               30.8.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 316/196

         P8_TA(2015)0060
   Zahteva za odvzem poslanske imunitete Sergeju Staniševu
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sergeju Staniševu (2014/2259(IMM))
   (2016/C 316/24)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sergeju Staniševu, ki jo je 24. novembra 2014 v zvezi s sodnim postopkom pred mestnim sodiščem v Sofiji posredoval generalni državni tožilec Republike Bolgarije (ref. CCAN št. C-280/2013) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 15. decembra 2014,

               —

               po zagovoru Sergeja Staniševa v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

               —

               ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

               —

               ob upoštevanju člena 70 ustave Republike Bolgarije,

               —

               ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0045/2015),

               A.

               ker je generalni državni tožilec Republike Bolgarije posredoval zahtevo okrajnega državnega tožilstva iz Sofije za dovoljenje, da nadaljuje kazenski postopek proti Sergeju Staniševu v zvezi s kaznivim dejanjem po členu 358(1) skupaj s členom 26(1) bolgarskega kazenskega zakonika;

               B.

               ker se v skladu s členom 8 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper poslanca Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

               C.

               ker v skladu s členom 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

               D.

               ker je po členu 70(1) ustave Republike Bolgarije poslanec državne skupščine zaščiten pred priprtjem ali kazenskim pregonom, razen če je zagrešil kaznivo dejanje, in ker je v takšnih primerih potrebno dovoljenje državne skupščine, če ta ne zaseda, pa predsednika državne skupščine, razen v primeru priprtja in flagrante delicto; ker po členu 70(2) ustave Republike Bolgarije dovoljenje za začetek kazenskega pregona ni potrebno, če je poslanec državne skupščine k temu podal pisno soglasje;

               E.

               ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi imuniteta odvzame ali ne; ker lahko Parlament pri odločanju, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, razumno upošteva stališče poslanca (2);

               F.

               ker domnevno kaznivo dejanje nima neposredne in očitne zveze z opravljanjem dolžnosti Sergeja Staniševa kot poslanca Evropskega parlamenta niti ne predstavlja mnenja ali glasu, ki bi ga izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti kot poslanec Evropskega parlamenta, kot je določeno v členu 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

               G.

               ker se je predkazenski postopek proti Sergeju Staniševu začel že dolgo pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament in ker torej nikakor ni povezan z njegovo funkcijo poslanca Evropskega parlamenta;

               H.

               ker je Sergej Stanišev, najprej kot predsednik vlade, potem pa še kot poslanec državne skupščine, predsedniku državne skupščine posredoval dve pisni izjavi, v katerih je soglašal z začetkom kazenskega postopka proti njemu v skladu s členom 70(2) ustave Republike Bolgarije;

               I.

               ker v tem primeru Parlament ni našel dokaza za fumus persecutionis, tj. dovolj resen in utemeljen sum, da je bil primer sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

               1.

               se odloči odvzeti imuniteto Sergeju Staniševu;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Republike Poljske in Sergeju Staniševu.

      (1)  Sodba v zadevi 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier, EU:C:1964:28; sodba v zadevi 149/85 Wybot proti Faure in drugi, EU:C:1986:310; sodba v zadevi T-345/05 Mote proti Parlamentu, EU:T:2008:440; sodba v združenih zadevah C-200/07 in C-201/07, Marr proti De Gregorio in Clemente, EU:C:2008:579; sodba v zadevi T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu, EU:T:2010:102; sodba v zadevi C-163/10 Patriciello, EU:C:2011:543; sodba v združenih zadevah T-346/11 in T-347/11 Gollnisch proti Parlamentu, EU:T:2013:23.

      (2)  Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu (citirano zgoraj), odstavek 28.


title: 2014/615/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2012

text:
               5.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/296

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 3. aprila 2014
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2012
   (2014/615/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnih računovodskih izkazov Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2012,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Agencije Evropske unije za temeljne pravice za proračunsko leto 2012 z odgovori agencije (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 18. februarja 2014 (05849/2014 – C7-0054/2014),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007 z dne 15. februarja 2007 o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (4), zlasti člena 21 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5),

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), zlasti člena 108 Delegirane uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0184/2014),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2012;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje direktorju Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 365, 13.12.2013, str. 245.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

      (6)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: Sklep (EU) 2017/1545 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. septembra 2017 o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 (Besedilo velja za EGP. )

text:
               15.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 237/1

         SKLEP (EU) 2017/1545 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 13. septembra 2017
   o spremembi Sklepa št. 445/2014/EU o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 167 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
   po posvetovanju z Odborom regij,
   v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Cilj Sklepa št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) je ohranjati in spodbujati bogastvo in raznolikost kultur v Evropi ter poudarjati njihove skupne značilnosti in hkrati povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru, ter tako spodbujati vzajemno razumevanje in medkulturni dialog ter poudarjati pomen skupne kulturne dediščine. Nadalje je cilj navedenega sklepa spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest, kar lahko vključuje tudi njihova okoliška območja, v skladu z njihovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami, za spodbujanje pametne, trajnostne in vključujoče rasti.

               (2)

               Evropske prestolnice kulture bistveno prispevajo k spodbujanju vrednot Unije.

               (3)

               Dodatno bi bilo treba spodbujati dejavnosti mreženja med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv Evropska prestolnica kulture, da bi spodbujali izmenjavo izkušenj in dobrih praks.

               (4)

               Sklep št. 445/2014/EU določa, da imajo dostop do aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture (v nadaljnjem besedilu: aktivnost) zgolj mesta iz države članice, države kandidatke ali potencialne kandidatke ali, pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu, iz države, ki pristopa k Uniji.

               (5)

               Da bi okrepili kulturne vezi med državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (3) (v nadaljnjem besedilu: države Efte/EGP), in Unijo, bi morala biti aktivnost v skladu z navedenim sporazumom in ob upoštevanju pogojev dostopna tudi za mesta iz teh držav.

               (6)

               Vendar bi moralo biti v obdobju, zajetem v Sklepu št. 445/2014/EU, in sicer od leta 2020 do leta 2033, zaradi enakosti z mesti v državah članicah, ki sodelujejo v aktivnosti, mestom v državah Efte/EGP dovoljeno sodelovati le na enem natečaju za naziv. Zaradi enakosti z državami članicami bi moralo biti vsaki državi Efte/EGP dovoljeno, da gosti naziv le enkrat v navedenem obdobju, kot velja za države kandidatke in potencialne kandidatke.

               (7)

               Ker morajo biti razpisi za predložitev prijav objavljeni najpozneje šest let pred letom naziva, bi morala država kandidatka, potencialna kandidatka ali država Efte/EGP namesto leta 2027 naziv Evropska prestolnica kulture gostiti leta 2028, da se navedenim državam omogoči izvesti pogajanja o njihovem sodelovanju v programu Unije, ki podpira kulturo in sledi programu Ustvarjalna Evropa za obdobje od leta 2021 do leta 2027.

               (8)

               Sklep št. 445/2014/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep št. 445/2014/EU se spremeni:

               (1)

               člen 3 se spremeni:

                           (a)

                           odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
                           „2.   Število mest, ki v danem letu nosijo naziv (v nadaljnjem besedilu: leto naziva), ne presega tri.
                           Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki je pogodbenica Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: država Efte/EGP), države kandidatke ali potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5.“;

                           (b)

                           odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
                           „4.   Mesta v državah Efte/EGP, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki na dan objave razpisa za predložitev prijav iz člena 10(2) sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, se lahko v okviru javnega natečaja, ki se organizira v skladu s koledarjem iz Priloge, prijavijo za naziv za eno leto.
                           Mestom v državah Efte/EGP, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 dovoljeno sodelovati le na enem natečaju.
                           Vsaki državi Efte/EGP, državi kandidatki ali potencialni kandidatki je dovoljeno gostiti naziv samo enkrat v obdobju od leta 2020 do leta 2033.“;

               (2)

               člen 10 se spremeni:

                           (a)

                           naslov se nadomesti z naslednjim:
                           „Predizbor in izbor v državah Efte/EGP, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah“;

                           (b)

                           odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
                           „1.   Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah Efte/EGP, državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.“;

                           (c)

                           v odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
                           „6.   Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v eni državi Efte/EGP, državi kandidatki ali potencialni kandidatki.“;

               (3)

               v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
               „2.   V primeru držav Efte/EGP, držav kandidatk in potencialnih kandidatk Komisija imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv v zadevnih letih, na podlagi priporočil iz poročila o izboru sveta in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.“;

               (4)

               člen 13 se spremeni:

                           (a)

                           v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
                           „Zadevna država članica, država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka lahko imenuje opazovalca, ki se udeleži navedenih sestankov.“;

                           (b)

                           v odstavku 3 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
                           „Svet predloži svoja poročila o spremljanju Komisiji, imenovanim mestom in njihovim državam članicam, pa tudi imenovanim mestom in zadevni državi Efte/EGP, državi kandidatki ali potencialni kandidatki.“;

               (5)

               Priloga se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 13. septembra 2017

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         A. TAJANI

            Za Svet

            Predsednik

         M. MAASIKAS

      (1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2017 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 17. julija 2017.

      (2)  Sklep št. 445/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES (UL L 132, 3.5.2014, str. 1).

      (3)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

      PRILOGA

         „KOLEDAR

                  2020

                  Hrvaška

                  Irska

                  2021

                  Romunija

                  Grčija

                  država kandidatka ali potencialna kandidatka

                  2022

                  Litva

                  Luksemburg

                  2023

                  Madžarska

                  Združeno kraljestvo

                  2024

                  Estonija

                  Avstrija

                  država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka (1)

                  2025

                  Slovenija

                  Nemčija

                  2026

                  Slovaška

                  Finska

                  2027

                  Latvija

                  Portugalska

                  2028

                  Češka

                  Francija

                  država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

                  2029

                  Poljska

                  Švedska

                  2030

                  Ciper

                  Belgija

                  država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

                  2031

                  Malta

                  Španija

                  2032

                  Bolgarija

                  Danska

                  2033

                  Nizozemska

                  Italija

                  država Efte/EGP, država kandidatka ali potencialna kandidatka

         (1)  Pod pogojem, da ta sklep začne veljati pred objavo razpisa za predložitev prijav za natečaj za leto 2024, tj. šest let pred letom naziva.“


title: Sklep Sveta z dne 25. februarja 1991 o ustanovitvi Odbora za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko

text:
Avis juridique important

|

31991D0115

Official Journal L 059 , 06/03/1991 P. 0019 - 0020 Finnish special edition: Chapter 10 Volume 1 P. 0064  Swedish special edition: Chapter 10 Volume 1 P. 0064

Sklep Svetaz dne 25. februarja 1991o ustanovitvi Odbora za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko(91/115/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju osnutka sklepa, ki ga je predložila Komisija [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker Odločba Sveta 90/141/EGS z dne 12. marca 1990 o doseganju postopne konvergence gospodarskih politik in izvajanju v prvi fazi ekonomske in monetarne unije [4] zahteva, da so na voljo usklajeni kazalci, zlasti na monetarnem, finančnem in plačilnobilančnem področju;ker je cilj Sklepa Sveta 90/142/EGS z dne 12. marca 1990 o spremembah Sklepa 64/300/EGS o sodelovanju med centralnimi bankami držav članic Evropske gospodarske skupnosti [5] zlasti spodbujanje usklajevanja monetarne politike, ki je nujno odvisna od skupnih kazalcev nadzora;ker je zato potrebno na področju monetarne, finančne in plačilnobilančne statistike oblikovati večletni program dela kot del večletnega statističnega programa Komisije;ker je s Sklepom 89/382/EGS, Euratom [6] Svet ustanovil Odbor za statistični program Evropskih skupnosti, ki je sestavljen iz predstavnikov statističnih uradov držav članic, da pri oblikovanju statističnega programa zagotovi tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo;ker v državah članicah monetarno in bančno statistiko sestavljajo centralne banke, in finančne in plačilnobilančne statistike sestavljajo različne ustanove, vključno s centralnimi bankami;ker trenutno ni organa, ki zagotavlja tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo na področju monetarne, finančne in plačilnobilančne statistike, v katerem so zastopane zadevne glavne nacionalne ustanove;ker je za uresničevanje takega sodelovanja, zlasti za uresničevanje ekonomske in monetarne unije, treba ustanoviti odbor, sestavljen iz predstavnikov teh ustanov, ki je zadolžen za pomoč Komisiji pri sestavljanju in izvajanju večletnega programa dela, ki se nanaša na monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko;ker je ob upoštevanju posebne vloge, ki jo imajo zgoraj navedene ustanove v državah članicah, treba odboru omogočiti, da izbere svojega predsednika;ker iz stališča statistike obstaja velika soodvisnost med monetarnimi, finančnimi in plačilnobilančnimi področji na eni strani in nekaterimi drugimi področji ekonomske statistike na drugi strani;ker povečanje povpraševanja ustanov držav članic in Skupnosti po izboljšanih statističnih informacijah zahteva krepitev sodelovanja med uporabniki in proizvajalci monetarne, finančne in plačilnobilančne statistike;ker je treba v okviru uresničevanja ekonomske in monetarne unije preučiti ali naloge Odbora zadovoljujejo potrebe prihodnjega Sistema Evropske centralne banke,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Odbor za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, v nadaljevanju "odbor".Člen 2Odbor pomaga Komisiji pri sestavljanju in izvajanju večletnega programa dela, ki se nanaša na monetarno, finančno in plačilnobilančno statistiko. Naloga odbora je zlasti izražanje mnenj o razvoju in usklajevanju monetarne, finančne in plačilno-bilančne statistike, ki je potrebna za politike, ki jih izvajajo Svet, Komisija in različni odbori, ki jim pomagajo.Odbor se lahko zaprosi za mnenje o povezavah med monetarnimi, finančnimi in plačilno-bilančnimi področji na eni strani in nekaterimi drugimi področji ekonomske statistike na drugi strani, zlasti tistih, na katerih temeljijo nacionalni računi. Delo tega odbora bo usklajeno z delom Odbora za statistični program.Člen 3Komisija se na lastno pobudo, in če do tega pride, na zahtevo Sveta ali odborov, ki jim pomagajo, z odborom posvetuje o:(a) oblikovanju večletnega programa Skupnosti za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko;(b) ukrepih, ki jih Komisija namerava sprejeti za doseganje ciljev iz večletnega programa za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko in vključenih virih in časovnih razporedih;(c) vseh drugih vprašanjih, zlasti vprašanjih metodologije, ki se pojavljajo pri oblikovanju ali izvajanju Statističnega programa na ustreznih področjih.Odbor lahko na lastno pobudo izraža mnenja o vseh vprašanjih, ki se nanašajo na oblikovanje ali izvajanje statističnih programov na monetarnem, finančnem in plačilnobilančnem področju.Člen 4Odbor je sestavljen iz enega, dveh ali treh predstavnikov države članice, ki prihajajo iz ustanov, ki se v glavnem ukvarjajo s finančno, monetarno in plačilno-bilančno statistiko, in treh predstavnikov Komisije.Poleg tega se lahko sestankov odbora kot opazovalca udeležujeta en predstavnik odbora guvernerjev centralnih bank Skupnosti in en predstavnik Monetarnega odbora.Predstavniki drugih organizacij ter vse osebe, ki lahko prispevajo k razpravam, lahko po odločitvi odbora sodelujejo na sestankih odbora.Člen 5Odbor izvoli predsednika z navadno večino glasov držav članic. Sekretariat zagotovi Komisija.Člen 6Odbor sprejme svoj poslovnik.V Bruslju, 25. februarja 1991.Za SvetPredsednikJ.-C. Juncker[1] UL C 212, 25.8.1990, str. 5.[2] UL C 324, 24.12.1990.[3] UL C 31, 6.2.1991, str. 22.[4] UL L 78, 24.3.1990, str. 23.[5] UL L 78, 24.3.1990, str. 25.[6] UL L 181, 28.6.1989, str. 47.


title: 2005/616/ES: Sklep Komisije z dne 17. avgusta 2005 o spremljanju in ocenitvi položaja delavskih pravic v Belorusiji za začasni preklic trgovinskih preferencialov

text:
               18.8.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 213/16

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 17. avgusta 2005
   o spremljanju in ocenitvi položaja delavskih pravic v Belorusiji za začasni preklic trgovinskih preferencialov
   (2005/616/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 (1) in zlasti členov 26 in 29 Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Tarifni preferenciali, odobreni z Uredbo (ES) št. 2501/2001, se lahko v okoliščinah, ki vključujejo resne in sistematične kršitve svobode združevanja ter pravice do kolektivnega pogajanja, kakor sta opredeljeni v ustreznih konvencijah mednarodne organizacije dela (MOD), v celoti ali delno začasno prekličejo.

               (2)

               V skladu z Uredbo (ES) št. 2501/2001 je Republika Belorusija (v nadaljnjem besedilu „Belorusija“) država upravičenka v okviru splošnih tarifnih preferencialov.

               (3)

               Komisija je 29. januarja 2003 od Mednarodne zveze svobodnih sindikatov (ICFTU), Evropske zveze sindikatov (ETUC) in Svetovne delavske zveze (WCL) prejela informacijo o domnevnih sistematičnih in resnih kršitvah svobode združevanja v Belorusiji, kakor je opredeljena v Konvencijah MOD št. 87 in 98.

               (4)

               Predložena informacija je zadostovala za začetek preiskave in zato je Komisija s Sklepom z dne 29. decembra 2003 (2) odločila, da je treba začeti s preiskavo.

               (5)

               Beloruski organi so bili vključeni v preiskavo. Pisne in ustne izjave, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, podpirajo obtožbe, vsebovane v prej predloženi informaciji. Belorusija z oviranjem pravice do svobodne ustanovitve sindikalnih organizacij, pravice do organiziranja, svobodne izbire sindikalne organizacije in pridobitve statusa pravne osebe teh organizacij v več pomembnih točkah krši Konvencijo MOD št. 87 o svobodi združevanja. Belorusija ovira delovanje sindikalnih organizacij, vključno s sprejemanjem finančne pomoči s strani mednarodnih sindikalnih organizacij, in podpira razpad ali opustitev sindikatov. Vlada Belorusije s protisindikalno diskriminacijo krši tudi Konvencijo 98 (1949) o pravici do organiziranja in kolektivnega pogajanja.

               (6)

               Na podlagi dostopne informacije je na voljo dovolj razlogov za sklep, da so kršitve resne in sistematične ter da je preklic upravičenosti Belorusije do sheme splošnih preferencialov upravičen. Poročilo o ugotovitvah preiskave je bilo predloženo Odboru za splošne preferenciale.

               (7)

               V zvezi s prej omenjenim bo Komisija v obdobju šestih mesecev spremljala in ocenila položaj delavskih pravic v Belorusiji. Po preteku navedenega obdobja namerava Komisija Svetu predložiti predlog za začasni preklic trgovinskih preferencialov, razen če se Belorusija zaveže sprejeti potrebne ukrepe, s katerimi bo v osmih mesecih zagotovila uskladitev z načeli iz Deklaracije MOD iz leta 1998 o temeljnih načelih in pravicah pri delu.

               (8)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za splošne preferenciale –

         SKLENILA:
   Edini člen
   1.   Komisija v obdobju šestih mesecev od datuma objave napovedi o obdobju spremljanja in ocenitve v Uradnem listu Evropske unije spremlja in oceni položaj v Belorusiji glede Konvencij MOD št. 87 in 98.
   2.   V tej napovedi bo Komisija pozvala Belorusijo, naj se zaveže, da bo še pred koncem obdobja šestih mesecev sprejela potrebne ukrepe, s katerimi bo v osmih mesecih zagotovila uskladitev z načeli iz Deklaracije MOD iz leta 1998 o temeljnih načelih in pravicah pri delu, kot so bila izražena v dvanajstih priporočilih poročila Preiskovalne komisije MOD iz julija 2004.
   3.   Če Belorusija take zaveze ne sprejme, namerava Komisija Svetu po preteku obdobja šestih mesecev, navedenega v odstavku 1, predložiti predlog za začasni preklic trgovinskih preferencialov, odobrenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2501/2001.

      V Bruslju, 17. avgusta 2005

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 346, 31.12.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 980/2005 (UL L 169, 30.6.2005, str. 1).

      (2)  UL L 5, 9.1.2004, str. 90.


title: Sklep političnega in varnostnega odbora BIH/15/2009 z dne 11. novembra 2009 o imenovanju poveljnika sil EU z vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini

text:
               14.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 299/17

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA BIH/15/2009
   z dne 11. novembra 2009
   o imenovanju poveljnika sil EU z vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini
   (2009/836/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je v skladu s členom 6 Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje nadaljnjih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

               (2)

               PVO je 21. novembra 2008 sprejel Sklep BiH/14/2008 (2), v katerem je za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenoval generalmajorja Stefana CASTAGNOTTA.

               (3)

               Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za novega poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini imenuje generalmajor Bernhard BAIR.

               (4)

               Vojaški odbor EU unije je to priporočilo podprl.

               (5)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo.

               (6)

               Evropski svet je na zasedanju v Kopenhagnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice EU, ki so tudi članice zveze Nato ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in ki so naknadno sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo Nato –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za poveljnika sil EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini se imenuje generalmajor Bernhard BAIR.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati 4. decembra 2009.

      V Bruslju, 11. novembra 2009

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

      (2)  UL L 319, 29.11.2008, str. 80.


title: 2007/490/ES: Odločba Sveta z dne 5. junija 2007 o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji

text:
               13.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 183/23

      ODLOČBA SVETA

   z dne 5. junija 2007
   o razveljavitvi Odločbe 2003/89/ES o obstoju čezmernega primanjkljaja v Nemčiji
   (2007/490/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,
   ob upoštevanju priporočila Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z Odločbo Sveta 2003/89/ES (1), ki je sledila priporočilu Komisije v skladu s členom 104(6) Pogodbe, je bila sprejeta odločitev, da v Nemčiji obstaja čezmerni primanjkljaj. Svet je opozoril, da je bil leta 2002 javnofinančni primanjkljaj 3,7 % BDP, kar znatno presega referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, medtem ko je bil pričakovan bruto javnofinančni dolg 60,9 % BDP, kar je nekoliko nad referenčno vrednostjo 60 % BDP iz Pogodbe.

               (2)

               Svet je 21. januarja 2003 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (2) na Nemčijo naslovil priporočilo, v skladu s katerim naj bi ta država čim prej, najpozneje pa do leta 2004, odpravila stanje čezmernega primanjkljaja. Priporočilo je bilo objavljeno. Glede na edinstvene okoliščine, ki so nastale zaradi sklepov Sveta z dne 25. novembra 2003, in glede na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 13. julija 2004 (3) bi bilo treba kot ustrezni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja upoštevati leto 2005.

               (3)

               V skladu s Protokolom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen Pogodbi, Komisija zagotovi podatke za izvajanje postopka. Države članice v okviru uporabe tega protokola dvakrat na leto sporočajo podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu ter drugih s tem povezanih spremenljivkah, in sicer pred 1. aprilom in pred 1. oktobrom, v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4).

               (4)

               Dejanski podatki, ki jih je priskrbela Komisija (Eurostat) po začasnem sporočilu Nemčije februarja 2006, kažejo, da se čezmerni primanjkljaj do leta 2005 ni zmanjšal. V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1467/97 in na podlagi priporočila Komisije se je Svet na podlagi člena 104(9) Pogodbe 14. marca 2006 nemudoma odločil za poziv Nemčiji, naj kakor hitro je mogoče in najpozneje do leta 2007 sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za izboljšanje stanja čezmernega primanjkljaja (5). Svet je posebej odločil, naj Nemčija v letih 2006 in 2007 zagotovi kumulativno izboljšanje ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in začasnih ukrepov vsaj za eno odstotno točko.

               (5)

               V skladu s členom 104(12) Pogodbe je treba odločitev Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljaviti, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po njegovem mnenju ustrezno odpravil.

               (6)

               Na podlagi podatkov, ki jih je po sporočilu Nemčije pred 1. aprilom 2007 priskrbela Komisija (Eurostat) v skladu s členom 8g(1) Uredbe (ES) št. 3605/93, in spomladanske napovedi služb Komisije za leto 2007 so utemeljene naslednje ugotovitve:

                           —

                           javnofinančni primanjkljaj se je po povečanju s 3,7 % BDP leta 2002 na 4,0 % BDP leta 2003 zmanjšal na 3,7 % BDP leta 2004, 3,2 % BDP leta 2005 in končno na 1,7 % BDP leta 2006. To je nižje od ciljne vrednosti 3,3 % BDP, določene v posodobljeni različici programa za stabilnost iz februarja 2006, in precej pod referenčno vrednostjo primanjkljaja 3 % BDP eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet,

                           —

                           v preteklih letih ugodnih konjunkturnih pogojev Nemčija v proračunu ni ustvarila dovolj manevrskega prostora, v katerem bi upoštevala daljše obdobje počasne rasti med letoma 2002 in 2005 s povprečno realno rastjo BDP 0,5 % letno. Vrsta znižanj davkov, ki so se izvajala do leta 2005, je dodatno obremenila proračun, medtem ko so se izravnalni ukrepi na strani odhodkov izvajali le z manjšo zamudo. Konsolidacijski ukrepi so vključevali omejevanje plač v javnem sektorju, spremljali pa so jih zmanjšanje števila zaposlenih, reforma sistema zdravstvenega varstva leta 2004, zmanjšanje subvencij in javnih naložb, pa tudi dejstvo, da je nizka rast plač v zasebnem sektorju omilila pokojninske izdatke. Poleg tega so leta 2006 neposredni davki, zlasti tisti, ki so povezani z dobički, prinesli večje prihodke, kot bi to lahko sklepali iz gospodarskega razvoja. Ciklično prilagojeni saldo se je izboljševal od leta 2002 naprej, in sicer brez poseganja po večjih enkratnih ukrepih. Zlasti leta 2006 se je predvideni strukturni saldo (brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v odstotku BDP izboljšal za skoraj eno odstotno točko,

                           —

                           za leto 2007 je v spomladanski napovedi služb Komisije napovedano nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,6 % BDP na podlagi trajne visoke rasti BDP in zlasti povečanja standardne stopnje DDV s 16 % na 19 % od januarja 2007 (enkratni ukrepi niso predvideni). V spomladanskem obvestilu za leto 2007 so nemški organi ocenili, da bo primanjkljaj v letu 2007 1,2 % BDP. Poleg tega službe Komisije napovedujejo izboljšanje strukturnega salda kot odstotka BDP v višini  odstotne točke v letu 2007. Tako kaže, da Nemčija upošteva zahtevo po izboljšanju strukturnega salda za vsaj eno odstotno točko v letih 2006 in 2007 v kumulativnem smislu. Za leto 2008 spomladanska napoved ob nespremenjeni politiki predvideva nadaljnje zmanjšanje primanjkljaja na 0,3 % BDP. To kaže, da se je primanjkljaj verodostojno in trajnostno znižal pod zgornjo mejo 3 % BDP. Ob nespremenjeni politiki se pričakuje, da se bo strukturni primanjkljaj leta 2008 samo nekoliko zmanjšal. To je treba gledati v smislu potrebe po doseganju srednjeročnega cilja (MTO) za proračunsko stanje, ki je za Nemčijo uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu,

                           —

                           po povečanju s 60,3 % BDP leta 2002 na najvišjo vrednost 67,9 % BDP leta 2005 se je delež dolga leta 2006 stabiliziral in se bo v skladu s spomladansko napovedjo služb Komisije za leto 2007 predvidoma zmanjšal na 65,4 % BDP leta 2007 in na okoli 63 % do leta 2008 (ob nespremenjeni politiki); tako se bo referenčni vrednosti približeval hitreje, kot je napovedano v zadnji posodobljeni različici programa za stabilnost.

               (7)

               Po mnenju Sveta je bil čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen, zato je treba razveljaviti Odločbo 2003/89/ES –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Iz celovite ocene sledi, da je čezmerni primanjkljaj v Nemčiji odpravljen.
   Člen 2
   Odločba 2003/89/ES se razveljavi.
   Člen 3
   Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

      V Luxembourgu, 5. junija 2007

            Za Svet

            Predsednik

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  UL L 34, 11.2.2003, str. 16.

      (2)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1056/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 5).

      (3)  Zadeva C-27/04, Komisija proti Svetu, [2004] PSES I-6649.

      (4)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2103/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 1).

      (5)  Sklep Sveta 2006/344/ES (UL L 126, 13.5.2006, str. 20).


title: Sklep Sveta 2009/917/PNZ z dne 30. novembra 2009 o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene

text:
               10.12.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 323/20

      SKLEP SVETA 2009/917/PNZ
   z dne 30. novembra 2009
   o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 30(1)(a) in člena 34(2)(c) Pogodbe,
   ob upoštevanju pobude Francoske republike,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Carinske uprave so skupaj z drugimi pristojnimi organi na zunanjih mejah Skupnosti in na njenem ozemlju odgovorne za preprečevanje, odkrivanje in preganjanje kršitev ne le predpisov Skupnosti, temveč tudi nacionalne zakonodaje.

               (2)

               Naraščanje različnega nedovoljenega prometa resno ogroža javno zdravje, moralo in varnost.

               (3)

               Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (2) ter ob upoštevanju načel iz Priporočila št. R(87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov v policijskem sektorju (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo št. R(87) 15).

               (4)

               Poleg tega je treba zagotoviti boljše dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima omogoči dostop do podatkov iz carinskega informacijskega sistema, in sicer tudi do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek, da lahko svoje naloge izvajata v okviru svojih pristojnosti.

               (5)

               Dostop do carinskega informacijskega sistema za namen branja bi moral omogočiti Europolu, da drugače pridobljene informacije primerja z informacijami v podatkovnih bazah tega sistema, ugotovi nove povezave, ki jih še ni bilo mogoče prepoznati ter tako pripravi celovitejšo analizo. Dostop do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za namen branja bi moral omogočiti Europolu, da odkrije do tega trenutka neznane mu povezave med kriminalističnimi preiskavami, z razsežnostmi znotraj Evropske unije in zunaj nje.

               (6)

               Dostop do carinskega informacijskega sistema za namen branja bi moral omogočiti Eurojustu, da nemudoma pridobi informacije, potrebne za celovit prvi pregled, da se lahko ugotovijo in odpravijo pravne ovire ter zagotovijo boljši rezultati v okviru pregona. Dostop do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za namen branja bi moral omogočiti Eurojustu prejemanje informacij o tekočih in zaključenih preiskavah v različnih državah članicah ter boljšo podporo pravosodnim organom v državah članicah.

               (7)

               Carinske uprave morajo pri svojem vsakdanjem delu izvajati določbe, ki veljajo v Skupnosti in zunaj nje, zato je treba zagotoviti čim bolj vzporeden razvoj določb o medsebojni pomoči in upravnem sodelovanju. V skladu s tem bi bilo treba upoštevati določbe o carinskem informacijskem sistemu in identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek Uredbe (ES) št. 766/2008 (3).

               (8)

               Države članice se zavedajo prednosti, ki jih bo prinesla neomejena uporaba identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pri usklajevanju in krepitvi boja proti čezmejnemu kriminalu in se zato zavezujejo, da bodo v največji možni meri vnašale podatke v to podatkovno bazo.

               (9)

               Izkušnje, pridobljene od začetka veljavnosti Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene z dne 26. julija 1995 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija CIS) (4), kažejo, da uporaba carinskega informacijskega sistema samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora ali posebnih kontrol ne omogoča, da bi bil v celoti dosežen cilj sistema, ki je pomagati pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju hudih kršitev nacionalne zakonodaje.

               (10)

               Strateška analiza bi morala s svojimi rezultati odgovornim na najvišji ravni pomagati pri določanju načrtov, ciljev in politik boja proti goljufijam, načrtovanju dejavnosti ter uporabi virov, potrebnih za uresničitev operativnih ciljev.

               (11)

               Operativna analiza dejavnosti, virov in namenov nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo oziroma za katere se zdi, da ne spoštujejo nacionalne zakonodaje, bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam.

               (12)

               Zato bi bilo treba nadomestiti Konvencijo CIS.

               (13)

               Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva sprejeta načela, zlasti načela Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (14)

               Ta sklep državam članicam ne preprečuje, da uporabljajo svoja ustavna pravila v zvezi z dostopom javnosti do uradnih dokumentov –

         SKLENIL:
   POGLAVJE I

      VZPOSTAVITEV CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

   Člen 1
   1.   Vzpostavi se skupni avtomatizirani informacijski sistem za carinske namene (v nadaljnjem besedilu: carinski informacijski sistem ali sistem).
   2.   Cilj carinskega informacijskega sistema v skladu s tem sklepom je pomagati pri preprečevanju, odkrivanju in preganjanju hudih kršitev nacionalne zakonodaje, tako da se omogoči čim hitrejši dostop do podatkov in posledično poveča učinkovitost postopkov sodelovanja in nadzornih postopkov carinskih uprav držav članic.
   POGLAVJE II

      OPREDELITVE POJMOV

   Člen 2
   Za namene tega sklepa:

               1.

               „nacionalna zakonodaja“ pomeni zakone ali druge predpise države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s:

                           (a)

                           pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata člena 30 in 296 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES);

                           (b)

                           ukrepi za kontrolo prenosov gotovine znotraj Skupnosti, če se takšni ukrepi sprejmejo skladno s členom 58 Pogodbe ES;

                           (c)

                           prenosom, spremembo, skrivanjem ali prikrivanjem lastnine ali dohodka, ki izhaja posredno ali neposredno iz nedovoljenega mednarodnega prometa s prepovedanimi drogami ali je pridobljen v tem prometu ali pa s kršitvijo:

                                       (i)

                                       zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata člena 30 in 296 Pogodbe ES, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami;

                                       (ii)

                                       predpisov Skupnosti in izvedbenih predpisov, ki urejajo uvoz, izvoz, tranzit in prisotnost blaga v trgovini med državami članicami in tretjimi državami, ter med državami članicami v primeru blaga, ki nima statusa Skupnosti v smislu člena 23 Pogodbe ES ali blaga, pri katerem je pridobitev tega statusa odvisna od dodatnih kontrol in preiskav;

                                       (iii)

                                       predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti v okviru skupne kmetijske politike in posebnih predpisov za blago, ki je rezultat predelave kmetijskih proizvodov, ali

                                       (iv)

                                       predpisov, sprejetih na ravni Skupnosti, v zvezi usklajenimi trošarinami in davkom na dodano vrednost pri uvozu, vključno z nacionalnimi določbami, s katerimi se izvajajo ali tistimi, ki so bili uporabljeni v tem okviru;

               2.

               „osebni podatki“ pomeni katero koli informacijo v zvezi z osebo, na katero se nanašajo, ki je določena ali določljiva (oseba, na katero se nanašajo podatki); določljiva oseba je tista, ki se jo lahko neposredno ali posredno identificira, predvsem s sklicevanjem na identifikacijsko številko ali na enega ali več dejavnikov, ki so značilni za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto;

               3.

               „država članica, ki zagotovi podatke“ pomeni državo članico, ki podatke vnese v carinski informacijski sistem;

               4.

               „operativna analiza“ pomeni analizo dejanj, ki so ali za katere se zdi, da so v nasprotju z nacionalno zakonodajo, vključno z naslednjimi fazami:

                           (a)

                           zbiranje informacij, vključno z osebnimi podatki;

                           (b)

                           presojo zanesljivosti vira informacij in samih informacij;

                           (c)

                           raziskovanje, metodično predstavitev in razlago povezav med temi informacijami ali med temi informacijami in drugimi pomembnimi podatki;

                           (d)

                           oblikovanje ugotovitev, hipotez ali priporočil, ki jih lahko pristojni organi neposredno uporabijo kot informacije o tveganju za preprečevanje in ugotavljanje drugih dejanj v nasprotju z nacionalno zakonodajo in/ali za natančno ugotavljanje oseb ali podjetij, vpletenih v ta dejanja;

               5.

               „strateška analiza“ pomeni raziskovanje in predstavitev splošnega razvoja kršitev nacionalne zakonodaje z uporabo presoje nevarnosti, obsega in vpliva nekaterih vrst dejanj v nasprotju z nacionalno zakonodajo, da bi se s tem določile prednostne naloge, bolje razumel pojav ali grožnja, preusmerile dejavnosti preprečevanja in ugotavljanja goljufij ter spremenila ureditev služb. Samo podatki, iz katerih so bili odstranjeni identifikacijski elementi, se lahko uporabijo za strateško analizo.

         POGLAVJE III

      DELOVANJE IN UPORABA CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

   Člen 3
   1.   Carinski informacijski sistem sestavlja centralna podatkovna zbirka, ki je dostopna prek terminalov v vsaki državi članici. Vsebuje izključno podatke, ki so potrebni za doseganje njegovega cilja, navedenega v členu 1(2), vključno z osebnimi podatki, po naslednjih kategorijah:

               (a)

               blago;

               (b)

               prevozna sredstva;

               (c)

               podjetja;

               (d)

               osebe;

               (e)

               trendi pri goljufijah;

               (f)

               razpoložljivost strokovnega znanja;

               (g)

               pridržanje, zaseg ali odvzem blaga;

               (h)

               pridržanje, zaseg ali odvzem gotovine.

         2.   Komisija zagotovi tehnično upravljanje infrastrukture carinskega informacijskega sistema v skladu s pravili, določenimi z izvedbenimi ukrepi, ki jih sprejme Svet.
   Komisija o upravljanju poroča odboru iz člena 27.
   3.   Komisija temu odboru sporoči praktične ukrepe, sprejete za tehnično upravljanje.
   Člen 4
   1.   Države članice določijo podatke, ki se vnesejo v carinski informacijski sistem v zvezi s posameznimi kategorijami iz člena 3(1), če je to potrebno za doseganje cilja sistema. Osebni podatki ne smejo biti v nobenem primeru vneseni v kategorijo iz točke (e) člena 3(1).
   2.   Pri kategorijah iz točk (a) do (d) člena 3(1) se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje:

               (a)

               priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke;

               (b)

               datum in kraj rojstva;

               (c)

               državljanstvo;

               (d)

               spol;

               (e)

               številko, kraj in datum izdaje osebnih dokumentov (potni listi, osebne izkaznice, vozniška dovoljenja);

               (f)

               naslov;

               (g)

               posebne objektivne in stalne fizične značilnosti;

               (h)

               razlog za vnos podatkov;

               (i)

               predlagani ukrep;

               (j)

               opozorilno kodo, ki opozarja, da je oseba že nosila orožje, ravnala nasilno ali pobegnila;

               (k)

               registracijsko številko prevoznega sredstva.

         3.   Pri kategoriji iz točke (f) člena 3(1) se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na priimke in imena strokovnjakov.
   4.   Pri kategorijah iz točk (g) in (h) člena 3(1) se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje informacije:

               (a)

               priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke;

               (b)

               datum in kraj rojstva;

               (c)

               državljanstvo;

               (d)

               spol;

               (e)

               naslov.

         5.   Osebni podatki iz člena 6 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ se v nobenem primeru ne vnesejo v carinski informacijski sistem.
   Člen 5
   1.   Podatki v kategorijah iz točk (a) do (g) člena 3(1) se vnesejo v carinski informacijski sistem samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora, posebnih kontrol in poizvedb v sistemih ter strateške ali operativne analize.
   Podatki v kategoriji iz točke (h) člena 3(1) se vnesejo v carinski informacijski sistem samo za namene strateške ali operativne analize.
   2.   Za ukrepe iz odstavka 1 se smejo osebni podatki v kategorijah iz člena 3(1) v carinski informacijski sistem vnesti samo, če obstajajo dejanski znaki, predvsem na podlagi predhodnih nezakonitih dejavnosti, da je zadevna oseba resno kršila, resno krši ali bo resno kršila nacionalno zakonodajo.
   Člen 6
   1.   Če se izvajajo ukrepi iz člena 5(1), se lahko delno ali v celoti zberejo naslednje informacije in se pošljejo državi članici, ki zagotovi podatke:

               (i)

               dejstvo, da so bili najdeni zadevno blago, prevozna sredstva, podjetje ali oseba;

               (ii)

               kraj, čas in razlog pregleda;

               (iii)

               načrt in cilj potovanja;

               (iv)

               osebe, ki spremljajo zadevno osebo ali potnike, ki so v prevoznem sredstvu;

               (v)

               prevozna sredstva, ki se uporabljajo;

               (vi)

               predmeti, ki se prevažajo;

               (vii)

               okoliščine, v katerih je bilo najdeno blago, prevozno sredstvo, podjetje ali oseba.

         Če se te informacije zberejo med prikritim nadzorom, je treba z ukrepi zagotoviti, da ni ogrožena tajnost nadzora.
   2.   Pri posebnih kontrolah iz člena 5(1) se lahko osebe, prevozna sredstva in predmeti pregledajo v dovoljenem obsegu in v skladu z zakoni, predpisi in postopki države članice, v kateri poteka pregled. Če zakonodaja države članice posebnih kontrol ne dovoljuje, jih država članica avtomatsko preoblikuje v vpogled in poročanje ali prikriti nadzor.
   Člen 7
   1.   Neposredni dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, imajo le nacionalni organi, ki jih imenuje posamezna država članica. Ti nacionalni organi so carinske uprave, lahko pa so tudi drugi organi, ki so po zakonih, predpisih in postopkih zadevne države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).
   2.   Vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 27 seznam svojih pristojnih organov, ki so v skladu z odstavkom 1 tega člena pooblaščeni za neposreden dostop do carinskega informacijskega sistema, pri čemer za vsak organ navede, do katerih podatkov lahko ima dostop in za katere namene.
   3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 lahko Svet mednarodnim ali regionalnim organizacijam s soglasno odločitvijo dovoli dostop do carinskega informacijskega sistema. Pri sprejemanju te odločitve Svet upošteva vse obstoječe dvostranske dogovore in vsa mnenja o ustreznosti ukrepov za varstvo podatkov, ki jih poda skupni nadzorni organ iz člena 25.
   Člen 8
   1.   Države članice, Europol in Eurojust lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo za doseganje cilja iz člena 1(2). Uporabljajo pa jih lahko tudi za upravne ali druge namene s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem, in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta država članica določila. Ta druga uporaba mora biti skladna z zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih želi uporabljati, in v skladu s členom 3(2) Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, hkrati naj bi upoštevala načelo 5.2.i Priporočila št. R(87) 15.
   2.   Brez poseganja v odstavka 1 in 4 tega člena, člen 7(3) ter člena 11 in 12, lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo nacionalni organi posamezne države članice, ki jih je v ta namen imenovala, in ki so v skladu z zakoni, predpisi in postopki te države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).
   3.   Vsaka država članica pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 27 seznam pristojnih organov, ki jih je imenovala v skladu z odstavkom 2 tega člena.
   4.   Podatki iz carinskega informacijskega sistema se lahko s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta določila, pošljejo tudi drugim nacionalnim organom, ne le tistim, imenovanim v skladu z odstavkom 2 tega člena, ter tretjim državam in mednarodnim ali regionalnim organizacijam, ki jih želijo uporabiti. Vse države članice sprejmejo posebne ukrepe za zagotovitev varstva podatkov pri pošiljanju službam, ki so zunaj njenega ozemlja. Podrobnosti o teh ukrepih se morajo sporočiti skupnemu nadzornemu organu iz člena 25.
   Člen 9
   1.   Vnos podatkov v carinski informacijski sistem urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih zagotovi, razen če ta sklep ne predpisuje strožjih določb.
   2.   Uporabo podatkov iz carinskega informacijskega sistema, vključno z izvajanjem ukrepov iz člena 5(1), ki jih predlaga država članica, ki zagotovi podatke, urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, ki te podatke uporablja, razen če ta sklep ne predpisuje strožjih določb.
   Člen 10
   1.   Vsaka država članica določi pristojno carinsko upravo, ki je na nacionalni ravni odgovorna za carinski informacijski sistem.
   2.   Uprava iz odstavka 1 je odgovorna za pravilno delovanje carinskega informacijskega sistema v državi članici in sprejme ukrepe, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti s tem sklepom.
   3.   Države članice se medsebojno obvestijo o upravi iz odstavka 1.
   Člen 11
   1.   Europol je v okviru svojih pristojnosti in zaradi izpolnjevanja nalog upravičen do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s členi 1, 3 do 6 in 15 do 19, in lahko po njih išče.
   2.   Če se pri iskanju, ki ga opravi Europol, ugotovi ujemanje informacij, ki jih obdeluje Europol, z vnosom v carinskem informacijskem sistemu, Europol na načine, določene v Sklepu Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (5), o tem obvesti državo članico, ki je vnesla podatke.
   3.   Uporaba informacij, pridobljenih z iskanjem v carinskem informacijskem sistemu, je možna s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke v sistem. Če država članica dovoli uporabo teh informacij, je treba z njimi ravnati v skladu s Sklepom 2009/371/PNZ. Europol lahko te informacije pošlje tretjim državam ali tretjim organom le s soglasjem države članice, ki je podatke vnesla v sistem.
   4.   Europol lahko v skladu s Sklepoma 2009/371/PNZ zahteva dodatne informacije od zadevnih držav članic.
   5.   Brez poseganja v odstavka 3 in 4, Europol ne sme povezati delov carinskega informacijskega sistema niti prenašati podatkov iz sistema, do katerih ima dostop, na noben računalniški sistem, ki ga uporablja Europol ali se uporablja v okviru Europola, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti presneti ali kako drugače prepisati katerih koli delov carinskega informacijskega sistema.
   Europol omeji dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, samo na posebej pooblaščeno osebje Europola.
   Europol dovoli skupnemu nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 34 Sklepa 2009/371/PNZ, da pregleduje dejavnosti Europola pri izvajanju pravice dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, in njihovega preverjanja.
   6.   Ničesar v tem členu ni mogoče razlagati tako, da bi vplivalo na določbe Sklepa 2009/371/PNZ glede varstva podatkov in odgovornost za nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani osebja Europola ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z navedenim sklepom.
   Člen 12
   1.   Nacionalni člani Eurojust, njihovi namestniki, pomočniki in posebej pooblaščeno osebje so v okviru svojih pristojnosti in zaradi izvajanja nalog Eurojusta upravičeni do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s členi 1 do 6 in 15 do 19, in jih lahko preverijo.
   2.   Če se pri iskanju, ki ga opravi nacionalni član Eurojusta, njegov namestnik, pomočnik ali posebej pooblaščeno osebje, ugotovi ujemanje informacij, ki jih obdeluje Eurojust, z vnosom v carinskem informacijskem sistemu, o tem obvesti državo članico, ki je vnesla podatke. Informacije, pridobljene s takšnim iskanjem, se lahko tretjim državam in organom posredujejo le s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke.
   3.   Ničesar v tem členu ni mogoče razlagati tako, da bi vplivalo na določbe Sklepa Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (6), ki se nanašajo na varstvo podatkov, in odgovornost za nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani nacionalnih članov Eurojusta ter njihovih namestnikov, pomočnikov in posebej pooblaščenega osebja, ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z navedenim sklepom.
   4.   Povezava delov carinskega informacijskega sistema, do katerih imajo dostop nacionalni člani Eurojusta, njihovi namestniki, pomočniki in posebej pooblaščeno osebje, s katerim koli računalniškim sistemom za zbiranje in obdelavo podatkov, ki ga uporablja Eurojust ali se uporablja v okviru Eurojusta, ni dovoljena; prav tako ni dovoljen prenos podatkov iz carinskega informacijskega sistema v takšen sistem in prenos posameznega dela carinskega informacijskega sistema.
   5.   Dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, se omeji na nacionalne člane Eurojusta, njihove namestnike, pomočnike in posebej pooblaščeno osebje in se ne razširi na drugo osebje Eurojusta.
   POGLAVJE IV

      SPREMINJANJE PODATKOV

   Člen 13
   1.   Samo država članica, ki zagotovi podatke, ima pravico spreminjati, dopolnjevati, popravljati ali brisati podatke, ki jih je vnesla v carinski informacijski sistem.
   2.   Če država članica, ki je zagotovila podatke, opazi ali je opozorjena, da so podatki, ki jih je vnesla, dejansko netočni ali pa so bili vneseni ali shranjeni v nasprotju s tem sklepom, te podatke po potrebi spremeni, dopolni, popravi ali izbriše ter o tem ustrezno obvesti druge države članice in Europol in Eurojust.
   3.   Če ima država članica, Europol ali Eurojust dokaze, da so določeni podatki netočni ali, da je bil podatek vnesen ali shranjen v carinski informacijski sistem v nasprotju s tem sklepom, o tem čim prej obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke. Ta država članica preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali izbriše. Država članica, ki je zagotovila podatke, obvesti druge države članice, Europol in Eurojust o vseh opravljenih popravkih ali izbrisih.
   4.   Če država članica pri vnašanju podatkov v carinski informacijski sistem opazi, da je njeno poročilo v nasprotju s predhodnim poročilom glede vsebine ali predlaganega ukrepanja, o tem nemudoma obvesti državo članico, ki je pripravila predhodno poročilo. Obe državi članici si prizadevata za rešitev zadeve. V primeru nesoglasja velja prvo poročilo, iz novega pa se v sistem vnesejo samo tisti deli, ki niso v nasprotju s prvim poročilom.
   5.   Ob upoštevanju tega sklepa se države članice v primeru, da sodišče ali drug pristojni organ v državi članici sprejme dokončno odločitev o spremembi, dopolnitvi, popravku ali izbrisu podatkov v carinskem informacijskem sistemu, vzajemno zavežejo k uveljavljanju tega sklepa. V primeru razhajanja med odločitvami sodišč ali drugih pristojnih organov v različnih državah članicah, vključno z odločitvami iz člena 23(1) o popravku ali izbrisu, izbriše zadevni podatek iz sistema tista država članica, ki ga je vanj vnesla.
   POGLAVJE V

      HRAMBA PODATKOV

   Člen 14
   1.   Podatki, vneseni v carinski informacijski sistem, se hranijo samo tako dolgo, kot je potrebno za dosego cilja, zaradi katerega so bili vneseni. Država članica, ki je zagotovila podatke, preveri vsaj enkrat letno potrebo po njihovi hrambi.
   2.   Država članica, ki je zagotovila podatke, se lahko med preverjanjem odloči, da bo hranila te podatke do naslednjega preverjanja, če je to potrebno za dosego cilja, zaradi katerega je bil opravljen vnos. Če ni sprejeta odločitev o hrambi teh podatkov, se ti brez poseganja v člena 22 in 23 avtomatsko prenesejo v tisti del carinskega informacijskega sistema, do katerega je dostop omejen v skladu z odstavkom 4 tega člena.
   3.   Carinski informacijski sistem o načrtovanem prenosu podatkov iz carinskega informacijskega sistema skladno z odstavkom 2 en mesec pred zadevnim prenosom avtomatsko obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke.
   4.   Podatki, ki se prenesejo v skladu z odstavkom 2 tega člena, se še eno leto hranijo v carinskem informacijskem sistemu, vendar so brez poseganja v člena 22 in 23 dostopni le predstavniku odbora iz člena 27 ali nadzornim organom iz členov 24 in 25(1). V tem obdobju se lahko samo preveri, če so podatki točni in zakoniti, nato pa jih je treba izbrisati.
   POGLAVJE VI

      VZPOSTAVITEV IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

   Člen 15
   1.   Poleg podatkov iz člena 3 carinski informacijski sistem v posebni podatkovni bazi (v nadaljnjem besedilu: identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek) vsebuje še podatke iz tega poglavja. Brez poseganja v določbe tega poglavja ter poglavij VII in VIII veljajo vse določbe tega sklepa tudi za identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek. Izjema iz člena 21(2) pa se ne uporablja.
   2.   Cilj identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek je omogočiti, da nacionalni organi, pristojni za carinske preiskave, imenovani v skladu s členom 7, pri odprtju preiskovalne datoteke ali pri preiskavi ene ali več oseb ali podjetij, ter Europol in Eurojust ugotovijo, kateri pristojni organi drugih držav članic izvajajo ali so izvedli preiskavo o teh osebah ali podjetjih, da bi se s tem na podlagi informacij o obstoju preiskovalnih datotek dosegli cilji iz člena 1(2).
   3.   Vsaka država članica za namene identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pošlje drugim državam članicam, Europolu, Eurojustu in odboru iz člena 27 seznam hujših kršitev nacionalne zakonodaje.
   Seznam vsebuje le kršitve, ki se kaznujejo:

               (a)

               z odvzemom prostosti ali varnostnim ukrepom zaporne kazni do največ dvanajst mesecev, ali

               (b)

               z denarno kaznijo najmanj 15 000 EUR.

         4.   Če potrebuje država članica pri poizvedbi v identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek obsežnejše informacije o shranjenih preiskovalnih datotekah, ki zadevajo osebo ali podjetje, na podlagi veljavnih instrumentov medsebojne pomoči zaprosi za pomoč državo članico, ki je zagotovila podatke.
   POGLAVJE VII

      DELOVANJE IN UPORABA IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

   Člen 16
   1.   Podatki iz preiskovalnih datotek se v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek vnesejo samo za namene, določene v členu 15(2). Podatki zajemajo le naslednje kategorije:

               (a)

               osebo ali podjetje, ki je ali je bila predmet preiskovalne datoteke, ki jo je odprl pristojni organ države članice, in

                           (i)

                           za katero/katerega se v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice sumi, da hudo krši, je hudo kršila, sodeluje ali je sodelovala pri hujši kršitvi nacionalne zakonodaje;

                           (ii)

                           za katero/katerega je bilo ugotovljeno, da je zakrivil(-a) takšno kršitev, ali

                           (iii)

                           kateri/kateremu je bila za takšno kršitev naložena upravna ali sodna kazen;

               (b)

               področje, na katerega se nanaša preiskovalna datoteka;

               (c)

               ime, državljanstvo in podatke organa države članice, ki obravnava zadevo, ter številko datoteke.

         Podatki iz točk (a), (b) in (c) se v evidenco podatkov vnesejo ločeno za vsako osebo ali podjetje. Povezave med evidencami podatkov niso dovoljene.
   2.   Osebni podatki iz točke (a) odstavka 1 se omejijo na naslednje:

               (a)

               za osebe: priimek, dekliški priimek, imena, nekdanje priimke in vzdevke, datum in kraj rojstva, državljanstvo in spol;

               (b)

               za podjetja: poslovno ime, ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, naslov, identifikacijsko številko za DDV in identifikacijsko številko za trošarine.

         3.   Podatki se v skladu s členom 19 vnesejo za omejeno obdobje.
   Člen 17
   Država članica v določenih primerih ni obvezana, da vnese podatke iz člena 16, če in dokler bi to škodovalo javnemu redu ali drugim bistvenim interesom, zlasti če bi to neposredno in resno ogrožalo njeno javno varnost ali javno varnost druge države članice ali tretje države ali druge enako pomembne bistvene interese oziroma resno ogrožalo uresničevanje pravic posameznikov ali posegalo v tekoče preiskave.
   Člen 18
   1.   Vnose podatkov v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek in njihovo branje lahko opravljajo le organi iz člena 15(2).
   2.   Ob vsaki poizvedbi v identifikacijski podatkovni bazi carinskih datotek morajo biti razvidni naslednji osebni podatki:

               (a)

               za osebe: ime in/ali priimek, in/ali dekliški priimek, in/ali nekdanji priimki, in/ali vzdevki, in/ali datum rojstva;

               (b)

               za podjetja: poslovno ime, in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, in/ali naslov, in/ali identifikacijska številka za DDV, in/ali identifikacijska številka za trošarine.

         POGLAVJE VIII

      OBDOBJE HRAMBE IDENTIFIKACIJSKE PODATKOVNE BAZE CARINSKIH DATOTEK

   Člen 19
   1.   Roki hrambe podatkov so opredeljeni z zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih je vnesla v sistem. Vendar se naslednji roki, ki začnejo teči z dnem vnosa podatkov v bazo, ne smejo prekoračiti:

               (a)

               podatki, ki se nanašajo na datoteke tekočih preiskav, se lahko hranijo največ tri leta, če ni bila ugotovljena nobena kršitev v tem obdobju. Podatki se izbrišejo pred potekom tri-letnega obdobja, če je poteklo 12 mesecev od zadnjega preiskovalnega dejanja;

               (b)

               podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena obsodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ šest let;

               (c)

               podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, za katere je bila izrečena obsodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ deset let.

         2.   Na vseh stopnjah preiskave iz točk (a) do (c) odstavka 1 je treba v skladu z zakoni in drugimi predpisi države članice, ki zagotovi podatke, nemudoma izbrisati vse podatke, ki se nanašajo na osebo ali podjetje iz člena 16, kakor hitro je oproščena/oproščeno suma.
   3.   Podatki se iz identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek samodejno izbrišejo takoj, ko je prekoračen najdaljši rok hrambe iz odstavka 1.
   POGLAVJE IX

      VARSTVO OSEBNIH PODATKOV

   Člen 20
   V skladu s tem sklepom se, če v njem ni drugače določeno, za varstvo podatkov, ki se izmenjujejo, uporablja Okvirni sklep 2008/977/PNZ.
   Člen 21
   1.   Podatki se lahko podvajajo samo za tehnične namene, pod pogojem, da je takšno podvajanje nujno za neposredno iskanje s strani organov iz člena 7.
   2.   Ob upoštevanju člena 8(1) se osebni podatki, ki so jih vnesle druge države članice, ne smejo prepisati iz carinskega informacijskega sistema v druge nacionalne datoteke, razen v primeru prepisa v sisteme za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol na nacionalni ravni, ali prepisa v sisteme operativnih analiz, ki omogočajo usklajevanje ukrepov. Take prepise se lahko izvede le, če je to potrebno za določene primere in preiskave.
   3.   V izjemnih primerih iz odstavka 2 so samo analitiki, ki jih pooblastijo nacionalni organi vsake države članice, pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, in sicer bodisi v okviru sistema za obvladovanje tveganj, ki ga nacionalni organi uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol, ali v okviru sistema operativne analize, ki omogoča usklajevanje ukrepov.
   4.   Vsaka država članice pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 27 seznam pristojnih služb, pristojnih za obvladovanje tveganj, katerih analitiki so v skladu z odstavkom 3 tega člena pooblaščeni za prepisovanje in obdelavo osebnih podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem.
   5.   Osebni podatki, prepisani iz carinskega informacijskega sistema, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, za katerega so bili prepisani. Država članica, ki je prepisala podatke, vsaj enkrat letno preveri, ali jih je treba ohraniti. Obdobje hrambe ne presega desetih let. Osebni podatki, ki niso več potrebni za izvedbo operativne analize, se takoj izbrišejo ali se iz njih odstranijo identifikacijski elementi.
   Člen 22
   Pravice oseb glede osebnih podatkov v carinskem informacijskem sistemu, zlasti njihova pravica do dostopa, popravljanja, izbrisa ali blokiranja teh podatkov, se uveljavljajo v skladu z zakoni, predpisi in postopki, s katerimi država članica, v kateri se nanje sklicujejo, izvaja Okvirni sklep 2008/977/PNZ. Dostop se zavrne, če je to potrebno in sorazmerno, da se ne bi ogrozila katera od tekočih nacionalnih preiskav, ali med prikritim nadzorom ali vpogledom in poročanjem. Pri presoji, ali je možno odobriti takšno izjemo, se upoštevajo zakoniti interesi zadevne osebe.
   Člen 23
   1.   Vsaka oseba lahko na območju vsake države članice v skladu z zakoni, predpisi in postopki zadevne države članice vloži tožbo ali, če je ustrezno, pritožbo, na sodišču ali pri organu, pristojnem po zakonih, predpisih in postopkih te države članice, v zvezi z osebnimi podatki v carinskem informacijskem sistemu, ki se nanašajo nanjo, z namenom:

               (a)

               popraviti ali izbrisati netočne osebne podatke;

               (b)

               popraviti ali izbrisati osebne podatke, ki so bili v carinski informacijski sistem vneseni ali v njem shranjeni v nasprotju s tem sklepom;

               (c)

               pridobiti dostop do osebnih podatkov;

               (d)

               blokirati osebne podatke;

               (e)

               dobiti odškodnino v skladu s členom 30(2).

         2.   Brez poseganja v določbe člena 31 se zadevne države članice skupaj zavežejo, da bodo izvršile dokončne odločitve, ki jih je sprejelo sodišče ali drug pristojni organ v skladu s točkami (a), (b) in (c) odstavka 1 tega člena.
   Člen 24
   Vsaka država članica imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe, odgovorne za varstvo osebnih podatkov, za neodvisno nadziranje takšnih podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu z Okvirnim sklepom 2008/977/PNZ.
   Člen 25
   1.   Ustanovi se skupni nadzorni organ, ki ga sestavljata po dva predstavnika iz neodvisnega nacionalnega nadzornega organa ali organov vsake posamezne države članice.
   2.   Skupni nadzorni organ spremlja in zagotavlja uporabo nekaterih določb tega sklepa in Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ glede varstva fizičnih oseb v zvezi z obdelavo osebnih podatkov prek carinskega informacijskega sistema.
   3.   Zato je skupni nadzorni organ pristojen za nadzor delovanja carinskega informacijskega sistema, preučitev vseh težav pri uporabi ali razlaganju, ki se lahko pojavijo med njegovim delovanjem, preučitev težav, ki lahko nastanejo v zvezi z izvajanjem neodvisnega nadzora s strani nacionalnih nadzornih organov držav članic ali pri uveljavljanju pravic posameznika do dostopa do sistema, ter pripravo predlogov za skupno reševanje težav.
   4.   Skupni nadzorni organ ima za izpolnjevanje svojih obveznosti dostop do carinskega informacijskega sistema.
   5.   Poročila, ki jih pripravi skupni nadzorni organ, se pošljejo organom, ki jim nacionalni nadzorni organi posredujejo svoja poročila, Evropskemu parlamentu in Svetu.
   Člen 26
   1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov nadzoruje dejavnosti Komisije v zvezi s carinskim informacijskim sistemom. Uporabljajo se dolžnosti in pooblastila iz členov 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7).
   2.   Skupni nadzorni organ in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujeta v skladu s svojimi nalogami in zagotavljata usklajen nadzor nad carinskim informacijskim sistemom, vključno z izdajanjem ustreznih priporočil.
   3.   Skupni nadzorni organ in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se v ta namen sestaneta najmanj enkrat na leto. Stroške in organizacijo teh sestankov prevzame Evropski nadzornik za varstvo podatkov.
   POGLAVJE X

      INSTITUCIONALNI OKVIR

   Člen 27
   1.   Ustanovi se odbor, sestavljen iz predstavnikov carinskih uprav držav članic. Odbor soglasno sprejema odločitve glede določb točke (a) odstavka 2 in z dvotretjinsko večino odločitve, ki zadevajo določbe točke (b) odstavka 2. Odbor soglasno sprejme svoj poslovnik.
   2.   Odbor je odgovoren za:

               (a)

               izvajanje in pravilno uporabo tega sklepa, brez poseganja v pooblastila organov iz členov 24, 25(1) in 26(1);

               (b)

               pravilno tehnično in operativno delovanje carinskega informacijskega sistema. Odbor sprejme vse potrebne korake, da zagotovi pravilno izvajanje ukrepov iz členov 14 in 28 v zvezi s carinskim informacijskim sistemom.

         Za namene uporabe tega odstavka ima lahko odbor neposreden dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistemi, ter jih lahko neposredno uporablja.
   3.   Odbor enkrat letno v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji poroča Svetu o učinkovitosti in uspešnosti carinskega informacijskega sistema, pri čemer daje tudi vsa potrebna priporočila. To poročilo se v vednost pošlje Evropskemu parlamentu.
   4.   Komisija sodeluje pri postopkih v odboru.
   POGLAVJE XI

      VARNOST CARINSKEGA INFORMACIJSKEGA SISTEMA

   Člen 28
   1.   Vse upravne ukrepe, potrebne za zagotavljanje varnosti sprejmejo:

               (a)

               pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah članicah, ter Europol in Eurojust;

               (b)

               odbor iz člena 27 v zvezi s carinskim informacijskim sistemom in terminali, ki se nahajajo v istih prostorih kot sistem ter se uporabljajo za tehnične namene in preverjanja, ki se zahtevajo po odstavku 3 tega člena.

         2.   Pristojni organi, Europol, Eurojust in odbor iz člena 27 predvsem sprejmejo ukrepe, s katerimi se:

               (a)

               vsem nepooblaščenim osebam prepreči dostop do naprav, ki se uporabljajo za obdelavo podatkov;

               (b)

               nepooblaščenim osebam prepreči branje, prepisovanje, spreminjanje ali brisanje podatkov in nosilcev podatkov;

               (c)

               prepreči nepooblaščen vnos podatkov in vsako nepooblaščeno branje, spreminjanje ali brisanje podatkov;

               (d)

               nepooblaščenim osebam prepreči dostop do podatkov v carinskem informacijskem sistemu s pomočjo opreme za prenos podatkov;

               (e)

               zagotovi, da imajo pooblaščene osebe pri uporabi carinskega informacijskega sistema dostop samo do tistih podatkov, za katere so pristojne;

               (f)

               zagotovi, da je mogoče preveriti in določiti, katerim organom se lahko podatki pošljejo s pomočjo opreme za prenos podatkov;

               (g)

               zagotovi, da je mogoče pozneje preveriti in določiti, kateri podatki so bili vneseni v carinski informacijski sistem, kdaj so bili vneseni in kdo jih je vnesel, ter nadzorovati poizvedovanje;

               (h)

               prepreči vsako nepooblaščeno branje, prepisovanje, spreminjanje ali brisanje podatkov med prenosom podatkov in prenosom nosilcev podatkov.

         3.   Odbor iz člena 27 nadzoruje poizvedovanje po carinskem informacijskem sistemu, da se preveri, ali so bila opravljena iskanja dovoljena in ali so jih izvedli pooblaščeni uporabniki. Preveri se vsaj 1 % vseh iskanj. Te poizvedbe in njihov nadzor se zabeležijo v sistemu, navedeni odbor in nadzorni organi iz členov 24 in 25 pa jih uporabljajo samo za omenjeno preverjanje. Po šestih mesecih se izbrišejo.
   Člen 29
   Pristojna carinska uprava iz člena 10(1) je pristojna za varnostne ukrepe iz člena 28 v zvezi s terminali na ozemlju zadevne države članice, preverjanja iz členov 14(1) in (2) ter člena 19, in med drugim za pravilno izvajanje tega sklepa, kolikor je to potrebno glede na zakone, predpise in postopke te države članice.
   POGLAVJE XII

      ODGOVORNOSTI IN OBVEZNOSTI

   Člen 30
   1.   Vsaka država članica zagotovi, da so podatki, ki jih vnesejo v carinski informacijski sistem v skladu s členi 3, 4(1) in 8 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, točni, ažurni, popolni, zanesljivi ter zakonito vneseni.
   2.   Države članice so v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorne za vsako škodo, ki jo povzročijo posamezniku z uporabo carinskega informacijskega sistema. To velja tudi za škodo, ki jo država članica povzroči z vnosom netočnih podatkov ali nezakonitim vnosom ali hrambo podatkov.
   3.   Če država članica, ki je prejela podatke, plača nadomestilo za škodo zaradi uporabe netočnih podatkov, ki jih je v carinski informacijski sistem vnesla druga država članica, slednja državi članici prejemnici povrne plačani znesek, pri čemer je treba upoštevati vse morebitne napake, ki jih je povzročila država članica prejemnica.
   4.   Europol in Eurojust sta odgovorna v skladu s svojima ustanovnima aktoma.
   Člen 31
   1.   Stroški v zvezi s pridobitvijo, študijami, razvijanjem in vzdrževanjem osrednje računalniške infrastrukture (strojne opreme), programske opreme in specializiranih mrežnih povezav ter stroški v zvezi z ustreznimi službami za oskrbo, podporo in usposabljanje, ki jih ni mogoče ločiti od delovanja carinskega informacijskega sistema za namene uporabe carinske in kmetijske zakonodaje Skupnosti, ter carinskim informacijskim sistemom, ki ga države članice uporabljajo na svojem ozemlju, vključno s stroški obveščanja, se pokrivajo iz splošnega proračuna Evropske skupnosti.
   2.   Stroške v zvezi z vzdrževanjem nacionalnih delovnih mest/terminalov, nastale zaradi izvajanja tega sklepa, krijejo države članice.
   POGLAVJE XIII

      IZVAJANJE IN KONČNE DOLOČBE

   Člen 32
   Informacije, predvidene po temu sklepu, se izmenjavajo neposredno med organi držav članic.
   Člen 33
   Države članice zagotovijo, da je nacionalna zakonodaja skladna s tem sklepom do 27. maja 2011.
   Člen 34
   1.   Ta sklep od 27. maja 2011 nadomešča Konvencijo CIS, Protokol z dne 12. marca 1999, pripravljen na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji, glede področja pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (8) ter Protokol z dne 8. maja 2003, ki na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji spreminja Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek (9).
   2.   Zato z dnem začetka uporabe tega sklepa preneha veljavnost Konvencije CIS in protokolov iz odstavka 1.
   Člen 35
   Razen če je v tem sklepu določeno drugače, se vsi izvedbeni ukrepi Konvencije CIS in protokolov iz člena 34(1) razveljavijo s 27. majem 2011.
   Člen 36
   1.   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   2.   Uporablja se od 27. maja 2011.

      V Bruslju, 30. novembra 2009

            Za Svet

            Predsednica

         B. ASK

      (1)  Mnenje z dne 24. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

      (3)  Uredba (ES) št. 766/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 515/97 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in o sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 218, 13.8.2008, str. 48).

      (4)  UL C 316, 27.11.1995, str. 33.

      (5)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

      (6)  UL L 138, 4.6.2009, str. 14.

      (7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (8)  UL C 91, 31.3.1999, str. 2.

      (9)  UL C 139, 13.6.2003, str. 2.


title: Sklep Sveta z dne 25. februarja 1991 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31991D0116

Uradni list L 059 , 06/03/1991 str. 0021 - 0022 finska posebna izdaja: poglavje 10 zvezek 1 str. 0066  švedska posebna izdaja: poglavje 10 zvezek 1 str. 0066

		Sklep Svetaz dne 25. februarja 1991o ustanovitvi Evropskega svetovalnega odbora za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju(91/116/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ob upoštevanju osnutka sklepa, ki ga je predložila Komisija [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [3],ker so izvajanje, spremljanje in ocenjevanje politik Skupnosti predvsem odvisni od razpoložljivosti zanesljive statistike na gospodarskem in socialnem področju;ker je aprila 1989 Komisija predložila Svetu sporočilo o sprejetju statistične politike Skupnosti;ker je na podlagi tega sporočila in na predlog Komisije, po prejetju mnenja Evropskega parlamenta, Svet dne 19. junija 1989 sprejel resolucijo o izvajanju načrta prednostnih ukrepov na področju statističnih informacij za obdobje 1989–1992 [4];ker je s Sklepom 89/382/Euratom [5] Svet ustanovil Odbor za statistični program, ki ga sestavljajo predstavniki statističnih inštitutov držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije (t. j. generalni direktor Statističnega urada Evropskih skupnosti); ker je ta odbor pristojen za usklajevanje dela, virov, rokov in metod, vključenih v statistične programe Skupnosti in državne statistične programe;ker se je zaradi doseganja ciljev Evropskih skupnosti, še zlasti vzpostavitve enotnega trga, predvidenega v Enotnem evropskem aktu, treba redno posvetovati z vodilnimi predstavniki z znanstvenega, gospodarskega in socialnega področja, da bi določili cilje, prednosti in naravo informacij, potrebnih za podporo politik Skupnosti;ker v skoraj vseh državah članicah obstajajo svetovalni organi uporabnikov in dajalcev statističnih informacij, ki se v glavnem ukvarjajo s problemi zadevnih držav;ker je zato treba ustanoviti Evropski svetovalni odbor za gospodarske in socialne statistične informacije, ki ga bodo sestavljali predstavniki dajalcev in uporabnikov teh informacij in katerega naloga bo pomoč Svetu in Komisiji pri usklajevanju ciljev politike Skupnosti v zvezi s statističnimi informacijami,SKLENIL:Člen 1Ustanovi se Evropski svetovalni odbor za statistične informacije na gospodarskem in socialnem področju, v nadaljevanju Odbor. Njegova naloga je pomoč Svetu in Komisiji pri usklajevanju ciljev Skupnosti v zvezi s politikami statističnih informacij ob upoštevanju zahtev uporabnikov in stroškov, ki jih nosijo dajalci informacij.Člen 2Odbor obravnava in daje predloge v zvezi s projekti, ki jih je treba izvesti, in viri, ki so potrebni za doseganje ciljev politike statističnih informacij, ki jo določi Skupnost.Odbor poda mnenje o statističnem programu Skupnosti, njegovi zasnovi in njegovem spremljanju. Še zlasti izrazi svoje mnenje v zvezi:- s pomembnostjo in ustreznostjo statističnih programov za zahteve evropske integracije, kakor jih izražajo institucije Skupnosti, državni in regionalni organi, različne gospodarske in socialne kategorije ter znanstveni krogi,- s sodelovanjem na organizacijski in načrtovalni ravni med različnimi organi, ki kot celota tvorijo statistično infrastrukturo Skupnosti,- s stroški sektorskih statističnih programov, vključno s stroški, ki jih neposredno povzročijo Skupnost, državni in regionalni organi, in s stroški tistih, ki morajo zagotoviti osnovne informacije,- z viri, potrebnimi za izvajanje sektorskih statističnih programov in za zagotavljanje njihove skladnosti s cilji.Člen 3Svet in Komisija se lahko z Odborom posvetujeta o vsaki zadevi v zvezi s politiko statističnih informacij. Odbor poda mnenja ali predstavi poročila Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji, kadar koli meni, da je to potrebno za izpolnitev naloge. Odbor deluje v tesnem sodelovanju z Odborom za statistični program in Odborom za denarno, finančno in bilančno statistiko, ustanovljenim s Sklepom 91/115/EGS [6], ki jima v vednost pošilja svoja mnenja in poročila, zlasti če zadevajo zahteve, ki vključujejo novo statistično delo.Odbor pripravi letno poročilo o napredku glede evropskih gospodarskih in socialnih statističnih informacij, ki ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Ekonomsko-socialnemu odboru.Člen 4Odbor sestavljajo:- štirje člani, ki zastopajo Komisijo, od katerih je eden član Komisije, odgovoren za politiko statističnih informacij,- predsednik Odbora za denarno, finančno in plačilnobilančno statistiko,- dvanajst predsednikov ali generalnih direktorjev nacionalnih statističnih inštitutov držav članic,- štiriindvajset članov (po dva iz vsake države članice), ki jih imenuje Svet, po posvetovanju s Komisijo, med vodilnimi predstavniki različnih gospodarskih in socialnih kategorij ter znanstvenih krogov. Za imenovanje teh članov vsaka država članica pošlje Svetu seznam štirih kandidatov. Svet upošteva potrebo po tem, da so različne gospodarske in socialne kategorije ter znanstveni krogi primerno zastopani.Člen 5Člani, ki jih imenuje Svet, imajo štiriletni mandat, ki je podaljšljiv. Funkcija je neprenosljiva in neplačana. Seznam članov se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, serija C.Člen 6Odboru predseduje član Komisije, odgovoren za politiko statističnih informacij.Odbor med svojimi člani izvoli podpredsednika z dvoletnim mandatom, ki je enkrat podaljšljiv.Sekretarske posle opravlja Statistični urad Evropskih skupnosti.Člen 7Predsednik skliče Odbor, kadar koli je to potrebno in vsaj enkrat na leto, bodisi na lastno pobudo ali na zahtevo vsaj ene tretjine njegovih članov.Člen 8Predsednik lahko povabi generalne direktorje Komisije, ki jih zadevajo obravnavane teme, da se udeležijo zasedanj kot opazovalci, ali katero koli drugo osebo, ki bi lahko prispevala k razpravi.Člen 9Odbor je sklepčen, če je prisotna vsaj polovica članov. Član lahko prenese svoj glas na drugega člana in lahko zastopa največ dva člana.Člen 10Odbor oblikuje svoj poslovnik.V Bruslju, 25. februarja 1991Za SvetPredsednikJ.-C. Juncker[1] UL C 208, 21.8.1990, str. 9.[2] UL C 19, 28.1.1991.[3] UL C 31, 6.2.1991, str. 25.[4] UL C 161, 28.6.1989, str. 1.[5] UL L 181, 28.6.1989, str. 47.[6] UL L 59, 6.3.1991, str. 19.--------------------------------------------------