title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 271/14/COL z dne 9. julija 2014 o sedemindevetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s sprejetjem novih smernic za raziskave in razvoj ter inovacije [2015/1359]

text:
               6.8.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 209/17

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 271/14/COL
   z dne 9. julija 2014
   o sedemindevetdeseti spremembi procesnih in materialnih pravil na področju državne pomoči s sprejetjem novih smernic za raziskave in razvoj ter inovacije [2015/1359]
   NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) ter zlasti člena 5(2)(b) in člena 24 Sporazuma ter člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,
   ob upoštevanju naslednjega:
   V skladu s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču Nadzorni organ uveljavlja določbe Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.
   Nadzorni organ v skladu s členom 5(2)(b) Sporazuma o nadzornem organu in sodišču izda obvestila ali smernice o zadevah, ki jih obravnava Sporazum EGP, če to izrecno določata navedeni sporazum ali Sporazum o nadzornem organu in sodišču ali če Nadzorni organ meni, da je to potrebno.
   Evropska komisija je 21. maja 2014 objavila sporočilo z naslovom „Okvir za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije“ (1). Okvir določa pogoje, pod katerimi lahko javno financiranje raziskav in razvoja ter inovacij pomeni državno pomoč, in pogoje o združljivosti, kadar tovrstno financiranje pomeni državno pomoč. Uporabljajo se od 1. julija 2014.
   Okvir je pomemben za Evropski gospodarski prostor.
   Zagotoviti je treba enotno uporabo pravil o državni pomoči EGP po celotnem Evropskem gospodarskem prostoru v skladu s ciljem homogenosti iz člena 1 Sporazuma EGP.
   V skladu s točko II pod naslovom „SPLOŠNO“ Priloge XV k Sporazumu EGP mora Nadzorni organ po posvetovanju z Evropsko komisijo sprejeti nove smernice, ki ustrezajo tistim, ki jih je sprejela Evropska komisija.
   PO POSVETOVANJU z Evropsko komisijo,
   PO POSVETOVANJU z državami Efte glede zadeve v dopisu z dne 26. junija 2014 –
   SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Materialna pravila na področju državne pomoči se spremenijo z uvedbo novih smernic za raziskave in razvoj ter inovacije. Nove smernice so priložene tej odločbi in so njen sestavni del.
   Člen 2
   Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 9. julija 2014

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Članica kolegija

      (1)  UL C 198, 27.6.2014, str. 1.

      PRILOGA

         DRŽAVNA POMOČ ZA RAZISKAVE IN RAZVOJ TER INOVACIJE
          (1)

                  UVOD

               20

                  1.

               PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
               21

                  1.1

                  Področje uporabe

               21

                  1.2

                  Ukrepi pomoči, ki jih zajemajo te smernice

               22

                  1.3

                  Opredelitev pojmov

               23

                  2.

               DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 61(1) SPORAZUMA EGP
               26

                  2.1

                  Organizacije za razširjanje raziskav in znanja ter raziskovalne infrastrukture kot prejemniki državne pomoči

               26

                  2.1.1

               Javno financiranje negospodarskih dejavnosti
               26

                  2.1.2

               Javno financiranje gospodarskih dejavnosti
               27

                  2.2

                  Posredna državna pomoč za podjetja prek javno financiranih organizacij za razširjanje raziskav in znanja ter raziskovalnih infrastruktur

               28

                  2.2.1

               Raziskave v imenu podjetij (pogodbene raziskave ali raziskovalne storitve)
               28

                  2.2.2

               Sodelovanje s podjetji
               29

                  2.3

                  Javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev

               30

                  3.

               SKUPNA OCENJEVALNA NAČELA
               31

                  4.

               OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA R&R&I
               31

                  4.1

                  Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

               32

                  4.1.1

               Splošni pogoji
               32

                  4.1.2

               Dodatni pogoji za individualno pomoč
               32

                  4.2

                  Potreba po državni intervenciji

               33

                  4.2.1

               Splošni pogoji
               33

                  4.2.2

               Dodatni pogoji za individualno pomoč
               34

                  4.3

                  Ustreznost ukrepa pomoči

               34

                  4.3.1

               Ustreznost drugih instrumentov politike
               34

                  4.3.2

               Ustreznost različnih instrumentov pomoči
               35

                  4.4

                  Spodbujevalni učinek

               35

                  4.4.1

               Splošni pogoji
               35

                  4.4.2

               Dodatni pogoji za individualno pomoč
               36

                  4.5

                  Sorazmernost pomoči

               37

                  4.5.1

               Splošni pogoji
               37

                  4.5.2

               Dodatni pogoji za individualno pomoč
               39

                  4.6

                  Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

               40

                  4.6.1

               Splošne ugotovitve
               40

                  4.6.2

               Sheme pomoči
               42

                  4.6.3

               Dodatni pogoji za individualno pomoč
               42

                  4.7

                  Preglednost

               44

                  5.

               OCENA
               44

                  6.

               POROČANJE IN SPREMLJANJE
               45

                  7.

               UPORABA
               45

                  8.

               PREGLED
               45

                        Priloga I –

                     Upravičeni stroški

               46

                        Priloga II –

                     Največje intenzivnosti pomoči

               47

         UVOD

                  1.

                  Za preprečitev, da bi državne subvencije izkrivljale konkurenco v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: EGP) in vplivale na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP (v nadaljnjem besedilu: pogodbenice) na način, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, člen 61(1) Sporazuma EGP določa načelo, da je državna pomoč prepovedana. Vendar je lahko taka pomoč v nekaterih primerih združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(2) in (3).

                  2.

                  Spodbujanje raziskav in razvoja ter inovacij (v nadaljnjem besedilu: R&R&I) je pomemben cilj EGP iz člena 1(2)(f) in člena 78 Sporazuma EGP, ki pogodbenice pozivata k sodelovanju na tem področju (2). Glavna cilja sta okrepiti znanstvene in tehnološke temelje evropske industrije ter spodbujati njeno mednarodno konkurenčnost.

                  3.

                  Evropska Komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) v svoji strategiji „Evropa 2020“ (3) raziskave in razvoj (v nadaljnjem besedilu: R in R) opredeljuje kot ključno gonilo za doseganje ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Zato je Komisija določila krovni cilj, po katerem bi bilo treba v R in R do leta 2020 vložiti 3 % bruto domačega proizvoda Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: BDP). Da bi se pospešil napredek na področju R&R&I, je v strategiji Evropa 2020 zlasti poudarjena vodilna pobuda „Unija inovacij“ (4), katere namen je izboljšanje okvirnih pogojev in dostopa do financiranja raziskav in inovacij, da bi lahko inovativne zamisli pretvorili v proizvode in storitve, ki ustvarjajo rast in delovna mesta (5). Komisija je v sporočilu Evropa 2020 navedla, da lahko politika na področju državnih pomoči „dejavno in pozitivno prispeva […], saj spodbuja in podpira pobude za inovativnejše, učinkovitejše in bolj zelene tehnologije, hkrati pa olajšuje dostop do javne podpore za naložbe, tveganega kapitala ter financiranja raziskav in razvoja“.

                  4.

                  Ker je splošno sprejeto, da konkurenčni trgi dosegajo učinkovite rezultate v smislu cen, proizvodnje in uporabe virov, se lahko delovanje trgov v primeru njihovega nedelovanja (6) izboljša z državno intervencijo ter s tem prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Pri R&R&I bi lahko do nedelovanja trga prišlo na primer, ker udeleženci na trgu običajno ne upoštevajo (pozitivnih) zunanjih učinkov na druge udeležence v gospodarstvu in je zato njihova raven dejavnosti R&R&I s stališča družbe premajhna. Zgodi se lahko tudi, da projekti R&R&I nimajo zadostnega dostopa do virov financiranja (zaradi asimetričnih informacij), ali pa imajo težave z usklajevanjem med podjetji. Torej je lahko državna pomoč za R&R&I združljiva z delovanjem Sporazuma EGP, če je mogoče pričakovati, da bo zmanjšala nedelovanje trga s spodbujanjem izvajanja pomembnega projekta v skupnem evropskem interesu ali pospeševanjem razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, in če nastalo izkrivljanje konkurence in trgovine ni v nasprotju s skupnim interesom.

                  5.

                  Pomoč za R&R&I bo zlasti upravičena na podlagi člena 61(3)(b) in (c) Sporazuma EGP, v skladu s katerim lahko Nadzorni organ Efte (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) kot združljivo z delovanjem Sporazuma EGP šteje državno pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                  6.

                  Komisija je v sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči (7) napovedala tri cilje, ki jih je treba uresničiti s posodobitvijo nadzora državne pomoči:

                              (a)

                              spodbujati trajnostno, pametno in vključujočo rast na konkurenčnem notranjem trgu;

                              (b)

                              osredotočiti predhodno preverjanje na primere pomoči z največjim učinkom na notranji trg, hkrati pa krepiti sodelovanje držav članic pri izvajanju pravil o državni pomoči;

                              (c)

                              racionalizirati pravila in zagotoviti hitrejše sprejemanje odločitev.

                  7.

                  Komisija je zlasti pozvala k skupnemu pristopu pri pregledu različnih smernic in okvirov, ki bo temeljil na krepitvi notranjega trga, spodbujanju večje učinkovitosti javne porabe na podlagi boljšega prispevka državne pomoči k ciljem skupnega interesa, okrepljenem preverjanju spodbujevalnega učinka, omejitve pomoči na najmanjšo potrebno in morebitnih negativnih učinkih pomoči na konkurenco in trgovino. Nadzorni organ podpira pobudo Komisije za posodobitev. Zato pogoji o združljivosti iz teh smernic temeljijo na takšnem skupnem pristopu.

            1.   PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
      1.1   Področje uporabe

                  8.

                  Načela iz teh smernic se uporabljajo za državno pomoč za R&R&I v vseh sektorjih, ki jih ureja Sporazum EGP. Zato se uporabljajo za tiste sektorje, za katere veljajo posebna pravila EGP o državnih pomočeh, razen če ta pravila določajo drugače.

                  9.

                  Finančna sredstva, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije in skupna podjetja Evropske unije ali drugi mednarodni organi ter niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav Efte (8), ne pomenijo državne pomoči. Kadar se takšna finančna sredstva združijo z državno pomočjo, se bo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali pa so predmet ocene združljivosti iz teh smernic, upoštevala samo slednja.

                  10.

                  Pomoč za R&R&I za podjetja v težavah, kot je za namene teh smernic opredeljena s smernicami Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (9), kakor so bile spremenjene ali nadomeščene, je izključena s področja uporabe teh smernic.

                  11.

                  Nadzorni organ bo pri oceni pomoči za R&R&I, dodeljeni upravičencu, ki je naslovnik neporavnanega naloga za izterjavo zaradi predhodnega sklepa Nadzornega organa o razglasitvi pomoči za nezakonito in nezdružljivo z delovanjem Sporazuma EGP, upošteval znesek pomoči, ki ga je treba še izterjati (10).

            1.2   Ukrepi pomoči, ki jih zajemajo te smernice

                  12.

                  Nadzorni organ je opredelil vrsto ukrepov na področju R&R&I, v zvezi s katerimi je lahko državna pomoč v skladu s posebnimi pogoji združljiva z delovanjem Sporazuma EGP:

                              (a)

                                    pomoč za projekte R in R
                                 , pri katerih del raziskovalnega projekta, ki prejema pomoč, spada v kategorije temeljnih in uporabnih raziskav, slednje pa je mogoče razdeliti na industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj (11). Takšna pomoč je večinoma usmerjena v nedelovanje trga, povezano s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), lahko pa tudi odpravlja tržne nepopolnosti, ki jih povzročajo nepopolne in asimetrične informacije ali (predvsem pri sodelovalnih projektih) nepopolnosti pri usklajevanju;

                              (b)

                                    pomoč za študije izvedljivosti
                                  v zvezi s projekti R in R, ki je usmerjena v premagovanje nedelovanja trga, povezanega predvsem z nepopolnimi in asimetričnimi informacijami;

                              (c)

                                    pomoč za zgraditev in posodobitev raziskovalne infrastrukture
                                 , ki v glavnem obravnava nedelovanje trga, ki izhaja iz težav pri usklajevanju. Visokokakovostne raziskovalne infrastrukture so vse bolj potrebne za pionirske raziskave, saj privabljajo nadarjene posameznike s celega sveta ter so bistvenega pomena na primer za informacijske in komunikacijske tehnologije in ključne omogočitvene tehnologije (12);

                              (d)

                                    pomoč za inovacijske dejavnosti
                                 , ki je večinoma usmerjena v nedelovanje trga, povezano s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), težave pri usklajevanju in v manjšem obsegu asimetrične informacije. Kar zadeva mala in srednja podjetja (v nadaljnjem besedilu: MSP), se lahko takšna pomoč za inovacije dodeli za pridobivanje, potrjevanje in obrambo patentov ter druga neopredmetena sredstva, za napotitev visokokvalificiranega osebja ter za pridobivanje svetovalnih in podpornih storitev za inovacije. Da bi se velika podjetja spodbudilo k sodelovanju z MSP pri inovacijskih dejavnostih na področju procesov in organizacije, se lahko poleg tega dodeli podpora za stroške, ki jih imajo MSP in velika podjetja v zvezi s temi dejavnostmi;

                              (e)

                                    pomoč za inovacijske grozde
                                 , ki je usmerjena v obravnavo nedelovanja trga, povezanega s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov in med njimi. Državna pomoč bi lahko prispevala k odpravi te težave, prvič, s podpiranjem naložb v odprte in skupne infrastrukture za inovacijske grozde in, drugič, s podpiranjem delovanja grozdov, ki ne bi trajalo dlje od deset let, za izboljšanje sodelovanja, mrežnega povezovanja in učenja.

                  13.

                  Države Efte morajo pomoč za R&R&I priglasiti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, z izjemo ukrepov, ki izpolnjujejo pogoje iz uredbe o skupinskih izjemah, ki je vključena v Sporazum EGP.

                  14.

                  Te smernice določajo merila združljivosti za sheme pomoči R&R&I in individualno pomoč, za katere velja obveznost priglasitve in jih je treba oceniti na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP (13).

            1.3   Opredelitev pojmov

                  15.

                  V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

                              (a)

                              „
                                    ad hoc

                                 pomoč“ pomeni pomoč, ki ni dodeljena na podlagi sheme pomoči;

                              (b)

                              „pomoč“ pomeni vsak ukrep, ki izpolnjuje merila iz člena 61(1) Sporazuma EGP;

                              (c)

                              „intenzivnost pomoči“ pomeni bruto znesek pomoči, izražen kot odstotek upravičenih stroškov pred odbitkom davkov ali drugih dajatev. Kadar se pomoč dodeli v obliki, ki niso nepovratna sredstva, je znesek pomoči enak bruto ekvivalentu nepovratnih sredstev. Pomoč, plačljiva v več obrokih, se diskontira na vrednost, ki jo je imela ob dodelitvi. Obrestna mera, ki se uporablja za ta namen, je diskontna stopnja (14), veljavna ob dodelitvi. Intenzivnost pomoči se izračuna na upravičenca;

                              (d)

                              „shema pomoči“ pomeni vsak akt, na podlagi katerega je mogoče brez nadaljnjih izvedbenih ukrepov dodeliti individualno pomoč podjetjem, opredeljenim v aktu na splošen in abstrakten način, in vsak akt, na podlagi katerega je mogoče enemu ali več podjetjem dodeliti pomoč, ki ni povezana z določenim projektom;

                              (e)

                              „uporabne raziskave“ pomenijo industrijske raziskave, eksperimentalni razvoj ali kakršno koli kombinacijo obeh;

                              (f)

                              „po običajnih tržnih pogojih“ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vse transakcije, ki so posledica odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjujejo tržno načelo („arm's length principle“);

                              (g)

                              „datum dodelitve pomoči“ pomeni datum, ko se zakonska pravica do prejema pomoči prenese na upravičenca na podlagi veljavnega nacionalnega pravnega režima;

                              (h)

                              „učinkovito sodelovanje“ pomeni sodelovanje med najmanj dvema neodvisnima pogodbenicama za izmenjavo znanja ali tehnologije ali za doseganje skupnega cilja na podlagi delitve dela, pri čemer pogodbenice skupaj določijo področje uporabe sodelovalnega projekta, prispevajo k njegovem izvajanju in delijo tveganja, ki pri projektu nastanejo, in njegove rezultate. Ena ali več pogodbenic lahko nosi celotne stroške projekta in tako druge pogodbenice razbremeni finančnih tveganj. Pogodbene raziskave in zagotavljanje raziskovalnih storitev se ne obravnavajo kot oblike sodelovanja;

                              (i)

                              „ekskluzivni razvoj“ pomeni javno naročilo raziskovalnih in razvojnih storitev, pri čemer ima vse koristi izključno javni organ naročnik ali naročnik in jih lahko uporablja pri opravljanju svojih dejavnosti, če jih v celoti poplača;

                              (j)

                              „eksperimentalni razvoj“ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega ali drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev. To lahko vključuje na primer tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev. Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki so tipični za vsakdanje pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati proizvode, procese ali storitve, ki večinoma niso ustaljeni. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za predstavitev in potrjevanje. Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če navedene spremembe pomenijo izboljšanje;

                              (k)

                              „študija izvedljivosti“ pomeni oceno in analizo potenciala projekta, katerih cilj je podpora procesu odločanja z objektivnim in razumnim ugotavljanjem prednosti in slabosti ter priložnosti in nevarnosti projekta, poleg tega pa tudi opredelitev virov, ki so potrebni pri njegovem izvajanju in ne nazadnje možnosti, da bo uspešen;

                              (l)

                              „dodelitev v polnem obsegu“ pomeni, da ima raziskovalna organizacija, raziskovalna infrastruktura ali javni naročnik celotno gospodarsko korist od pravic intelektualne lastnine s tem, da ohrani pravico, da z njimi razpolaga neomejeno, zlasti z lastninsko pravico in pravico dodeljevanja licenc. Tako je lahko tudi, če se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura (oziroma javni naročnik) odloči skleniti nadaljnje pogodbe v zvezi z navedenimi pravicami, vključno s pravico dodelitve licenc partnerju v sodelovanju (oziroma podjetjem);

                              (m)

                              „temeljna raziskava“ pomeni eksperimentalno ali teoretično delo, ki se izvaja predvsem zaradi pridobivanja novega znanja o temeljnih načelih pojavov ali opazovanih dejstev, ne da bi bilo neposredno usmerjeno v tržno uporabo;

                              (n)

                              „bruto ekvivalent nepovratnih sredstev“ pomeni znesek pomoči, če je bila pomoč dodeljena z nepovratnimi sredstvi, pred kakršnim koli odbitkom davkov ali drugih dajatev;

                              (o)

                              „visokokvalificirano osebje“ pomeni osebje z diplomo terciarnega izobraževanja in vsaj petimi leti ustreznih strokovnih izkušenj, kar lahko vključuje tudi doktorsko usposabljanje;

                              (p)

                              „individualna pomoč“ pomeni pomoč, dodeljeno določenemu podjetju, ter vključuje ad hoc pomoč in pomoč, dodeljeno na podlagi sheme pomoči;

                              (q)

                              „industrijske raziskave“ pomenijo načrtovane raziskave ali kritične preiskave, usmerjene v pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Vključujejo oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko vključujejo izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije;

                              (r)

                              „svetovalne storitve za inovacije“ pomenijo svetovanje, pomoč in usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite in izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, ki jih zajemajo;

                              (s)

                              „inovacijski grozdi“ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih pogodbenic (npr. gazel, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za razširjanje raziskav in znanja, nepridobitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovacijske dejavnosti s spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu;

                              (t)

                              „podporne storitve za inovacije“ pomenijo zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, kakovostnega označevanja, preverjanja in certificiranja, da se razvijejo učinkovitejši proizvodi, procesi ali storitve;

                              (u)

                              „neopredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki niso fizična ali finančna, kot so patenti, licence, znanje ali druga intelektualna lastnina;

                              (v)

                              „prenos znanja“ pomeni vsak postopek, katerega cilj je pridobivanje, zbiranje in razširjanje eksplicitnega in tihega znanja, vključno s spretnostmi in kompetencami na področju gospodarskih in negospodarskih dejavnosti, kot so sodelovanje pri raziskavah, svetovanje, licenciranje, ustvarjanje odcepljenih podjetij, objave ter mobilnost raziskovalcev in drugih zaposlenih, ki sodelujejo pri navedenih dejavnostih. Poleg znanstvenega in tehnološkega znanja vključuje še druge vrste znanj, kot je znanje o uporabi standardov in predpisov, ki jih zajemajo, ter o pogojih okolij vsakdanjega obratovanja in metodah za organizacijske inovacije, pa tudi o upravljanju znanja, ki se nanaša na opredelitev, pridobivanje, zaščito, obrambo in izkoriščanje neopredmetenih sredstev;

                              (w)

                              „velika podjetja“ pomenijo podjetja, ki ne spadajo v opredelitev malih in srednjih podjetij;

                              (x)

                              „neto dodatni stroški“ pomenijo razliko med predvidenimi neto sedanjimi vrednostmi projekta ali dejavnosti, ki prejema pomoč, in uspešno hipotetično naložbo, ki bi jo upravičenec izvedel brez pomoči;

                              (y)

                              „organizacijske inovacije“ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod v poslovnih praksah podjetja, organizaciji delovnega mesta ali zunanjih odnosih, pri čemer so izključene spremembe, temelječe na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzemi, prenehanje uporabe procesa, preproste kapitalske zamenjave ali razširitve, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditve, lokalizacija, redne, sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

                              (z)

                              „stroški osebja“ pomenijo stroške raziskovalcev, tehnikov in drugega podpornega osebja v obsegu, v katerem so zaposleni v okviru zadevnega projekta ali dejavnosti;

                              (aa)

                              „predkomercialno naročilo“ pomeni javno naročilo raziskovalnih in razvojnih storitev, pri čemer si javni organ naročnik ali naročnik ne pridrži vseh rezultatov in koristi pogodbe izključno zase za opravljanje svojih dejavnosti, ampak jih deli s ponudniki storitev pod tržnimi pogoji. Pogodba, katere predmet spada v eno ali več kategorij raziskav in razvoja iz teh smernic, mora biti časovno omejena in lahko vključuje razvoj prototipov ali omejenih količin prvih proizvodov ali storitev v preskusni seriji. Nakup komercialnih količin proizvodov ali storitev ne sme biti predmet iste pogodbe;

                              (bb)

                              „procesne inovacije“ pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod (vključno z znatnimi spremembami tehnike, opreme ali programske opreme), ne pomenijo pa manjših sprememb ali izboljšav, povečanja proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so trenutno v uporabi, prenehanja uporabe procesa, preprostih kapitalskih zamenjav ali razširitev, sprememb, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagoditev, lokalizacije, rednih, sezonskih in drugih cikličnih sprememb ter trgovanja z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

                              (cc)

                              „projekt R in R“ pomeni dejavnost, ki vključuje dejavnosti, ki zajemajo eno ali več kategorij raziskav in razvoja iz teh smernic, in je namenjena opravljanju nedeljive naloge natančno določene gospodarske, znanstvene ali tehnične narave z jasnim, vnaprej določenim ciljem. Projekt R in R lahko sestavlja več delovnih sklopov, dejavnosti ali storitev in vključuje jasne cilje in dejavnosti, ki jih je treba izvesti za uresničitev teh ciljev (vključno z njihovimi pričakovanimi stroški), ter konkretne zahteve, na podlagi katerih se lahko ocenijo rezultati teh dejavnosti in primerjajo z ustreznimi cilji. Če dva ali več projektov R in R ni mogoče ločiti med seboj in zlasti kadar ni mogoče za vsakega posebej napovedati verjetnosti tehnološkega uspeha, se ti projekti štejejo za en sam projekt;

                              (dd)

                              „vračljivi predujem“ pomeni posojilo za projekt, ki se izplača v enem ali več obrokih in katerega pogoji povračila so odvisni od rezultata projekta;

                              (ee)

                              „organizacija za razširjanje raziskav in znanja“ ali „raziskovalna organizacija“ pomeni subjekt (kot so univerze ali raziskovalni inštituti, agencije za prenos tehnologije, posredniki za inovacije, v raziskave usmerjeni fizični ali virtualni skupni subjekti), ne glede na njegov pravni status (organiziran po javnem ali zasebnem pravu) ali način financiranja, katerega glavni cilj je neodvisna izvedba temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja ali obsežna razširitev rezultatov teh dejavnosti prek izobraževanja, objav ali prenosa znanja. Če ta subjekt opravlja tudi gospodarske dejavnosti, je treba financiranje, stroške in prihodke teh gospodarskih dejavnosti obračunati ločeno. Podjetja, ki lahko imajo odločilen vpliv na takšen subjekt, na primer v vlogi delničarjev ali članov, ne smejo imeti prednostnega dostopa do rezultatov tega subjekta;

                              (ff)

                              „raziskovalna infrastruktura“ pomeni objekte in naprave, vire in s tem povezane storitve, ki jih znanstvena skupnost uporablja za izvajanje raziskav na zadevnih področjih, ter zajema znanstveno opremo ali vrsto instrumentov, na znanju temelječe vire, kot so zbirke, arhivi ali strukturirane znanstvene informacije, zagotavljanje infrastruktur, temelječih na informacijski in komunikacijski tehnologiji, kot so infrastruktura GRID ter računalniške, programske in komunikacijske infrastrukture, ali kakršna koli druga edinstvena sredstva, bistvena za izvajanje raziskav. Take infrastrukture so lahko „na enem mestu“ ali „razpršene“ (organizirana mreža virov) (15);

                              (gg)

                              „napotitev“ pomeni začasno zaposlitev osebja s strani upravičenca, pri čemer osebje ohrani pravico, da se vrne k prejšnjemu delodajalcu;

                              (hh)

                              „mala in srednja podjetja“ ali „MSP“, „mala podjetja“ in „srednja podjetja“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo merila iz opredelitve mikro, malih in srednjih podjetij Nadzornega organa (16);

                              (ii)

                              „začetek del“ ali „začetek projekta“ pomeni bodisi začetek dejavnosti R&R&I bodisi prvi sporazum med upravičencem in izvajalci za izvedbo projekta, če je slednji sklenjen pred omenjenim začetkom dejavnosti. Pripravljalna dela, kot je pridobivanje dovoljenj in opravljanje študij izvedljivosti, se ne štejejo za začetek del;

                              (jj)

                              „opredmetena sredstva“ pomenijo sredstva, ki jih sestavljajo zemljišča, stavbe in obrati ter stroji in oprema.

            2.   DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 61(1) SPORAZUMA EGP

                  16.

                  Na splošno kateri koli ukrep, ki izpolnjuje merila iz člena 61(1) Sporazuma EGP, pomeni državno pomoč. Nadzorni organ v tem oddelku pojasnjuje, kako razume pojem pomoči v okoliščinah, do katerih običajno pride na področju dejavnosti R&R&I, brez poseganja v razlago Sodišča Evropske unije in Sodišče Efte.

            2.1   Organizacije za razširjanje raziskav in znanja ter raziskovalne infrastrukture kot prejemniki državne pomoči

                  17.

                  Organizacije za razširjanje raziskav in znanja (v nadaljnjem besedilu: raziskovalne organizacije) ter raziskovalne infrastrukture so prejemniki državne pomoči, če njihovo javno financiranje izpolnjuje vse pogoje iz člena 61(1) Sporazuma EGP. V skladu s sodno prakso Sodišča Efte in Sodišča Evropske unije mora biti upravičenec podjetje, ta opredelitev pa ni odvisna od njegovega pravnega statusa, tj. ali je organizirano po javnem ali zasebnem pravu, ali njegove gospodarske narave, tj. pridobitne ali nepridobitne. Za njegovo opredelitev kot podjetje je odločilno, ali izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje ponujanje proizvodov ali storitev na določenem trgu (17).

            2.1.1   Javno financiranje negospodarskih dejavnosti

                  18.

                  Če isti subjekt izvaja gospodarske in negospodarske dejavnosti, javno financiranje negospodarskih dejavnosti ne spada na področje uporabe člena 61(1) Sporazuma EGP, če je mogoče obe vrsti dejavnosti ter njune stroške, financiranje in prihodke jasno ločiti, da se učinkovito prepreči navzkrižno subvencioniranje gospodarske dejavnosti. Ustrezna razporeditev stroškov, financiranja in prihodkov se lahko dokaže na podlagi letnih finančnih izkazov zadevnega subjekta.

                  19.

                  Nadzorni organ meni, da so naslednje dejavnosti na splošno negospodarske:

                              (a)

                              osnovne dejavnosti raziskovalnih organizacij in raziskovalnih infrastruktur, zlasti:

                                          —

                                          izobraževanje za več človeških virov in bolje usposobljene človeške vire. V skladu s sodno prakso (18) in prakso odločanja Nadzornega organa in Komisije (19), in kot je Nadzorni organ pojasnil v svojih obvestilih o državni pomoči (20), se javno izobraževanje, ki je organizirano v okviru nacionalnega izobraževalnega sistema in ga pretežno ali v celoti financira država, ki ga tudi nadzira, obravnava kot negospodarska dejavnost (21),

                                          —

                                          neodvisne R in R za več znanja in boljše razumevanje, vključno s sodelovalnimi R in R, pri katerih raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura učinkovito sodeluje (22),

                                          —

                                          obsežno neizključujoče in nediskriminatorno razširjanje rezultatov raziskav, na primer prek izobraževanja, prosto dostopnih zbirk podatkov, javnih publikacij ali odprtokodne programske opreme;

                              (b)

                              dejavnosti prenosa znanja, kadar jih izvaja raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura (vključno s svojimi oddelki ali podružnicami) ali več raziskovalnih organizacij in infrastruktur skupaj oziroma se izvajajo v imenu drugih takih subjektov ter kadar se ves dobiček iz navedenih dejavnosti znova vloži v osnovne dejavnosti raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture. Negospodarska narava navedenih dejavnosti ni vprašljiva, če se zagotavljanje ustreznih storitev odda tretjim osebam prek javnih razpisov.

                  20.

                  Če se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura uporablja za gospodarske in negospodarske dejavnosti, spada javno financiranje na področje uporabe pravil o državni pomoči samo, če zajema stroške, ki so povezani z gospodarskimi dejavnostmi (23). Če se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura uporablja skoraj izključno za negospodarske dejavnosti, je lahko njeno financiranje v celoti izvzeto s področja uporabe pravil o državni pomoči, če je njena gospodarska dejavnost izključno pomožna dejavnost, tj. dejavnost, ki je neposredno povezana z delovanjem raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture in je zanjo potrebna ali pa je neločljivo povezana z njeno glavno negospodarsko rabo, po obsegu pa je ta dejavnost omejena. Za namene teh smernic Nadzorni organ meni, da to velja, če gospodarske dejavnosti uporabljajo povsem enake vložke (kot so material, oprema, delo in osnovna sredstva) kot negospodarske dejavnosti in če zmogljivosti, ki jih vsako leto dodelijo za takšne gospodarske dejavnosti, ne presegajo 20 % zadevnih celotnih letnih zmogljivosti subjekta.

            2.1.2   Javno financiranje gospodarskih dejavnosti

                  21.

                  Če se raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture uporabljajo za izvajanje gospodarskih dejavnosti, kot so oddaja opreme ali laboratorijev v najem podjetjem, zagotavljanje storitev podjetjem ali izvajanje pogodbenih raziskav, se ne glede na točko 20 javno financiranje navedenih gospodarskih dejavnosti na splošno šteje za državno pomoč.

                  22.

                  Vendar Nadzorni organ raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture ne obravnava kot upravičenca do državne pomoči, če deluje le kot posrednik, ki na končne prejemnike prenaša celotno javno financiranje in vse prednosti, pridobljene s takim financiranjem. To na splošno velja, če:

                              (a)

                              sta javno financiranje in kakršna koli prednost, pridobljena s takšnim financiranjem, merljiva in dokazljiva ter če obstaja ustrezen mehanizem, ki zagotavlja, da se v celoti preneseta na končne prejemnike, na primer na podlagi znižanih cen;

                              (b)

                              ni nobene dodatne prednosti za posrednika, ker je ta bodisi izbran v odprtem razpisnem postopku bodisi so javna sredstva na voljo vsem subjektom, ki izpolnjujejo potrebna objektivna merila, tako da lahko stranke kot končni prejemniki pridobijo enakovredne storitve od katerega koli zadevnega posrednika.

                  23.

                  Če so pogoji iz točke 22 izpolnjeni, se pravila o državni pomoči uporabljajo na ravni končnih prejemnikov.

            2.2   Posredna državna pomoč za podjetja prek javno financiranih organizacij za razširjanje raziskav in znanja ter raziskovalnih infrastruktur

                  24.

                  Na vprašanje, ali podjetja v primeru pogodbenih raziskav ali raziskovalnih storitev, ki jih zagotavlja raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura, ter v primeru sodelovanja z raziskovalno organizacijo ali raziskovalno infrastrukturo pridobijo prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP in pod katerimi pogoji, je treba odgovoriti v skladu s splošnimi načeli državne pomoči. Zato je morda treba zlasti oceniti, ali je mogoče ravnanje raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture pripisati državi (24).

            2.2.1   Raziskave v imenu podjetij (pogodbene raziskave ali raziskovalne storitve)

                  25.

                  Če se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura uporablja za izvajanje pogodbenih raziskav ali zagotavljanje raziskovalnih storitev za podjetje, ki praviloma določi pogodbene pogoje, je lastnik rezultatov raziskovalnih dejavnosti in nosi tveganje neuspeha, se državna pomoč praviloma ne prenese na podjetje, če raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura prejme primerno plačilo za svoje storitve, zlasti če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

                              (a)

                              raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura zagotovi svoje raziskovalne storitve ali pogodbene raziskave po tržni ceni (25);

                              (b)

                              če ni tržne cene, raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura svoje raziskovalne storitve ali pogodbene raziskave ponudi po ceni, ki:

                                          —

                                          izraža celotne stroške za storitev in na splošno vključuje maržo, ki se določi glede na marže, ki jih običajno uporabljajo podjetja, dejavna v sektorju zadevnih storitev, ali

                                          —

                                          je rezultat pogajanj na podlagi običajnih tržnih pogojev, pri katerih se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura v svoji vlogi ponudnika storitve pogaja, da bi pridobila največjo mogočo gospodarsko korist v času, ko je pogodba sklenjena, ter pokrije vsaj svoje mejne stroške.

                  26.

                  Če raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture ohranijo lastništvo ali pravice dostopa do pravic intelektualne lastnine, se lahko njihova tržna vrednost odšteje od cene, ki se plača za zadevne storitve.

            2.2.2   Sodelovanje s podjetji

                  27.

                  Za projekt se šteje, da se izvaja prek učinkovitega sodelovanja, če imata vsaj dve neodvisni pogodbenici skupni cilj, ki temelji na delitvi dela, in skupaj opredelita njegov obseg, sodelujeta pri njegovi zasnovi, prispevata k izvajanju ter delita finančna, tehnološka, znanstvena in druga tveganja, pa tudi rezultate. Ena ali več pogodbenic lahko nosi celotne stroške projekta in tako druge pogodbenice razbremeni finančnih tveganj. O pogojih sodelovalnega projekta, zlasti kar zadeva prispevke za stroške, delitev tveganj in rezultatov, razširjanje rezultatov, dostop do pravic intelektualne lastnine in pravila za njihovo dodelitev, se je treba dogovoriti pred začetkom projekta (26). Pogodbene raziskave in zagotavljanje raziskovalnih storitev se ne obravnavajo kot oblike sodelovanja.

                  28.

                  Če sodelovalne projekte skupaj izvajajo podjetja in raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture, Nadzorni organ meni, da udeleženim podjetjem ni bila dodeljena nobena posredna državna pomoč prek navedenih subjektov zaradi ugodnih pogojev sodelovanja, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

                              (a)

                              udeležena podjetja nosijo celotne stroške projekta;

                              (b)

                              rezultati sodelovanja, iz katerih ne izhajajo pravice intelektualne lastnine, se lahko splošno razširjajo in katere koli pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz dejavnosti raziskovalnih organizacij ali raziskovalnih infrastruktur, se lahko v celoti dodelijo navedenim subjektom;

                              (c)

                              katere koli pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz projekta, ter s tem povezane pravice dostopa, se sodelujočim partnerjem dodelijo tako, da ustrezno izražajo njihove delovne sklope, prispevke in interese;

                              (d)

                              raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture prejmejo nadomestilo v višini tržne cene za pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti in so dodeljene udeleženim podjetjem ali za katere se udeleženim podjetjem dodelijo pravice dostopa. Absolutni znesek vrednosti vseh prispevkov, tj. finančnih in nefinančnih, udeleženih podjetij k stroškom dejavnosti raziskovalnih organizacij ali raziskovalnih infrastruktur, iz katerih izhajajo zadevne pravice intelektualne lastnine, se lahko odšteje od navedenega nadomestila.

                  29.

                  Za namene točke 28(d) Nadzorni organ meni, da prejeto nadomestilo ustreza tržni ceni, če zadevnim raziskovalnim organizacijam ali raziskovalnim infrastrukturam omogoča, da uživajo polno gospodarsko korist navedenih pravic, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

                              (a)

                              znesek nadomestila je bil določen na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega prodajnega postopka;

                              (b)

                              neodvisna strokovna cenitev potrjuje, da je znesek nadomestila najmanj enak tržni ceni;

                              (c)

                              raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura lahko kot prodajalec dokaže, da se je o nadomestilu učinkovito pogajala na podlagi običajnih tržnih pogojev, da bi pridobila največjo mogočo gospodarsko korist v času, ko je pogodba sklenjena, pri tem pa je upoštevala svoje zakonsko določene cilje;

                              (d)

                              kadar sporazum o sodelovanju udeleženemu podjetju daje pravico prve zavrnitve, kar zadeva pravice intelektualne lastnine, ki so jih ustvarile udeležene raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture, če navedeni subjekti uveljavljajo vzajemno pravico za pridobitev več ekonomsko ugodnih ponudb od tretjih oseb, tako da mora udeleženo podjetje svojo ponudbo ustrezno uskladiti.

                  30.

                  Če ni izpolnjen nobeden od pogojev iz točke 28, se celotna vrednost prispevka raziskovalne organizacije ali raziskovalne infrastrukture k projektu obravnava kot prednost za udeležena podjetja, za katero se uporabljajo pravila o državnih pomočeh.

            2.3   Javna naročila raziskovalnih in razvojnih storitev

                  31.

                  Javni kupci lahko naročajo raziskovalne in razvojne storitve od podjetij, in sicer prek ekskluzivnega razvoja in postopkov predkomercialnih naročil (27).

                  32.

                  Dokler se odprt postopek oddaje javnega naročila izvaja v skladu z veljavnimi direktivami (28), Nadzorni organ na splošno meni, da podjetjem, ki zagotavljajo ustrezne storitve ni dodeljena nobena državna pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP (29).

                  33.

                  V vseh drugih primerih, vključno v primeru predkomercialnih naročil, Nadzorni organ ugotovi, da podjetjem ni dodeljena nobena državna pomoč, kadar cena, plačana za zadevne storitve, v celoti izraža tržno vrednost ugodnosti, ki jih je prejel javni naročnik, in tveganja, ki jih je prevzel udeleženi ponudnik, zlasti kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

                              (a)

                              izbirni postopek je odprt, pregleden in nediskriminatoren ter temelji na objektivnih merilih za izbor in dodelitev, določenih pred postopkom za oddajo naročila;

                              (b)

                              predvideni pogodbeni dogovori, v katerih so opisane vse pravice in obveznosti pogodbenic, vključno v zvezi s pravicami intelektualne lastnine, so pred postopkom za oddajo naročila na voljo vsem zainteresiranim ponudnikom;

                              (c)

                              naročilo nobenemu udeleženemu ponudniku ne zagotavlja nobene prednostne obravnave pri dobavi komercialnih količin končnih proizvodov ali storitev javnemu naročniku v zadevni državi Efte (30) in

                              (d)

                              izpolnjen je eden od naslednjih pogojev:

                                          —

                                          vsi rezultati, iz katerih ne izhajajo pravice intelektualne lastnine, se lahko splošno razširjajo, na primer prek objav, izobraževanja ali prispevkov organom za standardizacijo, tako da jih lahko druga podjetja reproducirajo, vse pravice intelektualne lastnine pa so v celoti dodeljene javnemu naročniku,

                                          —

                                          kateri koli ponudnik storitev, ki so mu dodeljeni rezultati, iz katerih izhajajo pravice intelektualne lastnine, mora javnemu naročniku brezplačno omogočiti neomejen dostop do teh rezultatov, tretjim osebam pa pod tržnimi pogoji zagotoviti dostop, na primer prek neizključnih licenc.

                  34.

                  Če pogoji iz točke 33 niso izpolnjeni, se lahko države Efte oprejo na individualno oceno pogojev pogodbe med javnim naročnikom in podjetjem brez poseganja v splošno obveznost priglasitve pomoči za R&R&I v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

            3.   SKUPNA OCENJEVALNA NAČELA

                  35.

                  Nadzorni organ pri ocenjevanju, ali se lahko priglašeni ukrep pomoči šteje za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP, običajno analizira, ali zasnova ukrepa pomoči zagotavlja, da pozitivni učinek pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa presega morebitne negativne učinke na trgovino in konkurenco.

                  36.

                  Komisija je v sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči z dne 8. maja 2012 pozvala k opredelitvi in določitvi skupnih načel, ki se uporabljajo za oceno združljivosti vseh ukrepov pomoči. Nadzorni organ priznava navedena skupna načela in ukrep pomoči šteje za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP le, če izpolnjuje vsa naslednja merila:
                  (a)
                        prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa
                     : ukrep državne pomoči mora biti usmerjen k cilju skupnega interesa v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (oddelek 4.1);
                  (b)
                        potreba po posredovanju države
                     : državno pomoč je treba dodeliti takrat, ko lahko zagotovi bistveno izboljšanje, ki ga trg sam ne more doseči, na primer z odpravo posledic nedelovanja trga ali obravnavanjem pomislekov glede pravičnosti ali kohezije (oddelek 4.2);
                  (c)
                        ustreznost ukrepa pomoči
                     : predlagani ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za doseganje cilja skupnega interesa (oddelek 4.3);
                  (d)
                        spodbujevalni učinek
                     : pomoč mora spremeniti ravnanje zadevnih podjetij, in sicer morajo ta podjetja začeti izvajati dodatno dejavnost, ki jo brez pomoči ne bi izvajala, ali pa bi jo izvajala le v omejenem obsegu, na drugačen način ali na drugi lokaciji (oddelek 4.4);
                  (e)
                        sorazmernost pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)
                     : znesek in intenzivnost pomoči morata biti omejena na najnižjo vrednost, ki je potrebna za zagotovitev dodatne naložbe ali dejavnosti zadevnih podjetij (oddelek 4.5);
                  (f)
                        izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino med pogodbenimi strankami
                     : negativne učinke pomoči je treba zadostno omejiti, da je skupni učinek ukrepa pozitiven (oddelek 4.6);
                  (g)
                        preglednost pomoči
                     : države Efte, Nadzorni organ, gospodarski subjekti in javnost morajo imeti enostaven dostop do vseh zadevnih aktov in pomembnih informacij o dodeljeni pomoči (oddelek 4.7).

                  37.

                  Zahteva se lahko naknadna ocena skupnega ravnovesja nekaterih vrst shem pomoči, kakor je opisano v oddelku 5. V takih primerih lahko Nadzorni organ trajanje navedenih shem omeji (običajno na štiri leta ali manj), pri čemer je mogoče, da se njihovo podaljšanje pozneje znova priglasi.

                  38.

                  Če ukrep državne pomoči ali pogoji, ki so povezani z njim (vključno z načinom financiranja, če je ta sestavni del ukrepa), pomenijo neizogibno kršitev Sporazuma EGP, pomoči ni mogoče razglasiti za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP (31).

                  39.

                  Nadzorni organ pri ocenjevanju združljivosti katere koli individualne pomoči s Sporazumom EGP upošteva vse postopke v zvezi s kršitvami člena 53 ali 54 Sporazuma EGP, ki se lahko nanašajo na upravičenca do pomoči in so lahko pomembni za oceno pomoči v skladu s členom 61(3) Sporazuma EGP (32).

            4.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI ZA R&R&I

                  40.

                  Državna pomoč za R&R&I se lahko razglasi za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, če na podlagi skupnih ocenjevalnih načel iz oddelka 3 vodi k povečanju dejavnosti R&R&I, ne da bi škodljivo vplivala na pogoje trgovanja na način, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

                  41.

                  V tem oddelku Nadzorni organ pojasnjuje, kako bo uporabljal navedena skupna ocenjevalna načela, in po potrebi določa posebne pogoje za sheme pomoči ter dodatne pogoje za individualne pomoči, za katere velja obveznost priglasitve (33).

            4.1   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju skupnega interesa

      4.1.1   Splošni pogoji

                  42.

                  Splošni cilj pomoči za R&R&I je spodbujanje R&R&I v EGP. Pri tem bi morala pomoč za R&R&I prispevati k uresničevanju ciljev, ki jih je Komisija navedla v svoji strategij Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast.

                  43.

                  Države Efte, ki nameravajo dodeliti državno pomoč za R&R&I, morajo natančno opredeliti zastavljeni cilj in zlasti pojasniti, kako naj bi ukrep spodbujal R&R&I.

                  44.

                  Nadzorni organ je v zvezi s shemami pomoči, za katere velja obveznost priglasitve (v nadaljnjem besedilu: sheme pomoči, ki jih je treba priglasiti), naklonjen ukrepom pomoči, ki so sestavni del celovitega programa ali akcijskega načrta za spodbujanje dejavnosti R&R&I ali strategij pametne specializacije ter so podprti s strogimi ocenami podobnih preteklih ukrepov pomoči, ki kažejo njihovo učinkovitost.

                  45.

                  Kar zadeva državno pomoč, dodeljeno projektom ali dejavnostim, ki se financirajo tudi s katerim od programov Unije, ki so vključeni v Sporazum EGP (34), Nadzorni organ šteje, da je bil določen prispevek za natančno opredeljen cilj skupnega interesa.

            4.1.2   Dodatni pogoji za individualno pomoč

                  46.

                  Da bi države Efte dokazale, da individualna pomoč, za katero velja obveznost priglasitve (v nadaljnjem besedilu: individualna pomoč, ki jo je treba priglasiti), prispeva k povečani ravni dejavnosti R&R&I, lahko poleg drugih ustreznih kvantitativnih ali kvalitativnih elementov uporabijo naslednje kazalnike:
                  (a)
                        povečanje obsega projekta
                     : povečanje skupnih stroškov projekta (brez zmanjšane porabe upravičenca do pomoči v primerjavi z razmerami brez pomoči); povečanje števila ljudi, dodeljenih dejavnostim R&R&I;
                  (b)
                        povečanje področja uporabe
                     : povečanje števila pričakovanih rezultatov projekta; povečanje ambicioznosti projekta, kar dokazujejo večje število vključenih partnerjev, večja verjetnost znanstvenega ali tehnološkega dosežka ali večje tveganje neuspeha (zlasti povezano z dolgoročnostjo projekta in negotovostjo njegovih rezultatov);
                  (c)
                        povečanje hitrosti
                     : dokončanje projekta zahteva manj časa, kot bi bilo potrebno, če bi se isti projekt izvajal brez pomoči;
                  (d)
                        povečanje skupnega porabljenega zneska
                     : povečanje celotne porabe za R&R&I upravičenca do pomoči v absolutnem smislu ali kot delež prometa; spremembe dodeljenih proračunskih sredstev za projekt (brez ustreznega zmanjšanja proračuna, namenjenega drugim projektom).

                  47.

                  Nadzorni organ pri presoji, ali pomoč prispeva k povečanju ravni R&R&I v EGP, poleg neto povečanja R&R&I, ki jih izvaja podjetje, upošteva tudi prispevek pomoči k skupnemu povečanju porabe za R&R&I v zadevnem sektorju ter prispevek k izboljšanju položaja EGP na področju R&R&I na mednarodni ravni. V zvezi z ukrepi pomoči, za katere je predvidena javno dostopna naknadna ocena njihovega prispevka k skupnem interesu, je privzeto pozitivno stališče.

            4.2   Potreba po državni intervenciji

      4.2.1   Splošni pogoji

                  48.

                  Kot je pojasnjeno v oddelku 3, je lahko državna pomoč potrebna za povečanje R&R&I v EGP, če trg sam ne uspe doseči učinkovitega rezultata. Da bi ocenili, ali je državna pomoč učinkovita pri doseganju cilja skupnega interesa, je treba najprej opredeliti težavo, ki jo je treba obravnavati. Državna pomoč mora biti usmerjena v primere, kjer lahko prispeva pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. Države Efte bi morale pojasniti, kako lahko ukrep pomoči učinkovito ublaži nedelovanje trga, povezano z doseganjem cilja skupnega interesa brez navedene pomoči.

                  49.

                  R&R&I se izvajajo prek vrste dejavnosti, ki so običajno v predhodni fazi več proizvodnih trgov in izkoriščajo razpoložljive zmogljivosti za razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, storitev in procesov na teh ali popolnoma novih proizvodnih trgih, s tem pa spodbujajo rast v gospodarstvu, prispevajo k teritorialni in socialni koheziji ali podpori splošnih interesov potrošnikov. Vendar lahko nedelovanje trga glede na razpoložljive zmogljivosti R&R&I ovira dosego optimalnega donosa in vodi k nezadostnemu rezultatu iz naslednjih razlogov:
                  —
                        pozitivni zunanji učinki/učinki prelivanja znanja
                     : R&R&I pogosto prinašajo koristi za družbo s pozitivnimi učinki prelivanja, kot so učinki prelivanja znanja ali večje priložnosti za druge gospodarske udeležence, da razvijejo dopolnilne proizvode in storitve. Vendar so lahko številni projekti, če so prepuščeni trgu, neprivlačni za zasebnike, čeprav bi bili koristni za družbo, saj pridobitniško usmerjena podjetja pri odločanju, v kolikšnem obsegu se bodo ukvarjala z R&R&I, v teh dejavnosti ne vidijo dovolj velikih koristi. Državna pomoč lahko zato prispeva k izvajanju projektov, na podlagi katerih so ustvarjene skupne družbene ali gospodarske koristi in ki se sicer ne bi izvajali.
                  Vendar niso vse koristi dejavnosti R&R&I zunanji učinki in sam obstoj teh učinkov nujno ne pomeni, da je državna pomoč združljiva z delovanjem Sporazuma EGP. Na splošno so potrošniki pripravljeni plačati za neposredno korist novih proizvodov in storitev, medtem ko lahko imajo podjetja koristi od svojih naložb prek drugih obstoječih instrumentov, kot so pravice intelektualne lastnine. V nekaterih primerih navedena sredstva ne delujejo popolno in nedelovanje trga še vedno obstaja, popravi pa se lahko z državno pomočjo. Na primer, kot se pogosto trdi v zvezi s temeljnimi raziskavami, je morda težko drugim preprečiti dostop do rezultatov nekaterih dejavnosti, ki bi zato lahko bile namenjene v javno dobro. Po drugi strani pa je mogoče pogosto dobro zaščititi bolj specifično znanje v zvezi s proizvodnjo, na primer prek patentov, kar izumitelju zagotavlja večjo donosnost njegovega izuma,
                  —
                        nepopolne in asimetrične informacije
                     : za dejavnosti R&R&I je značilna visoka stopnja negotovosti. V nekaterih okoliščinah zaradi nepopolnih in asimetričnih informacij zasebni vlagatelji morda neradi financirajo dragocene projekte, visokokvalificirano osebje pa se morda ne zaveda zaposlitvenih možnosti v inovativnih podjetjih. Posledično dodelitev človeških in finančnih virov ni vedno ustrezna, tako da se projekti, ki bi lahko bili dragoceni za družbo ali gospodarstvo, morda ne izvedejo.
                  V nekaterih primerih lahko nepopolne in asimetrične informacije tudi ovirajo dostop do financiranja. Vendar nepopolne informacije in obstoj tveganja sami po sebi ne upravičujejo potrebe po državni pomoči. Če se projekti z nižjo donosnostjo zasebnih naložb ne financirajo, je lahko to znak tržne učinkovitosti. Poleg tega je tveganje del vsake poslovne dejavnosti in samo po sebi še ne pomeni nedelovanja trga. Vendar lahko tveganje skupaj z asimetričnimi informacijami zaostri težave s financiranjem,
                  —
                        nepopolnosti pri usklajevanju in mrežne nepopolnosti
                     : zmožnost medsebojnega usklajevanja podjetij ali njihovega sodelovanja za zagotavljanje R&R&I se lahko poslabša iz različnih razlogov, vključno zaradi težav pri usklajevanju velikega števila sodelujočih partnerjev, pri čemer imajo nekateri od njih različne interese, ter težav pri pripravi pogodb in usklajevanju sodelovanja, na primer zaradi izmenjave občutljivih informacij.

            4.2.2   Dodatni pogoji za individualno pomoč

                  50.

                  Medtem ko lahko določeno nedelovanje trga ovira skupno raven R&R&I v EGP, pa vseh podjetij in gospodarskih sektorjev ne prizadene enako. Zato bi morale države Efte za individualno pomoč, ki jo je treba priglasiti, zagotoviti ustrezne informacije o tem, ali pomoč odpravlja splošno nedelovanje trga glede R&R&I v EGP ali posebno nedelovanje trga, ki je na primer povezano z določenim sektorjem ali poslovnim področjem.

                  51.

                  Nadzorni organ glede na posebne vrste nedelovanja trga, ki jih je treba obravnavati, upošteva naslednje elemente:
                  —
                        učinke prelivanja znanja
                     : predvidena raven razširjanja znanja; posebnost ustvarjenega znanja; dostopnost zaščite pravic intelektualne lastnine; stopnja dopolnjevanja z ostalimi proizvodi in storitvami,
                  —
                        nepopolne in asimetrične informacije
                     : raven tveganja in zapletenosti dejavnosti R&R&I; potreba po zunanjem financiranju; značilnosti upravičenca do pomoči v zvezi z dostopom do zunanjega financiranja,
                  —
                        nepopolnosti pri usklajevanju
                     : število sodelujočih podjetij; intenzivnost sodelovanja; različnost interesov sodelujočih partnerjev; težave pri oblikovanju pogodb; težave pri usklajevanju sodelovanja.

                  52.

                  Nadzorni organ pri svoji analizi domnevnega nedelovanja trga zlasti upošteva vse razpoložljive sektorske primerjave in druge študije, ki bi jih morale zagotoviti zadevne države Efte.

                  53.

                  Države Efte morajo ob priglasitvi pomoči za naložbe ali tekoče poslovanje za grozde zagotoviti informacije o načrtovani ali pričakovani specializaciji inovacijskega grozda, obstoječih regionalnih možnostih in prisotnosti grozdov v EGP s podobnimi nameni.

                  54.

                  Kar zadeva državno pomoč, dodeljeno projektom ali dejavnostim, ki se financirajo tudi v okviru enega od programov Unije, ki so vključeni v Sporazum EGP (35), Nadzorni organ šteje, da je bila ugotovljena potreba po državni intervenciji.

                  55.

                  Če pa se državna pomoč dodeli projektom ali dejavnostim, ki so po tehnološki vsebini, stopnji tveganja in obsegu podobni tistim, ki so bili v EGP že izvedeni po tržnih pogojih, Nadzorni organ načeloma predpostavlja, da nedelovanja trga ni ter zahteva dodatne dokaze in utemeljitev za potrebo po državni intervenciji.

            4.3   Ustreznost ukrepa pomoči

      4.3.1   Ustreznost drugih instrumentov politike

                  56.

                  Državna pomoč ni edini instrument politike, ki je državam Efte na voljo za spodbujanje dejavnosti R&R&I. Zavedati se je treba, da morda obstajajo drugi, primernejši instrumenti, kot so ukrepi na strani povpraševanja, ki vključujejo predpise, javna naročila ali standardizacijo, pa tudi povečanje financiranja javnih raziskav in izobraževanja ter splošne fiskalne ukrepe. Primernost instrumenta politike v določenih razmerah je običajno povezana z značilnostmi težave, ki se rešuje. Za reševanje težav novega udeleženca pri doseganju rezultatov R&R&I je lahko zmanjšanje tržnih ovir na primer primernejše od državne pomoči. Povečanje naložb v izobraževanje je lahko primernejše za obravnavanje pomanjkanja usposobljenega osebja kot dodelitev državne pomoči.

                  57.

                  Pomoč za R&R&I je mogoče odobriti kot izjemo od splošne prepovedi državne pomoči, kadar je nujna za doseganje cilja skupnega interesa. Pomembno vprašanje v tem pogledu je, ali in v kakšnem obsegu se lahko pomoč za R&R&I šteje za ustrezen instrument za povečanje dejavnosti R&R&I glede na to, da se lahko z drugimi, manj izkrivljajočimi instrumenti, dosežejo enaki rezultati.

                  58.

                  Nadzorni organ pri analizi združljivosti zlasti upošteva vsako oceno učinka predlaganega ukrepa, ki jo opravi zadevna država Efte. Za ustrezen instrument se štejejo ukrepi, pri katerih so države Efte proučile druge možnosti politike ter za katere so ugotovljene in nadzornemu organu predložene prednosti uporabe selektivnega instrumenta, kot je državna pomoč.

                  59.

                  Kar zadeva državno pomoč, dodeljeno projektom ali dejavnostim, ki se financirajo tudi v okviru enega od programov Unije, ki so vključeni v Sporazum EGP (36), Nadzorni organ šteje, da je bila ugotovljena ustreznost ukrepa pomoči.

            4.3.2   Ustreznost različnih instrumentov pomoči

                  60.

                  Državna pomoč za R&R&I se lahko dodeli v različnih oblikah. Zato bi morale države Efte zagotoviti, da se pomoč dodeli v obliki, ki bo po vsej verjetnosti povzročila najmanjše izkrivljanje konkurence in trgovine. Če je dodeljena pomoč v oblikah, ki zagotavljajo neposredno denarno korist (kot so neposredna nepovratna sredstva, davčne oprostitve oziroma znižanja davkov, drugi obvezni prispevki ali pridobitev zemljišča, proizvodov ali storitev po ugodnih cenah), mora zadevna država Efte vključiti analizo drugih možnosti in pojasniti, zakaj oziroma v kakšnem smislu so manj ustrezne druge, potencialno manj izkrivljajoče oblike pomoči, kot so vračljivi predujmi ali oblike pomoči, ki temeljijo na dolžniških ali kapitalskih instrumentih (kot so državna jamstva, nakup lastniških deležev ali drugačne pridobitve dolga ali kapitala pod ugodnimi pogoji).

                  61.

                  Instrument pomoči bi bilo treba izbrati glede na vrsto nedelovanja trga, ki naj bi se z njim odpravila. Na primer, če gre pri temeljnem nedelovanju trga za težavo z dostopom do zunanjega dolžniškega financiranja zaradi asimetričnih informacij, bi morale države Efte običajno dodeliti pomoč v obliki likvidnostne podpore, kot je posojilo ali jamstvo, ne pa pomoči v obliki nepovratnih sredstev. Če je treba poleg tega podjetju zagotoviti določeno stopnjo porazdelitve tveganja, bi morale države Efte običajno izbrati vračljivi predujem. Zlasti če pomoč ni dodeljena v obliki likvidnostne podpore ali vračljivega predujma za dejavnosti, ki so blizu trga, morajo države Efte utemeljiti ustreznost izbranega instrumenta za odpravo posebnega nedelovanja trga.

            4.4   Spodbujevalni učinek

      4.4.1   Splošni pogoji

                  62.

                  Pomoč za R&R&I se lahko šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP le, če ima spodbujevalni učinek. Spodbujevalni učinek se pojavi, kadar pomoč spremeni ravnanje podjetja tako, da se to začne ukvarjati z dodatnimi dejavnostmi, ki jih sicer ne bi izvajalo ali bi jih brez pomoči izvajalo le v omejenem obsegu oziroma drugače. Vendar pomoč ne sme subvencionirati stroškov dejavnosti, ki bi jih podjetje imelo v vsakem primeru, in ne sme biti nadomestilo za običajno poslovno tveganje gospodarske dejavnosti (37).

                  63.

                  Nadzorni organ meni, da pomoč ne pomeni spodbude za upravičenca v vseh primerih, kadar se je delo v zvezi z zadevnimi dejavnostmi R&R&I (38) začelo že pred njegovo prošnjo za pomoč, naslovljeno na nacionalne organe (39). Če začetek del nastopi, preden upravičenec predloži prošnjo za pomoč nacionalnim organom, projekt ne bo upravičen do pomoči.

                  64.

                  Prošnja za pomoč mora vsebovati vsaj ime prosilca in njegovo velikost, opis projekta, vključno z njegovo lokacijo ter začetnim in končnim datumom, znesek javne podpore, ki je potreben za njegovo izvedbo, ter seznam upravičenih stroškov.

                  65.

                  Če davčni ukrepi pomenijo državno pomoč, lahko Nadzorni organ na podlagi ocenjevalnih študij (40), ki jih predložijo države Efte, presodi o spodbujevalnem učinku teh ukrepov, in sicer glede na to, ali spodbujajo večjo porabo podjetij na področju R&R&I.

            4.4.2   Dodatni pogoji za individualno pomoč

                  66.

                  Za individualno pomoč, ki jo je treba priglasiti, morajo države Efte Nadzornemu organu dokazati, da ima pomoč spodbujevalni učinek, in zato predložiti jasne dokaze, da ima pomoč pozitiven učinek na odločitev podjetja, da bo opravljalo dejavnosti R&R&I, ki jih sicer ne bi izvajalo. Da bi lahko Nadzorni organ izvedel celovito oceno zadevnega ukrepa pomoči, mora zadevna država Efte poleg informacij v zvezi s projektom, ki prejema pomoč, predložiti tudi, kolikor je to mogoče, celovit opis okoliščin, do katerih bi prišlo oziroma bi po razumnih pričakovanjih lahko prišlo, če podjetje pomoči ne bi dobilo, tj. hipotetični scenarij. Hipotetični scenarij lahko predvideva stanje, ko se ne izvede noben nadomestni projekt ali ko se izvede jasno opredeljen in dovolj predvidljiv nadomestni projekt, ki ga je upravičenec obravnaval v okviru svojega internega sprejemanja odločitev, ter se lahko nanaša na nadomestni projekt, ki se v celoti ali delno izvaja zunaj EGP.

                  67.

                  Nadzorni organ v svoji analizi upošteva naslednje elemente:
                  —
                        opredelitev predvidene spremembe
                     : natančno je treba opisati pričakovano spremembo ravnanja zaradi državne pomoči, tj. ali se začenja nov projekt oziroma se povečuje velikost, obseg ali hitrost projekta,
                  —
                        analizo nasprotnih dejstev
                     : sprememba ravnanja mora biti opredeljena s primerjavo pričakovanega rezultata in ravni načrtovane dejavnosti v primeru dodelitve pomoči in brez nje. Razlika med obema primeroma kaže učinek ukrepa pomoči in njegov spodbujevalni učinek,
                  —
                        raven donosnosti
                     : če projekt sam po sebi ne bi bil toliko donosen, da bi ga podjetje izvedlo, vendar bi prinesel pomembne koristi za družbo, je verjetneje, da ima pomoč spodbujevalni učinek,
                  —
                        znesek naložbe in časovni okvir denarnih tokov
                     : visoka zagonska naložba, nizka stopnja denarnih tokov, ki jih je mogoče pridobiti, in znaten del denarnih tokov, ki bodo na voljo v zelo daljni prihodnosti ali zelo negotovo, se štejejo za pozitivne elemente pri oceni spodbujevalnega učinka,
                  —
                        raven tveganja
                     : ocena tveganja zlasti upošteva nepovrnljivost naložbe, verjetnost gospodarskega neuspeha, tveganje, da bo projekt manj produktiven, kot je pričakovano, tveganje, da bo izvajanje projekta ogrozilo druge dejavnosti upravičenca do pomoči, in tveganje, da bodo stroški projekta ogrozili finančno sposobnost podjetja za preživetje.

                  68.

                  Države Efte so pozvane, naj upoštevajo zlasti dokumente uprav, ocene tveganja, finančna poročila, notranje poslovne načrte, mnenja strokovnjakov in druge študije, povezane s projektom, ki se ocenjuje. Dokumenti, ki vsebujejo informacije o napovedih povpraševanja in stroškov ter finančnih napovedih, dokumenti, ki so predloženi odboru za naložbe in podrobno opisujejo različne naložbene scenarije, ali dokumenti, ki so predloženi finančnim ustanovam, lahko državam Efte pomagajo pri dokazovanju spodbujevalnega učinka.

                  69.

                  Da bi Nadzorni organ zagotovil, da se spodbujevalni učinek določi na objektivni podlagi, lahko pri svoji oceni podatke o posameznem podjetju primerja s podatki, ki se nanašajo na gospodarsko panogo, v kateri je dejaven upravičenec do pomoči. Države Efte bi morale zlasti, kadar je to mogoče, zagotoviti podatke, ki se nanašajo na določeno gospodarsko panogo in dokazujejo, da so hipotetični scenarij upravičenca, njegova zahtevana raven donosnosti in pričakovani denarnih tokovi v razumnih mejah.

                  70.

                  V tem okviru se lahko raven donosnosti oceni na podlagi metodologij, ki se očitno uporabljajo v podjetju, ki je prejemnik pomoči, ali so ustaljene v zadevni gospodarski panogi in ki lahko vključujejo metode za ocenjevanje neto sedanje vrednosti projekta (41), notranje stopnje donosa (42) ali povprečnega donosa naložbenega kapitala.

                  71.

                  Če pomoč ne spremeni ravnanja upravičenca s spodbujanjem dodatnih dejavnosti R&R&I, pomeni, da nima pozitivnih učinkov v smislu spodbujanja R&R&I v EGP. Zato se pomoč, kadar se zdi, da bi se iste dejavnosti izvajale ali bi se lahko izvajale tudi brez pomoči, ne šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP.

            4.5   Sorazmernost pomoči

      4.5.1   Splošni pogoji

                  72.

                  Da bi se kakršna koli pomoč za R&R&I štela za sorazmerno, mora biti njena višina omejena na najnižjo vrednost, potrebno za izvedbo dejavnosti, ki prejema pomoč.

            4.5.1.1   Največje intenzivnosti pomoči

                  73.

                  Za zagotovitev, da je raven pomoči sorazmerna z nedelovanjem trga, ki ga namerava obravnavati, mora biti pomoč določena v skladu z vnaprej določenim sklopom upravičenih stroškov ter omejena na določen delež teh upravičenih stroškov („intenzivnost pomoči“). Intenzivnost pomoči je treba določiti za vsakega upravičenca do pomoči, vključno s sodelovalnim projektom.

                  74.

                  Da se zagotovijo predvidljivost in enaki konkurenčni pogoji, Nadzorni organ za pomoč za R&R&I uporablja največje intenzivnosti pomoči, ki se določajo na podlagi treh meril: (i) bližine pomoči do trga, ki se uporablja kot približek za pričakovane negativne učinke in potrebo po pomoči, ob upoštevanju morebitnih večjih prihodkov, ki jih je mogoče pričakovati od dejavnosti, ki prejemajo pomoč; (ii) velikosti upravičenca, ki se uporablja kot približek za večje težave, s katerimi se običajno spopadajo manjša podjetja pri financiranju tveganega projekta, ter (iii) resnost nedelovanja trga, kot so pričakovani zunanji učinki glede razširjanja znanja. Zato bi morale biti intenzivnosti pomoči za dejavnosti, povezane z razvojem in inovacijami, na splošno nižje kot za raziskovalne dejavnosti.

                  75.

                  Upravičeni stroški za vsak ukrep pomoči iz teh smernic so določeni v Prilogi I. Če projekt R in R obsega različne naloge, mora biti vsaka naloga, ki izpolnjuje pogoje, uvrščena v kategorije temeljnih raziskav, industrijskih raziskav ali eksperimentalnega razvoja (43). Nadzorni organ se pri razvrščanju različnih dejavnosti glede na ustrezno kategorijo sklicuje na lastno prakso ter na posebne primere in pojasnila iz priročnika Frascati organizacije OECD (44).

                  76.

                  Največje intenzivnosti pomoči, ki se na splošno uporabljajo za vse upravičene ukrepe R&R&I, so določene v Prilogi II (45).

                  77.

                  V primeru državne pomoči za projekt, ki se izvaja v sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in podjetji, kombinacija neposredne javne podpore in prispevkov raziskovalnih organizacij za ta projekt, kadar ti prispevki pomenijo pomoč, ne sme presegati veljavnih intenzivnosti pomoči za vsako podjetje, ki prejema pomoč.

            4.5.1.2   Vračljivi predujmi

                  78.

                  Če država Efte dodeli vračljivi predujem, ki izpolnjuje pogoje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, se uporabljajo pravila iz tega oddelka.

                  79.

                  Kadar lahko država Efte na podlagi veljavne metodologije, ki temelji na zadostnih preverljivih podatkih, dokaže, da je mogoče izračunati bruto ekvivalent nepovratnih sredstev vračljivega predujma, lahko shemo pomoči in z njo povezano metodologijo priglasi Nadzornemu organu. Če Nadzorni organ sprejme metodologijo in meni, da je shema združljiva, se lahko pomoč dodeli na podlagi bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev vračljivega predujma do intenzivnosti pomoči, določenih v Prilogi II.

                  80.

                  Za vse druge primere je vračljivi predujem izražen kot odstotek upravičenih stroškov in lahko preseže veljavne največje intenzivnosti pomoči za 10 odstotnih točk, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

                              (a)

                              v primeru uspešnega izida mora ukrep zagotavljati, da je predujem povrnjen z obrestno mero, ki je vsaj enaka diskontni stopnji, ki izhaja iz uporabe metode Nadzornega organa za določanje referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (46);

                              (b)

                              v primeru uspeha, ki presega izid, ki je opredeljen kot uspešen, bi morala zadevna država Efte zahtevati izplačila, ki presegajo vračilo predujma, vključno z obrestmi v skladu z veljavno diskontno stopnjo;

                              (c)

                              če projekt ne uspe, predujma ni treba vrniti v celoti. V primeru delnega uspeha mora biti povračilo sorazmerno s stopnjo doseženega uspeha.

                  81.

                  Da bi lahko Nadzorni organ ocenil ukrep, mora ta vključevati podrobne določbe o povračilu v primeru uspeha, v katerih mora biti na podlagi razumne in preudarne domneve jasno opredeljeno, kaj se bo štelo za uspešen izid.

            4.5.1.3   Davčni ukrepi

                  82.

                  Če davčni ukrepi pomenijo državno pomoč, je mogoče njihovo intenzivnost pomoči izračunati bodisi na podlagi posameznih projektov bodisi, na ravni podjetij, kot razmerje med skupno davčno olajšavo in vsoto upravičenih stroškov R&R&I, nastalih v obdobju, ki ne presega treh zaporednih proračunskih let. V slednjem primeru se lahko davčni ukrep uporablja brez razlikovanja za vse upravičene dejavnosti, vendar ne sme presegati veljavne intenzivnosti pomoči za eksperimentalni razvoj (47).

            4.5.1.4   Kumulacija pomoči

                  83.

                  Pomoč se lahko dodeli hkrati na podlagi več shem pomoči ali kumulira z ad hoc pomočjo, če skupni znesek državne pomoči za dejavnost ali projekt ne presega zgornjih mej pomoči iz teh smernic. Kakor je omenjeno v točki 9, finančna sredstva, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Evropske unije ter niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom držav Efte, ne pomenijo državne pomoči in se ne bi smela upoštevati. Kadar se takšno financiranje združi z državno pomočjo, celotni znesek javnega financiranja, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne sme presegati najugodnejših stopenj financiranja iz veljavnih pravil Sporazuma EGP.

                  84.

                  Kadar so lahko izdatki, ki so upravičeni do pomoči za R&R&I, v celoti ali delno upravičeni tudi do pomoči za druge namene, bo za skupni del veljala najugodnejša zgornja meja iz katerih koli zadevnih pravil.

                  85.

                  Pomoč za R&R&I se ne sme kumulirati s podporo de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški, če bi bil rezultat intenzivnost pomoči, ki bi presegla intenzivnosti iz teh smernic.

            4.5.2   Dodatni pogoji za individualno pomoč

                  86.

                  Kar zadeva individualno pomoč, ki jo je treba priglasiti, zgolj upoštevanje vrste vnaprej določenih največjih intenzivnosti pomoči ne zadostuje za zagotovitev sorazmernosti.

                  87.

                  Nadzorni organ se pri določanju sorazmernosti pomoči praviloma prepriča, da znesek pomoči ne presega najnižjega potrebnega zneska, da bi bil projekt, ki prejema pomoč, dovolj donosen, tako da na primer omogoča doseganje notranje stopnje donosa, ki ustreza merilu uspešnosti ali minimalni stopnji donosa v sektorju ali podjetju. Zato se lahko uporabljajo tudi običajni donosi, ki jih prejemnik pomoči zahteva pri drugih projektih R&R&I, celotni stroški kapitala ali donos, ki je običajen v zadevni gospodarski panogi. Upoštevati je treba vse zadevne pričakovane stroške in koristi v celotni življenjski dobi projekta, vključno s stroški in prihodki, ki izhajajo iz rezultatov dejavnosti R&R&I.

                  88.

                  Kadar se na primer z internimi dokumenti podjetja dokaže, da ima upravičenec do pomoči jasno izbiro med izvedbo projekta, ki bo prejel pomoč, in izvedbo alternativnega projekta brez pomoči, se šteje, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno le, če njen znesek ne presega neto dodatnih stroškov izvajanja zadevnih dejavnosti v primerjavi s hipotetičnim projektom, ki bi se izvajal brez pomoči. Da bi lahko Nadzorni organ ocenil neto dodatne stroške, bo primerjal pričakovane neto sedanje vrednosti naložbe v projekt, ki prejema pomoč, in hipotetični projekt, pri čemer bo upošteval verjetnosti različnih poslovnih scenarijev (48).

                  89.

                  Kadar je pomoč odobrena za projekte R in R ali zgraditev ali posodobitev raziskovalnih infrastruktur ter kadar lahko Nadzorni organ na podlagi metodologije iz točke 87 ali 88 ugotovi, da je pomoč strogo omejena na najnižji potrebni znesek, se lahko dovolijo višje največje intenzivnosti pomoči od tistih iz Priloge II, in sicer do ravni iz spodnje razpredelnice.

                              (%)

                              Malo podjetje

                              Srednje podjetje

                              Veliko podjetje

                              Pomoč za projekte R in R

                              Temeljne raziskave

                              100

                              100

                              100

                              Uporabne raziskave

                              80

                              70

                              60

                                          —

                                          odvisno od učinkovitega sodelovanja med podjetji (za velika podjetja: čezmejno sodelovanje ali sodelovanje z vsaj enim MSP) ali med podjetjem in raziskovalno organizacijo ali

                                          —

                                          odvisno od obsežnega razširjanja rezultatov

                              90

                              80

                              70

                              Pomoč za zgraditev in posodobitev raziskovalnih infrastruktur

                              60

                              60

                              60

                  90.

                  Da bi države Efte dokazale, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno, morajo pojasniti, kako je bil znesek pomoči določen. Dokumentacija in izračuni, ki se uporabljajo za analizo spodbujevalnega učinka, se lahko uporabijo tudi za ocenjevanje sorazmernosti pomoči. Če se ugotovljena potreba po pomoči nanaša v glavnem na težave pri privabljanju dolžniškega financiranja s trga, ne pa na pomanjkanje donosnosti, je lahko posebno primeren način za zagotovitev, da je dodeljena pomoč najmanjša potrebna, da se ta dodeli s posojilom, jamstvom ali vračljivimi predujmi in ne v nevračljivi obliki, kot so nepovratna sredstva.

                  91.

                  Kadar je več morebitnih kandidatov za izvajanje dejavnosti, ki prejema pomoč, je verjetnost, da bo zahteva po sorazmernosti izpolnjena, večja, če se pomoč dodeli na podlagi preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril.

                  92.

                  Da se odpravijo dejanska ali morebitna neposredna ali posredna izkrivljanja mednarodne trgovine, se lahko odobrijo večje intenzivnosti, kot je splošno dovoljeno v skladu s temi smernicami, če so konkurenti, ki so zunaj EGP, neposredno ali posredno v zadnjih treh letih prejeli ali bodo prejeli pomoč enake intenzivnosti za podobne projekte. Kadar pa je glede na posebno naravo zadevnega sektorja verjetno, da bo izkrivljanje mednarodne trgovine nastopilo po več kot treh letih, se lahko referenčno obdobje ustrezno podaljša. Če je mogoče, zadevna država Efte Nadzornemu organu posreduje zadostne informacije, da lahko ta oceni razmere, zlasti glede potrebe po upoštevanju konkurenčne prednosti, ki jo uživa konkurent iz tretje države. Če Nadzorni organ nima dokazov v zvezi z dodeljeno ali predlagano pomočjo, lahko svojo odločitev utemelji tudi na posrednih dokazih.

                  93.

                  Nadzorni organ lahko pri zbiranju dokazov uporabi svoja preiskovalna pooblastila (49).

            4.6   Izogibanje neupravičenim negativnim učinkom na konkurenco in trgovino

      4.6.1   Splošne ugotovitve

                  94.

                  Pomoč za R&R&I se šteje za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, če so negativni učinki ukrepa pomoči v smislu izkrivljanja konkurence in učinka na trgovino med državami Efte omejeni in jih odtehtajo pozitivni učinki v smislu prispevka k cilju skupnega interesa.

                  95.

                  Nadzorni organ opredeljuje dve glavni mogoči vrsti izkrivljanja konkurence in trgovine med državami Efte, ki bi ju lahko povzročila pomoč za R&R&I, in sicer izkrivljanje proizvodnega trga in učinke na izbiro lokacije. Obe vrsti lahko privedeta do neučinkovitosti pri alokaciji, ki ovirajo gospodarsko uspešnost EGP, in težav v zvezi z distribucijo, saj pomoč vpliva na porazdelitev gospodarskih dejavnosti po regijah.

                  96.

                  Kar zadeva izkrivljanja na proizvodnih trgih, lahko državna pomoč za R&R&I vpliva na konkurenco v inovacijskih procesih in na proizvodnih trgih, kjer se izkoriščajo rezultati dejavnosti R&R&I.

            4.6.1.1   Učinki na proizvodne trge

                  97.

                  Državna pomoč za R&R&I lahko konkurenco pri procesih inovacij in na proizvodnih trgih ovira na tri načine, in sicer z izkrivljanjem procesa konkurenčnega vstopa in izstopa, izkrivljanjem dinamičnih spodbud za naložbe ter ustvarjanjem ali ohranjanjem tržne moči.

            (i)   Izkrivljanje procesov konkurenčnega vstopa in izstopa

                  98.

                  Pomoč za R&R&I lahko tržnemu mehanizmu prepreči, da bi nagradil najučinkovitejše proizvajalce in izvajal pritisk na najmanj učinkovite proizvajalce, da bi se izboljšali, prestrukturirali ali izstopili s trga. To lahko privede do razmer, v katerih so zaradi dodeljene pomoči konkurenti, ki bi sicer lahko ostali na trgu, tega prisiljeni zapustiti ali pa nanj nikoli ne vstopijo. Podobno lahko državna pomoč neučinkovitim podjetjem prepreči, da bi zapustila trg, ali jih celo spodbudi, da vstopijo na trg in pridobijo tržne deleže od sicer učinkovitejših konkurentov. Nepravilno usmerjena pomoč za R&R&I lahko tako podpira neučinkovita podjetja in vodi k tržnim strukturam, pri katerih mnogo udeležencev na trgu deluje znatno pod ravnjo učinkovitosti. Dolgoročno lahko oviranje procesov konkurenčnega vstopa in izstopa zavre inovacije in upočasni izboljšanja produktivnosti v celotni gospodarski panogi.

            (ii)   Izkrivljanje dinamičnih spodbud

                  99.

                  Pomoč za R&R&I lahko izkrivlja dinamične spodbude konkurentov upravičenca do pomoči za naložbe. Ko podjetje prejme pomoč, to na splošno poveča verjetnost, da bodo njegove dejavnosti R&R&I uspešne, kar vodi v povečano prisotnost na upoštevnih proizvodnih trgih v prihodnosti. Ta povečana prisotnost lahko konkurente spodbudi k zmanjšanju obsega njihovih prvotnih naložbenih načrtov (učinek izrinjanja).

                  100.

                  Poleg tega lahko pomoč povzroči samozadovoljnost potencialnih upravičencev ali pa jih spodbuja k večjemu tveganju. Dolgoročni vpliv na splošno uspešnost sektorja je v tem primeru najverjetneje negativen. Nepravilno usmerjena pomoč za R&R&I lahko tako podpira neučinkovita podjetja in vodi k tržnim strukturam, pri katerih mnogo udeležencev na trgu deluje znatno pod ravnjo učinkovitosti.

            (iii)   Ustvarjanje ali ohranjanje tržne moči

                  101.

                  Pomoč za R&R&I lahko ima tudi izkrivljajoče učinke v smislu povečanja ali ohranjanja stopnje tržne moči na proizvodnih trgih. Tržna moč je moč vpliva na tržne cene, proizvodnjo, raznolikost ali kakovost proizvodov in storitev ali na druge parametre konkurence v daljšem časovnem obdobju v škodo potrošnikov. Tudi kadar pomoč tržne moči ne krepi neposredno, jo lahko krepi posredno, in sicer z odvračanjem obstoječih konkurentov od širitve, spodbujanjem njihovega izstopa ali odvračanjem novih konkurentov od vstopa.

            4.6.1.2   Učinki na trgovino in izbiro lokacije

                  102.

                  Državna pomoč za R&R&I lahko prav tako privede do izkrivljanja konkurence, če vpliva na izbiro lokacije. Do navedenih izkrivljanj lahko prihaja po vseh državah Efte, bodisi kadar si podjetja konkurirajo na čezmejni ravni bodisi kadar izbirajo med različnimi lokacijami. Pomoč, namenjena premestitvi dejavnosti v drugo regijo znotraj EGP, morda neposredno ne povzroči izkrivljanja na proizvodnem trgu, vendar se zaradi nje dejavnosti ali naložbe preselijo iz ene regije v drugo.

            4.6.1.3   Očitni negativni učinki

                  103.

                  Načeloma je treba ukrep pomoči in okoliščine, v katerih se uporabi, analizirati, da se ugotovi, v kolikšnem obsegu se lahko šteje za primer izkrivljanja konkurence. Vendar je mogoče opredeliti nekatere razmere, v katerih so negativni učinki očitno večji od kakršnih koli pozitivnih učinkov, kar pomeni, da pomoč ne more biti združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

                  104.

                  V skladu s splošnimi načeli Sporazuma EGP se državna pomoč ne more šteti za združljivo z delovanjem Sporazuma EGP, zlasti če je ukrep pomoči tako diskriminatoren, da ga narava državne pomoči ne upravičuje. Kot je pojasnjeno v oddelku 3, Nadzorni organ tako ne odobri nobenega ukrepa, če tak ukrep ali pogoji, ki so povezani z njim, neizogibno pomenijo kršitev Sporazuma EGP. To velja zlasti za ukrepe pomoči, pri katerih je dodelitev pomoči odvisna od obveznosti upravičenca, da ima svoj sedež v zadevni državi Efte (ali da ima tam večino poslovnih enot), ali obveznosti, da upravičenec uporabi doma proizvedeno blago ali storitve, ter ukrepe pomoči, ki upravičencu omejujejo možnost izkoriščanja rezultatov R&R&I v drugih državah EGP.

                  105.

                  Prav tako se za nezdružljivo šteje pomoč, ki pomeni samo spremembo lokacije dejavnosti R&R&I v EGP, ne da bi se pri tem spremenila narava, velikost ali obseg projekta.

            4.6.2   Sheme pomoči

                  106.

                  Da bi bile sheme pomoči, ki jih je treba priglasiti, združljive z delovanjem Sporazuma EGP, ne smejo povzročiti znatnega izkrivljanja konkurence in trgovine. Tudi če so izkrivljanja na ravni individualne pomoči omejena (če je pomoč potrebna za doseganje skupnega cilja in sorazmerna s tem), lahko sheme pomoči kumulativno še vedno povzročajo visoko raven izkrivljanja. Takšno izkrivljanje je lahko na primer posledica pomoči, ki negativno vpliva na dinamične spodbude za inovacije pri konkurentih. Pri shemi, osredotočeni na nekatere sektorje, je tveganje za taka izkrivljanja še bolj izrazito.

                  107.

                  Zato morajo države Efte ne glede na točko 122 dokazati, da bodo vsi negativni učinki čim bolj omejeni, pri čemer morajo upoštevati na primer velikost zadevnih projektov, posamezne in skupne zneske pomoči, število pričakovanih upravičencev in značilnosti ciljnih sektorjev. Da bi države Efte Nadzornemu organu omogočile oceno verjetnih negativnih učinkov shem pomoči, ki jih je treba priglasiti, mu lahko predložijo vse ocene učinka ter naknadne ocene podobnih predhodnih shem.

            4.6.3   Dodatni pogoji za individualno pomoč

      4.6.3.1   Izkrivljanja na proizvodnih trgih

                  108.

                  Da bi lahko Nadzorni organ opredelil in ocenil morebitna izkrivljanja konkurence in trgovine v zvezi z individualno pomočjo, ki jo je treba priglasiti, morajo države Efte predložiti informacije o (i) zadevnih proizvodnih trgih, tj. trgih, na katere vpliva spremenjeno ravnanje upravičenca do pomoči, ter (ii) prizadetih konkurentih in strankah ali potrošnikih.

                  109.

                  Nadzorni organ pri oceni negativnih učinkov ukrepov pomoči svojo analizo izkrivljanja konkurence osredotoči na predvidljiv učinek, ki ga ima pomoč za R&R&I na konkurenco med podjetji na zadevnih proizvodnih trgih. Nadzorni organ daje večjo težo tveganjem za konkurenco in trgovino, ki bodo nastala v bližnji prihodnosti in imajo posebno visoko stopnjo verjetnosti.

                  110.

                  Če je posebna inovativna dejavnost povezana z več prihodnjimi proizvodnimi trgi, se učinek državne pomoči spremlja na vseh zadevnih trgih. V nekaterih primerih se na tehnoloških trgih trguje s samimi rezultati dejavnosti R&R&I, na primer s pravicami intelektualne lastnine, in sicer z izdajanjem licenc za patente ali trgovanjem z njimi. V teh primerih lahko Nadzorni organ upošteva tudi učinek pomoči na konkurenco na tehnoloških trgih.

                  111.

                  Nadzorni organ uporabi različna merila za oceno mogočih primerov izkrivljanja konkurence, in sicer izkrivljanje dinamičnih spodbud, ustvarjanje ali ohranjanje tržne moči ter ohranjanje neučinkovitih tržnih struktur.

            (i)   Izkrivljanje dinamičnih spodbud

                  112.

                  Nadzorni organ v svoji analizi morebitnega izkrivljanja dinamičnih spodbud upošteva naslednje elemente:
                  —
                        rast trga
                     : večja kot bo rast trga v prihodnje, manj verjetno je, da bo pomoč negativno vplivala na spodbude konkurentov, glede na to, da je še vedno veliko priložnosti za razvoj donosnih poslov,
                  —
                        znesek pomoči
                     : ukrepi pomoči, ki vključujejo visoke zneske pomoči, verjetneje povzročijo znatne učinke izrinjanja. Višina zneska pomoči se bo merila predvsem glede na znesek, ki so ga glavni udeleženci na trgu porabili pri podobnih projektih,
                  —
                        bližina trga/kategorija pomoči
                     : bolj kot je ukrep pomoči usmerjen v dejavnosti R&R&I, ki so blizu trgu, verjetneje je, da bo povzročil znatne učinke izrinjanja,
                  —
                        odprt izbirni postopek
                     : kadar je pomoč dodeljena na podlagi preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril, je Nadzorni organ bolj pozitivno naravnan,
                  —
                        izstopne ovire
                     : konkurenti verjetneje ohranijo ali celo povečajo svoje naložbene načrte, kadar so izstopne ovire v inovacijskem procesu velike. To se lahko zgodi, če je veliko preteklih naložb konkurentov vezanih na določen potek R&R&I,
                  —
                        spodbude za konkuriranje za prihodnji trg
                     : pomoč za R&R&I lahko privede do tega, da se konkurenti upravičenca do pomoči odrečejo konkuriranju za prihodnji trg, na katerem „zmagovalec pobere vse“ („winner takes all“), ker prednost, ki jo pomoč prinaša v smislu stopnje tehnološkega napredka, ekonomije obsega, mrežnih učinkov ali časa, zmanjšuje njihove možnosti, da potencialno uspešno vstopijo na ta prihodnji trg,
                  —
                        razlikovanje med proizvodi in intenzivnost konkurence
                     : kadar so inovacije proizvodov bolj usmerjene v razvoj različnih proizvodov, povezanih na primer z določenimi znamkami, standardi, tehnologijami ali skupinami potrošnikov, je verjetnost, da bodo konkurenti prizadeti, manjša. Enako velja, če je na trgu veliko učinkovitih konkurentov.

            (ii)   Ustvarjanje ali ohranjanje tržne moči

                  113.

                  Nadzorni organ je zlasti zaskrbljen zaradi tistih ukrepov R&R&I, ki upravičencu do pomoči omogočajo, da utrdi tržno moč, ki jo ima na obstoječih proizvodnih trgih, ali da jo prenese na prihodnje proizvodne trge. Zato v primerih, kadar ima upravičenec do pomoči tržni delež pod 25 %, in na trgih, ki imajo tržno koncentracijo z indeksom Herfindahl-Hirschman (HHI) pod 2 000, verjetno ne bo ugotovil konkurenčnih pomislekov v zvezi s tržno močjo.

                  114.

                  Nadzorni organ v svoji analizi tržne moči upošteva naslednje elemente:
                  —
                        tržno moč upravičenca do pomoči in strukturo trga
                     : kadar prejemnik že prevladuje na proizvodnem trgu, lahko ukrep pomoči to prevlado utrdi z dodatnim zmanjšanjem konkurenčne omejitve, ki jo lahko konkurenti uveljavijo pri podjetju, ki prejema pomoč. Podobno lahko imajo ukrepi državne pomoči znaten učinek na oligopolnih trgih, kjer je dejavnih malo udeležencev,
                  —
                        stopnjo vstopnih ovir
                     : na področju R&R&I lahko za nove udeležence obstajajo precejšnje vstopne ovire. Te ovire vključujejo pravne vstopne ovire (zlasti v zvezi s pravicami intelektualne lastnine), ekonomije obsega in povezanih proizvodov, ovire dostopa do mrež in infrastrukture ter druge strateške ovire za vstop ali razširitev,
                  —
                        kupno moč
                     : tržna moč podjetja je lahko omejena tudi s tržnim položajem kupcev. Če je verjetno, da si bodo kupci prizadevali za ohranitev zadostne konkurence na trgu, lahko prisotnost močnih kupcev služi za preprečevanje močnega tržnega položaja,
                  —
                        izbirni postopek
                     : ukrepi pomoči, ki podjetjem z močnim tržnim položajem omogočajo, da vplivajo na izbirni postopek, tako da imajo na primer pravico priporočati podjetja v izbirnem postopku ali da vplivajo na raziskovalno pot na način, ki neutemeljeno odklanja alternativno pot, lahko pri Nadzornem organu vzbudijo pomisleke.

            (iii)   Ohranjanje neučinkovitih tržnih struktur

                  115.

                  Nadzorni organ v svoji analizi tržnih struktur upošteva, ali je pomoč dodeljena na trgih s presežno zmogljivostjo ali v nazadujočih gospodarskih panogah. Kadar trg raste ali je verjetno, da bo državna pomoč za R&R&I spremenila splošno dinamiko rasti sektorja, zlasti z uvajanjem novih tehnologij, je verjetnost pomislekov manjša.

            4.3.6.2   Vpliv na izbiro lokacije

                  116.

                  Zlasti kadar je pomoč za R&R&I blizu trgu, to lahko povzroči, da imajo nekatera ozemlja ugodnejše pogoje, kar zadeva dodatno proizvodnjo, zlasti zaradi razmeroma nižjih proizvodnih stroškov, ki so posledica pomoči ali višjih ravni dejavnosti R&R&I, ki jim je bila namenjena pomoč. Zaradi tega se lahko podjetja odločijo za selitev na navedena ozemlja.

                  117.

                  Vpliv na izbiro lokacije je lahko pomemben tudi za raziskovalne infrastrukture. Če se pomoč pretežno uporabi za privabljanje ene infrastrukture v določeno regijo na račun druge, ne bo prispevala k spodbujanju nadaljnjih dejavnosti R&R&I v EGP.

                  118.

                  Nadzorni organ v svoji analizi individualne pomoči, ki jo je treba priglasiti, ustrezno upošteva vse dokaze, iz katerih je razvidno, da je upravičenec do pomoči izbiral med različnimi lokacijami.

            4.7   Preglednost

                  119.

                  Države Efte morajo od 1. julija 2016 na nacionalni ali regionalni ravni na obsežnem spletišču za državno pomoč objaviti vsaj naslednje informacije o priglašenih ukrepih državne pomoči, razen dodelitev individualnih pomoči, nižjih od 500 000 EUR: celotno besedilo sheme pomoči in njenih izvedbenih določb ali pravno podlago za individualno pomoč ali povezavo na ta besedila; identiteto organa, ki dodeljuje pomoč; identiteto posameznih upravičencev; obliko in znesek pomoči, dodeljene vsakemu upravičencu; datum dodelitve; vrsto upravičenca (MSP ali veliko podjetje); regijo, v kateri ima upravičenec sedež (statistična regija na ravni 2 (50)), in glavni gospodarski sektor, v katerem deluje upravičenec (na ravni skupine NACE) (51). Te informacije morajo biti objavljene v šestih mesecih po sprejetju odločbe o dodelitvi pomoči ali v enem letu po datumu davčne napovedi, če gre za davčne ukrepe; hraniti jih je treba vsaj deset let, splošni javnosti pa morajo biti dostopni brez omejitev (52).

            5.   OCENA

                  120.

                  Da bi Nadzorni organ dodatno omejil izkrivljanje konkurence in trgovine, lahko zahteva, da za sheme pomoči, ki jih je treba priglasiti, veljata časovna omejitev in obveznost ocene iz točke 37. Ocene je treba opraviti zlasti za sheme, pri katerih so možnosti izkrivljanja še posebno velike, to so sheme, pri katerih obstaja tveganje, da bi znatno omejile konkurenco, če se njihovo izvajanje ne pregleda pravočasno.

                  121.

                  Glede na cilje zahteve iz točke 120 ter za zagotovitev, da se državam Efte in manjšim ukrepom pomoči ne naloži nesorazmerno veliko breme, ta zahteva velja samo za sheme pomoči z velikim proračunom, ki imajo nove značilnosti, ali če so predvidene pomembne tržne ali tehnološke spremembe oziroma spremembe predpisov. Oceno mora na podlagi skupne metodologije (53) opraviti strokovnjak, neodvisen od organa, ki dodeljuje pomoč, in jo je treba nato objaviti. Države Efte morajo skupaj z zadevno shemo pomoči priglasiti osnutek načrta ocenjevanja, ki bo sestavni del ocene sheme Nadzornega organa.

                  122.

                  Nadzorni organ v primeru shem pomoči, ki so s področja uporabe uredbe o skupinskih izjemah izključene izključno zaradi svojega velikega proračuna, njihovo združljivost oceni zgolj na podlagi načrta ocenjevanja.

                  123.

                  Oceno je treba Nadzornemu organu predložiti pravočasno, da lahko oceni morebitno podaljšanje sheme pomoči, v vsakem primeru pa ob izteku sheme. Natančen obseg in način priprave vsake ocene bosta opredeljena v sklepu o odobritvi sheme pomoči. Vsak naslednji ukrep pomoči s podobnim ciljem, vključno s katero koli spremembo shem pomoči iz točke 122, mora upoštevati rezultate ocene.

            6.   POROČANJE IN SPREMLJANJE

                  124.

                  Države Efte morajo v skladu s Sporazumom o nadzornem organu in sodišču ter prečiščeno različico Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL (54) Nadzornemu organu predložiti letna poročila.

                  125.

                  Države Efte morajo voditi podrobno evidenco o vseh ukrepih pomoči. Take evidence morajo vsebovati vse informacije, ki so potrebne, da se ugotovi, ali so pogoji glede upravičenih stroškov in največjih dovoljenih intenzivnosti pomoči izpolnjeni. Te evidence je treba hraniti deset let od datuma dodelitve pomoči in jih na zahtevo predložiti Nadzornemu organu.

            7.   UPORABA

                  126.

                  Nadzorni organ bo načela iz teh smernic uporabljal za oceno združljivosti vseh priglašenih pomoči za R&R&I, v zvezi s katerimi bo moral sprejeti odločitev po datumu sprejetja teh smernic. Nezakonita pomoč za R&R&I bo ocenjena v skladu s pravili, ki se uporabljajo na dan, na katerega je bila pomoč dodeljena.

                  127.

                  Nadzorni organ v skladu s členom 1(1) dela I Protokola 3 Sporazuma EGP predlaga, da države Efte po potrebi spremenijo svoje veljavne sheme pomoči za R&R&I, da bi jih uskladile s temi smernicami najpozneje do 1. januarja 2015.

                  128.

                  Države Efte so pozvane, naj k predlaganim ustreznim ukrepom iz točke 127 v dveh mesecih od datuma objave teh smernic na spletni strani Nadzornega organa predložijo svoje izrecno brezpogojno soglasje (55). Če Nadzorni organ od katere od držav Efte ne prejme odgovora, bo predpostavljal, da se ta ne strinja s predlaganimi ukrepi.

            8.   PREGLED

                  129.

                  Nadzorni organ se lahko kadar koli odloči za pregled ali spremembo teh smernic, če je to potrebno zaradi politike konkurence ali upoštevanja drugih pravil EGP in mednarodnih obveznosti ali iz katerega koli drugega upravičenega razloga.

         (1)  Te smernice ustrezajo sporočilu Komisije z naslovom „Okvir za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije“ (UL C 198, 27.6.2014, str. 1).

         (2)  Raziskave in razvoj so dodatno obravnavani v Protokolu 31 k Sporazumu EGP. Več informacij je na voljo na: http://www.efta.int/eea/policy-areas/flanking-horizontal-policies/research-innovation.

         (3)  Sporočilo Komisije „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final, 3. marec 2010.

         (4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 – Unija inovacij“, COM(2010) 546 final, 6. oktober 2010.

         (5)  Skupni odhodki za R in R v Evropski uniji (od tega jih je približno 1/3 javnih in 2/3 zasebnih) so leta 2012 znašali 2,06 % BDP, kar pomeni povečanje za 0,24 odstotne točke od leta 2005 (statistični podatki Eurostata v zvezi z glavnima kazalnikoma: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/europe_2020_indicators/headline_indicators). Čeprav so se zasebni odhodki za R in R, izraženi kot delež BDP, od leta 2008 rahlo povečali, obstajajo velike razlike med državami članicami EU, gospodarskimi sektorji ter posameznimi ekonomskimi udeleženci (Evropska komisija, Research and Innovation performance in EU Member States and Associated Countries 2013 („Raziskave in inovacije v državah članicah EU in pridruženih državah v letu 2013“)).

         (6)  Izraz „nedelovanje trga“ se nanaša na razmere, v katerih trgi, če so prepuščeni sami sebi, verjetno ne bodo dajali učinkovitih rezultatov.

         (7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Posodobitev področja državnih pomoči EU“, COM(2012) 209 final, 8. maj 2012.

         (8)  Na primer financiranje, ki se zagotavlja v okviru okvirnega programa Obzorje 2020 ali Programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME). Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 104) je bila s Sklepom št. 109/2014 z dne 16. maja 2014 (še neobjavljen) kot točka 1 vključena v Protokol 31 k Sporazumu EGP. COSME je eden od programov EU, katerih vključitev v Sporazum EGP je predmet razprave oziroma je predvidena. Popoln seznam programov, ki bi lahko bili pomembni za Sporazum EGP, je na voljo na: http://www.efta.int/eea/eu-programmes.

         (9)  Pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL L 97, 15.4.2005, str. 41, in Dopolnilo EGP št. 18, 14.4.2005, str. 1), kot je bila podaljšana z Odločbo Nadzornega organa št. 438/12/COL (UL L 190, 11.7.2013, str. 91, in Dopolnilo EGP št. 40, 11.7.2013, str. 15).

         (10)  Glej združeni zadevi T-244/93 in T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH proti Komisiji, Recueil 1995, str. II-02265.

         (11)  Nadzorni organ meni, da je koristno vzdrževati različne kategorije dejavnosti R in R ne glede na to, da bodo te dejavnosti morda sledile interaktivnemu modelu namesto linearnemu.

         (12)  Ključne omogočitvene tehnologije so opredeljene in določene v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final, 26. junij 2012.

         (13)  Merila za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa, vključno s pomočjo za R&R&I, z delovanjem Sporazuma EGP morajo biti ocenjena na podlagi člena 61(3)(b) Sporazuma EGP. Nadzorni organ lahko zagotovi smernice za oceno ukrepov državne pomoči v korist pomembnim projektom skupnega evropskega interesa v skladu s sporočilom Komisije „Merila za analizo združljivosti državne pomoči za spodbujanje izvajanja pomembnih projektov skupnega evropskega interesa z notranjim trgom“ (UL C 188, 20.6.2014, str. 4).

         (14)  Glej smernice Nadzornega organa v zvezi z referenčnimi obrestnimi merami in diskontnimi stopnjami (UL L 105, 21.4.2011, str. 32, in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1).

         (15)  Glej člen 2(a) Uredbe Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 o pravnem okviru Skupnosti za Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) (UL L 206, 8.8.2009, str. 1).

         (16)  Opredelitev mikro, malih in srednjih podjetij (MSP) (UL L 36, 5.2.2009, str. 62, in Dopolnilo EGP št. 6, 5.2.2009, str. 1).

         (17)  Zadeva C 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, točka 7; zadeva C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851, točka 36; zadeva C-309/99, Wouters, Recueil 2002, str. I-1577, točka 46.

         (18)  Zadeva C-263/86, Humbel in Edel, Recueil 1988, str. I-5365, točke od 9 do 10 in od 15 do 18; zadeva C-109/92, Wirth, Recueil 1993, str. I-06447, točka 15; in sodba Sodišča Efte z dne 21. februarja 2008 v zadevi E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, Poročilo Sodišča Efte [2008], str. 62.

         (19)  Glej na primer zadevi NN54/2006, Visoka šola za logistiko v mestu Přerov, in N 343/2008, Individualna pomoč visoki šoli v mestu Nyíregyháza za razvoj centra znanja v regiji Partium.

         (20)  Glej točke od 26 do 29 smernic za uporabo pravil o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 161, 13.6.2013, str. 12, in Dopolnilo EGP št. 34, 13.6.2013, str. 1).

         (21)  Usposabljanje delovne sile se v smislu pravil o državni pomoči za pomoč za usposabljanje ne šteje kot osnovna negospodarska dejavnost raziskovalnih organizacij.

         (22)  Zagotavljanje storitev na področju R in R ter R in R, ki se izvajajo v imenu podjetij, se ne štejejo za neodvisne R in R.

         (23)  Če se raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura financira iz javnih in zasebnih virov, Nadzorni organ meni, da to velja, če javno financiranje, dodeljeno zadevnemu subjektu za določeno obračunsko obdobje, presega stroške negospodarskih dejavnosti, ki so nastali v tem obdobju.

         (24)  Glej zadevo C-482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, točka 24.

         (25)  Če raziskovalna organizacija ali raziskovalna infrastruktura zagotavlja posebne raziskovalne storitve ali opravlja pogodbene raziskave v imenu zadevnega podjetja prvič, poskusno in v jasno omejenem časovnem obdobju, Nadzorni organ zaračunano ceno običajno obravnava kot tržno ceno, če so te raziskovalne storitve ali pogodbene raziskave edinstvene in je mogoče dokazati, da zanje ni trga.

         (26)  To ne vključuje dokončnih sporazumov o tržni vrednosti iz projekta izhajajočih pravic intelektualne lastnine in vrednosti prispevkov za projekt.

         (27)  Glej Sporočilo Komisije in z njim povezan delovni dokument služb Komisije – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru Regij, „Predkomercialna naročila: spodbujanje inovacij za zagotavljanje visokokakovostnih trajnostnih javnih storitev v Evropi“, COM(2007) 799 final, 14.12.2007.

         (28)  Glej člen 27 Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju, ki še ni vključena v Sporazum EGP, in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65), ki je kot točka 2 vključena v Prilogo XVI (Javna naročila) Sporazuma EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 68/2006 z dne 2. junija 2006 (UL L 245, 7.9.2006, str. 22, in Dopolnilo EGP št. 44, 7.9.2006, str. 18), in člen 45 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ki še ni vključena v Sporazum EGP, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 243), ki je kot točka 4 vključena v Prilogo XVI (Javna naročila) Sporazuma EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 68/2006 z dne 2. junija 2006 (UL L 245, 7.9.2006, str. 22, in Dopolnilo EGP št. 44, 7.9.2006, str. 18). Podobno Nadzorni organ tudi v primeru omejenega postopka v smislu člena 28 Direktive 2014/24/EU oziroma člena 46 Direktive 2014/25/EU ugotovi, da podjetjem ni dodeljena nobena državna pomoč, razen če zainteresiranim ponudnikom brez utemeljenih razlogov ni dovoljeno sodelovati pri razpisu

         (29)  To velja tudi, kadar javni kupci naročajo inovativne rešitve, ki izhajajo iz predhodnega naročila R in R, ali proizvode in storitve zunaj področja R in R, ki jih je treba izdelati na takšni ravni, ki zahteva inovacije v zvezi s proizvodom, procesi ali organizacijo.

         (30)  Brez poseganja v postopke, ki zajemajo tako razvoj kot tudi naknaden nakup unikatnih ali specializiranih proizvodov ali storitev.

         (31)  Glej na primer zadevo C-156/98, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2000, str. I-I6857, točka 78, in zadevo C-333/07, Régie Networks proti Rhone Alpes Bourgogne, ZOdl. 2008, str. I-10807, točke od 94 do 116.

         (32)  Glej zadevo C-225/91, Matra proti Komisiji, Recueil 1993, str. I-3203, točka 42.

         (33)  Pogoji o združljivosti iz uredbe o skupinskih izjemah se še naprej v celoti uporabljajo za vse druge primere individualne pomoči, tudi kadar je taka pomoč dodeljena na podlagi sheme pomoči, ki je predmet obveznosti priglasitve.

         (34)  Glej opombo 7.

         (35)  Glej opombo 7.

         (36)  Glej opombo 7.

         (37)  Združene zadeve od C-630/11 P do C-633/11 P, HGA in drugi proti Komisiji, EU:C:2013:387.

         (38)  Če se prošnja za pomoč vloži za projekt R in R, to ne izključuje možnosti, da je morebitni upravičenec že opravil študije izvedljivosti, ki jih prošnja za pomoč ne zajema.

         (39)  V primeru pomoči za projekte ali dejavnosti, ki se izvajajo v zaporednih fazah, ki so lahko predmet ločenih postopkov dodeljevanja pomoči, to pomeni, da začetek del ne sme nastopiti pred prvo prošnjo za pomoč. V primeru pomoči, dodeljene na podlagi samodejne davčne sheme pomoči, bi morala biti tovrstna shema sprejeta in začeti veljati pred začetkom kakršnih koli del v zvezi s projektom ali dejavnostjo, ki prejema pomoč.

         (40)  Čeprav to morda za novouvedeni ukrep predhodno ne bo mogoče, se bo od držav Efte pričakovalo, da zagotovijo ocenjevalne študije o spodbujevalnem učinku lastnih davčnih shem pomoči (tako da bi morale načrtovane metodologije za naknadne ocene ali metodologije, ki naj bi se pri takih ocenah uporabile, običajno tvoriti del oblikovanja takih ukrepov). Če ocenjevalnih študij ni, se lahko domneva, da imajo davčne sheme pomoči spodbujevalni učinek samo, kadar gre za dodatne ukrepe.

         (41)  Neto sedanja vrednost projekta je razlika med pozitivnimi in negativnimi denarnimi tokovi v življenjski dobi naložbe, ki so diskontirani na njihovo sedanjo vrednost (z uporabo stroškov kapitala).

         (42)  Notranja stopnja donosa ne temelji na računovodskih dobičkih v danem letu, temveč upošteva tok prihodnjih denarnih tokov, za katere vlagatelj pričakuje, da jih bo prejel v celotni življenjski dobi naložbe. Opredeljena je kot diskontna stopnja, pri kateri je neto sedanja vrednost toka denarnih tokov enaka nič

         (43)  Za to razvrščanje ni nujno, da sledi kronološkemu pristopu in se zaporedno premika od temeljnih raziskav k dejavnostim, ki so bližje trgu. Zato lahko Nadzorni organ nalogo, ki se izvaja v poznejši fazi projekta, razvrsti med industrijske raziskave, medtem ko lahko za dejavnost, ki se je izvajala v zgodnejši fazi, ugotovi, da je eksperimentalni razvoj ali da sploh ni raziskava.

         (44)  „Measurement of Scientific and Technological Activities, Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development“ (Meritve znanstvenih in tehnoloških dejavnosti, predlagana standardna metoda za ankete o raziskavah in eksperimentalnem razvoju), priročnik Frascati, OECD, 2002, kakor je bil spremenjen ali nadomeščen. V praksi velja, da različne kategorije R in R ustrezajo ravnem 1 (temeljne raziskave), 2–4 (industrijske raziskave) in 5–8 (eksperimentalni razvoj) tehnološke pripravljenosti, razen če se dokaže, da bi bilo treba v posameznih primerih uporabljati drugačno lestvico – glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“, COM(2012) 341 final z dne 26. junija 2012.

         (45)  Brez poseganja v posebne določbe, ki se uporabljajo za pomoč za raziskave in razvoj v kmetijskem in ribiškem sektorju, kakor je določeno v uredbi o skupinskih izjemah.

         (46)  Glej smernice Nadzornega organa v zvezi z referenčnimi obrestnimi merami in diskontnimi stopnjami (UL L 105, 21.4.2011, str. 32, in Dopolnilo EGP št. 23, 21.4.2011, str. 1).

         (47)  Kadar pa ukrep davčne pomoči, nasprotno, razlikuje med različnimi kategorijami R in R, ne sme presegati ustreznih intenzivnosti pomoči.

         (48)  V posebnem primeru, ko pomoč omogoča le hitrejše dokončanje projekta, bi morala primerjava izražati predvsem različne časovne okvire z vidika denarnih tokov in zapoznelega vstopa na trg.

         (49)  Glej Uredbo Sveta (EU) št. 734/2013 z dne 22. julija 2013 (UL L 204, 31.7.2013, str. 15), ki še ni vključena v Sporazum EGP, in člen 6 dela II Sporazuma o nadzornem organu in sodišču.

         (50)  Pojem „statistična regija“ se v zadevnih smernicah Komisije uporablja namesto kratice „NUTS“. Kratica NUTS izhaja iz naslova „Nomenclature of Territorial Units for Statistics“ (nomenklatura statističnih teritorialnih enot) v skladu z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1). Ta uredba še ni bila vključena v Sporazum EGP. Vendar so se Statistični urad Evropske unije, Eurostat, nacionalni inštituti držav kandidatk in Efta dogovorili, da se statistične regije za dosego enotne opredelitve pojmov zaradi vse večje potrebe po statističnih podatkih na regionalni ravni določijo podobno kot pri klasifikaciji NUTS.

         (51)  Z izjemo poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov v ustrezno utemeljenih primerih in po pridobitvi soglasja Nadzornega organa (glej smernice Nadzornega organa o poklicni skrivnosti v odločbah o državni pomoči (UL L 154, 8.6.2006, str. 27, in Dopolnilo EGP št. 29, 8.6.2006, str. 1)). Za davčne ukrepe se lahko informacije o zneskih individualne pomoči navedejo v naslednjih razponih (v milijonih EUR): [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30 in več].

         (52)  V primeru nezakonite pomoči bodo morale države Efte zagotoviti naknadno objavo istih informacij najpozneje šest mesecev po datumu odločbe Nadzornega organa. Te informacije bi morale biti na voljo v obliki, ki omogoča iskanje, izpis in enostavno objavo na spletu, na primer v formatu CSV ali XML.

         (53)  Tako skupno metodologijo lahko zagotovi Nadzorni organ.

         (54)  Na voljo na: http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

         (55)  Glej http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         PRILOGA I

            UPRAVIČENI STROŠKI

                     Pomoč za projekte R in R

                                 (a)

                                 stroški osebja: raziskovalci, tehniki in drugo podporno osebje v obsegu njihove zaposlitve v projektu;

                                 (b)

                                 stroški instrumentov in opreme v obsegu in za obdobje uporabe v projektu. Če se ti instrumenti in oprema ne uporabljajo samo za projekt skozi njihovo celotno življenjsko dobo, se štejejo za upravičene samo stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju projekta;

                                 (c)

                                 stroški stavb in zemljišča v obsegu in za obdobje, kot se uporabljajo za projekt. Glede stavb se štejejo za upravičene le stroški amortizacije, izračunani na podlagi dobre računovodske prakse, ki ustrezajo trajanju projekta. Za zemljišče se štejejo za upravičene stroški komercialnega prenosa ali dejanski stroški kapitala;

                                 (d)

                                 stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih, ter stroški svetovalnih in drugih ustreznih storitev, uporabljenih izključno za projekt;

                                 (e)

                                 dodatni režijski stroški, nastali neposredno kot posledica projekta;

                                 (f)

                                 drugi operativni stroški, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta.

                     Pomoč za študije izvedljivosti

                     stroški študij

                     Pomoč za zgraditev in posodobitev raziskovalnih infrastruktur

                     stroški naložbe v neopredmetena in opredmetena sredstva

                     Pomoč za inovacije za MSP

                                 (a)

                                 stroški za pridobivanje, potrjevanje in obrambe patentov ter druga neopredmetena sredstva;

                                 (b)

                                 stroški za napotitev visokokvalificiranega osebja iz organizacije za razširjanje raziskav in znanja ali velikega podjetja, ki dela na področju dejavnosti R&R&I na novoustanovljenem delovnem mestu pri upravičencu in ne nadomešča drugega osebja;

                                 (c)

                                 stroški svetovalnih in podpornih storitev za inovacije.

                     Pomoč za procesne in organizacijske inovacije

                     stroški osebja; stroški instrumentov, opreme, objektov in zemljišč v obsegu ter za obdobje uporabe v projektu; stroški pogodbenih raziskav, znanja in patentov, ki so bili kupljeni ali je bilo zanje pridobljeno licenčno dovoljenje od zunanjih virov po običajnih tržnih pogojih; dodatni režijski stroški in drugi stroški za tekoče poslovanje, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta.

                     Pomoč za inovacijske grozde

                     Pomoč za naložbe

                     stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva

                     Pomoč za tekoče poslovanje

                     stroški osebja in upravni stroški (vključno z režijskimi stroški), ki se nanašajo na:

                                 (a)

                                 spodbujanje grozdov, da se olajšajo sodelovanje, izmenjava informacij ter zagotavljanje ali usmerjanje specializiranih in uporabniku prilagojenih podpornih storitev za podjetja;

                                 (b)

                                 trženje grozda, da se razširi sodelovanje novih podjetij ali organizacij ter poveča prepoznavnost grozda;

                                 (c)

                                 upravljanje zmogljivosti grozda in

                                 (d)

                                 organizacija programov usposabljanja, delavnic in konferenc, da se podprejo širjenje znanja in vzpostavljanje mrež med člani skupine ter nadnacionalno sodelovanje.

         PRILOGA II

            NAJVEČJE INTENZIVNOSTI POMOČI

                     (%)

                     Malo podjetje

                     Srednje podjetje

                     Veliko podjetje

                     Pomoč za projekte R in R

                     Temeljne raziskave

                     100

                     100

                     100

                     Industrijske raziskave

                     70

                     60

                     50

                                 —

                                 odvisno od učinkovitega sodelovanja med podjetji (za velika podjetja: čezmejno sodelovanje ali sodelovanje z vsaj enim MSP) ali med podjetjem in raziskovalno organizacijo ali

                                 —

                                 odvisno od obsežnega razširjanja rezultatov

                     80

                     75

                     65

                     Eksperimentalni razvoj

                     45

                     35

                     25

                                 —

                                 odvisno od učinkovitega sodelovanja med podjetji (za velika podjetja: čezmejno sodelovanje ali sodelovanje z vsaj enim MSP) ali med podjetjem in raziskovalno organizacijo ali

                                 —

                                 odvisno od obsežnega razširjanja rezultatov

                     60

                     50

                     40

                     Pomoč za študije izvedljivosti

                     70

                     60

                     50

                     Pomoč za zgraditev in posodobitev raziskovalnih infrastruktur

                     50

                     50

                     50

                     Pomoč za inovacije za MSP

                     50

                     50

                     —

                     Pomoč za procesne in organizacijske inovacije

                     50

                     50

                     15

                     Pomoč za inovacijske grozde

                     Pomoč za naložbe

                     50

                     50

                     50

                                 —

                                 na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP

                     55

                     55

                     55

                     Pomoč za tekoče poslovanje

                     50

                     50

                     50