title: 2011/789/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 16. novembra 2011 o določitvi podrobnih pravil in postopkov izvajanja pogojev za primernost centralnih depotnih družb za dostop do storitev TARGET2-Securities (ECB/2011/20)

text:
               2.12.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 319/117

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 16. novembra 2011
   o določitvi podrobnih pravil in postopkov izvajanja pogojev za primernost centralnih depotnih družb za dostop do storitev TARGET2-Securities
   (ECB/2011/20)
   (2011/789/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 3.1 in 12.1 ter členov 17, 18 in 22 Statuta,
   ob upoštevanju Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (1) ter zlasti člena 10 Direktive,
   ob upoštevanju Smernice ECB/2010/2 z dne 21. aprila 2010 o TARGET2-Securities (2) ter zlasti člena 4(2)(d) in člena 15 Smernice,
   ob upoštevanju Sklepa ECB/2009/6 z dne 19. marca 2009 o ustanovitvi Odbora za program TARGET2-Securities (TARGET2-Securities Programme Board) (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 15 Smernice ECB/2010/2 določa pogoje za primernost centralnih depotnih družb (CDD) za dostop do storitev TARGET2-Securities (T2S).

               (2)

               Treba je vzpostaviti postopke prijave CDD za dostop do storitev T2S in postopke, po katerih CDD zahteva odstopanje od pogoja 5 za dostop CDD –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu:

               1.

               »poročilo o oceni« pomeni pisno dokumentacijo, ki vsebuje: (a) poročilo o oceni skladnosti CDD s pogojem 2 za dostop CDD, ki ga sestavijo ustrezni pristojni organi; in (b) samooceno CDD glede njene skladnosti s pogoji 1, 3, 4 in 5 za dostop CDD;

               2.

               »centralna banka (CB)« pomeni Evropsko centralno banko, nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro, NCB držav članic, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: NCB zunaj euroobmočja), katero koli centralno banko ali ustrezen pristojni organ iz Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (v nadaljnjem besedilu: centralna banka iz EGP) in katero koli centralno banko ali ustrezen pristojni organ države zunaj EGP (v nadaljnjem besedilu: druga centralna banka), kadar valuta takšne NCB zunaj euroobmočja, centralne banke iz EGP ali druge centralne banke velja za primerno v skladu s členom 18 Smernice ECB/2010/2;

               3.

               »pogoj 1 za dostop CDD« pomeni pogoj, določen v členu 15(1)(a) Smernice ECB/2010/2, tj. da so CDD primerne za dostop do storitev T2S, če so bile sporočene Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 10 Direktive 98/26/ES ali, v primeru CDD iz države zunaj EGP, delujejo v pravnem in regulativnem okviru, ki je enakovreden okviru, veljavnemu v Uniji;

               4.

               »pogoj 2 za dostop CDD« pomeni pogoj, določen v členu 15(1)(b) Smernice ECB/2010/2, tj. da so CDD primerne za dostop do storitev T2S, če so jim pristojni organi izdali pozitivno oceno glede izpolnjevanja priporočil Evropskega sistema centralnih bank/Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje za sisteme poravnave vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: priporočila ESCB/CESR) (4);

               5.

               »pogoj 3 za dostop CDD« pomeni pogoj, določen v členu 15(1)(c) Smernice ECB/2010/2, tj. da so CDD primerne za dostop do storitev T2S, če dajo na zahtevo vsak vrednostni papir/mednarodno identifikacijsko številko vrednostnega papirja (ISIN), kjer so CDD izdajateljica, ali tehnična izdajateljica, na voljo drugim CDD v T2S;

               6.

               »pogoj 4 za dostop CDD« pomeni pogoj, določen v členu 15(1)(d) Smernice ECB/2010/2, tj. da so CDD primerne za dostop do storitev T2S, če se zavežejo, da bodo drugim CDD v T2S ponujale osnovne skrbniške storitve brez diskriminacije;

               7.

               »pogoj 5 za dostop CDD« pomeni pogoj, določen v členu 15(1)(e) Smernice ECB/2010/2, tj. da so CDD primerne za dostop do storitev T2S, če se zavežejo drugim CDD v T2S, da bodo izvajale poravnavo v centralnobančnem denarju v T2S, če bo zadevna valuta na voljo v T2S;

               8.

               »ustrezni pristojni organi« pomenijo CB in regulativne organe, ki so pristojni za pregled in/ali nadzor nad določeno CDD in odgovorni za ocenjevanje skladnosti CDD z ustreznimi priznanimi standardi;

               9.

               »neposredno povezana stranka« pomeni stranko T2S, ki ima tehnične zmožnosti, ki ji omogočajo, da dostopa do T2S in uporablja njegove storitve poravnave vrednostnih papirjev, ne da bi morala CDD delovati kot tehnični vmesnik;

               10.

               »stranka T2S« pomeni pravni subjekt ali, na nekaterih trgih, posameznika, ki je v pogodbenem razmerju s CDD v T2S za obdelavo svojih aktivnosti, povezanih s poravnavo, v T2S in nima nujno računa vrednostnih papirjev pri CDD;

               11.

               »Odbor za program T2S« pomeni organ upravljanja v Eurosistemu, ustanovljen na podlagi Sklepa ECB/2009/6, kakor je opredeljen v členu 2 Smernice ECB/2010/2, ali njegovega naslednika;

               12.

               »Svetovalna skupina za T2S« pomeni forum, opredeljen v členu 7 Smernice ECB/2010/2;

               13.

               »sporazum o udeležbi valute« pomeni sporazum, ki ga skleneta Eurosistem in NCB zunaj euroobmočja ali organ, odgovoren za valuto, ki ni euro, za namen poravnave transakcij z vrednostnimi papirji v centralnobančnem denarju v valutah, ki niso euro.

         Člen 2
   Vsebina in področje uporabe
   1.   Pet pogojev za primernost CDD za dostop do storitev T2S, ki so določeni v členu 15 Smernice ECB/2010/2 (v nadaljnjem besedilu: pet pogojev za dostop CDD), se izvaja v skladu s postopki, določenimi v členih 3 do 5 tega sklepa, in pravili v Prilogi.
   2.   Ta sklep se ne uporablja za neposredno povezane stranke, ki so v pravnem razmerju s CDD.
   Člen 3
   Postopek prijave
   1.   Da bi se CDD prijavila za storitve T2S, mora predložiti: (a) prijavo Svetu ECB; in (b) ob svoji migraciji v T2S poročilo o oceni.
   2.   Poročilo o oceni mora izkazovati, da CDD ob migraciji v T2S izpolnjuje pet pogojev za dostop CDD, navajati stopnjo izpolnjevanja vsakega pogoja za dostop CDD v skladu z naslednjimi kategorijami: skladno, delno skladno in ni relevantno ter vsebovati razloge, pojasnila in ustrezne dokaze CDD.
   3.   Odbor za program T2S na podlagi zgoraj navedene dokumentacije predloži Svetu ECB predlog glede prijave CDD za dostop do storitev T2S. Odbor za program T2S lahko za potrebe priprave svojega predloga zahteva pojasnila od CDD, ki se prijavlja, ali ji postavi vprašanja.
   4.   Potem, ko Odbor za program T2S posreduje predlog Svetu ECB, ta sprejme odločitev o prijavi CDD in o njej pisno obvesti to CDD najkasneje v dveh mesecih od: (a) datuma prejema prijave; ali (b) datuma prejema odgovora na kakršno koli zahtevo za pojasnila ali postavljena vprašanja Odbora za program T2S na podlagi odstavka 3. Kadar Svet ECB zavrne prijavo, mora to odločitev obrazložiti.
   Člen 4
   Postopek za odobritev odstopanja od pogoja 5 za dostop CDD
   1.   CDD lahko vloži zahtevo za odstopanje od pogoja 5 za dostop CDD zaradi svojih posebnih operativnih ali tehničnih okoliščin.
   2.   Da bi se o zahtevi za odstopanje presojalo, jo mora CDD vložiti pri Odboru za program T2S in mu predložiti dokazila o tem:

               (a)

               da gre za odstopanje za zelo omejen obseg poravnav glede na njihov delež v povprečnem dnevnem obsegu vseh navodil po načelu dostava proti plačilu, ki jih CDD prejme na mesečni ravni, in da bi bili stroški poravnave teh transakcij v T2S za CDD previsoki;

               (b)

               da je CDD vzpostavila tehnična in operativna varovala, ki zagotavljajo, da bo odstopanje ostalo v okviru omejitve iz točke (a);

               (c)

               da si je CDD po najboljših močeh prizadevala, da bi izpolnila pogoj 5 za dostop CDD.

         3.   Po prejemu takšne zahteve za odstopanje:

               (a)

               Odbor za program T2S predloži zahtevo CDD in svojo predhodno oceno te zahteve Svetovalni skupini za T2S;

               (b)

               Svetovalna skupina za T2S poda Odboru za program T2S nasvet glede zahteve brez odlašanja in pravočasno, da se lahko upošteva;

               (c)

               po prejemu nasveta Svetovalne skupine za T2S Odbor za program T2S pripravi končno oceno in jo skupaj z vsemi dokumenti predloži Svetu ECB;

               (d)

               Svet ECB izda obrazloženo odločitev o zahtevi za odstopanje;

               (e)

               Odbor za program T2S pisno obvesti CDD in Svetovalno skupino za T2S o obrazloženi odločitvi Sveta ECB.

         4.   CDD, ki jo določi CB, ki je podpisala sporazum o udeležbi valute in se je odločila za poravnavo svojih transakcij denarne politike v centralnobančnem denarju zunaj T2S, vloži zahtevo za odstopanje, da bi lahko poravnavala takšne transakcije denarne politike v centralnobančnem denarju zunaj T2S. V tem primeru se odstopanje odobri, če: (a) je Eurosistem prejel vse potrebne informacije o tehničnem delovanju takšne poravnave; in (b) zaradi takšne poravnave niso potrebne spremembe funkcionalnosti T2S niti nanjo ni negativnega vpliva. Centralni banki, ki je določila CDD, je treba dati možnost, da o takšni zahtevi za odstopanje poda mnenje.
   5.   CDD z odstopanjem zagotavlja Odboru za program T2S mesečna poročila, s katerimi dokazuje, da še vedno izpolnjuje pogoje za odstopanje, vključno z dogovorjeno omejitvijo iz odstavka 2(a). CDD z odstopanjem na podlagi odstavka 4 zagotavlja Odboru za program T2S mesečna poročila o stanju.
   6.   Če CDD z odstopanjem v šestmesečnem obdobju vztrajno prekoračuje dogovorjeno omejitev iz odstavka 2(a), Svet ECB prekliče odstopanje zaradi neizpolnjevanja pogoja 5 za dostop CDD in Odbor za program T2S o tem obvesti CDD.
   7.   Po preklicu odstopanja lahko CDD vloži novo zahtevo za odstopanje v skladu s postopkom, določenim v tem členu.
   8.   V primeru krizne situacije, ki bi lahko vplivala na finančno stabilnost države ali na nalogo zadevne CB, da varuje integriteto svoje valute, in zaradi katere je CB zadevne države prešla na način poravnave v izrednih razmerah kot del njenega načrta kriznega upravljanja, CDD, ki jo določi ta CB, vloži pri Odboru za program T2S zahtevo za začasno odstopanje od pogoja 5 za dostop CDD in lahko začasno izvaja poravnavo na drugačen način. Svet ECB izda o takšni zahtevi obrazloženo odločitev, pri čemer upošteva mnenje zadevne CB o situaciji, ki upravičuje začasno odstopanje od pogoja 5 za dostop CDD. Zadevna CB najmanj enkrat mesečno poroča Odboru za program T2S o svoji oceni stanja.
   Člen 5
   Stalno izpolnjevanje petih pogojev za dostop CDD
   1.   CDD, ki ima dostop do storitev T2S, mora po migraciji v T2S stalno izpolnjevati pet pogojev za dostop in pri tem:

               (a)

               zlasti prek zanesljive samoocene, ki jo izvede vsako leto in podkrepi z ustrezno dokumentacijo, zagotavljati, da še vedno izpolnjuje pogoje 1, 3, 4 in 5 za dostop CDD. Samooceni mora biti priložena zadnja ocena ustreznih pristojnih organov glede skladnosti CDD s pogojem 2;

               (b)

               Odboru za program T2S brez odlašanja zagotoviti zadnjo redno ali priložnostno oceno ustreznih pristojnih organov glede njene skladnosti s pogojem 2 za dostop CDD;

               (c)

               v primeru bistvenih sprememb v svojem sistemu od ustreznih pristojnih organov zahtevati novo oceno svoje skladnosti s pogojem 2 za dostop CDD;

               (d)

               obvestiti Odbor za program T2S, kadar je v oceni ustreznega pristojnega organa ali samooceni ugotovljeno neizpolnjevanje katerega koli od petih pogojev za dostop CDD;

               (e)

               na zahtevo Odbora za program T2S zagotoviti poročilo o oceni, ki izkazuje, da CDD še vedno izpolnjuje pet pogojev za dostop CDD.

         2.   Odbor za program T2S lahko izvede lastno oceno in spremlja skladnost s petimi pogoji za dostop CDD ali zahteva informacije od CDD, razen glede pogoja 2 za dostop CDD. Kadar Odbor za program T2S presodi, da CDD ne izpolnjuje katerega od petih pogojev za dostop CDD, sproži postopek, določen v pogodbah s CDD na podlagi člena 16 Smernice ECB/2010/2.
   Člen 6
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Frankfurtu na Majni, 16. novembra 2011

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

      (2)  UL L 118, 12.5.2010, str. 65.

      (3)  UL L 102, 22.4.2009, str. 12.

      (4)  Dostopno na spletni strani Evropskega organa za vrednostne papirje in trge na naslovu www.esma.europa.eu.

      PRILOGA

         PODROBNA PRAVILA IZVAJANJA PETIH POGOJEV ZA DOSTOP CENTRALNIH DEPOTNIH DRUŽB

      V tej prilogi:

                  —

                  »osnovne skrbniške storitve« pomenijo vodenje in upravljanje vrednostnih papirjev in drugih finančnih instrumentov, katerih imetniki so tretje osebe, s strani subjekta, ki je pooblaščen za te naloge. Te storitve vključujejo hrambo vrednostnih papirjev, razdeljevanje obresti in dividend od vrednostnih papirjev v hrambi ter obdelavo korporacijskih dejanj v zvezi s temi vrednostnimi papirji;

                  —

                  »CDD vlagateljica« pri povezavah med centralnimi depotnimi družbami (CDD) pomeni CDD, ki odpre račun pri drugi CDD (CDD izdajateljici), da omogoči poravnavo transakcij z vrednostnimi papirji med CDD;

                  —

                  »CDD izdajateljica« pomeni CDD, pri kateri so bili vrednostni papirji izdani in razdeljeni v imenu izdajatelja. CDD izdajateljica je odgovorna za obdelavo korporacijskih dejanj v imenu izdajatelja. CDD izdajateljica v svojih evidencah vodi račune v imenu CDD vlagateljic za prenos vrednostnih papirjev CDD vlagateljicam;

                  —

                  »CDD tehnična izdajateljica« pomeni CDD vlagateljico, ki ima vrednostne papirje pri CDD izdajateljici, ki ne sodeluje v T2S, in se za potrebe delovanja T2S v zvezi s temi vrednostnimi papirji šteje za CDD izdajateljico;

                  —

                  »deleži v investicijskem skladu« pomenijo dele lastništva neto premoženja investicijskega sklada, ki jih vlagatelji prejmejo v zameno za svoj kapitalski vložek.

            I.   Podrobnosti izvajanja pogoja 1 za dostop CDD

      Za prejem pozitivne ocene glede izpolnjevanja tega pogoja:

                  (a)

                  mora biti v primeru CDD s sedežem v državi Evropskega gospodarskega prostora (EGP) ta CDD uvrščena na seznam določenih sistemov, ki se vodi v skladu s členom 10 Direktive 98/26/ES; in

                  (b)

                  je treba v primeru CDD s sedežem v državi zunaj EGP predložiti pravno mnenje, po potrebi posodobljeno v primeru bistvenih sprememb, ki bi lahko vplivale nanj, ali na zahtevo Odbora za program T2S, ki ga izda družba, ki jo odobri Odbor za program T2S, to mnenje pa mora potrjevati, da CDD deluje v pravnem in regulativnem okviru, ki je enakovreden okviru, veljavnemu v Uniji.

            II.   Podrobnosti izvajanja pogoja 2 za dostop CDD

      Če CDD ne izpolnjuje v celoti priporočil ESCB/CESR, mora obvestiti Odbor za program T2S o ustreznih podrobnostih ter predložiti pojasnila in dokazila glede tistih priporočil ESCB/CESR, ki jih ne izpolnjuje. CDD predloži Odboru za program T2S tudi ugotovitve ustreznih pristojnih organov iz poročila o oceni. Ugotovitve iz ocene bodo obravnavane v skladu z ustreznimi postopki prijave za dostop do storitev T2S in v okviru stalnega izpolnjevanja petih pogojev za dostop CDD. Če CDD, ki ima dostop do storitev T2S, več ne izpolnjuje katerega od petih pogojev za dostop CDD, Odbor za program T2S sproži postopek, določen v pogodbah s CDD.
      CDD izpolni ta pogoj za dostop CDD, če:

                  (a)

                  so v primeru CDD s sedežem v državi EGP ustrezni pristojni organi tej CDD izdali pozitivno oceno glede izpolnjevanja priporočil ESCB/CESR; in

                  (b)

                  so v primeru CDD s sedežem v državi zunaj EGP ustrezni pristojni organi tej CDD izdali pozitivno oceno glede izpolnjevanja priporočil ESCB/CESR ali enakovrednih standardov, kot so lastni standardi ustreznega pristojnega organa ali priporočila CPSS/IOSCO (1). V slednjem primeru je treba Odboru za program T2S oziroma Svetu ECB predložiti dokazilo, da je bila CDD ocenjena po standardih podobne ravni in narave.

            Če ocena ustreznih pristojnih organov vsebuje zaupne informacije, mora CDD zagotoviti splošen povzetek ali ugotovitev iz ocene, da prikaže raven svoje skladnosti.
      III.   Podrobnosti izvajanja pogoja za dostop CDD 3

      Od CDD, ki ima dostop do storitev T2S, se ne zahteva, da za vsak vrednostni papir/ISIN, ki ga izdaja ali za katerega deluje kot CDD tehnična izdajateljica, vodi vse račune in vsa stanja v T2S. Mora pa dati vrednostni papir/ISIN na voljo brez dodatnih stroškov, brez odlašanja in po pogodbi, ki ne postavlja nerazumnih pogojev za zahteve uporabnikov CDD vlagateljice v T2S. Zaradi pravnih omejitev čezmejnega razdeljevanja, ki veljajo za izdajatelje deležev v investicijskem skladu, nekateri deleži v investicijskih skladih morda niso samodejno na voljo CDD vlagateljici, ki odpre račun pri CDD izdajateljici.
      CDD izdajateljica mora spoštovati nacionalni regulativni okvir, ne sme pa prevaliti stroškov, ki ji nastanejo zaradi spoštovanja tega okvira, na druge CDD v T2S. S to zahtevo se zagotavlja, da stroški spoštovanja nacionalnega regulativnega okvira ostanejo na lokalni ravni in da med CDD v T2S velja recipročnost. Poleg tega se s to zahtevo spodbuja čim večje usklajevanje procesov poravnave v T2S.
      CDD izdajateljica mora spoštovati nacionalni regulativni okvir, mora pa tudi podpreti CDD vlagateljico, ki zahteva dostop, in ne sme zaračunati dodatnih stroškov za poravnavo. Vsaka zamuda zaradi spoštovanja nacionalnega regulativnega okvira mora veljati enako za vse stranke.
      CDD vlagateljica lahko zahteva vrednostni papir/ISIN, ki še ni na voljo v T2S, od ustrezne CDD izdajateljice ali CDD tehnične izdajateljice. CDD izdajateljica ali CDD tehnična izdajateljica po prejemu takšne zahteve vnese vse referenčne podatke o vrednostnem papirju v T2S in omogoči dostop do njih v časovnem okviru, opredeljenem v priročniku za operativne postopke, ki ga Eurosistem zagotovi CDD in CB.
      Pod pogojem, da je CDD vlagateljica podpisala potrebne pogodbene pogoje, ji CDD izdajateljica brez nepotrebnega odlašanja odpre najmanj en račun vrednostnih papirjev za posamezen vrednostni papir/ISIN. Če CDD izdajateljica odkloni odprtje računa vrednostnih papirjev ali zagotovitev dostopa CDD vlagateljice do vrednostnih papirjev CDD izdajateljice, to pomeni neizpolnjevanje pogoja 3 za dostop CDD.
      CDD vlagateljica mora poročati Odboru za program T2S o vsakem primeru, ko CDD izdajateljica ne izpolnjuje pogoja 3 za dostop CDD. Odbor za program T2S bo glede na naravo in pogostost neizpolnjevanja presodil, ali gre pri CDD izdajateljici za vztrajno neizpolnjevanje, in v tem primeru se bo uporabil postopek, določen v pogodbah s CDD na podlagi člena 16 Smernice ECB/2010/2.
      IV.   Podrobnosti izvajanja pogoja 4 za dostop CDD

      Ta pogoj za dostop CDD je skladen s Smernico o dostopu in interoperabilnosti (2), ki določa, da morajo imeti CDD vlagateljice dostop do storitev CDD izdajateljice pod enakimi pogoji, kot veljajo za vse druge običajne udeležence CDD izdajateljice.
      Da bi CDD vlagateljica zagotovila storitve poravnave za vrednostne papirje, ki jih izda CDD izdajateljica, mora svojim udeležencem zagotoviti tudi osnovne skrbniške storitve v zvezi s temi vrednostnimi papirji. T2S ponuja temeljno poravnavo denarja in vrednostnih papirjev v centralnobančnem denarju, pri čemer se osnovne skrbniške storitve zagotavljajo zunaj T2S.
      CDD izdajateljica mora izpolnjevati standarde podskupine za korporacijska dejanja v T2S (3) ter vse ustrezne standarde T2S in tržne običaje.
      CDD vlagateljico je treba obravnavati kot vsako drugo stranko CDD izdajateljice. CDD izdajateljica ne sme postavljati tehničnih ovir ali ponujati ugodnejših pogojev za dostop CDD vlagateljic do osnovnih skrbniških storitev.
      V.   Podrobnosti izvajanja pogoja 5 za dostop CDD

      Pri izvajanju pogoja 5 za dostop CDD je treba ohraniti enake konkurenčne pogoje med trgi z neposrednim in posrednim imetništvom. CDD s trga z neposrednim imetništvom lahko načeloma migrira v T2S tako, da integrira vse svoje račune vrednostnih papirjev v T2S, ali pa tako, da uporabi večstopenjski model s tehničnimi računi udeležencev v T2S in računi končnih vlagateljev, ki ostanejo na lokalni platformi CDD. Pogoj 5 za dostop CDD je v celoti izpolnjen, če trg z neposrednim imetništvom izbere popolno integracijo in vodenje vseh svojih računov vrednostnih papirjev v T2S. Če pa trg z neposrednim imetništvom izbere migracijo v T2S po večstopenjskem modelu, mora Odbor za program T2S v svoji oceni s tem povezanih procesov znotraj in zunaj T2S ob upoštevanju bistva pogoja 5 za dostop CDD navesti, ali mora ta trg zahtevati odstopanje od pogoja 5 za dostop CDD.

         (1)  Priporočila za sisteme poravnave vrednostih papirjev Odbora za plačilne in poravnalne sisteme (CPSS) in Tehničnega odbora Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), dostopna na spletni strani Banke za mednarodne poravnave na naslovu www.bis.org.

         (2)  The Access and Interoperability Guideline z dne 28. junija 2007, ki opredeljuje načela in pogoje za dostop in interoperabilnost v skladu s Kodeksom ravnanja, dostopno na spletni strani Evropske komisije na naslovu http://ec.europa.eu.

         (3)  Dostopno na spletni strani Evropske centralne banke na naslovu www.ecb.europa.eu.


title: 2008/847/ES: Sklep Sveta z dne 4. novembra 2008 o upravičenosti srednje-azijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti

text:
               12.11.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/13

      SKLEP SVETA

   z dne 4. novembra 2008
   o upravičenosti srednje-azijskih držav v skladu s Sklepom 2006/1016/ES o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti
   (2008/847/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181a Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 2 Sklepa Sveta 2006/1016/ES (1) o upravičenosti držav, naštetih v Prilogi I in označenih z zvezdico („*“), ter drugih držav, ki jih ni v Prilogi I, do financiranja Evropske investicijske banke (EIB) na podlagi jamstva Skupnosti odloči Svet od primera do primera v skladu s postopkom iz člena 181a(2) Pogodbe.

               (2)

               V Prilogi I Sklepa 2006/1016/ES je med državami, označenimi z *, naštetih pet srednjeazijskih držav, in sicer Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan.

               (3)

               V strategiji EU za novo partnerstvo s Srednjo Azijo, ki jo je sprejel Evropski Svet na svojem zasedanju 21. in 22. junija 2007, je poudarjeno, da bi morala EIB prevzeti pomembno vlogo pri financiranju projektov, zanimivih za EU in Srednjo Azijo.

               (4)

               Prevladujoče makroekonomske razmere v državah Srednje Azije, zlasti pa stanje na področju zunanjih financ in vzdržnosti dolga, so se v zadnjih letih izboljšale zaradi visoke gospodarske rasti in preudarnih makroekonomskih politik, je treba tem državam omogočiti dostop do financiranja EIB –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Kazahstan, Kirgiška republika, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan so upravičeni do financiranja EIB na podlagi jamstva Skupnosti v skladu s Sklepom 2006/1016/ES.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

      V Bruslju, 4. novembra 2008

            Za Svet

            Predsednica

         C. LAGARDE

      (1)  UL L 414, 30.12.2006, str. 95.


title: 2006/12/ES: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne  17. novembra 2005  o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne  7. novembra 2002  med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne  6. maja 1999  o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka

text:
               13.1.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 8/44

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 17. novembra 2005
   o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka
   (2006/12/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (1), in še posebej točke 3 Sporazuma,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („Sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče.

               (2)

               Švedska, Estonija, Latvija in Litva so zaprosile za uporabo Sklada v roku desetih tednov, kakor je navedeno v členu 4 Uredbe (ES) štev. 2012/2002, zaradi škode, ki jo je tem državam povzročila nevihta.

               (3)

               Medinstitucionalni sporazum z dne 7. novembra 2002 dopušča uporabo Sklada v okviru letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR.

               (4)

               Naravna nesreča, ki jo je povzročila nevihta na Švedskem, v Estoniji, Latviji in Litvi dne 8. januarja 2005, ustreza merilom za uporabo Sklada.

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sklad bo prispeval vsoto 92 880 830 EUR odobrenih pravic za prevzem odgovornosti iz splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2005.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 17. novembra 2005

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednik

         C. CLARKE

      (1)  UL C 283, 20.11.2002, str. 1.

      (2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.


title: 2004/509/ES:Sklep Komisije z dne 4. junija 2004 o prilagoditvi korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo od 1. avgusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra in 1. decembra 2003, za plačila uradnikov Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države

text:
               10.6.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 207/13

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 4. junija 2004
   o prilagoditvi korekcijskih faktorjev, ki se uporabljajo od 1. avgusta, 1. septembra, 1. oktobra, 1. novembra in 1. decembra 2003, za plačila uradnikov Evropskih skupnosti, napotenih v tretje države
   (2004/509/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju kadrovskega predpisa za uradnike Evropskih skupnosti in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev teh Skupnosti, ki jih določa Uredba (EGS, Euratom, ESPJ - Evropska skupnost za premog in jeklo) št. 259/68 (1), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, ESPJ, Euratom) št. 723/2003 (2), in zlasti člena 13(2) priloge X kadrovskega predpisa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES, Euratom) št. 64/2004 (3) Sveta je določila v skladu s členom 13(1) priloge X kadrovskega predpisa korekcijske faktorje, ki se s 1. julijem 2003 uporabljajo za plačila uradnikov, napotenih v tretje države, v valuti države njihove napotitve.

               (2)

               Komisija je v skladu s členom 13(2) priloge X kadrovskega predpisa v zadnjih mesecih izvedla številne prilagoditve korekcijskih faktorjev (4).

               (3)

               V skladu s členom 13(2) priloge X kadrovskega predpisa je treba s 1. avgustom, 1. septembrom, 1. oktobrom, 1. novembrom in 1. decembrom 2003 prilagoditi nekatere korekcijske faktorje, čim v določenih tretjih državah sprememba življenjskih stroškov, upoštevajoč statistične podatke, ki so na voljo Komisiji, izmerjena glede na korekcijski faktor in ustrezni devizni tečaj, preseže za več kot 5 % od njihove zadnje določitve ali prilagoditve –

         SKLENILA:
   Edini člen
   S 1. avgustom, 1. septembrom, 1. oktobrom, 1. novembrom in 1. decembrom 2003 se korekcijski faktorji, ki se uporabljajo za plačila uradnikov, napotenih v tretje države, v valuti države napotitve, prilagodijo, kot je navedeno v prilogi.
   Za izračun teh plačil se uporabijo devizni tečaji, ki se uporabijo za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti za mesec, ki je pred datumi v alinei (1).

      V Bruslju, 4. junija 2004

            Za Komisijo

         Erkki LIIKANEN

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

      (2)  UL L 327, 16.12.2003, str. 3.

      (3)  UL L 10, 16.1.2004, str. 1.

      (4)  UL L 308, 25.11.2003, str. 25.

      PRILOGA

                  DRŽAVA NAPOTITVE

                  Korekcijski faktor avgust 2003

                  Nobena

                  DRŽAVA NAPOTITVE

                  Korekcijski faktor september 2003

                  Dominikanska republika

                  43,5

                  DRŽAVA NAPOTITVE

                  Korekcijski faktor oktober 2003

                  Gambija

                  35,0

                  DRŽAVA NAPOTITVE

                  Korekcijski faktor november 2003

                  Eritreja

                  43,4

                  Dominikanska republika

                  51,0

                  Venezuela

                  73,8

                  DRŽAVA NAPOTITVE

                  Korekcijski faktor december 2003

                  Angola

                  116,6

                  Jamajka

                  83,0

                  Mozambik

                  73,5

                  Romunija

                  50,0


title: Sklep Sveta z dne 21. junija 1989 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o odpravi obstoječih in preprečevanju novih količinskih omejitev, ki vplivajo na izvoz, ali ukrepov z enakim učinkom

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31989D0546

Uradni list L 295 , 13/10/1989 str. 0014 - 0014

		Sklep Svetaz dne 21. junija 1989o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o odpravi obstoječih in preprečevanju novih količinskih omejitev, ki vplivajo na izvoz, ali ukrepov z enakim učinkom(89/546/ES)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ker Sporazum med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško [1], podpisan v Bruslju 14. maja 1973, ne predvideva prepovedi količinskih omejitev, ki vplivajo na izvoz, in ukrepov z enakim učinkom;ker je v interesu Evropske gospodarske skupnosti in Kraljevine Norveške, da pospešujeta prosti promet s surovinami in blagom z odpravo vseh takih omejitev ali ukrepov in s preprečevanjem ustvarjanja novih omejitev in ukrepov, ki vplivajo na njuno medsebojno trgovanje;ker je treba hkrati zagotoviti postopno odpravljanje sedanjih omejitev, ki vplivajo na nekatere proizvode, ali ukrepov z enakim učinkom ter predvideti zaščitne ukrepe v primeru ponovnega izvoza v tretje države, proti katerim pogodbenica izvoznica ohranja omejitve ali ukrepe z enakim učinkom, ali v primeru hudega pomanjkanja posameznega proizvoda;ker lahko na podlagi člena 32(1) Sporazuma pogodbenici v interesu svojih gospodarstev razvijeta odnose, vzpostavljene s Sporazumom, tako da ga razširita na področja, ki jih Sporazum ne zajema;ker se je Skupnost pogajala s Kraljevino Norveško, rezultat česar je Protokol,SKLENIL:Člen 1Dodatni protokol k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško o odpravi obstoječih in preprečevanju novih količinskih omejitev, ki vplivajo na izvoz, ali ukrepov z enakim učinkom se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo protokola je priloženo k temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta opravi v imenu Skupnosti uradno obvestilo, predvideno v členu 4 Dodatnega protokola.Člen 3Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Luxembourgu, 21. junija 1989Za SvetPredsednikC. Aranzadi[1] UL L 171, 27.6.1973, str. 2.--------------------------------------------------


title: 2005/48/ES: Sklepa Sveta z dne 22. decembra 2004 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji

text:
               25.1.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 21/11

      SKLEPA SVETA

   z dne 22. decembra 2004
   o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji
   (2005/48/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181A Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V podporo Evropski sosedski politiki Evropske unije želi Svet Evropski investicijski banki (EIB) omogočiti dodeljevanje posojil za določene vrste projektov v Rusiji in zahodnih novih neodvisnih državah („WNIS“), to je Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini.

               (2)

               V podporo pobudi Severne dimenzije, ki jo je uvedel Svet decembra 1999 v Helsinkih, je bil 6. novembra 2001 sprejet Sklep Sveta 2001/777/ES o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posebnem posojilnem poslu za izbrane okoljske projekte v ruskem delu bazena Baltskega morja v okviru Severne dimenzije (2).

               (3)

               Posojila EIB v okviru Sklepa 2001/777/ES se sedaj približujejo zgornji meji.

               (4)

               V okviru svojih zaključkov je Ekonomsko-finančni svet dne 25. novembra 2003 pristal na dodatno dodelitev posojil EIB Rusiji in državam WNIS, kot nadaljevanje Sklepa 2001/777/ES za projekte na področjih, na katerih ima EIB sorazmerno prednost in kjer še vedno obstaja povpraševanje po posojilih. Področja, na katerih naj bi EIB imela „sorazmerno prednost“, so: okolje, pa tudi promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico.

               (5)

               Mandat dodeljevanja posojil bi moral na eni strani temeljiti na ustreznih pogojih, usklajenih z dogovori na visoki ravni EU o političnih in makroekonomskih vidikih ter ostalih mednarodnih finančnih institucij o sektorskih in projektnih vidikih, na drugi strani pa bi se moralo delo ustrezno porazdeliti med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR).

               (6)

               Financiranje EIB bi moralo potekati v skladu z običajnimi merili in postopki EIB, vključno s primernimi nadzornimi ukrepi, kot tudi s tem povezanimi ustreznimi pravili in postopki glede Računskega sodišča in OLAF, in sicer na način, ki podpira politiko Skupnosti. EIB in Komisija naj se redno posvetujeta ter tako zagotovita usklajenost prednostnih nalog in dejavnosti v obravnavanih državah in presodita napredek pri izpolnjevanju zadevnih ciljev politike Skupnosti.

               (7)

               Celovita presoja splošnega posojilnega mandata EIB za projekte izven Evropske unije, ki bo izvedena v decembru leta 2006, bo upoštevala tudi ta sklep –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Cilj
   V skladu s svojimi običajnimi merili in v podporo zadevnim zunanjepolitičnim ciljem Skupnosti, Evropski investicijski banki (v nadaljevanju „EIB“) Skupnost odobri jamstvo za vsa neprejeta, zapadla plačila iz naslova odprtih posojil za investicijske projekte, izvedene v Rusiji in v zahodnih novih neodvisnih državah, to so Belorusija, Moldavija in Ukrajina.
   Člen 2
   Upravičeni projekti
   Upravičeni projekti, ki imajo velik pomen za Evropsko unijo, se izvajajo v naslednjih sektorjih:

               —

               okolje,

               —

               promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico.

         Člen 3
   Zgornja meja in pogoji
   1.   Celotna zgornja meja odprtih posojil znaša 500 milijonov EUR.
   2.   EIB se odobri izjemno 100 % jamstvo Skupnosti, s katerim krije celoten znesek dodeljenih posojil v okviru tega sklepa in vse s tem povezane zneske.
   3.   Projekti, financirani iz posojil, ki jih krije to jamstvo, morajo izpolnjevati naslednja merila:

               (a)

               upravičenost v skladu s členom 2;

               (b)

               sodelovanje in, če je to primerno, sofinanciranje EIB z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, zato da se zagotovijo razumljiva delitev tveganj in ustrezni pogoji za projekte.

         Na podlagi medsebojno dogovorjenega načina si EIB in EBOR delo ustrezno razdelita in o tem poročata v skladu s členom 5. Predvsem mora EIB izkoristiti izkušnje EBOR v Rusiji in državah WNIS.
   Člen 4
   Upravičenost posameznih držav
   Posamezne države postanejo upravičene v okviru zgornje meje, kadar izpolnijo ustrezne pogoje, usklajene z dogovori na visoki ravni med Evropsko unijo in obravnavano državo o političnih in makroekonomskih vidikih. Komisija naj določi, kdaj določena država izpolnjuje ustrezne pogoje, in o tem obvesti EIB.
   Člen 5
   Poročanje
   Komisija vsako leto obvesti Evropski parlament in Svet o poslovanju s posojili, izvedenem v okviru tega sklepa, in istočasno predloži oceno o izvajanju tega sklepa in povezovanju med mednarodnimi finančnimi institucijami, ki sodelujejo v projektih.
   Te informacije naj vključujejo tudi oceno o tem, kako posojila v okviru tega sklepa prispevajo k uresničevanju zadevnih zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti.
   Za namene prvega in drugega odstavka EIB priskrbi Komisiji ustrezne informacije.
   Člen 6
   Trajanje
   Jamstvo krije posojila sklenjena do 31. januarja 2007.
   Če po preteku tega obdobja posojila, ki jih odobri EIB, ne dosežejo splošne zgornje meje iz člena 3(1), se obdobje samodejno podaljša za šest mesecev.
   Člen 7
   Končne določbe
   1.   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.
   2.   EIB in Komisija oblikujeta pogoje, na podlagi katerih se jamstvo odobri.

      V Bruslju, 22. decembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         C. VEERMAN

      (1)  Mnenje, podano dne 14. decembra 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 292, 9.11.2001, str. 41.


title: 2011/315/EU: Sklep Sveta z dne 23. maja 2011 o dodelitvi sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru devetega in prejšnjih evropskih razvojnih skladov, za razvojno sodelovanje v Južnem Sudanu

text:
               28.5.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 142/61

         SKLEP SVETA
   z dne 23. maja 2011
   o dodelitvi sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru devetega in prejšnjih evropskih razvojnih skladov, za razvojno sodelovanje v Južnem Sudanu
   (2011/315/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES ter o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja četrti del Pogodbe ES (1), ter zlasti členov 1(4) in 6 Notranjega sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Pričakuje se, da bo južni Sudan na podlagi referenduma o samoodločbi, ki je bil izveden v skladu s Celovitim mirovnim sporazumom iz leta 2005, uradno razglasil neodvisnost od severnega dela države 9. julija 2011.

               (2)

               V obdobju po razglasitvi neodvisnosti se bo morala novo nastala država Južni Sudan (v nadaljnjem besedilu: Južni Sudan) v razmerah zmanjšane zmogljivosti upravljanja države in politične ranljivosti spoprijeti s številnimi humanitarnimi in socialno-ekonomskimi izzivi. V teh okoliščinah bo zunanja pomoč Južnemu Sudanu za boj proti skrajni revščini, okrepitev lokalnih skupnosti in zagotavljanje takojšnjih koristi, ki jih prebivalstvu prinaša mir, postala še toliko pomembnejša.

               (3)

               Pričakuje se, da bo Južni Sudan kmalu po pridobitvi neodvisnosti zaprosil za pridružitev k Sporazumu o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju dne 23. junija 2000 (2), kakor je bil nazadnje spremenjen s Sporazumom iz Ouagadougouja dne 23. junija 2010 (3). Vendar bo po pridružitvi potrebno še nekaj časa, preden bodo sredstva iz desetega evropskega razvojnega sklada (ERS) dejansko na voljo, zaradi česar lahko v tem obdobju nastane finančna vrzel.

               (4)

               Svet je s Sklepom 2010/406/EU z dne 12. julija 2010 o dodelitvi sredstev, prerazporejenih iz projektov devetega evropskega razvojnega sklada (ERS) in prejšnjih ERS, za zadovoljevanje potreb najbolj ranljivega prebivalstva v Sudanu (4) v okviru prve dodelitve sredstev dodelil 150 milijonov EUR za zadovoljevanje potreb najbolj ranljivega prebivalstva v Sudanu. Od te vsote je bilo 85 milijonov EUR namenjenih Južnemu Sudanu. Vendar se ta znesek ne zdi zadosten za kritje ogromnih potreb na področju krepitve države in zmogljivosti ter razvojnih potreb večine prebivalstva.

               (5)

               Za odpravo preostale finančne vrzeli je primerno, da se prebivalstvu in javnim institucijam Južnega Sudana dodelijo dodatna sredstva, prerazporejena iz devetega in prejšnjih ERS.

               (6)

               Ta prerazporejena sredstva bi bilo treba uporabiti za podporo izvajanju triletnega načrta za razvoj Južnega Sudana 2011–2013, na podlagi sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija. Predvideti bi bilo treba tudi kritje stroškov podpornih ukrepov.

               (7)

               Zaradi poenostavitve bi bilo ta sredstva treba upravljati v skladu z izvedbenimi določbami, ki se uporabljajo za deseti ERS –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Znesek 200 milijonov EUR iz sredstev, prerazporejenih iz projektov v okviru devetega in prejšnjih evropskih razvojnih skladov (ERS), se dodeli za razvojno sodelovanje v Južnem Sudanu, 3 % tega zneska pa se dodeli za odhodke za podporo Komisije.
   2.   Sredstva iz odstavka 1 se upravljajo v skladu z izvedbenimi določbami, ki se uporabljajo za deseti ERS.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan po njegovem sprejetju.

      V Bruslju, 23. maja 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 247, 9.9.2006, str. 32.

      (2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

      (3)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

      (4)  UL L 189, 22.7.2010, str. 14.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1342 z dne 24. junija 2016 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Tuvalujem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje

text:
               6.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 213/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1342
   z dne 24. junija 2016
   o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Tuvalujem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (a) člena 77(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Uredbo (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je bil sklic na Tuvalu prenesen iz Priloge I v Prilogo II k Uredbi Sveta (ES) št. 539/2001 (2).

               (2)

               Navedeni sklic na Tuvalu je opremljen z opombo, v kateri je navedeno, da se izvzetje iz vizumske obveznosti uporablja od datuma začetka veljavnosti sporazuma o izvzetju iz vizumske obveznosti, ki se sklene z Evropsko unijo.

               (3)

               Svet je 9. oktobra 2014 sprejel sklep, s katerim je Komisijo pooblastil, da začne pogajanja s Tuvalujem za sklenitev sporazuma med Evropsko unijo in Tuvalujem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

               (4)

               Pogajanja o Sporazumu so se začela 19. novembra 2014 in so se uspešno končala s parafiranjem navedenega sporazuma 8. oktobra 2015.

               (5)

               Sporazum bi bilo treba podpisati, izjave, priložene Sporazumu, pa bi bilo treba odobriti v imenu Unije. Sporazum bi bilo treba začasno uporabljati od dneva po tem, ko je bil Sporazum podpisan, do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.

               (6)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES (3); Združeno kraljestvo torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (7)

               Ta sklep predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES (4); Irska torej ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Tuvalujem o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Izjave, priložene temu sklepu, se odobrijo v imenu Unije.
   Člen 3
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 4
   Sporazum se začasno uporablja od dneva po tem, ko je bil podpisan (5), do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev.
   Člen 5
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 24. junija 2016

            Za Svet

            Predsednik

         A.G. KOENDERS

      (1)  Uredba (EU) št. 509/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 149, 20.5.2014, str. 67).

      (2)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

      (3)  Sklep Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 131, 1.6.2000, str. 43).

      (4)  Sklep Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (UL L 64, 7.3.2002, str. 20).

      (5)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum podpisa Sporazuma.


title: 2007/401/ES: Sklep Sveta z dne 25. maja 2007 o imenovanju belgijskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               13.6.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 151/32

      SKLEP SVETA

   z dne 25. maja 2007
   o imenovanju belgijskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2007/401/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga belgijske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Po odstopu g. CEREXHEJA se je sprostilo mesto nadomestnega člana v Odboru Regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Ga. Evelyne HUYTEBROECK, Ministre de l’Environnement, de l’Energie, du Tourisme et de l’Aide aux Personnes du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale, se za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, imenuje za nadomestno članico Odbora regij, kjer zamenja g. CEREXHEJA.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. maja 2007

            Za Svet

            Predsednica

         A. SCHAVAN

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: Sklep Sveta 2008/206/PNZ z dne 3. marca 2008 o nadzornih ukrepih in kazenskih določbah za novo psihoaktivno snov 1-benzilpiperazin (BZP)

text:
               7.3.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 63/45

      SKLEP SVETA 2008/206/PNZ
   z dne 3. marca 2008
   o nadzornih ukrepih in kazenskih določbah za novo psihoaktivno snov 1-benzilpiperazin (BZP)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1) in zlasti člena 8(3) Sklepa,
   ob upoštevanju pobude Komisije,
   po posvetovanju z Evropskim parlamentom,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Poročilo o oceni tveganja glede 1-benzilpiperazina (BZP) je bilo pripravljeno na podlagi Sklepa 2005/387/PNZ na posebnem zasedanju razširjenega znanstvenega odbora Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami ter nato predloženo Svetu in Komisiji 31. maja 2007.

               (2)

               BZP je sintetična snov. V Evropski uniji se je o njej prvič poročalo leta 1999. Podobno kot amfetamin in metamfetamin BZP spodbuja osrednji živčni sistem, vendar s precej manjšim učinkom (okoli 10 % učinkovitosti d-amfetamina). Na presnovo BZP lahko vplivajo genetski polimorfizmi v encimskih sistemih, zaradi česar so številni posamezniki občutljivi na učinke BZP. Obstajajo tudi možnosti za navzkrižno delovanje z drugimi drogami, vendar na splošno primanjkuje podatkov o farmakokinetiki BZP pri ljudeh.

               (3)

               V nekaterih državah članicah je mogoče BZP zakonito pridobiti pri maloprodajnih dobaviteljih kemičnih izdelkov. Za rekreacijske namene pa se prodaja v obliki tablet in kapsul prek interneta, v nekaterih državah članicah pa v zeliščnih prodajalnah. Na trgu s prepovedanimi drogami se BZP lahko prodaja/kupuje tudi kot priljubljena droga ekstazi.

               (4)

               Trinajst držav članic in ena tretja država (Norveška) so poročale o zasegu BZP v obliki prahu, kapsul ali tablet in v obsegu od 1 kapsule/tablete do 64 900 tablet. Le malo podatkov kaže na obsežno sintetiziranje, obdelavo ali distribucijo BZP ter na vpletenost organiziranega kriminala.

               (5)

               BZP nima dokazane in priznane zdravstvene vrednosti. V Evropski uniji ni znanih zdravil z licenco, ki vsebujejo BZP.

               (6)

               BZP se trenutno ne ocenjuje in ni bil ocenjen v okviru sistema ZN. V petih državah članicah je bil predmet nadzornih ukrepov in kazenskih sankcij v skladu z njihovo zakonodajo, ki temelji na obveznostih iz konvencij ZN iz leta 1961 oziroma 1971. Dve državi članici uporabljata nadzorne ukrepe za BZP v skladu s svojo zakonodajo na področju zdravil.

               (7)

               Prisotnost BZP je bila ugotovljena pri obdukcijskih vzorcih. Vendar ni znano, v kolikšni meri je bil BZP vzrok smrti, ker so bile v vseh primerih vpletene druge snovi ali druge okoliščine.

               (8)

               Poročilo o oceni tveganja glede BZP kaže na pomanjkanje trdnih znanstvenih dokazov o splošni nevarnosti BZP. Glede na to, da ima BZP značilnosti poživila, da predstavlja tveganje za zdravje in nima za zdravje koristnih učinkov, ter na podlagi previdnostnega načela je treba za BZP uvesti nadzor, vendar morajo nadzorni ukrepi ustrezati sorazmerno nizkemu tveganju, povezanemu s to snovjo.

               (9)

               Z nadzorom 1-benzilpiperazina se lahko preprečijo težave pri mednarodnem sodelovanju organov kazenskega pregona in pravosodnih organov –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi za 1-benzilpiperazin (znan tudi kot 1-benzil-1,4-diazacikloheksan, N-benzilpiperazin ali pod splošnejšim imenom benzilpiperazin ali BZP) uvedejo nadzorne ukrepe, sorazmerne s tveganjem, povezanim s to snovjo, in kazenske sankcije, kakor je predvideno v njihovi zakonodaji, ki je v skladu z obveznostmi iz Konvencije Združenih narodov o psihotropnih snoveh iz leta 1971.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Veljati začne dan po objavi.

      V Bruslju, 3. marca 2008

            Za Svet

            Predsednik

         J. PODOBNIK

      (1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.


title: 2008/525/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. aprila 2007 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005

text:
               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/142

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005
   (2008/525/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnem zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005 z odgovori Fundacije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4) in zlasti člena 11 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0113/2007),

               1.

               podeli direktorju Evropske fundacije za usposabljanje razrešnico glede izvrševanja proračuna Fundacije za proračunsko leto 2005;

               2.

               navaja pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropske fundacije za usposabljanje, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generalni sekretar

         Harald RØMER

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 40.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 73.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 131, 23.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1648/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 22).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 187/143

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 24. aprila 2007
   s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005
   EVROPSKI PARLAMENT,
   ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005 (1),
   ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnem zaključnem računu Evropske fundacije za usposabljanje za proračunsko leto 2005 z odgovori Fundacije (2),
   ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 27. februarja 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1360/90 z dne 7. maja 1990 o ustanovitvi Evropske fundacije za usposabljanje (4) in zlasti člena 11 Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5) in zlasti člena 94 Uredbe,
   ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0113/2007),

               A.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov za proračunsko leto, ki se je zaključilo 31. decembra 2005, ter o zakonitosti in pravilnosti poslovnih dogodkov v celoti,

               B.

               ker je 27. aprila 2006 Parlament direktorju podelil razrešnico glede izvrševanja proračuna Fundacije za proračunsko leto 2004 (6) in v resoluciji, ki spremlja sklep Parlamenta o razrešnici, med drugim

                           —

                           z razočaranjem ugotavlja, da Fundacija še vedno ni razrešila težav glede ustreznega predstavljanja odhodkov v zvezi s programom Tempus v svojih računovodskih izkazih; opozarja, da ta težava ostaja kljub stalnim pripombam Računskega sodišča v letnih poročilih od leta 1999 in da je Računsko sodišče zato izrazilo pridržek v zvezi z zaključnim računom Fundacije; vztraja, da morajo računovodski izkazi Fundacije spoštovati načeli enotnosti in točnosti proračuna,

                           —

                           vztraja, da mora agencija upoštevati veljavne predpise v zvezi z objavo proračuna, razdeljenega na člene in postavke, skupaj s kadrovskim načrtom;

         Splošne točke v zvezi z večino agencij EU, za katere je potrebna posamezna razrešnica

               1.

               meni, da naraščajoče število agencij Skupnosti in dejavnosti nekaterih izmed njih niso del splošnega političnega okvira ter da naloge nekaterih agencij vedno ne odražajo pravih potreb Unije, niti pričakovanj državljanov, ter prav tako ugotavlja, da agencije na splošno nimajo vedno dobrega ugleda;

               2.

               zato poziva Komisijo, da določi splošen politični okvir za ustanovitev novih agencij Skupnosti ter da pred ustanovitvijo vsake nove agencije predloži študijo stroškov in koristi, pri čemer naj bo pozorna, da se prepreči kakršno koli podvajanje dejavnosti med agencijami ali prekrivanje s pristojnostmi drugih evropskih organizacij;

               3.

               poziva Računsko sodišče, naj predloži mnenje o študiji stroškov in koristi preden Parlament sprejme svojo odločitev;

               4.

               poziva Komisijo, naj vsakih pet let predloži študijo o dodani vrednosti vsake obstoječe agencije; poziva vse zadevne institucije, naj v primeru negativne ocene o dodani vrednosti agencije sprejmejo vse potrebne ukrepe, tako da spremenijo mandat zadevne agencije ali pa jo zaprejo;

               5.

               ob upoštevanju naraščajočega števila regulatornih agencij obžaluje, da pogajanja o osnutku medinstitucionalnega sporazuma o okviru delovanja teh agencij še niso zaključena, ter poziva pristojne službe Komisije, da skupaj z Računskim sodiščem storijo vse, kar je potrebno, za sklenitev tega sporazuma;

               6.

               ugotavlja, da odgovornost Komisije za izvrševanje proračuna zahteva tesnejšo povezavo med agencijami in Komisijo; poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta potrebne ukrepe, da se Komisiji do 31. decembra 2007 podeli pravica, da v nadzornih organih regulativnih agencij z manjšino glasov prepreči sprejetje odločitev, in naj to možnost predvidita pri vseh na novo ustanovljenih agencijah;

               7.

               poziva Računsko sodišče, naj za jasnejšo sliko o uporabi sredstev EU s strani agencij v letnem poročilu oblikuje dodatno poglavje, namenjeno vsem agencijam, za katere se podeli razrešnica na podlagi zaključnega računa Komisije;

               8.

               potrjuje načelo, v skladu s katerim Parlament odloča o razrešnicah za vse agencije Skupnosti, subvencionirane ali ne, tudi če organ, pristojen za razrešnico, ukrepa na podlagi svojega ustanovnega besedila;

               9.

               poziva Računsko sodišče, da opravi revizijo poslovanja vseh agencij in o tem poroča ustreznim odborom Parlamenta, vključno z Odborom za proračunski nadzor;

               10.

               ugotavlja, da število agencij neprestano narašča in da je ob upoštevanju politične odgovornosti Komisije za delovanje agencij, ki je veliko večja kot preprosta logistična podpora, potreba po oblikovanju skupnega pristopa generalnih direktoratov Komisije, pristojnih za ustanavljanje in spremljanje agencij, do agencij še večja; meni, da bi bila struktura, podobna tisti, ki so jo oblikovale agencije za usklajevanje med zadevnimi generalnimi direktorati, pragmatičen način za oblikovanje skupnega pristopa Komisije do vseh zadev, povezanih z agencijami;

               11.

               poziva Komisijo, da izboljša upravno in tehnično podporo agencijam, ob upoštevanju vedno bolj zapletenih upravnih pravil in tehničnih težav Skupnosti;

               12.

               ugotavlja, da v vseh agencijah Skupnosti manjka disciplinski organ, in poziva Komisijo k sprejetju potrebnih ukrepov za hitro vzpostavitev takšnega mehanizma;

               13.

               pozdravlja znatne izboljšave pri usklajevanju med agencijami, ki jim omogoča reševanje ponavljajočih se težav in prispeva k učinkovitejšemu sodelovanju s Komisijo in Parlamentom;

               14.

               meni, da je treba nadaljevati in razširiti ukrep številnih agencij, ki so vzpostavile skupno podporno službo, namenjeno uskladitvi njihovih informacijskih sistemov za finančno upravljanje s tistimi, ki jih uporablja Komisija;

               15.

               poziva agencije, da izboljšajo sodelovanje in primerjalno analizo z udeleženci na ustreznem področju; spodbuja Komisijo, naj sprejme vse ukrepe, ki se ji zdijo potrebni, da bi pomagala agencijam izboljšati njihov ugled in povečati vidnost njihovih dejavnosti;

               16.

               poziva Komisijo, naj pripravi predlog za uskladitev oblike letnega poročanja agencij za razvoj kazalcev uspešnosti, ki bi omogočali primerjavo njihove učinkovitosti;

               17.

               poziva agencije, da na začetku vsakega leta predložijo kazalce uspešnosti, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti agencije;

               18.

               poziva vse agencije, da pogosteje uporabljajo cilje SMART, s čimer bi prispevale k stvarnejšemu načrtovanju in izvajanju ciljev;

               19.

               strinja se z Računskim sodiščem, da je tudi Komisija odgovorna za (finančno) upravljanje agencij; zato poziva Komisijo, naj spremlja ter po potrebi usmerja in sodeluje pri upravljanju različnih agencij, zlasti kar zadeva ustrezno izvedbo postopkov javnih razpisov, preglednost postopkov zaposlovanja, dobro finančno poslovodenje (neporabljena sredstva in preveč predvidenih proračunskih sredstev) in – kar je najpomembnejše – ustrezno izvajanje pravil o sistemu notranjega nadzora;

               20.

               meni, da bi morali delovni programi agencij izražati prispevke agencij v operativnem in izmerljivem smislu ter da je treba ustrezno upoštevati standarde notranjega nadzora Komisije;

         Posebne točke

               21.

               opaža, da je stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti za proračunsko leto visoka (praktično 100 % za lastne dejavnosti Fundacije) in želi Fundacijo opozoriti na visoko stopnjo (prek 40 %) prenosov prevzetih obveznosti za poslovanje (naslov III); je zlasti zaskrbljen, ker podobno stanje prevladuje pri izvrševanju dejavnosti programov MEDA in Tempus; poziva Fundacijo, da zagotovi boljše načrtovanje svojih dejavnosti;

               22.

               meni, da je Evropska fundacija za usposabljanje vir pomembnih informacij in izmenjave izkušenj za partnerske države Evropske unije in za vse institucije EU;

               23.

               poudarja, da so programi usposabljanja in njihovo izboljševanje podlaga za razvoj in širitev demokracije; zato spodbuja Fundacijo, da pospeši svoje dejavnosti v partnerskih državah, kjer je prisotnih največ ovir za napredek demokracije;

               24.

               kritizira dejstvo, da je Fundacija tako kot v prejšnjih letih v Uradnem listu objavila le povzetek svojega proračuna, s čimer je kršila svojo finančno uredbo;

               25.

               poziva Fundacijo, da pripravi novo proračunsko nomenklaturo, ki bo bolje odražala dejansko stanje Fundacije in preprečila nenehne prenose; poziva Fundacijo, da izboljša usklajevanje med finančno enoto in operativnimi enotami, kar naj bi vodilo v zmanjšanje števila potrebnih prenosov;

               26.

               poziva Fundacijo, da izboljša spoštovanje obstoječih pravil za zaključne račune;

               27.

               obžaluje, da Fundacija še ni dokončno uvedla svojega sistema notranjega nadzora ter da konec leta 2005 ni bilo analize poslovnih tveganj in naknadnih preverjanj ter da računovodja še ni potrdil podatkov o računovodskih izkazih in sistemov popisa sredstev;

               28.

               pozdravlja dejstvo, da je Fundacija nadaljevala s pospeševanjem svojega delo na področju razvoja človeških virov in tako omogočila partnerskim državam, da bolje uporabijo izkušnje Fundacije pri reformiranju svojih sistemov usposabljanja in nadaljnjega usposabljanja;

               29.

               vztraja, da mora Fundacija odpraviti pomanjkljivosti na področju dokumentacije v zvezi s postopki izbire osebja.

      (1)  UL C 266, 31.10.2006, str. 40.

      (2)  UL C 312, 19.12.2006, str. 73.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1995/2006 (UL L 390, 30.12.2006, str. 1).

      (4)  UL L 131, 23.5.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1648/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 22).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 340, 6.12.2006, str. 117.


title: Sklep Sveta (EU) 2015/431 z dne 10. marca 2015 o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas

text:
               14.3.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 70/45

         SKLEP SVETA (EU) 2015/431
   z dne 10. marca 2015
   o spremembi Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 27.1 Protokola,
   ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2014/58 z dne 16. decembra 2014 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Lietuvos bankas (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

               (2)

               V skladu s členom 1 Sklepa Sveta 2014/509/EU (2) Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in se odstopanje v korist Litve v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (3) razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015.

               (3)

               Svet ECB je priporočil, da se družba UAB PricewaterhouseCoopers imenuje za zunanjega revizorja centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2015 do 2017.

               (4)

               Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu z njim spremeniti Sklep Sveta 1999/70/ES (4) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 1 Sklepa 1999/70/ES se doda naslednji odstavek:

      „19.   UAB PricewaterhouseCoopers se potrdi kot zunanji revizor centralne banke Lietuvos bankas za poslovna leta od 2015 do 2017.“

   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.
   Člen 3
   Ta sklep je naslovljen na Evropsko centralno banko.

      V Bruslju, 10. marca 2015

            Za Svet

            Predsednik

         J. REIRS

      (1)  UL C 465, 24.12.2014, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (UL L 228, 31.7.2014, str. 29).

      (3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

      (4)  Sklep Sveta 1999/70/ES z dne 25. januarja 1999 o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank (UL L 22, 29.1.1999, str. 69).


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1747 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/367

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1747
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Skupnega podjetja SESAR za proračunsko leto 2015 z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice skupnemu podjetju glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05875/2017 – C8-0086/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (4), zlasti člena 4b,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za promet in turizem (A8-0096/2017),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2015;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja SESAR, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 473, 16.12.2016, str. 66.

      (2)  UL C 473, 16.12.2016, str. 68.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 64, 2.3.2007, str. 1.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.