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

                  137,6

                  Sierra Leone

                  76,6

                  Sudan

                  61,6

                  Sirija

                  70,6

                  Kraj napotitve

                  Korekcijski faktorji marec 2007

                  Argentina

                  53,5

                  Kamerun

                  103,5

                  Slonokoščena obala

                  98,7

                  Gvajana

                  61,3

                  Indija

                  47,6

                  Jordanija

                  75,9

                  Kazahstan (Almaty)

                  121,6

                  Kirgizistan

                  84,3

                  Madagaskar

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Šrilanka

                  53,2

                  Venezuela

                  64,1

                  Kraj napotitve

                  Korekcijski faktorji april 2007

                  Angola

                  121,8

                  Bocvana

                  58,1

                  Gvineja (Conakry)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Sudan

                  55,1

                  Tadžikistan

                  66,5

                  Zambija

                  56,3

                  Kraj napotitve

                  Korekcijski faktorji maj 2007

                  Argentina

                  54,9

                  Kostarika

                  70,8

                  Etiopija

                  87,1

                  Gana

                  69,2

                  Indonezija (Džakarta)

                  79,5

                  Demokratična republika Kongo (Kinšasa)

                  131,6

                  Trinidad in Tobago

                  68,6

                  Turčija

                  85,9

                  Jemen

                  76,0

                  Kraj napotitve

                  Korekcijski faktorji junij 2007

                  Kanada

                  92,7

                  Salvador

                  76,6

                  Združene države Amerike (New York)

                  103,1

                  Gvatemala

                  79,0

                  Malavi

                  73,1

                  Moldavija

                  58,5

                  Nikaragva

                  57,3

                  Ruanda

                  90,9

                  Tanzanija

                  61,7


title: Sklep Sveta z dne 17. oktobra 2000 o ustanovitvi Sekretariata za skupne nadzorne organe za varstvo podatkov, ustanovljene s Konvencijo o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencijo o Europolu), Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah (Schengensko konvencijo)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0641

Uradni list L 271 , 24/10/2000 str. 0001 - 0003

		Sklep Svetaz dne 17. oktobra 2000o ustanovitvi Sekretariata za skupne nadzorne organe za varstvo podatkov, ustanovljene s Konvencijo o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencijo o Europolu), Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah (Schengensko konvencijo)(2000/641/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju členov 30 in 34(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji,ob upoštevanju člena 2 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije,ob upoštevanju pobude Portugalske republike [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Konvencija o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) [3], Konvencija o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene [4] in Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah (Schengenska konvencija) [5] so vzpostavile skupne nadzorne organe, ki naj bi nadzirali pravilno uporabo določb o varstvu podatkov v teh instrumentih.(2) Da bi ti skupni nadzorni organi učinkovito delovali in bi se hkrati zmanjšali stroški, bi jih moral podpirati en sam, neodvisen Sekretariat za varstvo podatkov, ki ga pri izvajanju nalog vežejo zgolj navodila teh organov.(3) Iz praktičnih razlogov naj bi bila uprava Sekretariata za varstvo podatkov tesno povezana z Generalnim sekretariatom Sveta, hkrati pa se zaščitila njegova samostojnost pri izvajanju nalog.(4) Da bi zagotovili to samostojnost, naj bi sklepe o imenovanju in odstavitvi vodje Sekretariata za varstvo podatkov sprejemal namestnik generalnega sekretarja Sveta na predlog skupnih nadzornih organov, drugi uradniki, dodeljeni Sekretariatu za varstvo podatkov, pa naj bi bili nameščeni izključno po navodilih vodje Sekretariata za varstvo podatkov.(5) Upravni stroški Sekretariata za varstvo podatkov naj bi bremenili splošni proračun Evropske unije. Europol naj bi prispeval k financiranju nekaterih stroškov v zvezi s sestanki o zadevah pri izvajanju Konvencije o Europolu.(6) Ker ta sklep nadomešča Sklep Sveta 1999/438/ES z dne 20. maja 1999 o skupnem nadzornem organu, ustanovljenem na podlagi člena 115 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah, podpisane 19. junija 1990 [6], je treba slednji sklep razveljaviti z dnem začetka uporabe tega sklepa.(7) Obstoječi skupni nadzorni organi so odobrili načela iz tega sklepa –SKLENIL:Člen 1Ustanovitev in naloge Sekretariata za varstvo podatkov1. Ustanovi se sekretariat (v nadaljevanju "Sekretariat za varstvo podatkov") za skupne nadzorne organe za varstvo podatkov, ustanovljene s Konvencijo o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencijo o Europolu), Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah (Schengensko konvencijo)2. Sekretariat za varstvo podatkov izpolnjuje naloge, predvidene za sekretariate skupnih nadzornih organov, ki so določeni v poslovnikih teh organov.Člen 2Sekretar za varstvo podatkov1. Sekretariat za varstvo podatkov vodi sekretar za varstvo podatkov, ki se mu zagotovi samostojnost pri izvajanju njegovih nalog in upošteva samo navodila skupnih nadzornih organov in njihovih predsednikov. Namestnik generalnega sekretarja Sveta na predlog skupnih nadzornih organov imenuje sekretarja za varstvo podatkov za obdobje treh let. Sekretar za varstvo podatkov je lahko ponovno imenovan.2. Sekretar za varstvo podatkov se izbere izmed oseb, ki so državljani Evropske unije z vsemi državljanskimi in političnimi pravicami, ki imajo ustrezne izkušnje in strokovno znanje za izvajanje zadevnih nalog ter zagotavljajo jamstvo za samostojnost. Vzdrži se vseh dejanj, ki niso združljiva z njegovimi dolžnostmi, in med svojim mandatom ne opravlja drugega poklica, najsi bo pridobitniški ali ne. Po končanem mandatu je pri sprejetju zadolžitev in ugodnosti pošten in diskreten.3. Sekretarja za varstvo podatkov razreši namestnik generalnega sekretarja Sveta na predlog skupnih nadzornih organov, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za izvajanje njegovih dolžnosti ali če je storil resen prekršek.4. Razen ob normalni zamenjavi po izteku mandata ali v primeru smrti ter razrešitvi v skladu z odstavkom 3 se mandat sekretarja za varstvo podatkov konča ob njegovi odpovedi. Ob izteku mandata in ob odstopu na prošnjo skupnih nadzornih organov ostane na svojem položaju do zamenjave.5. Sekretar za varstvo podatkov je tako med mandatom kot po njem zavezan k poklicni molčečnosti v zvezi z zaupnimi informacijami, s katerimi se je seznanil med opravljanjem svojih dolžnosti.6. Med mandatom za sekretarja za varstvo podatkov, razen kjer ta sklep navaja drugače, veljajo pravila, ki se uporabljajo za osebe s statusom začasnega uslužbenca v smislu člena 2(a) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti [7], vključno s členi 12 do 15 ter 18 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti. Sekretar za varstvo podatkov je v razredu A, nivo in stopnja zaposlitve pa se določita z merili, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Skupnosti. Če je imenovana oseba že uradnik Skupnosti, je za čas mandata dodeljen v interesu službe na podlagi člena 37(a), prva alinea, Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (Kadrovski predpisi) [8]. Prvi stavek zadnjega odstavka člena 37 Kadrovskih predpisov se uporablja brez vpliva na odstavek 1 tega člena.Člen 3Osebje1. Sekretariatu za varstvo podatkov se zagotovi potrebno osebje za izvajanje njegovih nalog. Člani osebja, dodeljeni Sekretariatu za varstvo podatkov, so razporejeni na delovna mesta s seznama delovnih mest, določenih oddelku splošnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na Svet.2. Pri izvajanju njihovih dolžnosti za člane osebja iz odstavka veljajo izključno navodila sekretarja za varstvo podatkov ter skupnih nadzornih organov in njihovih predsednikov. V tem smislu ne smejo niti zahtevati niti sprejemati navodil nobene vlade, organa, organizacije ali osebe razen sekretarja za varstvo podatkov ter skupnih nadzornih organov in njihovih predsednikov.3. Ne glede na odstavek 2 za osebje, dodeljeno Sekretariatu za varstvo podatkov, veljajo predpisi in pravila, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Kar zadeva izvajanje pristojnosti o organu imenovanja, ki izhajajo iz Kadrovskih predpisov, in pristojnosti iz pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za osebje veljajo enaka pravila kot za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.Člen 4Upravna podpora1. Generalni sekretariat Sveta zagotovi prostore in potrebno opremo za izvajanje nalog Sekretariata za varstvo podatkov. Zagotovi prostore za sestanke skupnih nadzornih organov znotraj stavb Sveta, vključno s prostori za tolmačenje.2. Kar zadeva sestanke, sklicane v stavbah Sveta, predsedstvo skupnih nadzornih organov določi te datume na podlagi poprejšnjega soglasja predsedstva Sveta.Člen 5Financiranje1. Upravni režijski stroški Sekretariata za varstvo podatkov (zlasti za opremo, osebne prejemke, nadomestila in druge stroške z osebjem) bremenijo del splošnega proračuna Evropske unije, ki se nanaša na Svet.2. Stroške, neposredno povezane s sestanki, nosi- Svet, za sestanke v prostorih Sveta o zadevah pri izvajanju določb Schengenske konvencije ter potne stroške za izvajanje kontrol pri C. SIS ter za sestanke o zadevah pri izvajanju Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene,- Europol, za sestanke o zadevah pri izvajanju Konvencije o Europolu.Člen 6Končne določbe1. Ta sklep začne veljati na dan po tem, ko ga sprejme Svet.Uporablja se od 1. septembra 2001.2. Od datuma začetka veljavnosti tega sklepa se lahko sprejemajo odločitve in akti, potrebni za izvajanje tega sklepa. Učinkovati ne začnejo pred datumom, ko se ta sklep začne uporabljati.3. Z dnem začetka uporabe tega sklepa se razveljavi Sklep 1999/438/ES. Vendar pa se še naprej uporablja za stroške, ki jih povzročijo dogodki pred tem dnem.V Luxembourgu, 17. oktobra 2000Za SvetPredsednikÉ. Guigou[1] UL C 141, 19.5.2000, str. 20.[2] Mnenje z dne 21. septembra 2000 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL C 316, 27.11.1995, str. 2.[4] UL C 316, 27.11.1995, str. 33.[5] UL L 239, 22.9.2000, str. 19.[6] UL L 176, 10.7.1999, str. 34.[7] UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Sporočilom Komisije (UL C 60, 2.3.1999, str. 11).[8] UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Sporočilom Komisije (UL C 60, 2.3.1999, str. 11).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta (EU) 2016/783 z dne 12. maja 2016 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (proračunska vrstica 12 02 01)

text:
                  20.5.2016

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 131/66

            SKLEP SVETA (EU) 2016/783
      z dne 12. maja 2016
      o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode (proračunska vrstica 12 02 01)
      SVET EVROPSKE UNIJE JE –
      ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
      ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,
      ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

                  (2)

                  V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti Protokol 31 k Sporazumu EGP (v nadaljnjem besedilu: Protokol 31).

                  (3)

                  Protokol 31 vsebuje določbe o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

                  (4)

                  Primerno je, da pogodbenice Sporazuma EGP še naprej sodelujejo pri ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, v zvezi z izvajanjem in razvojem enotnega trga za finančne storitve,.

                  (5)

                  Zato bi bilo treba Protokol 31 spremeniti, da se omogoči nadaljevanje tega razširjenega sodelovanja po 31. decembru 2015.

                  (6)

                  Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Člen 1
      Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede predlagane spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega k temu sklepu.
      Člen 2
      Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

         V Bruslju, 12. maja 2016

               Za Svet

               Predsednica

            F. MOGHERINI

         (1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

         (2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

         OSNUTEK
         SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP št. …/2016
         z dne
         glede spremembe Protokola 31 k Sporazumu EGP o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode
         SKUPNI ODBOR EGP JE –
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti členov 86 in 98 Sporazuma EGP,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Primerno je, da pogodbenice Sporazuma EGP še naprej sodelujejo pri ukrepih Unije, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, v zvezi z izvajanjem in razvojem enotnega trga za finančne storitve.

                     (2)

                     Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči začetek tega razširjenega sodelovanja od 1. januarja 2016 –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
         Člen 1
         Člen 7 Protokola 31 k Sporazumu EGP se spremeni:

                     1.

                     V odstavkih 3 in 4 se besedilo „odstavkih 5 do [11]“ nadomesti z besedama „tem členu“.

                     2.

                     Doda se naslednji odstavek:

                                 „12.

                                 Države EFTA od 1. januarja 2016 sodelujejo pri ukrepih Unije v okviru naslednje proračunske vrstice, vključene v splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2016:

                                             —

                                                proračunska vrstica 12 02 01: ‚Izvajanje in razvoj enotnega trga za finančne storitve‘.“

               Člen 2
         Ta sklep začne veljati dan po predložitvi zadnjega uradnega obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*).
         Uporablja se od 1. januarja 2016.
         Člen 3
         Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

            V Bruslju,

                  Za Skupni odbor EGP

                  Predsednik

                  Sekretarja

                  Skupnega odbora EGP

            (*)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]


title: Sklep Sveta z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0494

Uradni list L 167 , 26/06/2002 str. 0001 - 0002

		Sklep Svetaz dne 13. junija 2002o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva(2002/494/PNZ)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju naslova VI Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30 in 34(2)(c) Pogodbe,ob upoštevanju pobude Kraljevine Nizozemske,ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Mednarodni kazenski sodišči za nekdanjo Jugoslavijo in za Ruando od leta 1995 preiskujeta, preganjata in privedeta pred sodišče kršitve zakonov in vojaških običajev, genocid in hudodelstva zoper človečnost.(2) Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998 potrjuje, da najhujša kazniva dejanja, ki morajo skrbeti celotno mednarodno skupnost, zlasti genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva, ne smejo ostati nekaznovana in da je treba zagotoviti učinkovito preganjanje tako, da se sprejmejo ukrepi na nacionalni ravni in da se okrepi mednarodno sodelovanje.(3) Rimski statut opozarja, da je dolžnost vsake države, da izvaja kazensko jurisdikcijo v zvezi z odgovornimi za takšna mednarodna kazniva dejanja.(4) Rimski statut poudarja, da Mednarodno kazensko sodišče, ustanovljeno na podlagi statuta, dopolnjuje nacionalno kazensko jurisdikcijo.(5) Vse države članice Evropske unije so podpisale ali ratificirale Rimski statut.(6) Preiskava in pregon genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev ter izmenjava podatkov o njih so še naprej v pristojnosti nacionalnih organov, če mednarodno pravo ne določa drugače.(7) Države članice se soočajo z osebami, ki so bile vpletene v takšna kazniva dejanja in iščejo pribežališče v mejah Evropske unije.(8) Uspešen izid učinkovite preiskave in pregona takšnih kaznivih dejanj na nacionalni ravni je v veliki meri odvisen od tesnega sodelovanja med različnimi organi, ki sodelujejo v boju proti njim.(9) Nujno je, da ustrezni organi držav, pogodbenic Rimskega statuta, vključno z državami članicami Evropske unije, tesno sodelujejo v tej zvezi.(10) Tesno sodelovanje bo okrepljeno, če države članice predvidijo neposredno komunikacijo med centraliziranimi, specializiranimi kontaktnimi točkami.(11) Tesno sodelovanje med takšnimi kontaktnimi točkami lahko zagotovi bolj celosten pregled nad osebami, ki so bile vpletene v takšna kazniva dejanja, vključno z vprašanjem, v katerih državah članicah so subjekt preiskave.(12) Države članice so v Skupnem stališču Sveta 2001/443/SZVP z dne 11. junija 2001 o Mednarodnem kazenskem sodišču [2] izjavile, da kazniva dejanja, ki so v pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča, zadevajo vse države članice, ki so odločene, da bodo sodelovale pri preprečevanju navedenih kaznivih dejanj in pri zagotavljanju, da njihovi storilci ne bodo ostali nekaznovani.(13) Ta sklep ne posega v konvencije, sporazume ali ureditve v zvezi z vzajemno pomočjo v kazenskih zadevah med sodnimi organi –SKLENIL:Člen 1Določitev in obvestilo o kontaktnih točkah1. Vsaka država članica določi kontaktno točko za izmenjavo podatkov o preiskavah genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih hudodelstev, kakor so določeni v členih 6, 7 in 8 Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 17. julija 1998.2. Vsaka država članica pisno obvesti Generalni sekretariat o svoji kontaktni točki v smislu tega sklepa. Generalni sekretariat zagotovi, da se takšno obvestilo posreduje državam članicam in države članice seznani s kakršno koli spremembo navedenih obvestil.Člen 2Zbiranje in izmenjava podatkov1. Naloga vsake kontaktne točke je, da na zahtevo in v skladu z ustreznimi ureditvami med državami članicami in veljavno nacionalno zakonodajo zagotovi vse razpoložljive podatke, ki bi lahko bili pomembni v okviru preiskave genocida, hudodelstva zoper človečnost in vojnega hudodelstva iz člena 1(1), ali da olajša sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi.2. V mejah veljavne nacionalne zakonodaje si lahko točke za stike izmenjujejo podatke brez zaprosila za to.Člen 3Obveščanje Evropskega parlamentaSvet obvešča Evropski parlament o delovanju in učinkovitosti evropske mreže kontaktnih točk v okviru letne razprave v Evropskem parlamentu v skladu s členom 39 Pogodbe.Člen 4IzvajanjeDržave članice zagotovijo, da bodo lahko v celoti sodelovale v skladu z določbami tega sklepa najkasneje eno leto po začetku veljavnosti tega sklepa.Člen 5Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati z dnem sprejetja.V Luxembourgu, 13. junija 2002Za SvetPredsednikM. Rajoy Brey[1] UL C 295, 20.10.2001, str. 7.[2] Mnenje podano 9. aprila 2002 (še ni objavljeno v Uradnem listu).--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta 2009/902/PNZ z dne 30. novembra 2009 o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ

text:
               8.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 321/44

      SKLEP SVETA 2009/902/PNZ
   z dne 30. novembra 2009
   o ustanovitvi Evropske mreže za preprečevanje kriminala (EUCPN) in razveljavitvi Sklepa 2001/427/PNZ
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1), 31 in 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije, Češke republike, Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Republike Madžarske, Kraljevine Nizozemske, Slovaške republike, Republike Finske, Kraljevine Švedske, Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska (1),
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet je 15. in 16. oktobra 1999 v Tampereju sklenil, da bi bilo treba razviti ukrepe za preprečevanje kriminala z izmenjavo najboljših praks in z okrepitvijo mreže pristojnih državnih organov za preprečevanje kriminala, kot tudi s sodelovanjem med državnimi organi, specializiranimi na tem področju, pri čemer je poudaril, da bi to sodelovanje lahko imelo za svoje glavne prednostne naloge mladinski, mestni in z drogami povezan kriminal. V ta namen je pozval k preučitvi možnosti programa, ki bi ga financirala Skupnost.

               (2)

               Priporočilo 6 strategije Evropske unije za začetek novega tisočletja za preprečevanje in nadzor nad organiziranim kriminalom (2) poziva, naj Svetu pomagajo ustrezno usposobljeni strokovnjaki za preprečevanje kriminala, kot so nacionalne kontaktne točke, ali pa naj se ustanovi mreža strokovnjakov iz državnih organov za preprečevanje kriminala.

               (3)

               S Sklepom Sveta 2001/427/PNZ je bila ustanovljena Evropska mreža za preprečevanje kriminala (3).

               (4)

               Zunanja ocena Evropske mreže za preprečevanje kriminala iz leta 2008/09 je pokazala, da obstajajo možnosti za okrepitev mreže, ki jih je sprejela uprava EUCPN in zaradi katerih je treba razveljaviti Sklep 2001/427/PNZ ter ga nadomestiti z novim sklepom Sveta o mreži.

               (5)

               Ocena je pokazala, da morajo nacionalni predstavniki še bolj sodelovati pri dejavnostih mreže.

               (6)

               Za krepitev mreže je potrebnih več sprememb, in sicer spremembe določb o kontaktnih točkah, sekretariatu, strukturi uprave in njenih nalogah, vključno z imenovanjem predsednika.

               (7)

               Spremembe v strukturi mreže bi morale biti učinkovite in gospodarne ter temeljiti na izkušnjah držav članic pri financiranju in izvajanju nalog sekretariata in drugih nalog mreže. Uprava bi si morala intenzivneje prizadevati, da bi v celoti raziskala in preučila možnosti za financiranje s sredstvi iz splošnega proračuna Evropske unije. To bi lahko dosegli na podlagi okvirnih partnerstev ali z vključitvijo mreže na seznam monopolnih organov v ustreznem programu financiranja.

               (8)

               Druge določbe bi morale temeljiti na Sklepu 2001/427/PNZ –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Ustanovitev
   Ustanovi se Evropska mreža za preprečevanje kriminala (v nadaljnjem besedilu: mreža). Velja za naslednico Evropske mreže za preprečevanje kriminala, ustanovljene s Sklepom 2001/427/PNZ.
   Člen 2
   Cilj
   1.   Mreža prispeva k razvijanju različnih vidikov preprečevanja kriminala na ravni Unije, pri čemer upošteva strategijo Evropske unije za preprečevanje kriminala, in podpira dejavnosti za preprečevanje kriminala na državni in lokalni ravni.
   2.   Preprečevanje kriminala zajema vse ukrepe, ki so namenjeni zmanjšanju oziroma prispevajo k zmanjšanju kriminala in občutka negotovosti državljanov, tako v količinskem kot kakovostnem smislu, bodisi z neposrednim odvračanjem kriminalnih dejavnosti ali skozi politike in ukrepe, ki so namenjeni zmanjšanju možnosti za kazniva dejanja in vzrokov kaznivih dejanj. Vključuje delo vlade, pristojnih organov, organov kazenskega pravosodja, organov lokalnih skupnosti in strokovnih združenj, ki so jih ustanovili v Evropi, zasebnega in prostovoljnega sektorja, raziskovalcev in javnosti, ki jih podpirajo sredstva obveščanja.
   Člen 3
   Struktura in sestava
   1.   Mrežo sestavljajo uprava in sekretariat ter kontaktne točke, ki jih lahko določijo posamezne države članice.
   2.   Upravo sestavljajo nacionalni predstavniki s predsednikom in izvršnim odborom.
   3.   Vsaka država članica imenuje nacionalnega predstavnika in lahko imenuje njegovega namestnika.
   4.   Predsednik je imenovan izmed nacionalnih predstavnikov.
   5.   Izvršni odbor vodi predsednik, sestavlja pa ga največ šest dodatnih članov uprave in predstavnik, ki ga določi Komisija.
   Člen 4
   Naloge mreže
   Mreža predvsem:

               (a)

               lajša sodelovanje, stike in izmenjavo informacij in izkušenj med udeleženci na področju preprečevanja kriminala;

               (b)

               zbira, ocenjuje in sporoča ocenjene informacije, vključno z dobro prakso o obstoječih dejavnostih preprečevanja kriminala;

               (c)

               organizira konference, zlasti letno konferenco o najboljših praksah, in druge dejavnosti, vključno z Evropsko nagrado za preprečevanje kriminala, ki so namenjene doseganju ciljev mreže in razširjanju pridobljenih rezultatov;

               (d)

               po potrebi zagotovi svoje strokovno znanje Svetu in Komisiji;

               (e)

               vsako leto o svojih dejavnostih poroča Svetu prek uprave in pristojnih delovnih teles. Svet se pozove naj poročilo odobri in ga pošlje Evropskemu parlamentu;

               (f)

               oblikuje in izvaja delovni program, ki temelji na jasno opredeljeni strategiji, ki upošteva tudi prepoznavanje groženj, povezanih s kriminalom, in odzivanje nanje.

         Člen 5
   Izmenjava informacij
   Mreža za izpolnjevanje svojih nalog:

               (a)

               podpira multidisciplinarni pristop;

               (b)

               je prek nacionalnih predstavnikov in kontaktnih točk v tesnem stiku s telesi za preprečevanje kriminala, organi lokalnih skupnosti, lokalnimi partnerstvi in civilno družbo ter raziskovalnimi institucijami in nevladnimi organizacijami v državah članicah;

               (c)

               vzpostavi in vzdržuje svojo spletno stran, ki vsebuje njena redna poročila in vse druge koristne informacije, predvsem izvleček najboljših praks;

               (d)

               si prizadeva uporabljati in pospeševati rezultate projektov, pomembnih za preprečevanje kriminala, financiranih skozi programe Unije.

         Člen 6
   Pristojnosti
   1.   Izvršni odbor podpira predsednika, da se med drugim zagotovi:

               a)

               razvoj strategije mreže, ki jo odobri uprava;

               b)

               učinkovito vodenje uprave in

               c)

               razvoj in izvajanje delovnega programa.

         2.   Naloge uprave vključujejo:

               (a)

               zagotavljanje pravilnega delovanja mreže v skladu s tem sklepom, vključno z odločanjem o praktični organizaciji izvajanja nalog sekretariata;

               (b)

               razvoj in sprejetje finančne ureditve;

               (c)

               odobritev strategije mreže, ki prispeva k preprečevanju kriminala na ravni Unije;

               (d)

               sprejetje delovnega programa mreže in zagotovitev njegovega izvajanja;

               (e)

               sprejetje letnega poročila o dejavnostih mreže.

         3.   Uprava soglasno sprejme svoj poslovnik, ki med drugim vsebuje določbe o imenovanju in mandatu predsednika in članov izvršnega odbora, ureditev glede sprejemanja odločitev uprave, jezikovno ureditev, naloge, organizacijo in sredstva sekretariata ter upravno ureditev za sodelovanje z drugimi ustanovami, kot je določeno v členu 8.
   4.   Sekretariat zagotavlja podporo upravi. Deluje na trajni podlagi in le v korist mreže, pri čemer po potrebi spoštuje zaupnost. Njegove naloge so:

               (a)

               zagotoviti upravno in splošno podporo pri pripravah sestankov, seminarjev in konferenc; pripraviti letno poročilo in delovni program, podpirati izvajanje delovnega programa ter zagotoviti osrednjo kontaktno točko za komunikacijo s člani mreže;

               (b)

               zagotoviti analitično in podporno funkcijo za opredelitev raziskovalnih dejavnosti na področju preprečevanja kriminala in s tem povezanih informacij, ki bi lahko koristile mreži;

               (c)

               prevzeti splošno odgovornost za gostovanje, razvoj in vzdrževanje spletne strani mreže.

         5.   Vsi nacionalni predstavniki spodbujajo dejavnosti mreže na nacionalni in lokalni ravni ter olajšajo zagotavljanje, vzdrževanje in izmenjavo materiala v zvezi s preprečevanjem kriminala med državami članicami in mrežo.
   6.   Kontaktne točke podpirajo nacionalne predstavnike pri izmenjavi nacionalnih informacij in strokovnega znanja v zvezi s preprečevanjem kriminala znotraj mreže.
   7.   Sekretariat poroča predsedniku in izvršnemu odboru, ki tudi nadzorujeta njegovo delovanje.
   8.   Financiranje mreže in njenih dejavnosti je v odgovornosti držav članic. Države članice sodelujejo preko uprave, da zagotovijo gospodarno financiranje mreže in njenih dejavnosti.
   9.   Odstavek 8 ne posega v možnost pridobitve finančne podpore iz splošnega proračuna Evropske unije.
   Člen 7
   Sestanki uprave
   Uprava se sestaja na povabilo predsednika vsaj enkrat vsakih šest mesecev.
   Člen 8
   Sodelovanje z drugimi ustanovami
   Mreža lahko sodeluje z drugimi subjekti, pristojnimi na področju preprečevanja kriminala, kadar je to ustrezno za doseganje njenih ciljev.
   Člen 9
   Ocena
   Komisija do 30. novembra 2012 Svetu predstavi poročilo o oceni dejavnosti mreže s posebnim poudarkom na učinkovitosti dela mreže in njenega sekretariata, pri čemer upošteva interakcijo med mrežo in drugimi zadevnimi zainteresiranimi stranmi. Na podlagi rezultatov te ocene se ugotovijo nove možnosti, kot na primer ali bi prenos sekretariata v eno od obstoječih agencij imel morebitne prednosti.
   Člen 10
   Razveljavitev
   Sklep 2001/427/PNZ se razveljavi.
   Člen 11
   Začetek učinkovanja
   Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  UL C 222, 15.9.2009, str. 2.

      (2)  UL C 124, 3.5.2000, str. 1.

      (3)  UL L 153, 8.6.2001, str. 1.


title: Sklep Sveta 2010/576/SZVP z dne 23. septembra 2010 o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)

text:
               29.9.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 254/33

         SKLEP SVETA 2010/576/SZVP
   z dne 23. septembra 2010
   o policijski misiji Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28 in 43(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. junija 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/405/SZVP (1) o vzpostavitvi policijske misije Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) (v nadaljnjem besedilu: EUPOL RD Congo ali misija).

               (2)

               Svet je 23. junija 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/485/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2009.

               (3)

               Svet je 15. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/466/SZVP (3) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. junija 2010.

               (4)

               Svet je 14. junija 2010 sprejel Sklep 2010/329/SZVP (4) o spremembi in podaljšanju Skupnega ukrepa 2007/405/SZVP do 30. septembra 2010.

               (5)

               EUPOL RD Congo bi se morala nadaljevati za nadaljnje leto do 30. septembra 2011.

               (6)

               Struktura poveljevanja in nadzora misije ne bi smela vplivati na odgovornost vodje misije za izvrševanje proračuna misije, ki izhaja iz pogodbe s Komisijo.

               (7)

               Za to misijo bi bilo treba pri generalnem sekretariatu Sveta aktivirati stalno dežurstvo.

               (8)

               Misija bo potekala v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Misija
   1.   Policijska misija Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (v nadaljnjem besedilu: EUPOL RD Congo ali misija), ustanovljena s Skupnim ukrepom 2007/405/SZVP, se podaljša za obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.
   2.   EUPOL RD Congo deluje v skladu s cilji misije, določenimi v členu 2, in opravlja naloge, določene v členu 3. Misija deluje brez poseganja v oblast DRK nad RVS.
   Člen 2
   Cilji misije
   1.   EUPOL RD Congo bo pomagala kongovskim oblastem pri izvajanju akcijskega načrta za policijo, ki zajema prednostne naloge procesa reforme policije za obdobje 2010–2012 in temelji na smernicah strateškega okvira, da bi pospešila napredek in izboljšala vzdržnost procesa reforme kongovske nacionalne policije (KNP). EUPOL RD Congo se bo usmerila na konkretne dejavnosti in projekte, s katerimi bo podkrepila svoje delovanje na strateški ravni procesa reforme, glede krepitve zmogljivosti in glede izboljšanja sodelovanja med KNP in širšim sistemom kazenskega pravosodja, da bi tako bolje podprla boj proti spolnemu nasilju in nekaznovanju. Da bi se izognili podvajanju dela, bo EUPOL RD Congo tesno sodelovala in svoje delovanje usklajevala z drugimi donatorji Unije ter mednarodnimi in dvostranskimi donatorji.
   2.   Specifični cilji misije so:

               (a)

               podpreti usklajevanje celotnega procesa RVS na strateški ravni v Demokratični republiki Kongo (DRK) s posebnim poudarkom na reformi KNP in njenih odnosov s sodstvom;

               (b)

               podpreti izvedbo reforme policije in izboljšavo učinkovitosti in operativne zmogljivosti in odgovornosti KNP s pomočjo aktivnosti mentorstva, spremljanja in svetovanja (MMS);

               (c)

               izboljšati znanje in sposobnost visokih uradnikov KNP, mentorjev in sistemov usposabljanja, vključno preko zagotavljanja strateških tečajev usposabljanja;

               (d)

               podpreti boj proti nekaznovanosti na področju človekovih pravic in spolnega nasilja.

         3.   Misija razpolaga s projektno enoto za opredeljevanje in izvajanje projektov. Misija državam članicam in tretjim državam svetuje ter usklajuje in pospešuje, v skladu z njihovo odgovornostjo, izvajanje njihovih projektov na področjih, ki so v interesu misije ali so v podporo njenim ciljem.
   Člen 3
   Naloge misije
   Z namenom doseganja ciljev misije EUPOL RD Congo izvaja naslednje naloge:

               1.

               podpira celoten proces RVS na strateški ravni v DRK s posebnim poudarkom na reformi KNP in njenih odnosih s sodstvom:

                           —

                           s podpiranjem dela in napredka Odbora za spremljanje reforme policije in njegovih delovnih skupin, med drugim z zagotavljanjem pomoči pri pripravi zadevnega zakonskega in podzakonskega okvira reforme policije, da bi se prispevalo k dokončanju konceptualnega dela,

                           —

                           s prispevanjem in svetovanjem glede ustanovitve in razvoja organov, ki bodo vzpostavljeni za reformo policije, in prispevanjem k dejavnostim teh organov z zagotavljanjem strokovnega znanja na najpomembnejših področjih pri izvedbi reforme policije,

                           —

                           s prispevanjem k okrepitvi povezav med ministrstvom za notranje zadeve in ministrstvom za pravosodje z namenom povečevanja ravni sodelovanja med obema ministrstvoma,

                           —

                           s sodelovanjem v dejavnostih Skupnega odbora za pravosodje (Comité Mixte de Suivi du Programme Cadre de la Justice) in po potrebi s pomaganjem pri pregledu kazenskopravnega okvira ob podpori Skupnemu odboru za obrambo, kjer je to potrebno, da se zagotovi usklajenost in doslednost med različnimi stebri RVS,

                           —

                           s sodelovanjem pri širših dejavnostih EU v podporo boljši medresorski usklajenosti in doslednosti;

               2.

               podpira pri izvedbi reforme policije in izboljšavi operativne zmogljivosti in odgovornosti KNP preko aktivnosti MMS:

                           —

                           s svetovanjem pri zasnovi in izvedbi ustrezne organizacijske strukture KNP in podpiranjem dejavnosti zbiranja podatkov, da se pripravi popoln popis policijskih uradnikov,

                           —

                           z mentorstvom, spremljanjem in svetovanjem osebju, vključno s primerno namestitvijo v tehničnih direktoratih v inšpektoratu KNP in na sedežu z namenom svetovanja in pomoči pri izvajanju reformnega procesa in pri povezovanju vseh policijskih služb v eno samo institucijo. To nalogo je treba tesno usklajevati z misijo ZN MONUSCO in pri tem upoštevati njeno delovanje na kongovskem ozemlju,

                           —

                           s podpiranjem integracije kriminalistične policije (Police Judiciaire des Parquets) v KNP, z namenom nudenja pomoči pri vzpostavitvi učinkovite povezave med kriminalistično policijo in tožilstvom. Misija si bo v tej smeri prizadevala s svetovanjem, kjer je to potrebno, ključnim akterjem na področju kazenskega pravosodja ob tesnem usklajevanju s Komisijo in partnerskimi programi,

                           —

                           s podpiranjem novoustanovljeni službi za revizijo v policiji (Inspection Générale d'Audit) preko aktivnosti za okrepitev njene institucionalne in operativne zmogljivosti z namenom zagotavljanja ključnega instrumenta državljanom in oblastem za demokratični nadzor nad policijo,

                           —

                           z mentorstvom in svetovanjem kriminalistični policiji v Kinšasi, zlasti preko Police de Recherche et d'Intervention, pri izboljšanju njenih standardov in njene zmogljivosti za učinkovito preprečevanje in preiskovanje kaznivih dejanj,

                           —

                           s podpiranjem izvajanja akcijskega načrta za policijo, da bi imela KNP na voljo čimveč instrumentov, postopkov odločanja in sredstev, ki omogočajo ustrezno ohranjanje javnega reda ob popolnem spoštovanju temeljnih svoboščin, ki so določene v Ustavi, ter mednarodnih standardov za človekove pravice,

                           —

                           s pomočjo KNP pri izboljšanju usklajevanja, doslednosti in prožnosti njenih postopkov odločanja s podpiranjem okrepitve Centra za poveljevanje in nadzor ter Operativnega centra v Kinšasi, v tesnem sodelovanju z drugimi partnerji, ki so že dejavni na tem področju,

                           —

                           s prispevanjem k dokončnemu oblikovanju koncepta sodelovanja med policijo in državljani (Police de proximité) in s sodelovanjem v pilotnem projektu Commissariat de Reference z namenom okrepitve zaupanja med prebivalci in policijo ter povečanja varnosti obeh skupin tako v objektivnem smislu kot v javnem dojemanju;

               3.

               krepi znanje in sposobnosti visokih uradnikov KNP, mentorjev in sistemov usposabljanja, vključno preko zagotavljanja strateških tečajev usposabljanja:

                           —

                           s pomočjo pri krepitvi zmogljivosti za usposabljanje v šoli za kriminaliste v Kinšasi,

                           —

                           s podpiranjem ustanovitve in delovanja policijske akademije v kraju Kasapa, Lubumbashi, vključno z logistiko in opremo,

                           —

                           s podpiranjem strokovnega razvoja visokih uradnikov KNP z namenom izboljšanja vodstvenih in upravljavskih spretnosti,

                           —

                           z izvedbo ocene sedanjih potreb KNP po usposabljanju in o virih,

                           —

                           s prispevanjem k pripravi regulativnega in izobraževalnega okvira za ustanovitev in delovanje policijske akademije,

                           —

                           s pripravo in uvedbo priročnikov usposabljanja KNP za osnovno in posebno usposabljanje,

                           —

                           s prispevanjem k institucionalizaciji koncepta Police de proximité preko usposabljanja,

                           —

                           s sodelovanjem v izboru in usposabljanju vodij usposabljanja za policijo,

                           —

                           z zagotavljanjem specializiranega usposabljanja na področjih, ki so pomembna za dosego ciljev misije,

               4.

               podpira boj proti nekaznovanosti na področju človekovih pravic in spolnega nasilja:

                           —

                           s pomočjo pristojnim skupinam Odbora za spremljanje reforme policije in organom, ki izvajajo reformo policije,

                           —

                           s podpiranjem oblikovanja dosledne politike proti spolnemu nasilju za KNP in Inspection Générale d'Audit,

                           —

                           s pomočjo pri ustanovitvi, in s spremljanjem in mentorstvom specializiranih enot znotraj policije za boj proti spolnemu nasilju, kaznivim dejanjem nad otroki in nekaznovanju, in pri povečanju njihove uveljavitve preko MMS,

                           —

                           s podpiranjem organiziranja aktivnosti za boljšo ozaveščenost policijskih uradnikov o problemu spolnega nasilja in nekaznovanja,

                           —

                           s spremljanjem KNP in pravosodnih dejavnosti na tem področju, po potrebi svetovanjem zadevnim predstavnikom tožilstva, vojaških sodišč in kriminalistične policije ob usklajevanju z drugimi ključnimi nacionalnimi in mednarodnimi akterji;

               5.

               druge naloge/ projektna enota:

                           —

                           po potrebi podpreti Komisijo, zlasti pri njenih projektih za integriran sistem upravljanja človeških virov in za popis policistov,

                           —

                           opredelitev in izvedba projektov prek projektne enote, da se zagotovi ustrezna poraba namenskih sredstev iz proračuna SZVP za njihovo izvedbo. Osebje projektne enote lahko v okviru sredstev in zmogljivosti misije podpre tudi države članice in tretje države, ki to zahtevajo, in sicer z zagotavljanjem okrepljenega usklajevanja in tehnične pomoči za njihove lastne projekte in na njihovo lastno odgovornost. Vse dejavnosti projektne enote se izvajajo v okviru mandata misije in za zaključek dejavnosti, ki jih izvaja EUPOL RD Congo.

         Člen 4
   Struktura misije
   1.   Struktura EUPOL RD Congo je naslednja:

               (a)

               sedež v Kinšasi. Sedež sestavlja urad vodje misije in osebje sedeža, ki opravljajo vse potrebne funkcije svetovanja na strateški in operativni ravni, poveljevanja in nadzora ter podpore misiji in administrativne podpore;

               (b)

               področni urad. Področni urad se ustanovi v mestu Goma. Zaradi posledic mandata misije na ravni celotne države bo morda potrebno sprejeti tudi ukrepe znotraj države in, ob upoštevanju varnostnih razmer, bo morda potrebna začasna prisotnost (tudi na dolgi rok) strokovnjakov na drugih lokacijah.

         2.   Strukture iz odstavka 1 se podrobneje opredelijo v operativnem načrtu (OPLAN).
   Člen 5
   Poveljnik civilne operacije
   1.   Direktor civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij (CPCC) je tudi poveljnik civilne operacije za EUPOL RD Congo.
   2.   Poveljnik civilne operacije, ki ga politično nadzira in strateško vodi Politični in varnostni odbor (PVO) in je splošno podrejen visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP), izvršuje poveljevanje in nadzor nad misijo EUPOL RD Congo na strateški ravni.
   3.   Poveljnik civilne operacije zagotavlja ustrezno in učinkovito izvajanje odločitev Sveta in odločitev PVO, po potrebi tudi z dajanjem strateških navodil, svetovanjem in tehnično podporo vodji misije.
   4.   Vsi napoteni člani osebja so še naprej v celoti podrejeni nacionalnim organom zadevne države ali institucije Unije, ki jih je napotila. Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor (OPCON) nad svojim osebjem na poveljnika civilne operacije.
   5.   Poveljnik civilne operacije je splošno odgovoren za to, da EU ustrezno izvaja dolžnost skrbnega ravnanja.
   6.   Poveljnik civilne operacije in posebni predstavnik EU (PPEU) se po potrebi med seboj posvetujeta o zadevah RVS in o podpori na ravni regije.
   Člen 6
   Vodja misije
   1.   Vodja misije nosi odgovornost za misijo na izvedbeni ravni ter na izvedbeni ravni poveljuje in nadzira misijo.
   2.   Vodja misije izvaja operativni nadzor (OPCON) nad osebjem iz sodelujočih držav, ki mu ga podeli poveljnik civilne operacije, odgovoren pa je tudi za upravljanje in logistiko, vključno s sredstvi, viri in informacijami, ki so na razpolago misiji.
   3.   Vodja misije daje navodila celotnemu osebju misije za učinkovito izvajanje misije EUPOL RD Congo na izvedbeni ravni, pri čemer prevzame usklajevanje in vsakodnevno upravljanje misije ter sledi strateškim navodilom poveljnika civilne operacije.
   4.   Vodja misije je odgovoren za izvrševanje proračuna misije. V ta namen podpiše pogodbo s Komisijo.
   5.   Vodja misije je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem. Disciplinske ukrepe zoper napoteno osebje izvršuje pristojni nacionalni organ ali organ Unije.
   6.   Vodja misije predstavlja EUPOL RD Congo na območju operacij in zagotavlja ustrezno prepoznavnost misije.
   7.   Vodja misije dejavnosti EUPOL RD Congo po potrebi usklajuje z drugimi akterji Unije na terenu. Brez poseganja v strukturo poveljevanja daje PPEU vodji misije lokalne politične smernice o zadevah RVS in o podpori na ravni regije.
   Člen 7
   Osebje
   1.   EUPOL RD Congo sestavlja predvsem osebje, ki ga napotijo države članice ali institucije Unije. Vsaka država članica ali institucija Unije krije stroške v zvezi z vsakim članom osebja, ki ga je napotila, tudi stroške potovanja do kraja napotitve in nazaj, plače, zdravstveno zavarovanje ter nadomestila, z izjemo ustreznih dnevnic, ter nadomestila za težke razmere in tveganje.
   2.   Pogodbeno misija zaposli mednarodno civilno osebje in lokalno osebje, če potrebnih nalog ne more opraviti s strani držav članic napoteno osebje. V izrednih in upravičenih primerih, kadar ni na voljo ustreznih prijav iz držav članic, se lahko po potrebi na pogodbeni osnovi zaposlijo državljani sodelujočih tretjih držav.
   3.   Vso osebje spoštuje minimalne varnostne operativne standarde, specifične za misijo, ter varnostni načrt misije, ki podpira politiko Unije glede varnosti na terenu. Glede varovanja tajnih podatkov EU, ki so članom osebja zaupani pri opravljanju nalog, osebje upošteva načela in minimalne standarde varovanja tajnosti, določene v predpisih Sveta o varovanju tajnosti (5).
   Člen 8
   Status misije in njenega osebja
   1.   Status misije in njenega osebja, vključno z morebitnimi privilegiji, imunitetami in dodatnimi jamstvi, potrebnimi za izvrševanje in nemoteno delovanje misije, se določi v skladu s postopkom iz člena 37 Pogodbe.
   2.   Država ali institucija Unije, ki je napotila člana osebja, je odgovorna za odgovarjanje na vse pritožbe v zvezi z napotitvijo, ki jih vloži član osebja ali pa se nanašajo nanj. Zadevna država ali institucija Unije je odgovorna za morebitno ukrepanje zoper napoteno osebo.
   3.   Pogoji zaposlitve ter pravice in obveznosti mednarodnega in lokalnega civilnega osebja se določijo v pogodbah med vodjo misije in člani osebja.
   Člen 9
   Struktura poveljevanja
   1.   EUPOL RD Congo ima kot operacija za krizno upravljanje enotno strukturo poveljevanja.
   2.   PVO v okviru odgovornosti Sveta in VP izvaja politični nadzor in strateško vodenje EUPOL RD Congo.
   3.   Poveljnik civilne operacije, ki ga politično nadzira in strateško vodi PVO ter je splošno podrejen VP, izvaja poveljevanje in nadzor nad EUPOL RD Congo na strateški ravni in v tej vlogi vodji misije daje navodila ter mu svetuje in zagotavlja tehnično podporo.
   4.   Poveljnik civilne operacije poroča Svetu prek VP.
   5.   Vodja misije je odgovoren za poveljevanje in nadzor nad EUPOL RD Congo na izvedbeni ravni in je neposredno odgovoren poveljniku civilne operacije.
   Člen 10
   Politični nadzor in strateško vodenje
   1.   PVO v okviru odgovornosti Sveta in VP politično nadzoruje misijo in jo strateško vodi. Svet pooblašča PVO za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe. To pooblastilo vključuje pristojnost za imenovanje vodje misije na predlog VP ter za spreminjanje CONOPS in OPLAN. Za odločanje v zvezi s cilji in prenehanjem misije je še naprej pristojen Svet.
   2.   PVO redno poroča Svetu.
   3.   Poveljnik civilne operacije in vodja misije o zadevah v okviru njune pristojnosti redno in po potrebi poročata PVO.
   Člen 11
   Sodelovanje tretjih držav
   1.   Brez poseganja v avtonomijo odločanja Unije in v njen enotni institucionalni okvir so k sodelovanju pri misiji lahko povabljene tudi tretje države, če prevzamejo stroške za osebje, ki so ga napotile, vključno s plačami, zavarovanjem za vsa tveganja, dnevnicami in potnimi stroški za pot v DRK in nazaj, ter ustrezno prispevajo h kritju stroškov delovanja misije.
   2.   Tretje države, ki sodelujejo v misiji, imajo enake pravice in dolžnosti glede vsakodnevnega upravljanja misije kot države članice.
   3.   Svet pooblašča PVO za ustrezne odločitve glede sprejetja predlaganih prispevkov in glede ustanovitve odbora sodelujočih držav.
   4.   Podrobnejša pravila glede sodelovanja tretjih držav se določijo v sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 37 Pogodbe, in po potrebi z dodatnimi tehničnimi dogovori. Če Unija in tretja država skleneta sporazum o vzpostavitvi okvira za sodelovanje te tretje države v operacijah Unije za krizno upravljanje, se določbe tega sporazuma uporabljajo v okviru misije.
   Člen 12
   Varnost
   1.   Poveljnik civilne operacije v sodelovanju z varnostnim uradom Sveta vodi načrtovanje varnostnih ukrepov vodje misije in zagotavlja, da se ti ukrepi za EUPOL RD Congo ustrezno in učinkovito izvajajo v skladu s členoma 5 in 9.
   2.   Vodja misije je odgovoren za varnost misije in za izpolnjevanje minimalnih varnostnih zahtev, ki se uporabljajo za misijo, v skladu s politiko Unije v zvezi z varnostjo osebja, napotenega izven Unije v operativni vlogi v skladu z naslovom V Pogodbe EU in pripadajočimi instrumenti.
   3.   Vodji misije pomaga višji uradnik za varnost misije (SMSO), ki poroča vodji misije in vzdržuje tesne delovne stike z varnostnim uradom Sveta.
   4.   Osebje EUPOL RD Congo pred začetkom dela opravi obvezno varnostno usposabljanje v skladu z OPLAN. Na območju napotitve se poleg tega udeležujejo tudi rednega usposabljanja za obnovitev znanja, ki ga organizira SMSO.
   5.   Vodja misije je odgovoren za varstvo tajnih podatkov EU v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti.
   Člen 13
   Enota za stalno dežurstvo
   Za EUPOL RD Congo se aktivira enota za stalno dežurstvo.
   Člen 14
   Finančna ureditev
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z misijo, za obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 je6 430 000 EUR.
   2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Vodja misije o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru njegove pogodbe, izčrpno poroča Komisiji, ki ga nadzira.
   4.   Državljani tretjih držav se lahko prijavljajo na javne razpise za sklenitev pogodb. Pod pogojem odobritve Komisije lahko vodja misije z državami članicami, sodelujočimi tretjimi državami in drugimi mednarodnimi akterji sklepa tehnične dogovore za naročanje opreme, storitev in prostorov za EUPOL RD Congo.
   5.   Pri finančni ureditvi se upoštevajo operativne zahteve misije, vključno z združljivostjo opreme in interoperabilnostjo skupin misije.
   6.   Odhodki so upravičeni od datuma sprejetja tega sklepa.
   Člen 15
   Usklajevanje
   1.   Brez poseganja v strukturo poveljevanja vodja misije deluje v tesni povezavi z delegacijo Unije in EUSEC RD Congo, da se zagotovi skladnost ukrepanja Unije v podporo DRK.
   2.   Vodja misije svoje dejavnosti tesno usklajuje z vodji diplomatskih misij zadevnih držav članic.
   3.   Vodja misije sodeluje z drugimi mednarodnimi akterji, navzočimi v državi, in tesno sodeluje z ZN MONUSCO.
   Člen 16
   Razkritje tajnih podatkov
   1.   VP je pooblaščen, da tretjim državam, pridruženim temu sklepu, če je ustrezno in ob upoštevanju potreb misije, v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti razkrije tajne podatke in dokumente EU do stopnje „CONFIDENTIEL UE“, ki so bili pripravljeni za namene misije.
   2.   VP je pooblaščen, da ZN in OVSE, ob upoštevanju operativnih potreb misije, v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti razkrije tajne informacije in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, ki so bili pripravljeni za namene misije. V ta namen se oblikuje ureditev na lokalni ravni.
   3.   V primeru konkretne in nujne operativne potrebe je VP pooblaščen, da državi gostiteljici v skladu s predpisi Sveta o varovanju tajnosti razkrije vse tajne podatke in dokumente EU do stopnje „RESTREINT UE“, ki so bili pripravljeni za namene misije. V vseh drugih primerih se takšni podatki in dokumenti državi gostiteljici razkrijejo v skladu z ustreznimi postopki sodelovanja države gostiteljice z Unije.
   4.   VP je pooblaščen, da tretjim državam in mednarodnim organizacijam iz odstavkov 1, 2 in 3, razkrije netajne dokumente EU v zvezi z razpravami Sveta o misiji, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti (6).
   Člen 17
   Pregled misije
   PVO se vsakih šest mesecev predloži pregled misije, ki temelji na poročilu vodje misije.
   Člen 18
   Začetek veljavnosti in trajanje
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011.

      V Bruslju, 23. septembra 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL L 151, 13.6.2007, str. 46.

      (2)  UL L 164, 25.6.2008, str. 44.

      (3)  UL L 151, 16.6.2009, str. 40.

      (4)  UL L 149, 15.6.2010, str. 11.

      (5)  Sklep Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (UL L 101, 11.4.2001, str. 1).

      (6)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o spremembi Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).


title: 2011/434/EU: Sklep Sveta z dne 19. julija 2011 o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Češki republiki

text:
               21.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 190/72

         SKLEP SVETA
   z dne 19. julija 2011
   o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Češki republiki
   (2011/434/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 25 Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ (2), zlasti člena 20 in poglavja 4 Priloge k temu sklepu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Protokolom (št. 36) o prehodni ureditvi, priloženemu k Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, akti institucij, organov, uradov in agencij Unije, sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ohranijo pravni učinek, dokler niso razveljavljeni, razglašeni za nične ali spremenjeni zaradi izvajanja Pogodb.

               (2)

               Skladno s tem se uporablja člen 25 Sklepa 2008/615/PNZ, Svet pa mora soglasno odločiti, ali države članice izvajajo določbe poglavja 6 navedenega sklepa.

               (3)

               Člen 20 Sklepa 2008/616/PNZ določa, da se sklepi iz člena 25(2) Sklepa 2008/615/PNZ sprejmejo na podlagi poročila o oceni, ki je oprto na vprašalnik. Kar zadeva avtomatizirano izmenjavo podatkov v skladu s poglavjem 2 Sklepa 2008/615/PNZ, se poročilo o oceni pripravi na podlagi ocenjevalnega obiska in preskusa.

               (4)

               V skladu s točko 1.1 poglavja 4 Priloge k Sklepu 2008/616/PNZ vprašalnik, ki ga je pripravila ustrezna delovna skupina Sveta, zadeva vsako avtomatizirano izmenjavo podatkov in ga država članica izpolni takoj, ko meni, da izpolnjuje predpogoje za delitev podatkov v ustrezni kategoriji podatkov.

               (5)

               Češka je izpolnila vprašalnik o varstvu podatkov in vprašalnik o izmenjavi daktiloskopskih podatkov.

               (6)

               Češka je opravila uspešen preskus s Slovaško in Avstrijo.

               (7)

               Na Češkem je bil opravljen ocenjevalni obisk, o katerem je slovaško-avstrijska ocenjevalna skupina pripravila poročilo in ga poslala ustrezni delovni skupini Sveta.

               (8)

               Celovito poročilo o oceni, v katerem so povzeti rezultati vprašalnika, ocenjevalnega obiska in preskusa izmenjave daktiloskopskih podatkov, je bilo predloženo Svetu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Češka za namene avtomatiziranega iskanja daktiloskopskih podatkov v celoti izvaja splošne določbe o varstvu podatkov iz poglavja 6 Sklepa 2008/615/PNZ ter je upravičena prejemati in pošiljati osebne podatke na podlagi člena 9 navedenega sklepa, in sicer od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. SAWICKI

      (1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

      (2)  UL L 210, 6.8.2008, str. 12.


title: 2007/266/ES,Euratom: Sklep predstavnikov vlad držav članic z dne 25. aprila 2007 o imenovanju sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti

text:
               1.5.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 114/26

      SKLEP PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC

   z dne 25. aprila 2007
   o imenovanju sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti
   (2007/266/ES, Euratom)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKIH SKUPNOSTI SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 224 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 140 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:
   Na podlagi členov 5 in 7 ter v povezavi s členom 47 Protokola o Statutu Sodišča je zaradi odstopa g. Boja Vesterdorfa treba imenovati sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti za preostanek mandata, torej do 31. avgusta 2010 –
   SKLENILI:
   Člen 1
   Za sodnika Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti je imenovan g. Sten Frimodt Nielsen, in sicer za obdobje od 17. septembra 2007 do 31. avgusta 2010.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. aprila 2007

            Predsednik

         W. SCHÖNFELDER


title: Sklep Sveta (EU) 2015/2194 z dne 23. novembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
               28.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 313/20

         SKLEP SVETA (EU) 2015/2194
   z dne 23. novembra 2015
   o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 91, 100(2), 207 in 212 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta o pristopu,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2014/956/EU (1) je bil Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove sklenitve.

               (2)

               Sklenitev Protokola je v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, predmet ločenega postopka.

               (3)

               Protokol bi bilo treba odobriti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji, se odobri v imenu Evropske unije in njenih držav članic (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije in njenih držav članic deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 4(1) Protokola.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 23. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         C. MEISCH

      (1)  Sklep Sveta 2014/956/EU z dne 23. julija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (UL L 373, 31.12.2014, str. 1).

      (2)  Besedilo Protokola je bilo objavljeno v UL L 373, 31.12.2014, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.