title: Sklep Sveta (EU) 2019/104 z dne 22. maja 2018 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem svetu EU-Mehika, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi, v zvezi s spremembo sklepov št. 2/2000 in št. 2/2001 Skupnega sveta zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

text:
                  24.1.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 21/23

         SKLEP SVETA (EU) 2019/104
         z dne 22. maja 2018
         o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem svetu EU-Mehika, ustanovljenem na podlagi Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi, v zvezi s spremembo sklepov št. 2/2000 in št. 2/2001 Skupnega sveta zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 100(2), členov 207 in 211, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
         ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Sporazum o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Globalni sporazum) je bil podpisan 8. decembra 1997, veljati pa je začel 1. oktobra 2000.

                     (2)

                     Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo, da z Združenimi mehiškimi državami začne pogajanja o Tretjem dodatnem protokolu h Globalnemu sporazumu zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

                     (3)

                     Pogajanja so bila uspešno zaključena in v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2018/2024 (2) je bil Protokol podpisan 27. novembra 2018.

                     (4)

                     V skladu s členi 5, 6, 7, 10 in 47 Globalnega sporazuma je Skupni svet EU-Mehika, ustanovljen na podlagi člena 45 Globalnega sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Skupni svet), pristojen za sprejemanje odločitev z namenom doseganja ciljev Globalnega sporazuma in zlasti za odločanje o ustreznih režimih in časovnem razporedu za blagovno menjavo, za trgovino s storitvami in za javna naročila.

                     (5)

                     Ker je Hrvaška pogodbenica Globalnega sporazuma, je treba prilagoditi nekaj določb:

                                 —

                                 Sklepa št. 2/2000 Skupnega sveta (3), kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 3/2004 (4) in št. 2/2008 (5), ki se nanaša na blagovno menjavo, potrjevanje porekla blaga in javna naročila, ter

                                 —

                                 Sklepa št. 2/2001 (6), kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 4/2004 (7) in št. 3/2008 (8), da se posodobi seznam organov, pristojnih za finančne storitve, in tistih ukrepov, ki niso skladni s členi 12 do 16 Sklepa št. 2/2001 in jih bo Hrvaška ohranila na podlagi člena 17(3) navedenega sklepa.

                     (6)

                     Stališče Unije v Skupnem svetu bi zato moralo temeljiti na priloženih osnutkih sklepov –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem svetu EU-Mehika, ustanovljenem na podlagi Globalnega sporazuma, v zvezi s spremembo sklepov št. 2/2000 in št. 2/2001 Skupnega sveta, zaradi upoštevanja pristopa Hrvaške k Uniji, temeljijo na osnutkih sklepov Skupnega sveta, priloženih temu sklepu.

               2.   Predstavniki Unije v Skupnem svetu se lahko o manjših tehničnih spremembah osnutkov sklepov dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

            V Bruslju, 22. maja 2018

                  Za Svet

                  Predsednik

               E. KARANIKOLOV

            (1)  UL L 276, 28.10.2000, str. 45.

            (2)  Sklep Sveta (EU) 2018/2024 z dne 22. maja 2018 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, in začasni uporabi Tretjega dodatnega protokola k Sporazumu o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (UL L 325, 20.12.2018, str. 1).

            (3)  Sklep št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika z dne 23. marca 2000 (UL L 157, 30.6.2000, str. 10).

            (4)  Sklep št. 3/2004 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 29. julija 2004 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2000 z dne 23. marca 2000 (UL L 293, 16.9.2004, str. 15).

            (5)  Sklep št. 2/2008 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 25. julija 2008 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2000, kakor je bil spremenjen s Sklepom Skupnega sveta št. 3/2004 (UL L 198, 26.7.2008, str. 55).

            (6)  Sklep št. 2/2001 Skupnega Sveta EU-Mehika z dne 27. februarja 2001 o izvajanju členov 6 in 9, člena 12(2)(b) in člena 50 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju (UL L 70, 12.3.2001, str. 7).

            (7)  Sklep Skupnega sveta EU/Mehika št. 4/2004 z dne 18. maja 2005 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 (UL L 192, 22.7.2005, str. 35).

            (8)  Sklep št. 3/2008 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 15. decembra 2008 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 4/2004 (UL L 137, 3.6.2009, str. 7).

            OSNUTEK 1
            SKLEP št. 1/2018 SKUPNEGA SVETA EU-MEHIKA
            z dne …
            o spremembi Sklepa št. 2/2000
            SKUPNI SVET JE –
            ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Globalni sporazum) ter zlasti členov 5 in 10 v povezavi s členom 47 Sporazuma,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Po pristopu Republike Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Hrvaška) k Evropski uniji 1. julija 2013 je bil v …, …, podpisan Tretji dodatni protokol h Globalnemu sporazumu, ki se uporablja od … (+).

                        (2)

                        Zato je treba z učinkom od datuma, ko je Hrvaška pristopila h Globalnemu sporazumu, prilagoditi nekatere določbe Sklepa št. 2/2000 (2), kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 3/2004 (3) in št. 2/2008 (4), v zvezi z blagovno menjavo, potrjevanjem porekla in javnimi naročili.

                        (3)

                        V skladu s členi 5, 6, 7, 10 in 47 Globalnega sporazuma je Skupni svet, ustanovljen na podlagi člena 45 Globalnega sporazuma, pristojen za sprejemanje odločitev z namenom doseganja ciljev Globalnega sporazuma in zlasti za odločanje o ustreznih režimih in časovnem razporedu za blagovno menjavo,za trgovino s storitvami in za javna naročila –

                  SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1

                  1.   Priloga I k Sklepu št. 2/2000 se spremeni, kot je določeno v Prilogi I k temu sklepu.

                  2.   Ta člen ne vpliva na vsebino klavzule o pregledu iz člena 10 Sklepa št. 2/2000.

               Člen 2
               Člena 17(4) in 18(2) ter Dodatek IV k Prilogi III k Sklepu št. 2/2000 se spremenijo, kot je določeno v Prilogi II k temu sklepu.

               Člen 3

                  1.   Subjekti Hrvaške, navedeni v Prilogi III k temu sklepu, se dodajo ustreznim oddelkom dela B Priloge VI k Sklepu št. 2/2000.

                  2.   Hrvaške publikacije, navedene v Prilogi IV k temu sklepu, se dodajo delu B Priloge XIII k Sklepu št. 2/2000.

               Člen 4
               Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
               Uporablja se od datuma, ko je Hrvaška pristopila h Globalnemu sporazumu.

               V …

                     Za Skupni svet

                     Predsednik

               (1)  UL L 276, 28.10.2000, str. 45.

               (+)

                        +

                        UL: prosimo, vstavite kraj in datum podpisa in datum začetka uporabe protokola v ST 15410/17.

               (2)  Sklep št. 2/2000 Skupnega sveta ES-Mehika z dne 23. marca 2000 (UL L 157, 30.6.2000, str. 10).

               (3)  Sklep št. 3/2004 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 29. julija 2004 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2000 z dne 23. marca 2000 (UL L 293, 16.9.2004, str. 15).

               (4)  Sklep št. 2/2008 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 25. julija 2008 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2000, kakor je bil spremenjen s Sklepom Skupnega sveta št. 3/2004 (UL L 198, 26.7.2008, str. 55).

               PRILOGA I
               ČASOVNI RAZPORED ODPRAVE CARINSKIH TARIF SKUPNOSTI
               V Prilogi I k Sklepu št. 2/2000 se vstavi naslednje:

                              Oznaka KN

                              Opis

                              Letna tarifna kvota

                              Stopnja dajatve v okviru tarifne kvote

                              „0803 00 19

                              Banane, sveže (razen rajskih smokev)

                              2 010  ton (*1)

                              70 EUR/tono

                  (*1)  Letna tarifna kvota velja vsako koledarsko leto od 1. januarja do 31. decembra. Začne se uporabljati tri dni po objavi tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.“

               PRILOGA II
               UPRAVNE OPOMBE V JEZIKIH NOVIH DRŽAV ČLANIC TER „IZJAVA NA RAČUNU“ V PRILOGI III K SKLEPU št. 2/2000
               Priloga III k Sklepu št. 2/2000 se spremeni:

                           (1)

                           v členu 17 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

                              „4.   Naknadno izdana potrdila o prometu blaga EUR.1 morajo vsebovati enega od naslednjih izrazov:

                                          BG ‚ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ‘

                                          ES ‚EXPEDIDO A POSTERIORI‘

                                          CS ‚VYSTAVENO DODATEČNE‘

                                          DA ‚UDSTEDT EFTERFØLGENDE‘

                                          DE ‚NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT‘

                                          ET ‚TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD‘

                                          EL ‚ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ‘

                                          EN ‚ISSUED RETROSPECTIVELY‘

                                          FR ‚DÉLIVRÉ A POSTERIORI‘

                                          HR ‚NAKNADNO IZDANO‘

                                          IT ‚RILASCIATO A POSTERIORI‘

                                          LV ‚IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI‘

                                          LT ‚RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS‘

                                          HU ‚KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL‘

                                          MT ‚MAHRUG RETROSPETTIVAMENT‘

                                          NL ‚AFGEGEVEN A POSTERIORI‘

                                          PL ‚WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE‘

                                          PT ‚EMITIDO A POSTERIORI‘

                                          RO ‚EMIS A POSTERIORI‘

                                          SK ‚VYDANÉ DODATOČNE‘

                                          SL ‚IZDANO NAKNADNO‘

                                          FI ‚ANNETTU JÄLKIKÄTEEN‘

                                          SV ‚UTFÄRDAT I EFTERHAND‘“;

                           (2)

                           v členu 18 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

                              „2.   Dvojnik, izdan v skladu z odstavkom 1, mora vsebovati enega od naslednjih zaznamkov:

                                          BG ‚ДУБЛИКАТ‘

                                          ES ‚DUPLICADO‘

                                          CS ‚DUPLIKÁT‘

                                          DA ‚DUPLIKAT‘

                                          DE ‚DUPLIKAT‘

                                          ET ‚DUPLIKAAT‘

                                          EL ‚ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ‘

                                          EN ‚DUPLICATE‘

                                          FR ‚DUPLICATA‘

                                          HR ‚DUPLIKAT‘

                                          IT ‚DUPLICATO‘

                                          LV ‚DUBLIKĀTS‘

                                          LT ‚DUBLIKATAS‘

                                          HU ‚MÁSODLAT‘

                                          MT ‚DUPLIKAT‘

                                          NL ‚DUPLICAAT‘

                                          PL ‚DUPLIKAT‘

                                          PT ‚SEGUNDA VIA‘

                                          RO ‚DUPLICAT‘

                                          SK ‚DUPLIKÁT‘

                                          SL ‚DVOJNIK‘

                                          FI ‚KAKSOISKAPPALE‘

                                          SV ‚DUPLIKAT‘“;

                           (3)

                           Dodatku IV se za francosko različico doda:
                           „Hrvaška različica
                           Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. … (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi … (2) preferencijalnog podrijetla.

                              (1)  Kadar izjavo na računu izpolni pooblaščeni izvoznik v smislu člena 21 te priloge, mora biti na tem mestu vpisana številka pooblastila pooblaščenega izvoznika. Kadar izjave na računu ne izdela pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor."

                              (2)  Navede se poreklo izdelkov. Kadar se izjava na računu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 ter priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na podlagi katerega se izdela izjava, z oznako ‚CM‘.“"

                  (1)  Kadar izjavo na računu izpolni pooblaščeni izvoznik v smislu člena 21 te priloge, mora biti na tem mestu vpisana številka pooblastila pooblaščenega izvoznika. Kadar izjave na računu ne izdela pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor.

                  (2)  Navede se poreklo izdelkov. Kadar se izjava na računu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 ter priloge, jih mora izvoznik jasno navesti v dokumentu, na podlagi katerega se izdela izjava, z oznako ‚CM‘.““

               PRILOGA III
               OSREDNJI VLADNI SUBJEKTI

                           1.

                           K oddelku 1 dela B Priloge VI k Sklepu št. 2/2000 se dodajo naslednji osrednji vladni subjekti:
                           „AC – Hrvaška

                                       1

                                       Parlament Republike Hrvaške

                                          Hrvatski Sabor

                                       2

                                       Predsednik Republike Hrvaške

                                          Predsjednik Republike Hrvatske

                                       3

                                       Urad predsednika Republike Hrvaške

                                          Ured predsjednika Republike Hrvatske

                                       4

                                       Urad predsednika Republike Hrvaške po preteku mandata

                                          Ured predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti

                                       5

                                       Vlada Republike Hrvaške

                                          Vlada Republike Hrvatske

                                       6

                                       uradi Vlade Republike Hrvaške

                                          uredi Vlade Republike Hrvatske

                                       7

                                       Ministrstvo za gospodarstvo

                                          Ministarstvo gospodarstva

                                       8

                                       Ministrstvo za regionalni razvoj in sklade EU

                                          Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije

                                       9

                                       Ministrstvo za finance

                                          Ministarstvo financija

                                       10

                                       Ministrstvo za obrambo

                                          Ministarstvo obrane

                                       11

                                       Ministrstvo za zunanje in evropske zadeve

                                          Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

                                       12

                                       Ministrstvo za notranje zadeve

                                          Ministarstvo unutarnjih poslova

                                       13

                                       Ministrstvo za pravosodje

                                          Ministarstvo pravosuđa

                                       14

                                       Ministrstvo za javno upravo

                                          Ministarstvo uprave

                                       15

                                       Ministrstvo za podjetništvo in obrtništvo

                                          Ministarstvo poduzetništva i obrta

                                       16

                                       Ministrstvo za delo in pokojninski sistem

                                          Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava

                                       17

                                       Ministrstvo za pomorstvo, promet in infrastrukturo

                                          Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture

                                       18

                                       Ministrstvo za kmetijstvo

                                          Ministarstvo poljoprivrede

                                       19

                                       Ministrstvo za turizem

                                          Ministarstvo turizma

                                       20

                                       Ministrstvo za okolje in varstvo narave

                                          Ministarstvo zaštite okoliša i prirode

                                       21

                                       Ministrstvo za gradbeništvo in prostorsko ureditev

                                          Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja

                                       22

                                       Ministrstvo za vojne veterane

                                          Ministarstvo branitelja

                                       23

                                       Ministrstvo za socialno politiko in mladino

                                          Ministarstvo socijalne politike i mladih

                                       24

                                       Ministrstvo za zdravje

                                          Ministarstvo zdravlja

                                       25

                                       Ministrstvo za znanost, izobraževanje in šport

                                          Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta

                                       26

                                       Ministrstvo za kulturo

                                          Ministarstvo kulture

                                       27

                                       državne upravne organizacije

                                          državne upravne organizacije

                                       28

                                       okrožni uradi državne uprave

                                          uredi državne uprave u županijama

                                       29

                                       Ustavno sodišče Republike Hrvaške

                                          Ustavni sud Republike Hrvatske

                                       30

                                       Vrhovno sodišče Republike Hrvaške

                                          Vrhovni sud Republike Hrvatske

                                       31

                                       sodišča

                                          sudovi

                                       32

                                       Državni svet sodnikov

                                          Državno sudbeno vijeće

                                       33

                                       državna pravobranilstva

                                          državna odvjetništva

                                       34

                                       Državnotožilski svet

                                          Državno odvjetničko vijeće

                                       35

                                       uradi varuha človekovih pravic

                                          pravobraniteljstva

                                       36

                                       Državna komisija za nadzor postopkov javnih naročil

                                          Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave

                                       37

                                       Hrvaška narodna banka

                                          Hrvatska narodna banka

                                       38

                                       državne agencije in uradi

                                          državne agencije i uredi

                                       39

                                       Državni urad za revizijo

                                          Državni ured za reviziju“.

                           2.

                           K besedilu, priloženemu oddelku 2 dela B Priloge VI k Sklepu št. 2/2000, se dodajo naslednji organi in vrste organov:

                                       „(a)

                                       Priloga I
                                       „PROIZVODNJA, TRANSPORT ALI DISTRIBUCIJA PITNE VODE“:
                                       „HRVAŠKA
                                       Javna podjetja, ki so naročniki iz člena 6 Zakona o javnih naročilih (Uradni list št. 90/11, 83/13, 143/13 in 13/14) (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine, broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) in ki se v skladu s posebnimi predpisi ukvarjajo z gradnjo (zagotavljanjem) ali upravljanjem stalnih omrežij za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prenosom in distribucijo pitne vode ter tem omrežjem pitno vodo dobavljajo; to so na primer subjekti, ki jih ustanovijo lokalne samoupravne enote in prevzamejo funkcijo javnih dobaviteljev storitev oskrbe z vodo ali odvodnjavanja v skladu z Zakonom o vodah (Uradni list št. 153/09, 63/11, 130/11, 53/13 in 14/14).“;

                                       (b)

                                       Priloga II
                                       „PROIZVODNJA, TRANSPORT ALI DISTRIBUCIJA ELEKTRIČNE ENERGIJE“:
                                       „HRVAŠKA
                                       Javna podjetja, ki so naročniki iz člena 6 Zakona o javnih naročilih (Uradni list št. 90/11, 83/13, 143/13 in 13/14) (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine, broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) in ki se v skladu s posebnimi predpisi ukvarjajo z gradnjo (zagotavljanjem) ali upravljanjem stalnih omrežij za opravljanje javnih storitev v zvezi s proizvodnjo, prenosom in distribucijo električne energije ter tem omrežjem električno energijo dobavljajo; to so na primer subjekti, ki se ukvarjajo z navedenimi dejavnostmi na podlagi licence za opravljanje energetske dejavnosti v skladu z Energetskim zakonom (Uradni list št. 120/12 in 14/14).“;

                                       (c)

                                       Priloga VII
                                       „NAROČNIKI S PODROČJA MESTNEGA ŽELEZNIŠKEGA, TRAMVAJSKEGA, TROLEJBUSNEGA ALI AVTOBUSNEGA PROMETA“:
                                       „HRVAŠKA
                                       Javna podjetja, ki so naročniki iz člena 6 Zakona o javnih naročilih (Uradni list št. 90/11, 83/13, 143/13 in 13/14) (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine, broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) in ki se v skladu s posebnimi predpisi ukvarjajo z zagotavljanjem ali upravljanjem omrežij za zagotavljanje javnih storitev na področju mestnega železniškega prevoza ter prevoza z avtomatiziranimi sistemi, tramvaji, avtobusi, trolejbusi in žičnicami; to so na primer subjekti, ki navedene dejavnosti opravljajo kot javne storitve v skladu z Zakonom o gospodarskih javnih službah (Uradni list št. 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11, 90/11, 144/12, 94/13, 153/13 in 147/14).“;

                                       (d)

                                       Priloga VIII
                                       „NAROČNIKI NA PODROČJU LETALIŠKIH ZMOGLJIVOSTI“:
                                       „HRVAŠKA
                                       Javna podjetja, ki so naročniki iz člena 6 Zakona o javnih naročilih (Uradni list št. 90/11, 83/13, 143/13 in 13/14) (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine, broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) in ki v skladu s posebnimi predpisi opravljajo dejavnosti, povezane z izkoriščanjem geografskega območja za zagotovitev letališč in druge terminalske opreme letalskim prevoznikom; to so na primer subjekti, ki navedene dejavnosti opravljajo na podlagi podeljene koncesije v skladu z Zakonom o letališčih (Uradni list št. 19/98 in 14/11).“;

                                       (e)

                                       Priloga IX
                                       „NAROČNIKI NA PODROČJU POMORSKIH PRISTANIŠČ ALI PRISTANIŠČ NA CELINSKIH VODAH ALI DRUGIH TERMINALSKIH KAPACITET“:
                                       „HRVAŠKA
                                       Javna podjetja, ki so naročniki iz člena 6 Zakona o javnih naročilih (Uradni list št. 90/11, 83/13, 143/13 in 13/14) (Zakon o javnoj nabavi, Narodne novine, broj 90/11, 83/13, 143/13 i 13/14) in ki v skladu s posebnimi predpisi opravljajo dejavnosti, povezane z izkoriščanjem geografskega območja za zagotovitev obmorskih pristanišč, rečnih pristanišč in drugih prevoznih terminalov upravljavcem v pomorskem in rečnem prevozu; to so na primer subjekti, ki se ukvarjajo z navedenimi dejavnostmi v skladu z Zakonom o pomorstvu in pristaniščih (Uradni list št. 158/03, 100/04, 141/06 in 38/09).“

               PRILOGA IV
               PUBLIKACIJE
               K Delu B Priloge XIII k Sklepu št. 2/2000 se doda naslednje:

                  „Hrvaška
                  Objave obvestil:

                              —

                                 Uradni list Evropske unije

                              —

                              Narodne novine

                              —

                              Oglasi Republike Hrvaške v zvezi z elektronskim javnim naročanjem (https://eojn.nn.hr/Oglasnik/clanak/electronic-public-procurement-of-the-republic-of-croatia/0/81/)“

            OSNUTEK 2
            SKLEP št. 2/2018 SKUPNEGA SVETA EU-MEHIKA
            z dne …
            o spremembi Sklepa št. 2/2001
            SKUPNI SVET JE –
            ob upoštevanju Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Združenimi mehiškimi državami na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Globalni sporazum), ter zlasti člena 6 v povezavi s členom 47 Sporazuma,
            ob upoštevanju naslednjega:

                        (1)

                        Po pristopu Republike Hrvaške (v nadaljnjem besedilu: Hrvaška) k Evropski uniji 1. julija 2013 je bil v …, …, podpisan Tretji dodatni protokol h Globalnemu sporazumu, ki se uporablja od … (+).

                        (2)

                        Zato je treba z učinkom od datuma, ko je Hrvaška pristopila h Globalnemu sporazumu, prilagoditi prilogi I in II k Sklepu št. 2/2001 (2), kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 4/2004 (3) in št. 3/2008 (4) ter tako vključiti organe, pristojne za finančne storitve na Hrvaškem, in tiste ukrepe, ki niso skladni s členi 12 do 16 Sklepa št. 2/2001 in jih bo Hrvaška ohranila, dokler ne bo izveden člen 17(3) navedenega sklepa.

                        (3)

                        Ta prilagoditev med drugim omogoča posodobitev seznama organov, pristojnih za finančne storitve, določenih v Prilogi II k Sklepu št. 2/2001.

                        (4)

                        V skladu s členi 5, 6, 7, 10 in 47 Globalnega sporazuma je Skupni svet, ustanovljen na podlagi člena 45 Globalnega sporazuma, pristojen za sprejemanje odločitev z namenom doseganja ciljev Globalnega sporazuma in zlasti za odločanje o ustreznih režimih in časovnem razporedu za blagovno menjavo, za trgovino s storitvami in za javna naročila –

                  SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

               Člen 1
               Del A Priloge I k Sklepu št. 2/2001, kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 4/2004 in št. 3/2008, se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu.

               Člen 2
               Dela A in B Priloge II k Sklepu št. 2/2001, kakor je bil spremenjen s sklepoma št. 4/2004 in št. 3/2008, se nadomestita z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

               Člen 3
               Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
               Uporablja se od datuma, ko je Hrvaška pristopila h Globalnemu sporazumu.

               V …

                     Za Skupni svet

                     Predsednik

               (1)  UL L 276, 28.10.2000, str. 45.

               (+)

                        +

                        UL: prosimo, vstavite kraj in datum podpisa in datum začetka uporabe protokola v ST 15410/17.

               (2)  Sklep št. 2/2001 Skupnega Sveta EU-Mehika z dne 27. februarja 2001 o izvajanju členov 6 in 9, člena 12(2)(b) in člena 50 Sporazuma o gospodarskem partnerstvu in političnem usklajevanju in sodelovanju (UL L 70, 12.3.2001, str. 7).

               (3)  Sklep št. 4/2004 Skupnega sveta EU/Mehika z dne 18. maja 2005 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001 (UL L 192, 22.7.2005, str. 35).

               (4)  Sklep št. 3/2008 Skupnega sveta EU-Mehika z dne 15. decembra 2008 o spremembi Sklepa Skupnega sveta št. 2/2001, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 4/2004 (UL L 137, 3.6.2009, str. 7).

               PRILOGA I

                        „PRILOGA I
                        DEL A
                        SKUPNOST IN NJENE DRŽAVE ČLANICE

                                    1.

                                    Uporaba poglavja III za Skupnost in njene države članice je predmet omejitev dostopa na trg in nacionalne obravnave, ki jih Evropska skupnost in njene države članice navajajo v oddelkih ‚vsi sektorji‘ v svojih časovnih razporedih GATS, ter omejitev, povezanih s podsektorji, navedenimi spodaj.

                                    2.

                                    Za označevanje držav članic se uporabljajo naslednje kratice:

                                                AT

                                                Avstrija

                                                BE

                                                Belgija

                                                BG

                                                Bolgarija

                                                CY

                                                Ciper

                                                CZ

                                                Češka

                                                DE

                                                Nemčija

                                                DK

                                                Danska

                                                ES

                                                Španija

                                                EE

                                                Estonija

                                                FI

                                                Finska

                                                FR

                                                Francija

                                                EL

                                                Grčija

                                                HR

                                                Hrvaška

                                                HU

                                                Madžarska

                                                IE

                                                Irska

                                                IT

                                                Italija

                                                LV

                                                Latvija

                                                LT

                                                Litva

                                                LU

                                                Luksemburg

                                                MT

                                                Malta

                                                NL

                                                Nizozemska

                                                PL

                                                Poljska

                                                PT

                                                Portugalska

                                                RO

                                                Romunija

                                                SK

                                                Slovaška

                                                SI

                                                Slovenija

                                                SE

                                                Švedska

                                                UK

                                                Združeno kraljestvo

                                    3.

                                    Obveze dostopa na trg v zvezi z načinoma (1) in (2) se uporabljajo samo za:

                                                —

                                                transakcije, navedene v odstavkih B.3. in B.4. ‚Dogovora o obvezah pri finančnih storitvah‘ (v nadaljnjem besedilu: Dogovor), za vse države članice;

                                                —

                                                spodaj navedene transakcije s sklicevanjem na opredelitve člena 11 za vse zadevne države članice:

                                                            BG: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP – pomorsko, letalsko in drugo prevozno – zavarovanje) v načinih (1) in (2);

                                                            CY: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP – pomorsko, letalsko in drugo prevozno – zavarovanje) v načinu (2), B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji) v načinu (1);

                                                            EE: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinih (1) in (2), B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in kliringov finančnih sredstvev) v načinu (1);

                                                            LV: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinu (2), B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev) v načinu (1);

                                                            LT: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje), preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) in preostali del A.3. (posredovanje ne-PLP zavarovanja) v načinu (2), B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev) v načinu (1);

                                                            MT: A.1.(a) (življenjsko zavarovanje) in preostali del A.1.(b) (neživljenjsko ne-PLP zavarovanje) v načinu (2), B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil) v načinu (1);

                                                            RO: B.1. (sprejemanje depozitov), B.2. (vse vrste posojil), B.4. (opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja), B.5. (garancije in obveze) in B.8. (denarno posredništvo) v načinu (1);

                                                            SI: B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in kliringov finančnih sredstvev) v načinu (1).

                                    4.

                                    Za razliko od tujih hčerinskih družb za podružnice, ki jih mehiška finančna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato take podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice, in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge zahteve glede solventnosti ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločena kapitalizacija in lokalizacija sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici. Države članice lahko omejitve, navedene na tem seznamu, uporabijo samo v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti mehiške podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Mehike; posledično država članica ne sme uporabljati teh omejitev, vključno s tistimi v zvezi z ustanavljanjem, za mehiške hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu s pravom Skupnosti.

                                    5.

                                    BG: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    6.

                                    BG: Zavarovalniške ali bančne dejavnosti ter trgovanje z vrednostnimi papirji in s tem povezane dejavnosti morajo ločeno izvajati družbe, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje takih storitev.

                                    7.

                                    BG: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki se registrirajo v Bolgariji, sprejeti pravno obliko delniške družbe.

                                    8.

                                    CY: Naslednji splošni pogoji in kvalifikacije se uporabljajo tudi v primerih, kjer razpored ne navaja omejitev ali pogojev:

                                                (i)

                                                Upoštevanje nacionalnih varnostnih ciljev in ciljev javne politike.

                                                (ii)

                                                Ta razpored se v ničemer ne nanaša na storitve, ki se zagotavljajo pri opravljanju vladnih funkcij. Prav tako ne vpliva na ukrepe, ki se nanašajo na trgovino z blagom in lahko predstavljajo vložke v storitev, navedeno v razporedu, ali v druge storitve. Poleg tega naj se še naprej uporabljajo omejitve dostopa na trg ali nacionalna obravnava glede storitev, ki lahko predstavljajo vložke v storitev, navedeno v razporedu, ali se uporabljajo za njeno zagotavljanje.

                                    9.

                                    CY: Zakoni in predpisi, navedeni v tem razporedu, ne bi smeli predstavljati izčrpnega sklicevanja na vse zakone in predpise, ki urejajo finančni sektor. Prenos informacij na primer, ki vsebujejo osebne podatke, bančne skrivnosti ali kakršne koli poslovne skrivnosti, ni dovoljen. Tak prenos ureja domača zakonodaja o zaščiti zaupnosti informacij o strankah bank. Poleg tega se opozarja, da se nediskriminatorni kvalitativni ukrepi, ki se nanašajo na tehnične standarde, javno zdravje in okoljske vidike, izdajo dovoljenj, skrbno presojo, poklicne kvalifikacije in zahteve glede pristojnosti, niso navedli kot pogoji ali omejitve dostopa na trg in nacionalne obravnave.

                                    10.

                                    CY: Neregulirane finančne storitve in izdelki ter sprejem novih finančnih storitev ali izdelkov na trg so lahko pogojeni z obstojem ali vzpostavitvijo regulativnega okvira, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    11.

                                    CY: Zaradi nadzora izmenjave na Cipru:

                                                —

                                                rezidentom ni dovoljen nakup bančnih storitev, ki lahko vključujejo prenos sredstev v tujino, ko so fizično v tujini;

                                                —

                                                za posojila nerezidentom/tujcem ali podjetjem, ki jih upravljajo tujci, je potrebno dovoljenje centralne banke;

                                                —

                                                dovoljenje centralne banke je prav tako potrebno, če želijo nerezidenti pridobiti vrednostne papirje;

                                                —

                                                s tujimi valutami lahko poslujejo le banke, ki jim je centralna banka podelila status ‚pooblaščenega trgovca‘.

                                    12.

                                    CZ: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali instrumentov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    13.

                                    CZ: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Češkem, sprejeti posebno pravno obliko.

                                    14.

                                    CZ: Obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila sklene izključni izvajalec. Ko se umakne pravica do monopola za obvezno odgovornost voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskriminatorni osnovi na voljo ustaljenim češkim ponudnikom storitev. Obvezno zdravstveno zavarovanje izvajajo le licencirani ponudniki v češki lasti.

                                    15.

                                    EE: Obvezne storitve socialnega varstva niso komitirane.

                                    16.

                                    HR: Zavarovalne in bančne storitve bi morala opravljati pravno ločena podjetja. Poleg tega lahko banke za razliko od zavarovalnic neposredno sodelujejo pri dejavnostih, povezanih s trgovanjem z vrednostnimi papirji.

                                    17.

                                    HU: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    18.

                                    HU: Prenos informacij, ki vsebujejo osebne podatke, bančne skrivnosti, skrivnosti o vrednostnih papirjih in/ali poslovne skrivnosti, ni dovoljen.

                                    19.

                                    HU: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane na Madžarskem, sprejeti posebno pravno obliko.

                                    20.

                                    HU: Zavarovalne in bančne storitve ter storitve upravljanja z vrednostnimi papirji in skupnimi investicijami morajo opravljati pravno ločeno in neodvisno kapitalizirani ponudniki finančnih storitev.

                                    21.

                                    MT: Za obveze iz načina (3), na podlagi zakonodaje, ki ureja nadzor nad menjavo, lahko nerezidenti, ki želijo izvajati storitve tako, da registrirajo lokalno podjetje, to storijo s predhodnim dovoljenjem centralne banke Cental Bank of Malta. Za podjetja, ki sodelujejo z nerezidenčnimi pravnimi ali fizičnimi osebami, znaša minimalni delniški kapital vsaj 10 000 MTL (malteških lir), od katerih mora biti vplačanih 50 %. Delež nerezidentov mora biti plačan s sredstvi iz tujine. Podjetja, v katerih so udeležene pravne ali fizične nerezidenčne osebe, morajo zaprositi za dovoljenje Ministrstva za finance, s katerim lahko v skladu z ustrezno zakonodajo pridobijo prostore.

                                    22.

                                    MT: Za obveze iz načina (4) se zahteve iż malteških zakonov in drugih predpisov, ki se nanašajo na vstop, bivanje, pridobitev nepremičnin, delo in ukrepe socialne varnosti, še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači in kolektivnih pogodbah o plačah. Za izdajo dovoljenj za vstop, delo in bivanje je odgovorna vlada Malte.

                                    23.

                                    MT: Za obveze iz načinov (1) in (2) lahko rezidenti na podlagi zakonodaje, ki ureja nadzor nad menjavo, v tujino letno prenesejo portfeljsko naložbo do 5 000 MTL. Za zneske, ki presegajo 5 000 MLT, je potrebno dovoljenje nadzora nad menjavo.

                                    24.

                                    MT: Rezidenti lahko najamejo čezmorska posojila brez dovoljenja nadzora nad menjavo, če se posojilo najema za obdobje, ki presega tri leta. Taka posojila pa se morajo registrirati na centralni banki.

                                    25.

                                    PL: Na Poljskem se pripravljajo previdnostni ukrepi v finančnem sektorju. Morda bodo zahtevali spremembo trenutno obstoječih pravil in pripravo novih zakonov.

                                    26.

                                    RO: Za ustanovitev in dejavnost zavarovalnic in družb pozavarovanja je potrebno dovoljenje organa za nadzor zavarovalnih in pozavarovalnih dejavnosti. Za ustanovitev in dejavnost bančnih družb je potrebno dovoljenje Narodne banke Romunije. Za ustanovitev in dejavnost subjektov, povezanih s trgom vrednostnih papirjev (fizičnih ali pravnih oseb, odvisno od primera), je potrebno dovoljenje romunske nacionalne komisije za vrednostne papirje (NKVP). Po ustanovitvi tržne prisotnosti morajo finančne institucije svoje transakcije z rezidenti izvajati samo v nacionalni valuti Romunije.

                                    27.

                                    SK: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev in instrumentov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z domačim regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    28.

                                    SK: Izključni izvajalci nudijo naslednje zavarovalne storitve: obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, obvezno zavarovanje za letalski prevoz, zavarovanje odgovornosti delodajalca za poškodbe ali poklicne bolezni mora izvajati slovaška zavarovalnica. Osnovno zdravstveno zavarovanje izvajajo slovaške družbe za zdravstveno zavarovanje, ki imajo dovoljenje slovaškega ministrstva za zdravje za izvajanje zdravstvenega zavarovanja v skladu z zakonom 273/1994 Coll. Sheme skladov pokojninskega zavarovanja in zdravstveno zavarovanje izvaja družba za socialno zavarovanje.

                                    29.

                                    SI: Dovoljenje vstopa novih finančnih storitev ali izdelkov na trg je lahko pogojeno z obstojem in skladnostjo z regulativnim okvirom, katerega namen je doseči cilje, navedene v členu 19.

                                    30.

                                    SI: Kot splošno pravilo in na nediskriminatorni način morajo finančne ustanove, ki so registrirane v Sloveniji, sprejeti posebno pravno obliko.

                                    31.

                                    SI: Zavarovalniške in bančniške dejavnosti morajo opravljati pravno ločeni izvajalci finančnih storitev.

                                    32.

                                    SI: Investicijske storitve lahko izvajajo samo banke in investicijske družbe.

                                                A.

                                                Zavarovanje in z njim povezane storitve

                                                1)

                                                Čezmejno zagotavljanje storitev

                                    AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), sta prepovedana.
                                    AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Avstriji.
                                    AT: Za zavarovalne pogodbe (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji, se plača višji davek na zavarovalne premije. Odobri se lahko izvzetje od višjega davka.
                                    BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje). Brez obvez, razen za storitve, ki jih tuji izvajalci na ozemlju Bolgarije zagotavljajo tujcem. Tuje zavarovalnice ne smejo neposredno prevzeti zavarovanja prevoza, ki zajema blago, zavarovanja samih vozil in zavarovanja odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Bolgariji. Tuja zavarovalnica lahko sklepa zavarovalne pogodbe samo prek podružnice. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobne sheme za nadomestila ter sheme obveznega zavarovanja. Brez obvez za nacionalno obravnavo.
                                    BG: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija). Brez obvez za storitve retrocesije.
                                    BG: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    CY: Tuji pozavarovatelji, ki imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika (na podlagi meril varnega poslovanja) lahko izvajajo storitve pozavarovanja in retrocesije za zavarovalnice, ki so registrirane in licencirane na Cipru.
                                    CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve): Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji iz zakona o zavarovalništvu.
                                    Ponudniki zavarovalnih storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje

                                                —

                                                za opravljanje takih storitev, vključno s pozavarovanjem, in

                                                —

                                                za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje zavarovalnih pogodb med ponudnikom zavarovalnih storitev in tretjimi stranmi.

                                          Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem.
                                    DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti.
                                    DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalnicami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalnic z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov.
                                    DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji.
                                    DE: Če ima tuja zavarovalnica podružnico v Nemčiji, lahko v Nemčiji sklepa zavarovalne pogodbe za mednarodni prevoz samo prek te podružnice.
                                    FI: Samo zavarovatelji s sedežem v Evropskem gospodarskem prostoru ali s podružnico na Finskem lahko nudijo zavarovalniške storitve iz pododstavka B.3(a) Dogovora.
                                    FI: Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov je pogoj stalni kraj poslovanja v Evropskem gospodarskem prostoru.
                                    FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti.
                                    HR: Podsektor A.1. (a) (neposredno zavarovanje, a) življenjsko zavarovanje): Brez obvez, razen za zagotavljanje življenjskega zavarovanja tujim osebam, ki prebivajo na Hrvaškem.
                                    HR: Podsektor A.1. (b) (neposredno zavarovanje, b) neživljenjsko zavarovanje): Brez obvez, razen za zagotavljanje neživljenjskega zavarovanja tujim osebam, ki prebivajo na Hrvaškem, z izjemo avtomobilske odgovornosti; Brez obvez za pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje.
                                    HU: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Storitve so na voljo le podjetnikom, ki se ukvarjajo z mednarodno poslovno dejavnostjo, določeno v pravnih predpisih o deviznem poslovanju. Zavarujejo se lahko samo zavarovalniški dogodki v tujini.
                                    IT: Brez obvez za poklic aktuarja.
                                    IT: Zavarovanje tveganj v zvezi z izvozom CIF s strani rezidentov v Italiji lahko prevzemajo samo zavarovalnice s sedežem v Skupnosti.
                                    IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.
                                    LV: Brez obvez za pododstavek B.3(a) Dogovora.
                                    MT: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini.
                                    RO: Brez obvez za pododstavka B.3(a) in (c) Dogovora. Za podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija): Pozavarovanje na mednarodnem trgu je dovoljeno samo, če pozavarovanje tveganja na domačem trgu ni možno.
                                    PT: Zavarovanje v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko prevzemajo samo družbe s sedežem v Skupnosti; samo osebe ali družbe s sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot posredniki za take zavarovalne posle na Portugalskem.
                                    SK: Tržna prisotnost je potrebna za zagotavljanje storitev:

                                                —

                                                življenjskega zavarovanja oseb s stalnim prebivališčem na Slovaškem;

                                                —

                                                zavarovanja lastnine na ozemlju Slovaške;

                                                —

                                                zavarovanja odgovornosti za izgubo premoženja ali materialno škodo, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Slovaške;

                                                —

                                                zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost.

                                          SI: Pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške institucije, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji.
                                    SI: Podsektorji A.2., A.3. in A.4. (pozavarovanje in retrocesija, posredovanje zavarovanja ter pomožne zavarovalniške storitve) Brez obvez.
                                    SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja je dovoljeno samo prek ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če tuji ponudnik storitev in švedska zavarovalnica pripadata isti skupini družb ali imata sklenjen sporazum o sodelovanju.

                                                2)

                                                Potrošnja v tujini

                                    AT: Promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnice, ki ni ustanovljena v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije), sta prepovedana.
                                    AT: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Avstriji.
                                    AT: Za zavarovalne pogodbe (razen za pogodbe o pozavarovanju in retrocesiji), ki jih sklene hčerinska družba, ki ni ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ki ni ustanovljena v Avstriji, se plača višji davek na zavarovalne premije. Odobri se lahko izvzetje od višjega davka.
                                    BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje) Bolgarske fizične in pravne osebe ter tujci, ki izvajajo poslovne dejavnosti na ozemlju Bolgarije, lahko sklepajo zavarovalne pogodbe v zvezi s svojo dejavnostjo v Bolgariji samo s ponudniki, ki imajo dovoljenje za izvajanje zavarovalne dejavnosti v Bolgariji. Nadomestilo iz zavarovanja, ki izhaja iz teh pogodb, se izplača v Bolgariji. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobne sheme za nadomestila ter sheme obveznega zavarovanja.
                                    BG: Podsektorji A.2., A.3. in A.4. (pozavarovanje in retrocesija, posredovanje zavarovanja ter pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    spodaj navedene zavarovalniške storitve niso na voljo v tujini:

                                                —

                                                življenjsko zavarovanje oseb s stalnim prebivališčem na Češkem,

                                                —

                                                zavarovanje lastnine na ozemlju Češke,

                                                —

                                                zavarovanje odgovornosti za izgubo premoženja ali materialno škodo, ki jo povzročijo dejavnosti fizične in pravne osebe na ozemlju Češke.

                                          DK: Obvezno zavarovanje za letalski prevoz lahko prevzamejo samo družbe, ustanovljene v Skupnosti.
                                    DK: Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalnicami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalnic z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov.
                                    DE: Polico obveznega zavarovanja za letalski prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba, ustanovljena v Skupnosti, ali podružnica, ustanovljena v Nemčiji.
                                    DE: Če ima tuja zavarovalnica podružnico v Nemčiji, lahko v Nemčiji sklepa zavarovalne pogodbe za mednarodni prevoz samo prek te podružnice.
                                    FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko izvajajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti.
                                    HR: Podsektor A.1. (a) (neposredno zavarovanje, a) življenjsko zavarovanje): Brez obvez razen za možnost pridobitve življenjskega zavarovanja za tuje osebe, ki prebivajo na Hrvaškem.
                                    HR: Podsektor A.1. (b) (neposredno zavarovanje, b) neživljenjsko zavarovanje):
                                    Brez obvez, razen za:

                                                (i)

                                                možnost pridobitve neživljenjskega zavarovanja za tuje osebe, ki prebivajo na Hrvaškem, z izjemo avtomobilske odgovornosti;

                                                (ii)

                                                            —

                                                            zavarovanje za osebna ali premoženjska tveganja, ki v Hrvaški ni na voljo;

                                                            —

                                                            podjetja, ki v tujini kupujejo zavarovanja v zvezi z investicijskimi deli v tujini, ki vključujejo opremo za navedena dela;

                                                            —

                                                            za zavarovanje vračanja tujih posojil (posojilno zavarovanje);

                                                            —

                                                            zavarovanje za fizične osebe in premoženjsko zavarovanje za podjetja v polni lasti in skupna podjetja, ki svojo gospodarsko dejavnost opravljajo v tuji državi, če to zahtevajo predpisi v navedeni državi ali če se zavarovanje zahteva za registracijo podjetja;

                                                            —

                                                            ladje, ki se gradijo ali popravljajo, če je tako določeno v pogodbi s tujo stranko (kupcem).

                                          HU: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Storitve so na voljo le podjetnikom, ki se ukvarjajo z mednarodno poslovno dejavnostjo, določeno v pravnih predpisih o deviznem poslovanju. Zavarujejo se lahko samo zavarovalniški dogodki v tujini.
                                    IT: Zavarovanje tveganj v zvezi z izvozom CIF s strani rezidentov v Italiji lahko prevzemajo samo zavarovalnice s sedežem v Skupnosti.
                                    IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki se nahajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice, ustanovljene v Skupnosti. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.
                                    MT: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    PL: Brez obvez, razen za pozavarovanje, retrocesijo in zavarovanje blaga v mednarodni trgovini.
                                    PT: Zavarovanje v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, lahko prevzemajo samo družbe s sedežem v Skupnosti; samo osebe ali družbe s sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot posredniki za take zavarovalne posle na Portugalskem.
                                    RO: Brez obvez za pododstavka B.3(a) in (c) Dogovora. Za podsektor A.2 (pozavarovanje in retrocesija): Pozavarovanje na mednarodnem trgu je dovoljeno samo, če pozavarovanje tveganja na domačem trgu ni možno.
                                    SK: Navarovalnih storitev, zajetih v načinu (1), razen zgoraj omenjenega zavarovanja v zračnem in pomorskem prometu, ki zajema blago, letala, ladje brez tovora in odgovornost, v tujini ni mogoč.
                                    SI: Pomorsko, letalsko zavarovanje in zavarovanje prevoza: Zavarovalniške dejavnosti, ki jih izvajajo vzajemne zavarovalniške institucije, so omejene na podjetja, ustanovljena v Sloveniji.
                                    SI: Pozavarovalnice v Sloveniji imajo prednost pri zbiranju zavarovalnih premij. Če te ne morejo izenačiti vseh tveganj, so lahko ta pozavarovana in retrocesirana v tujini. (Ni omejitev po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah).

                                                3)

                                                Tržna prisotnost

                                    AT: Dovoljenje za podružnice tujih zavarovateljev je treba zavrniti, če zavarovatelj v matični državi nima pravne oblike, ki je ustrezna ali primerljiva z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem.
                                    BE: vse javne ponudbe za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev s strani ali v imenu osebe, družbe ali institucije izven pristojnosti ene od držav članic Evropske unije se predloži v odobritev ministru za finance.
                                    BG: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje):
                                    Brez obvez za zavarovanje depozita in podobne sheme za nadomestila ter sheme obveznega zavarovanja.
                                    Ponudniki zavarovalnih storitev ne morejo hkrati zagotavljati storitev življenjskega zavarovanja in storitev neživljenjskega zavarovanja. Tujci lahko zagotavljajo zavarovalniške storitve samo s sodelovanjem v bolgarskih zavarovalnicah brez omejitev kapitalske udeležbe in neposredno prek podružnice z registriranim sedežem v Bolgariji. Za ustanovitev podružnic tujih zavarovalnic je potrebno dovoljenje komisije za finančni nadzor. Tuj zavarovatelj mora za ustanovitev podružnice v Bolgariji, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, v matični državi za opravljanje istih razredov zavarovanja imeti dovoljenje vsaj pet let. Podružnice tujih zavarovalnic morajo ustrezati naslednjim zahtevam: zahtevam posebnega jamstva in depozita, ločene kapitalizacije in lokalizacije sredstev, ki predstavljajo tehnične rezerve, v Bolgariji.
                                    Tuje zavarovalnice ne smejo neposredno prevzeti zavarovanja prevoza, ki zajema blago, zavarovanja samih vozil in zavarovanja odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Bolgariji. Tuja zavarovalnica lahko sklepa zavarovalne pogodbe samo prek podružnice.
                                    Zavarovalna sredstva, pridobljena na podlagi zavarovalnih pogodb in iz lastnega kapitala, se morajo naložiti v Bolgariji in se lahko prenesejo v tujino le na podlagi dovoljenja komisije za finančni nadzor.
                                    Tuji izvajalci storitev ne morejo sklepati zavarovalnih pogodb z lokalnimi fizičnimi in pravnimi osebami prek posrednikov.
                                    BG: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija):
                                    Ponudniki zavarovalnih storitev ne morejo hkrati zagotavljati storitev življenjskega in neživljenjskega pozavarovanja.
                                    Tujci lahko zavarovalne storitve zagotavljajo samo z udeležbo v bolgarskih zavarovalnicah brez omejitev kapitalske udeležbe. Tuje pozavarovalnice lahko storitve pozavarovanja zagotavljajo neposredno prek podružnice z registriranim sedežem v Bolgariji. Za ustanovitev podružnic tujih zavarovalnic je potrebno dovoljenje komisije za finančni nadzor.
                                    Pozavarovalna sredstva, pridobljena na podlagi pozavarovalnih pogodb in iz lastnega kapitala, se morajo naložiti v Bolgariji in se lahko prenesejo v tujino le na podlagi dovoljenja komisije za finančni nadzor.
                                    Tuji izvajalci storitev ne morejo sklepati pozavarovalnih pogodb z lokalnimi fizičnimi in pravnimi osebami prek posrednikov.
                                    Brez obvez za storitve retrocesije.
                                    BG: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve):
                                    Posredniške dejavnosti lahko izvajajo le trgovske družbe, ki so registrirane v Bolgariji v skladu s trgovinskim pravom in imajo dovoljenje komisije za finančni nadzor.
                                    Pomožne zavarovalniške storitve morajo biti povezane z zavarovanjem.
                                    Brez obvez za aktuarske storitve.
                                    CY: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje):
                                    Nobeden od zavarovateljev ne more delovati na Cipru ali s Cipra, razen če ima dovoljenje, ki ga na podlagi prava o zavarovalnicah izda glavni zavarovalniški nadzornik.
                                    Tuje zavarovalnice lahko na Cipru delujejo z ustanovitvijo podružnice ali agencije. Da lahko tuj zavarovatelj ustanovi podružnico ali agencijo, mora imeti predhodno dovoljenje za delovanje v matični državi.
                                    Za sodelovanje nerezidentov z zavarovalnicami, registriranimi na Cipru, je potrebno predhodno dovoljenje centralne banke. Obseg tuje udeležbe se določi za vsak primer posebaj v skladu z gospodarskimi potrebami.
                                    CY: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija):
                                    Na Cipru družbe ne morejo delovati kot pozavarovatelji, razen če imajo dovoljenje glavnega zavarovalniškega nadzornika.
                                    Nerezidenti lahko v pozavarovalnice investirajo le s predhodnim dovoljenjem centralne banke. Delež tujega sodelovanja v kapitalu lokalnih pozavarovalnic se določi za vsak primer posebej. Zaenkrat ni lokalnih pozavarovalnic.
                                    CY: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    Tuji ponudniki finančnih storitev lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Češkem v obliki delniške družbe ali pa storitve izvajajo prek podružnic z registriranim sedežem na Češkem, v skladu s pogoji iz zakona o zavarovalništvu.
                                    Ponudniki zavarovalnih storitev morajo biti prisotni na trgu in imeti dovoljenje

                                                —

                                                za opravljanje storitev, skupaj s pozavarovanjem, ter

                                                —

                                                za sklepanje posredniških pogodb s posredniki, katerih namen je sklepanje zavarovalnih pogodb med ponudnikom zavarovanja in tretjimi stranmi.

                                          Posrednik potrebuje dovoljenje, če namerava izvajati posredniške dejavnosti za podružnico, ki ima registriran sedež na Češkem.
                                    ES: Tuji zavarovatelj mora pred ustanovitvijo podružnice ali agencije v Španiji, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, v matični državi za opravljanje istih razredov zavarovanja imeti dovoljenje vsaj pet let.
                                    ES, EL: Pravica do ustanavljanja ne vključuje ustanavljanja predstavništev ali druge stalne navzočnosti zavarovalnic, razen če so taka podjetja ustanovljena kot agencije, podružnice ali glavni sedeži.
                                    EE: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje): Jih ni, razen da lahko upravni organ zavarovalniške delniške družbe z udeležbo tujega kapitala vključuje državljane tujih držav skladno z deležem tuje udeležbe, vendar ne več kot polovico članov upravne skupine; vodja uprave hčerinske družbe ali neodvisnega podjetja mora imeti stalno prebivališče v Estoniji.
                                    FI: Izvršni direktor, vsaj en revizor in najmanj polovica ustanoviteljev in članov upravnega odbora ter nadzornega odbora zavarovalnice ima stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za socialne zadeve in zdravje prizna izjemo.
                                    FI: Tuj zavarovatelj ne more dobiti dovoljenja na Finskem kot podružnica za izvajanje obveznega socialnega zavarovanja (obvezno pokojninsko zavarovanje, obvezno nezgodno zavarovanje).
                                    FI: Generalni agent tuje zavarovalnice ima prebivališče na Finskem, razen če ima družba svoj glavni sedež v Evropskem gospodarskem prostoru.
                                    FR: Za ustanovitev podružnic se zahteva posebno dovoljenje za predstavnika podružnice.
                                    HU: Namerava se povezati neposredne podružnice, ki so v okviru GATS, ob upoštevanju tam določenih pogojev.
                                    HU: Vsaj dva člana vodstva finančne ustanove morata biti madžarska državljana in rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah ter imeti stalno prebivališče na Madžarskem vsaj eno leto.
                                    IE: Pravica do ustanavljanja ne pokriva ustanavljanja predstavniških podjetij.
                                    IT: Dostop do poklica aktuarja je omejen samo na fizične osebe. Poklicna združenja (neregistrirana), katerih člani so fizične osebe, so dovoljena.
                                    IT: Dovoljenje za ustanovitev podružnice je v končni fazi pogojeno z oceno nadzornih organov.
                                    LV: Podsektorja A.1. in A.2. (neposredno zavarovanje ter pozavarovanje in retrocesija) Kot splošno pravilo morajo tuje zavarovalnice na nediskriminatoren način sprejeti posebno pravno obliko.
                                    LV: Podsektor A.3. (posredovanja v zavarovalništvu): Posrednik je lahko samo fizična oseba (državljanstvo se ne zahteva) in lahko izvaja storitve v imenu zavarovalnice, ki ima dovoljenje latvijskega organa za nadzor zavarovalnic.
                                    LT: Zavarovalnice ne smejo ponujati življenjskega in neživljenjskega zavarovanja hkrati. Za vsako od vrst (a) in (b) je potrebna ločena registracija.
                                    MT: Lahko je predmet preverjanja gospodarskih potreb.
                                    PL: Podsektorji A.1. do A.3. (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija ter posredovanje zavarovanja):
                                    Ustanovitev je možna samo v obliki delniške družbe ali podružnice po pridobljenem dovoljenju. V tujino se ne sme investirati več kot 5 % zavarovalnih skladov. Oseba, ki se ukvarja z dejavnostjo posredovanja zavarovanja, mora imeti dovoljenje. Zavarovalni posredniki morajo biti ustanovljeni lokalno.
                                    PL: Podsektor A.4. (pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    PT: Tuje družbe lahko posredujejo zavarovanje na Portugalskem izvajajo samo prek družbe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice Skupnosti.
                                    PT: Za ustanovitev podružnice na Portugalskem morajo tuje družbe dokazati najmanj pet let predhodnih operativnih izkušenj.
                                    RO: Ustanovitev družb in agencij za posredovanje s tujo udeležbo je dovoljena samo v partnerstvu z romunsko pravno ali fizično osebo. Predstavniki tujih zavarovalnic in združenj tujih zavarovateljev lahko sklepajo samo naslednje vrste zavarovalnih pogodb: 1. zavarovalne in pozavarovalne pogodbe s pravnimi in fizičnimi tujimi osebami ali za njihovo blago; 2. pozavarovalne pogodbe z romunskimi zavarovalnicami, drużbami za zavarovanje-pozavarovanje in pozavarovalnicami. Agencije za posredovanje ne smejo sklepati zavarovalnih pogodb za tuje zavarovalnice z romunskimi pravnimi in fizičnimi osebami ali za njihovo blago.
                                    SK: Večina članov upravnega odbora zavarovalnice mora prebivati na Slovaškem.
                                    Za izvajanje zavarovalnih storitev je potrebno dovoljenje. Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico s sedežem na Slovaškem v obliki delniške družbe ali pa zavarovalne posle izvajajo prek hčerinskih družb z registriranim sedežem na Slovaškem v skladu s splošnimi pogoji iz zakona o zavarovanju. Zavarovalno poslovanje pomeni zavarovalne dejavnosti, vključno s posredniškimi in pozavarovalnimi dejavnostmi.
                                    Posredniške dejavnosti, katerih namen je sklenitev zavarovalne pogodbe med tretjo stranjo in zavarovalnico, lahko opravljajo fizične ali pravne osebe, ki prebivajo na Slovaškem, za dobro zavarovalnice pa morajo imeti dovoljenje organa za nadzor zavarovalnic.
                                    Posredniška pogodba, katere namen je sklenitev zavarovalne pogodbe tretje strani z zavarovalnico, se lahko sklene s strani domače ali tuje zavarovalnice, potem ko organ za nadzor zavarovalnic izda dovoljenje.
                                    Finančni viri določenih zavarovalnih skladov upraviteljev zavarovanja z dovoljenjem, ki izvirajo od imetnikov zavarovalnih ali pozavarovalnih polic s prebivališčem ali registriranim sedežem na Slovaškem, morajo biti položeni v rezidenčni banki na Slovaškem in se ne morejo prenesti v tujino.
                                    SI: Podsektor A.1. (neposredno zavarovanje):
                                    Za ustanovitev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Tuje osebe lahko zavarovalnico ustanovijo samo v obliki mešane družbe z domačo osebo, v katerih je udeležba tujih oseb omejena na 99 %.
                                    Omejitev največjega dovoljenega deleža tujega lastništva bo odpravljena s sprejetjem novega zakona o zavarovalnicah.
                                    Tuje osebe lahko pridobijo ali povečajo delež v domači zavarovalnici s predhodnim dovoljenjem Ministrstva za finance.
                                    Ob izdaji dovoljenja ali odobritve za pridobitev delnic domače zavarovalnice Ministrstvo za finance upošteva naslednja merila:

                                                —

                                                porazdelitev lastništva delnic in obstoj delničarjev iz različnih držav;

                                                —

                                                ponudbo novih zavarovalniških izdelkov in prenos sorodnega znanja, če je tuji investitor zavarovalnica.

                                          Brez obvez za tujo udeležbo v zavarovalnicah, ki so v postopku privatizacije.
                                    Članstvo v vzajemni zavarovalni instituciji je omejeno na družbe, ki so ustanovljene v Sloveniji, in na domače fizične osebe.
                                    SI: Podsektor A.2. (pozavarovanje in retrocesija): Tuja udeležba v pozavarovalnici je omejena s kontrolnim deležem kapitala. (Jih ni, razen za podružnice po sprejetju novega zakona o zavarovalnicah).
                                    SI: Podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalne storitve):
                                    Za izvajanje storitev svetovanja in likvidacije škod je potrebna registracija pravnega subjekta z dovoljenjem predsedstva zavarovalnice.
                                    Aktuarji in ocenjevalci škod lahko storitve izvajajo samo prek strokovne ustanove.
                                    Delovanje je omejeno na neposredno zavarovanje in pozavarovanje.
                                    Za samostojne lastnike se zahteva prebivališče v Sloveniji.
                                    SE: Družbe za zavarovalno posredništvo, ki niso registrirana na Švedskem, lahko vzpostavijo tržno prisotnost samo s podružnico.
                                    SE: Za zavarovalnice za neživljenjsko zavarovanje, ki niso registrirane na Švedskem in poslujejo na Švedskem, se namesto obdavčitve glede na neto rezultat uporablja obdavčitev, ki temelji na dohodku od premij neposrednega zavarovanja.
                                    SE: Ustanovitelj zavarovalnice je fizična oseba s stalnim prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali pravna oseba, registrirana v Evropskem gospodarskem prostoru.

                                                4)

                                                Prisotnost fizičnih oseb

                                    CY: Brez obvez.
                                    PL:
                                    Podsektorji A.1. do A.3. (neposredno zavarovanje, pozavarovanje in retrocesija ter posredovanje zavarovanja): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: za zavarovalne posrednike se zahteva stalno prebivališče.
                                    Podsektor A.4. (pomožne zavarovalne storitve): Brez obvez.
                                    AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih specifičnih omejitev:
                                    AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.
                                    BG: Brez obvez za zavarovanje depozita in podobne sheme za nadomestila tere sheme obveznega zavarovanja. Brez obvez za storitve retrocesije. Brez obvez za podsektorja A.3. in A.4. (posredovanje zavarovanja in pomožne zavarovalniške storitve).
                                    DK: Generalni agent zavarovalniške podružnice mora imeti zadnji dve leti stalno prebivališče na Danskem, razen če je državljan ene od držav članic Skupnosti. Minister za trgovino in industrijo lahko prizna izjemo.
                                    DK: Za upravitelje in člane upravnega odbora družbe se zahteva stalno bivališče. Vendar pa lahko minister za trgovino in industrijo prizna izjemo. Izjeme se prizna na nediskriminacijski osnovi.
                                    ES, IT: Za poklic aktuarja se zahteva stalno prebivališče.
                                    EL: Večina članov upravnega odbora družbe, ustanovljene v Grčiji, mora biti državljanov ene od držav članic Skupnosti.
                                    SI: Za aktuarje in ocenjevalce tveganja se poleg strokovnega izpita, članstva v Slovenskem aktuarskem društvu in aktivnega znanja slovenščine zahteva prebivališče v Sloveniji.

                                                B.

                                                Bančne in druge finančne storitve
                                                (razen zavarovanja)

                                                1)

                                                Čezmejno zagotavljanje storitev

                                    BE: Za zagotavljanje svetovalnih storitev v zvezi z naložbami se zahteva ustanovitev podjetja v Belgiji.
                                    BG: Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalne storitve): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge pomožne finančne storitve.
                                    CY: Brez obvez.
                                    CZ: Storitve izdaje valut s strani necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, s prenosljivimi vrednostnimi papirji ter drugimi prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi, storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, svetovanje, posredništvo ter druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko:

                                                —

                                                zagotavljajo depozitne storitve;

                                                —

                                                trgujejo z deviznimi sredstvi;

                                                —

                                                opravijo čezmejna nedenarna plačila.

                                          Za češke rezidente, razen bank, je potrebno dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, za:

                                                (a)

                                                odprtje in financiranje računov čeških rezidentov v tujini;

                                                (b)

                                                kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb);

                                                (c)

                                                odobritev finančnih kreditov in jamstev;

                                                (d)

                                                poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti;

                                                (e)

                                                nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih navaja zakon o deviznem poslovanju;

                                                (f)

                                                izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu.

                                          EE: Podsektor B.1. (sprejemanje depozitov): Zahteva se dovoljenje banke Eesti Pank in registracija kot delniška družba, hčerinska družba ali podružnica, kot to določajo estonski zakoni.
                                    EE, LT: Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje. Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov.
                                    HR: Brez obvez za podsektorje B.1., B.6., B.7., B.9. in B.10.
                                    HU: Brez obvez.
                                    IE: Zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami zahteva 1. dovoljenje na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partnerska družba ali pa samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (v nekaterih primerih dovoljenje ni potrebno, npr. če ponudnik storitev iz tretje države nima tržne prisotnosti na Irskem in storitev ne izvaja za posameznike) ali 2. dovoljenje v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1).
                                    IT: Brez obvez za ‚promotori di servizi finanziari‘ (prodajalce finančnih storitev).
                                    LT: Upravljanje pokojninskih skladov: Zahteva se poslovna prisotnost.
                                    MT:
                                    Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Ni omejitev.
                                    Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih informacij.
                                    Podsektor B.12. (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez.
                                    PL:
                                    Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.
                                    Podsektor B.12. (svetovanje in druge pomožne finančne storitve): Brez obvez.
                                    RO: Podsektor B.4. (opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja): Dovoljeno samo prek rezidenčnih bank.
                                    SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, s prenosljivimi vrednostnimi papirji ter drugimi prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev: Brez obvez.
                                    SK:

                                                (i)

                                                Depozitne storitve opravljajo samo domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

                                                (ii)

                                                Z deviznimi sredstvi lahko trgujejo samo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Na bratislavski borzi lahko trgujejo le člani borze. Državljani lahko brez omejitev trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji.

                                                (iii)

                                                Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

                                                (iv)

                                                Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:

                                                            (a)

                                                            odprtje računa v tujini s strani slovaških rezidentov (razen bank), razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini;

                                                            (b)

                                                            kapitalska plačila v tujini;

                                                            (c)

                                                            pridobitev finančnega kredita nerezidenta, ki posluje z devizami, razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in pri katerih je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti.

                                                (v)

                                                Za izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 000  slovaških kron, in plemenitih kovin, se zahteva poročanje.

                                                (vi)

                                                Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujini je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki jo izda organ za devizno poslovanje.

                                                (vii)

                                                Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo jamstva in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške.

                                          SI:
                                    Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez.
                                    Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem pokojninskih skladov): Ni omejitev.
                                    Vsi ostali podsektorji:
                                    Brez obvez, razen za kredite (posojila vseh vrst) ter garancije in obveze, ki jih od tujih kreditnih ustanov sprejmejo domače pravne osebe in samostojni podjetniki. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta s sprejetjem novega zakona o deviznem poslovanju).
                                    Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.)
                                    Tujci lahko tuje vrednostne papirje v prodajo ponudijo le prek domačih bank in borznoposredniških podjetij. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v Sloveniji.

                                                2)

                                                Potrošnja v tujini

                                    BG:
                                    Podsektorji B.1. do B.10. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze, trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi ter storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev): Brez obvez.
                                    Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalne storitve): V primeru porabe teh storitev v tujini se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge pomožne finančne storitve.
                                    CY: Brez obvez, razen za podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Ni omejitev.
                                    CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi, storitve poravnav in kliringov finančnih instrumentov ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    Samo banke, ustanovljene na Češkem, in podružnice tujih bank z ustreznim dovoljenjem lahko:

                                                —

                                                sprejemajo depozitne storitve;

                                                —

                                                trgujejo z deviznimi sredstvi;

                                                —

                                                opravijo čezmejna nedenarna plačila.

                                          Za češke rezidente, razen bank, je potrebno dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Češka narodna banka ali Ministrstvo za finance, za:

                                                (a)

                                                odprtje in financiranje računov čeških rezidentov v tujini;

                                                (b)

                                                kapitalska plačila v tujini (razen neposrednih tujih naložb);

                                                (c)

                                                odobritev denarnih posojil in jamstev;

                                                (d)

                                                poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti;

                                                (e)

                                                nakup tujih vrednostnih papirjev, razen v primerih, ki jih navaja zakon o deviznem poslovanju;

                                                (f)

                                                izdajo tujih vrednostnih papirjev za javno in nejavno trgovino na Češkem ali njihovo predstavitev na domačem trgu.

                                          DE: Izdajo vrednostnih papirjev, denominiranih v nemških markah, lahko vodijo samo kreditna ustanova, hčerinska družba ali podružnica s sedežem v Nemčiji.
                                    FI: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo prek finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje pri Postipankki Ltd. Izjemo k tej zahtevi lahko s posebnim razlogom odobri Ministrstvo za finance.
                                    EL: Potrebna je organizacijska enota za zagotavljanje skrbniških in depozitarnih storitev, ki vključujejo vodenje plačil obresti in glavnic, predpisanih za vrednostne papirje, izdane v Grčiji.
                                    HU: Brez obvez.
                                    MT:
                                    Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Ni omejitev.
                                    Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen za mednarodne ponudnike finančnih informacij.
                                    Podsektorji B.3. do B.10. in B.12. Brez obvez.
                                    PL:
                                    Podsektor B.11. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij): V primeru čezmejnega izvajanja teh storitev se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.
                                    Podsektorji B.1. do B.10. in B.12. Brez obvez.
                                    RO: Odprtje računov in koriščenje virov v tuji valuti v tujini s strani fizičnih in pravnih romunskih oseb je dovoljeno samo na podlagi dovoljenja Narodne banke Romunije. Brez obvez za podsektorje B.3. (finančni zakup), B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev), B.9. (upravljanje s sredstvi) in B.10. (storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev).
                                    SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, upravljanje s sredstvi in posredovanje: Brez obvez.
                                    SK:

                                                (i)

                                                Depozitne storitve opravljajo samo domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

                                                (ii)

                                                Z deviznimi sredstvi lahko trgujejo samo pooblaščene domače banke, podružnice tujih bank na Slovaškem in osebe z dovoljenjem za trgovanje z deviznimi sredstvi. Na bratislavski borzi lahko trgujejo le člani borze. Državljani lahko brez omejitev trgujejo znotraj sistema RM-System Slovakia, nedržavljani pa samo prek trgovcev z vrednostnimi papirji.

                                                (iii)

                                                Nedenarna čezmejna plačila lahko izvajajo samo pooblaščene domače banke in podružnice tujih bank na Slovaškem.

                                                (iv)

                                                Dovoljenje za devizno poslovanje, ki ga izda Narodna banka Slovaške, je potrebno za:

                                                            (a)

                                                            odprtje računa v tujini s strani slovaških rezidentov (razen bank), razen za fizične osebe med njihovim bivanjem v tujini;

                                                            (b)

                                                            kapitalska plačila v tujini;

                                                            (c)

                                                            pridobitev finančnega kredita od menjalnih tečajev nerezidentov; razen za kredite iz tujine, ki jih prejmejo rezidenti in pri katerih je odplačilna doba daljša od treh let, ter za posojila, ki jih izvajajo fizične osebe za neposlovne dejavnosti.

                                                (v)

                                                Za izvoz in uvoz slovaške valute in deviz v gotovini, ki presega vrednost 150 000  slovaških kron, in plemenitih kovin, se zahteva poročanje.

                                                (vi)

                                                Za polog finančnih sredstev s strani rezidentov v tujini je potrebno dovoljenje ali licenca za devizno poslovanje, ki jo izda organ za devizno poslovanje.

                                                (vii)

                                                Samo devizni subjekti, ustanovljeni na Slovaškem, lahko odobrijo in pridobijo jamstva in odgovornosti v skladu z določenimi omejitvami in določili Narodne banke Slovaške.

                                          SI:
                                    Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez.
                                    Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem pokojninskih skladov): Ni omejitev.
                                    Vsi ostali podsektorji:
                                    Brez obvez, razen za kredite (posojila vseh vrst) ter garancije in obveze, ki jih od tujih kreditnih ustanov sprejmejo domače pravne osebe in samostojni podjetniki. (Pripomba: potrošniška posojila bodo prosta z začetkom veljave novega zakona o deviznem poslovanju).
                                    Vsa zgoraj omenjena kreditna poslovanja morajo biti registrirana pri Banki Slovenije. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.)
                                    Pravni subjekti, ustanovljeni v Sloveniji, so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov.
                                    UK Izdajo britanskih funtov, vključno z zasebno vodenimi izdajami, lahko vodijo samo družbe, ustanovljene v Evropskem gospodarskem prostoru.

                                                3)

                                                Tržna prisotnost

                                    Vse države članice:
                                    Za opravljanje dejavnosti upravljanja skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje (členi 16 do 21 in 28 do 31 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o KNPVP)).
                                    Samo podjetja z registriranim sedežem v Skupnosti so lahko depozitarji sredstev investicijskih skladov (člen 23 direktive o KNPVP).
                                    AT: Pri trgovanju z vrednostnimi papirji na borzi lahko sodelujejo samo člani avstrijske borze.
                                    AT: Za trgovanje z devizami in tujimi valutami se zahteva dovoljenje nacionalne banke Avstrije.
                                    AT: Hipotekarne in občinske obveznice lahko izdajajo samo banke, ki so specializirane in pooblaščene za to dejavnost.
                                    AT: Za izvajanje storitev upravljanja pokojninskih skladov je potrebna gospodarska družba, ki je specializirana samo za to dejavnost in je v Avstriji registrirana kot delniška družba.
                                    BE: Vse javne ponudbe za pridobitev belgijskih vrednostnih papirjev s strani ali v imenu osebe, družbe ali ustanove izven pristojnosti ene od držav članic Evropske skupnosti se predložijo v odobritev ministru za finance.
                                    BG:
                                    Podsektorji B.1. do B.5. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze)
                                    Tuje banke, ki se ustanavljajo v Bolgariji, morajo imeti ustrezno dovoljenje v okviru nacionalnega prava in ne smejo imeti prepovedi opravljanja bančnih dejavnosti v svoji matični državi in v državah, v katerih delujejo. Brez obvez za ‚caisses populaires‘.
                                    Za neposredno ali posredno pridobitev delnic, ki predstavljajo 5 % ali več glasovalnih pravic ustanovljene banke, je potrebno dovoljenje Narodne banke Bolgarije. Merila za dovoljenje so previdnostna in skladna z obveznostmi iz členov XVI in XVII GATS.
                                    Za neposredno in posredno pridobitev deleža v družbi, ki ni banka, s strani banke, je potrebno dovoljenje Narodne banke Bolgarije, kadar ta delež predstavlja več kot 10 % kapitala te družbe.
                                    Status izključnega ponudnika storitev se lahko dodeli za depozitne storitve in storitve prenosa denarja, ki se zagotavljajo javnim ustanovam, financiranim iz proračuna.
                                    Izvršni direktorji upravnih organov, ki delujejo v imenu in za potrebe banke, morajo imeti stalno prebivališče.
                                    Brez obvez za garancije državne blagajne.
                                    Podsektorji B.6., B.7. in B.9. (trgovanje z vrednostnimi papirji, sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, upravljanje s sredstvi):
                                    Z obvezo za posrednike investicij, investicijske družbe in borze, ustanovljene v obliki delniških družb, z dovoljenjem komisije za finančni nadzor (KFN). Odobritev ustreznega dovoljenja je povezana z zahtevami upravljanja in tehničnimi zahtevami ter z zahtevami, povezanimi z zaščito investitorjev.
                                    Borza JSC: Pogoji za minimalni kapital (100 000  BGN); ne manj kot 2/3 kapitala, porazdeljenega med finančne ustanove (zavarovalnice, finančne hiše, posrednike investicij); petodstotna omejitev kapitala borze za neposredno ali posredno udeležbo delničarja.
                                    Posredniki investicij: Jih ni za investicijske posredne dejavnosti, ki se izvajajo na ozemlju Bolgarije, razen če komisija za finančni nadzor dovoli drugače.
                                    Pogoj za članstvo na borzi za trgovanje z vrednostnimi papirji na borzi. Članstvo za posrednika investicij je v Bolgariji omejeno na samo eno borzo.
                                    Investicijske družbe: Investicijska družba ne izvaja dejavnosti banke, zavarovalnice ali posrednika investicij.
                                    Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. Brez obvez za sodelovanje pri izdaji državnih obveznic. Brez obvez za upravljanje pokojninskih skladov.
                                    Podsektorja B.8. in B.10. (denarno posredništvo, storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev): Brez obvez.
                                    Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalne storitve): Zahteva po uporabi javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja. Brez obvez za posredovanje in druge pomožne finančne storitve.
                                    CY: Zakonska zahteva, ki se uporablja nediskriminatorno, je, da morajo biti banke, ki nudijo storitve na Cipru, pravni subjekti. Pravni subjekti vključujejo podružnice tujih bank/finančnih institucij, ki so registrirane na Cipru.
                                    CY: Posredno ali neposredno lastništvo ali volilne pravice v banki s strani osebe ali njegovih/njenih družabnikov ne smejo presegati 10 %, razen v primeru predhodnega dovoljenja centralne banke.
                                    CY: Poleg zgoraj navedenega velja, da je v treh obstoječih lokalnih bankah, ki kotirajo na borzi, neposredno ali posredno lastništvo delnic ali pridobitev deleža kapitala za tujce omejeno na 0,5 % na posameznika ali organizacijo oziroma na skupaj 6 %.
                                    CY:
                                    Podsektorji B.1. do B.5. in B.6.(b) (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil, finančni zakup, opravljanje vseh storitev plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveze ter trgovanje s tujimi valutami):
                                    Za nove banke veljajo naslednje zahteve:

                                                (a)

                                                za izvajanje bančnih poslov je potrebno dovoljenje centralne banke. Centralna banka lahko pri dodeljevanju dovoljenja preveri gospodarske potrebe;

                                                (b)

                                                podružnice tujih bank na Cipru se morajo registrirati v skladu s pravom družb in pridobiti dovoljenje v skladu s pravom o bančništvu.

                                          Podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji):
                                    Samo člani (borzni posredniki) ciprske borze lahko opravljajo storitve, ki se nanašajo na posredništvo vrednostnih papirjev na Cipru. Podjetja, ki delujejo kot posredniki, lahko zaposlijo le posameznike, ki lahko poslujejo kot posredniki, če imajo ustrezno dovoljenje. Banke in zavarovalnice ne morejo opravljati teh poslov.
                                    Borznoposredniško podjetje je lahko registrirano kot član ciprske borze, če je bilo ustanovljeno in registrirano v skladu s ciprskim pravom družb.
                                    Podsektorji B.6.(a), (c), (d) in (f), ter B.7. do B.12.: Brez obvez.
                                    CZ: Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav in kliringov izvedenih finančnih instrumentov ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez.
                                    CZ: Jih ni, razen:
                                    Bančne storitve lahko izvajajo samo banke, ustanovljene na Češkem, ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Češke narodne banke, v soglasju z Ministrstvom za finance.
                                    Izdaja dovoljenja temelji na upoštevanju meril, ki se dosledno uporabljajo z GATS. Hipotečna posojila lahko dajejo le češke banke.
                                    Banke so lahko ustanovljene le v obliki delniških družb. Za nakup delnic obstoječih bank je potrebno predhodno dovoljenje Češke narodne banke.
                                    Z vrednostnimi papirji se lahko javno trguje, če je izdano ustrezno dovoljenje in odobren prospekt, ki opredeljuje vrednostni papir.
                                    Dovoljenje se ne izda, če je javno trgovanje z vrednostnimi papirji v nasprotju z interesi investitorjev, če ni v skladu z vladno finančno politiko ali če ne ustreza zahtevam finančnega trga (3).
                                    Za ustanovitev in dejavnosti trgovcev z vrednostnimi papirji, borznih posrednikov, borze ali organizatorjev izvenborznega trga (trg OTC), investicijskih družb in investicijskih skladov je potrebno dovoljenje organov, ki je povezano z usposobljenostjo, osebno integriteto, upravljanjem in materialnimi zahtevami.
                                    Storitve poravnav in kliringov vseh mogočih načinov plačila spremlja in pregleduje Češka narodna banka ter tako zagotavlja nemoteno in ekonomično poslovanje.
                                    DK: Finančne institucije lahko sodelujejo pri trgovanju z vrednostnimi papirji na Københavnski borzi samo s hčerinskimi družbami, registriranimi na Danskem.
                                    FI: Vsaj polovica ustanoviteljev, članov upravnega odbora, nadzornega odbora in delegatov, generalni direktor, pooblaščeni zastopnik podjetja in oseba, pooblaščena za podpisovanje v imenu kreditne institucije, morajo imeti stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru, razen če Ministrstvo za finance prizna izjemo. Vsaj en revizor ima prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru.
                                    FI: Borzni posrednik (posameznik) na borzi izvedenih finančnih instrumentov ima stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru. Izjeme pri izpolnjevanju te zahteve se lahko priznajo pod pogoji, ki jih določi Ministrstvo za finance.
                                    FI: Plačila državnih ustanov (stroški) se posredujejo prek finskega poštnega sistema za brezgotovinsko denarno poslovanje pri Postipankki Ltd. Izjemo k tej zahtevi lahko s posebnim razlogom odobri Ministrstvo za finance.
                                    FR: Poleg francoskih kreditnih institucij so lahko pri izdajah, nominiranih v francoskih frankih, vodilne banke samo francoske hčerinske družbe (v skladu s francoskim pravom) nefrancoskih bank, ki pridobijo dovoljenje na osnovi zadostnih sredstev in obvez, ki jih ima v Parizu francoska hčerinska družba nefrancoske banke, ki kandidira. Ti pogoji se uporabljajo za vodilne banke, ki skrbijo za vodenje računov. Nefrancoska banka lahko brez omejitev ali zahtev za ustanovitev sovodi izdajo obveznic Eurofranc.
                                    EL: Finančne institucije se lahko s trgovanjem z vrednostnimi papirji, ki kotirajo na atenski borzi, ukvarjajo samo prek borznih podjetij, registriranih v Grčiji.
                                    EL: Za ustanovitev in poslovanje podružnic je treba uvoziti minimalno količino tuje valute, jo pretvoriti v drahme in obdržati v Grčiji, dokler tuja banka v Grčiji posluje:
                                    do štirih podružnic je trenutno ta minimalni znesek enak polovici minimalnega zneska delniškega kapitala, ki se zahteva za registracijo kreditne institucije v Grčiji,
                                    za delovanje dodatnih podružnic mora biti minimalni znesek kapitala enak minimalnemu delniškemu kapitalu, ki se zahteva za registracijo kreditne institucije v Grčiji.
                                    HR: Jih ni, razen za storitve poravnav in klirinške storitve, ki jih na Hrvaškem zagotavlja samo osrednja depozitarna agencija. Dostop do storitev osrednje depozitarne agencije bo omogočen nerezidentom na nediskriminatorni osnovi.
                                    HU: Namenjeno za neposredno širjenje poslovne mreže v okviru GATS in ob upoštevanju navedenih pogojev.
                                    HU: Posredno ali neposredno lastništvo ali glasovalne pravice v kreditni instituciji edinega delničarja, ki ni kreditna institucija, zavarovalnica ali investicijska družba, ne smejo preseči 15 %.
                                    HU: Vsaj dva člana vodstva finančne institucije morata biti madžarska državljana in rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah ter imeti vsaj eno leto stalno prebivališče na Madžarskem.
                                    HU: Država bo v Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. obdržala dolgoročno lastništvo na ravni najmanj 25 % + 1 glas.
                                    IE: V primeru kolektivnih naložbenih shem, ki so ustanovljene kot skupni investicijski skladi in družbe s spremenljivim kapitalom (razen kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje, KNPVP), morajo biti skrbnik/depozitar in družba za upravljanje registrirani na Irskem ali v drugi državi članici Skupnosti. V primeru investicijskih komanditnih družb mora biti vsaj en glavni partner registriran na Irskem.
                                    IE: Oseba, ki želi postati član borze na Irskem, mora biti: 1. pooblaščena na Irskem, za kar mora biti registrirana ali mora biti partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem na Irskem, ali 2. pooblaščena v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2014/65/EU.
                                    IE: Za zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja v zvezi z investicijami se zahteva 1. pooblastilo na Irskem, ki ponavadi zahteva, da je oseba registrirana ali je partner ali pa je samostojni trgovec, ki mora imeti sedež/registrirani sedež na Irskem (nadzorni organ lahko pooblasti tudi podružnice oseb iz tretjih držav), ali 2. pooblastilo v drugi državi članici v skladu z Direktivo 2014/65/EU.
                                    IT: Javno ponudbo vrednostnih papirjev (kako je določena v členu 18 Zakona 216/74), razen delnic ali dolžniških vrednostnih papirjev (vključno z zamenljivimi dolžniškimi vrednostnimi papirji) lahko izvedejo samo italijanske družbe z omejeno odgovornostjo, pravilo pooblaščene tuje gospodarske družbe, javni organi ali družbe, ki so v lasti lokalnih organov, katerih preneseni kapital ni nižji od 2 milijard italijanskih lir.
                                    IT: Centralizirane depozitne, skrbniške in administrativne storitve lahko za državne vrednostne papirje opravlja samo Banka Italije, za delnice, vrednostne papirje s pravico do udeležbe in za druge obveznice, s katerimi se trguje na reguliranem trgu, pa Monte Titoli SpA.
                                    IT: V primeru kolektivnih shem, razen harmoniziranih KNPVP v skladu z Direktivo 2009/65/ES, mora biti skrbnik/depozitar registriran v Italiji ali v drugi državi članici Evropske skupnosti, pri čemer je ustanovljen prek podružnice v Italiji. Samo banke, zavarovalnice, investicijske družbe za vrednostne papirje, ki imajo svoj glavni sedež v Skupnosti, lahko izvajajo dejavnosti upravljanja s sredstvi pokojninskih skladov. Družbe za upravljanje (zaprti naložbeni skladi in nepremičninski skladi) morajo biti prav tako registrirane v Italiji.
                                    IT: Pri zagotavljanju prodaje od vrat do vrat morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev s stalnim prebivališčem na ozemlju države članice Evropskih skupnosti.
                                    IT: Obračun in poravnavo vrednostnih papirjev se lahko izvaja samo prek uradnega sistema za obračune. Banke Italije v dogovoru z Nacionalno komisijo za družbe in borzo (CONSOB) lahko pooblasti družbo za dejavnost obračuna, vse do končne poravnave vrednostnih papirjev.
                                    IT: Predstavništva tujih posrednikov ne morejo opravljati dejavnosti, namenjenih zagotavljanju investicijskih storitev.
                                    LV:
                                    Podsektor B.7. (sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev): Banka Latvije (centralna banka) je finančni agent za potrebe države na trgu državnih obveznic.
                                    Podsektor B.9. (upravljanje s sredstvi): Upravljanje pokojninskih skladov zagotavlja državni monopol.
                                    LT:
                                    Podsektorji B.1. do B.12.: Vsaj en upravitelj mora biti litovski državljan.
                                    Podsektor B.3. (finančni zakup): Finančni zakup se lahko omeji na posebne finančne institucije (kot so banke in zavarovalnice). Od 1. januarja 2001 ni omejitev, razen kot je navedeno v horizontalnih obvezah v delu ‚Bančne in druge finančne storitve‘.
                                    Podsektor B.9. (upravljanje s sredstvi): Mogoča je ustanovitev v obliki javnih delniških družb (AB) in zaprtih družb (UAB), ki jih je treba ustanoviti na zaprt način (vse prvotno izdane delnice pridobijo ustanovitelji). Za upravljanje s sredstvi je treba ustanoviti posebno družbo za upravljanje. Samo družbe z registriranim sedežem v Litvi lahko delujejo kot depozitarji sredstev.
                                    MT:
                                    Podsektorja B.1. in B.2. (sprejemanje depozitov in vse vrste posojil): Kreditne in druge finančne ustanove v tuji lasti lahko delujejo v obliki podružnice ali lokalne hčerinske družbe. Pogoj za dovoljenje je lahko ocena gospodarskih potreb.
                                    Podsektorji B.3. do B.12.: Brez obvez.
                                    PL:
                                    Podsektorji B.1., B.2., B.4. in B.5. (razen garancij in finančnih obvez državne blagajne): Ustanovitev banke je mogoča le v obliki delniške družbe ali pooblaščene podružnice. Sistem dovoljenj v zvezi z ustanovitvijo vseh bank temelji na previdnostnih razlogih. Zahteva se državljanstvo za nekatere bančne vodstvene delavce (vsaj enega).
                                    Podsektorji B.6.(e) in B.7. (razen sodelovanja pri izdaji papirjev državne blagajne), B.9. (samo storitve upravljanja portfelja) in B.12. (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostmi, storjenimi za Poljsko.): Ustanovitev je mogoča samo s predhodnim dovoljenjem in le v obliki delniške družbe ali podružnice tujega pravnega subjekta, ki opravlja storitve z vrednostnimi papirji.
                                    Podsektor B.11.: V primeru čezmejnega izvajanja in/ali uporabe teh storitev v tujini se zahteva uporaba javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.
                                    Vsi ostali podsektorji: Brez obvez.
                                    PT: Ustanovitev bank, ki niso iz ES, je pogojena z dovoljenjem ministra za finance, ki dovoljenje izda glede na posamezen primer. Ustanovitev mora prispevati k povečanju učinkovitosti nacionalnega bančnega sistema ali imeti pomembne učinke na internacionalizacijo portugalskega gospodarstva.
                                    PT: Storitev v zvezi s tveganim kapitalom ne smejo zagotavljati podružnice družb za tvegani kapital, ki imajo svoj glavni sedež v državi nečlanici ES. Storitve borznih posrednikov na lizbonski borzi lahko zagotavljajo samo borznoposredniške in trgovske družbe, registrirane na Portugalskem, ali podružnice investicijskih družb, ki imajo dovoljenje za opravljanje teh storitev v drugi državi članici ES in v svoji matični državi. Storitve borznega posredovanja in trgovanja na borzi izvedenih finančnih instrumentov v Portu in na prostem trgu OTC ne morejo zagotavljati podružnice borznoposredniških družb/trgovcev iz držav nečlanic ES.
                                    Upravljanje pokojninskih skladov lahko zagotavljajo samo družbe, registrirane na Portugalskem, in zavarovalnice, ustanovljene na Portugalskem, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti življenjskega zavarovanja.
                                    RO: Družba za vrednostne papirje (posredništvo) mora biti romunska pravna oseba, ustanovljena kot delniška družba v skladu z romunskim pravom, katere izključni poslovni cilj je posredništvo z vrednostnimi papirji. Za vsako javno ponudbo vrednostnih papirjev, pred objavo njenih prospektov, je potrebno dovoljenje romunske nacionalne komisije za vrednostne papirje. Družbe, ki izvajajo upravljanje s sredstvi, morajo biti ustanovljene kot delniške družbe v skladu z romunskim pravom; odprti investicijski skladi se morajo ustanoviti v skladu z romunskim civilnim pravom. Brez obvez za finančni zakup. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji.
                                    SK: Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo in posredništvo: Brez obvez.
                                    SK: Bančne storitve lahko izvajajo samo slovaške banke ali podružnice tujih bank, ki imajo dovoljenje Narodne banke Slovaške, v soglasju z Ministrstvom za finance. Odobritev dovoljenja temelji na proučitvi meril, ki so še posebej povezana z dotacijskim ustanovitvenim kapitalom (finančna moč), strokovno usposobljenostjo, integriteto in sposobnostjo upravljanja načrtovanih bančnih dejavnosti. Banke so pravni subjekti, registrirani na Slovaškem in ustanovljeni kot delniške družbe ali javne (državne) finančne ustanove.
                                    Nakup delnic, kjer gre za zanimanje za lastniški kapital obstoječe poslovne banke in presega določeno omejitev, je pogojen s predhodnim dovoljenjem Narodne banke Slovaške. Investicijske storitve na Slovaškem lahko izvajajo banke, investicijske družbe, investicijski skladi in posredniki vrednostnih papirjev, katerih pravna oblika je delniška družba z zakonsko določenim lastniškim kapitalom. Tuja investicijska družba ali investicijski sklad mora dobiti dovoljenje Ministrstva za finance za prodajo lastnih vrednostnih papirjev ali enot investicijskih certifikatov na ozemlju Slovaške, kot je določeno z domačim pravom. Za izdajo dolžniških vrednostnih papirjev je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance, pa naj gre za izdajo v državi ali v tujini.
                                    Vrednostne papirje se sme izdati in z njimi trgovati le, ko Ministrstvo za finance odobri dovoljenje za javno trgovanje v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih. Za delovanje posrednika vrednostnih papirjev, borznega posrednika ali organizatorja izvenborznega trga je potrebno dovoljenje Ministrstva za finance. Storitve poravnav in kliringov vseh mogočih načinov plačila ureja Narodna banka Slovaške.
                                    Storitve poravnav in kliringov, povezanih s spremembo fizične lastnine vrednostnih papirjev, so zabeležene v centru za vrednostne papirje (hiša za obračune in poravnave vrednostnih papirjev). Center za vrednostne papirje lahko izvaja le prenose znotraj lastniških računov lastnikov vrednostnih papirjev. Obračun in poravnava denarnih sredstev potekata prek bančne hiše za obračune in poravnave (kjer je Narodna banka Slovaške glavni delničar) za borzo v Bratislavi, prek delniške družbe ali računa Jumbo v sistemu RM-System Slovakia.
                                    SI:
                                    Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje pokojninskih skladov in s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez.
                                    Podsektorja B.11. in B.12. (zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev, razen navedenih, povezanih s sodelovanjem pri izdaji državnih obveznic in upravljanjem pokojninskih skladov): Ni omejitev.
                                    Vsi ostali podsektorji:
                                    Za ustanovitev kakršnih koli vrst banke je potrebno dovoljenje Banke Slovenije.
                                    Predhodno dovoljenje Banke Slovenije je prav tako potrebno, če želijo tujci postati delničarji bank ali pridobiti dodatne delnice bank. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno ob sprejetju novega zakona o bančništvu.)
                                    Z dovoljenjem Banke Slovenije lahko banke, hčerinske družbe in podružnice tujih bank opravljajo vse ali omejene bančne storitve, odvisno od količine kapitala.
                                    Banka Slovenije pri odločanju o izdaji dovoljenja za ustanovitev banke v popolni lasti ali z večinskim deležem tujih investitorjev ali o odobritvi pridobitve dodatnih delnic bank upošteva naslednje smernice (4):

                                                —

                                                obstoj investitorjev iz različnih držav ter

                                                —

                                                mnenje tuje institucije, ki izvaja bančni nadzor.

                                          (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.)
                                    Brez obvez za tuje sodelovanje v bankah, ki so v postopku privatizacije.
                                    Podružnice tujih bank morajo biti registrirane v Sloveniji in biti pravne osebe.
                                    (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.) Brez obvez za vse vrste hipotekarnih bank, varčevalnih in posojilnih ustanov.
                                    Brez obvez v zvezi z ustanovitvijo zasebnih pokojninskih skladov (neobvezni pokojninski skladi).
                                    Družbe za upravljanje so komercialna podjetja, katerih edini namen je upravljanje investicijskih skladov.
                                    Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 20 % delnic ali volilnih pravic upravljalnih podjetij, za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev.
                                    Pooblaščena (privatizacijska) investicijska družba je investicijska družba, katere edini namen je zbiranje lastniških certifikatov (kuponov) in prodaja delnic, ki so izdane v skladu z uredbami o lastninskem preoblikovanju. Pooblaščena družba za upravljanje je družba, katere edini namen je upravljanje pooblaščenih investicijskih družb.
                                    Tujci lahko neposredno ali posredno pridobijo največ 10 % delnic ali volilnih pravic pooblaščenih (privatizacijskih) upravljalnih podjetij, za večji delež je potrebno dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev s privoljenjem Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo.
                                    Naložbe investicijskih skladov v vrednostne papirje tujih izdajateljev ne smejo preseči 10 % naložb investicijskih skladov. Ti vrednostni papirji kotirajo na tistih borzah, ki jih predhodno določi Agencija za trg vrednostnih papirjev.
                                    Tujci lahko postanejo delničarji ali partnerji v borznoposredniški družbi do 24 % kapitala borznoposredniške družbe s predhodnim dovoljenjem Agencije za trg vrednostnih papirjev. (Pripomba: to določilo bo odpravljeno ob sprejetju novega zakona o trgu vrednostnih papirjev.)
                                    Vrednostne papirje tujega izdajatelja, ki še niso bili naprodaj na ozemlju Slovenije, lahko prodaja samo borznoposredniška družba ali banka, ki je pooblaščena za izvajanje takega poslovanja. Pred objavo ponudbe mora borznoposredniška družba ali banka pridobiti dovoljenje Agencije za trg vrednostnih papirjev.
                                    Prošnja za dovoljenje za prodajo vrednostnih papirjev tujega izdajatelja v Sloveniji mora vsebovati osnutek prospekta, dokazila o tem, da je garant izdaje vrednostnih papirjev tujega izdajatelja banka ali borznoposredniška družba, razen v primeru izdaje delnic tujega izdajatelja.
                                    SE: Družbe, ki niso registrirane na Švedskem, lahko vzpostavijo tržno prisotnost s podružnico, banke pa tudi s predstavništvom.
                                    SE: Ustanovitelj bančne družbe je fizična oseba s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru ali tuja banka. Ustanovitelj hranilnice je fizična oseba s prebivališčem v Evropskem gospodarskem prostoru.
                                    UK Borzni posredniki iz kategorije finančnih institucij, ki se ukvarjajo z javnim dolgom, morajo biti ustanovljeni v Evropskem gospodarskem prostoru in ločeno kapitalizirani.

                                                4)

                                                Prisotnost fizičnih oseb

                                    CY:
                                    Podsektor B.6.(e) (trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji): Posamezniki, ki delujejo kot samostojni posredniki ali prek borznoposredniških podjetij, morajo v ta namen izpolnjevati merila za dovoljenje.
                                    Podsektorji B.1. do B.12., razen B.6.(e): Brez obvez.
                                    CZ:
                                    Storitve izdaje valut necentralnih bank, trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo, storitve poravnav in kliringov izvedenih finančnih instrumentov ter svetovanje, posredništvo in druge pomožne finančne storitve, povezane s temi dejavnostmi: Brez obvez.
                                    Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.
                                    MT:
                                    Podsektorji B.1., B.2. in B.11. (sprejemanje depozitov, vse vrste posojil ter zagotavljanje in prenos finančnih informacij): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.
                                    Podsektorji B.3. do B.10. in B.12.: Brez obvez.
                                    PL:
                                    Podsektorji B.1., B.2., B.4. in B.5. (razen garancij in finančnih obvez državne blagajne): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih omejitev: Zahteva se državljanstvo za nekatere bančne vodstvene delavce (vsaj enega).
                                    Podsektorji B.6.(e) in B.7. (razen sodelovanja pri izdaji papirjev državne blagajne), B.9. (samo storitve upravljanja portfelja), B.11. in B.12. (svetovalne in druge pomožne finančne storitve samo v povezavi z dejavnostmi, storjenimi za Poljsko.): Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.
                                    Vsi ostali podsektorji: Brez obvez.
                                    SK:
                                    Trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti in plemenitimi kovinami, denarno posredništvo in posredništvo: Brez obvez.
                                    Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.
                                    SI:
                                    Sodelovanje pri izdaji državnih obveznic, upravljanje pokojninskih skladov ter s tem povezanih svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez.
                                    Vsi ostali podsektorji: Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelku horizontalnih obvez.
                                    AT, BE, BG, DE, DK, ES, EE, FR, FI, EL, HR, HU, IT, IE, LU, LT, LV, NL, PT, RO, SE, UK:
                                    Brez obvez, razen kot je navedeno v oddelkih horizontalnih obvez in ob upoštevanju naslednjih specifičnih omejitev:
                                    BG: Brez obvez za garancije državne blagajne. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji. Brez obvez za sodelovanje pri izdaji državnih obveznic. Brez obvez za denarno posredništvo. Brez obvez za upravljanje pokojninskih skladov. Brez obvez za storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev. Brez obvez za posredovanje in druge pomožne finančne storitve.
                                    HR: Upravni odbor vodi poslovanje kreditne ustanove z ozemlja Hrvaške. Vsaj en član upravnega odbora mora tekoče govoriti hrvaški jezik. Dejavnosti institucije za izdajo elektronskega denarja se izvajajo na ozemlju Hrvaške. Pooblaščene menjalnice lahko upravljajo rezidenti s statusom pravne osebe in posamezna podjetja, ki pri delu uporabljajo zaščitene računalniške programe za devizne posle, imajo dogovor z banko in so pooblaščena za izvajanje deviznih poslov.
                                    FR: Sociétés d'investissement à capital fixe: državljanstvo je pogoj za predsednika upravnega odbora, generalne direktorje in vsaj dve tretjini upravljavcev, če ima podjetje, ki se ukvarja z vrednostnimi papirji, nadzorni odbor ali svet, pa je državljanstvo pogoj tudi za člane takega odbora ali njegovega generalnega direktorja ter za najmanj dve tretjini članov nadzornega sveta.
                                    EL: Kreditne ustanove morajo imenovati vsaj dve osebi, ki sta odgovorni za delovanje ustanove. Za te osebe je pogoj prebivališče.
                                    IT: Zahteva se stalno prebivališče na ozemlju države članice Evropskih skupnosti za ‚promotori di servizi finanziari‘ (prodajalce finančnih storitev).
                                    LV: Upravitelji podružnic ali hčerinskih družb morajo biti latvijski davkoplačevalci (rezidenti).
                                    RO: Brez obvez za finančni zakup. Brez obvez za trgovanje za lastne potrebe ali za potrebe svojih strank s prenosljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi, razen s prenosljivimi vrednostnimi papirji.

                  “.

                  (1)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

                  (2)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

                  (3)  CZ: Trenutno se v parlamentu razpravlja o zakonodaji glede odprave merila zahtev finančnega trga.

                  (4)  Banka Slovenije pri odločanju o izdaji neomejenega ali omejenega bančnega dovoljenja poleg količine kapitala upošteva tudi naslednje smernice (za domače in tuje prosilce):

                           —

                           nacionalne gospodarske prednosti za nekatere bančne dejavnosti;

                           —

                           obstoječo regionalno pokritost Republike Slovenije z bankami;

                           —

                           dejansko izvajanje dejavnosti banke v primerjavi s tistimi, ki ga predvideva obstoječe dovoljenje.

                     (Pripomba: to določilo bo odpravljeno s sprejetjem novega zakona o bančništvu.)

               PRILOGA II

                        „PRILOGA II
                        ORGANI, PRISTOJNI ZA FINANČNE STORITVE
                        DEL A
                        Za Skupnost in njene države članice

                                    Evropska komisija

                                    GD za trgovino
                                    GD za notranji trg

                                    B-1049 Bruxelles

                                    Avstrija

                                    Ministrstvo za finance

                                                Directorate Economic Policy and Financial Markets

                                                Himmelpfortgasse 4-8

                                                Postfach 2

                                                A-1015 Wien

                                    Belgija

                                    Ministrstvo za gospodarstvo
                                    Ministrstvo za finance

                                                Rue de Bréderode 7

                                                B-1000 Bruxelles

                                                Rue de la Loi 12

                                                B-1000 Bruxelles

                                    Bolgarija

                                    Ministrstvo za gospodarstvo in energetiko
                                    Ministrstvo za finance
                                    Narodna banka Bolgarije
                                    Komisija za finančni nadzor

                                                Slavyanska str. 8

                                                Sofia 1052

                                                G.S.Rakovski str. 102

                                                Sofia 1000

                                                Al.Batenberg sq.1

                                                Sofia 1000

                                                33, Shar Planina Street

                                                Sofia 1303

                                    Hrvaška

                                    Ministrstvo za finance

                                                Katančićeva 5

                                                10000 Zagreb

                                    Ciper

                                    Ministrstvo za finance

                                    CY-1439 Nicosia

                                    Češka

                                    Ministrstvo za finance

                                                Letenská 15

                                                CZ-118 10 Prague

                                    Danska

                                    Ministrstvo za gospodarstvo

                                                Ved Stranden 8

                                                DK-1061 Copenhagen K

                                    Estonija

                                    Ministrstvo za finance

                                                Suur-Ameerika 1

                                                EE-15006 Tallinn

                                    Finska

                                    Ministrstvo za finance

                                                PO Box 28

                                                FIN-00023 Helsinki

                                    Francija

                                    Ministrstvo za gospodarstvo, finance in industrijo

                                                Ministère de l'Economie, des Finances et de l'Industrie

                                                139, rue de Bercy

                                                F-75572 Paris

                                    Nemčija

                                    Ministrstvo za finance

                                                Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht

                                                Graurheindorfer Str. 108

                                                D-53117 Bonn

                                    Grčija

                                    Banka Grčije

                                                Panepistimiou Street, 21

                                                GR-10563 Athens

                                    Madžarska

                                    Ministrstvo za finance

                                                Pénzügyminisztérium

                                                Postafiók 481

                                                HU-1369 Budapest

                                    Irska

                                    Irski regulativni organ finančnih služb

                                                PO Box 9138

                                                College Green

                                                IRL-Dublin 2

                                    Italija

                                    Ministrstvo za finance

                                                Ministero del Tesoro

                                                Via XX Settembre 97

                                                I-00187 Roma

                                    Latvija

                                    Komisija za finančni in kapitalski trg

                                                Kungu Street 1

                                                LV-1050 Riga

                                    Litva

                                    Ministrstvo za finance

                                                Vaizganto 8a/2

                                                LT-01512 Vilnius

                                    Luksemburg

                                    Ministrstvo za finance

                                                Ministère des Finances

                                                3, rue de la Congrégation

                                                L-2931 Luxembourg

                                    Malta

                                    Organ finančnih služb

                                    Notabile Road
                                    MT-Attard

                                    Nizozemska

                                    Ministrstvo za finance

                                                Financial Markets Policy Directorate

                                                Postbus 20201

                                                NL-2500 EE Den Haag

                                    Poljska

                                    Ministrstvo za finance

                                                12 Świętokrzyska Street

                                                PL-00-916 Warsaw

                                    Portugalska

                                    Ministrstvo za finance

                                                Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

                                                Av. Infante D. Henrique, 1C-1o

                                                P-1100-278 Lisboa

                                    Romunija

                                    Narodna banka Romunije
                                    Romunska nacionalna komisija za vrednostne papirje

                                                25 Lipscani Str, sector 3

                                                Bucharest“ code 030031

                                                (2 Foisorului Street, Bucharest, sector 3)

                                    Komisija za nadzor zavarovalnic

                                    18th, Amiral Constantin Balescu Street, Sector 1, Bucharest Code 011954

                                    Komisija za nadzor zasebnih pokojninskih sistemov

                                                74 Splaiul Unirii, sector 4,

                                                Bucharest, code 030128

                                    Slovaška

                                    Ministrstvo za finance

                                                Stefanovicova 5

                                                SK-817 82 Bratislava

                                    Slovenija

                                    Ministrstvo za gospodarstvo

                                                Kotnikova 5

                                                SI-1000 Ljubljana

                                    Španija

                                    Finančno ministrstvo

                                                Directora General del Tesoro y Politica Financiera

                                                Paseo del Prado 6-6a Planta

                                                E-28071 Madrid

                                    Švedska

                                    Organ za finančni nadzor

                                                Box 6750

                                                S-113 85 Stockholm

                                    Švedska centralna banka

                                                Malmskillnadsgatan 7

                                                S-103 37 Stockholm

                                    Švedska agencija za potrošnike

                                                Rosenlundsgatan 9

                                                S-118 87 Stockholm

                                    Združeno kraljestvo

                                    Ministrstvo za finance Združenega kraljestva

                                                1 Horse Guards Road

                                                UK-London SW1A 2HQ

                              DEL B
                        Za Mehiko, Secretaría de Hacienda y Crédito Público

                                    Mehika

                                    Unidad de Banca, Valores y Ahorro

                                    Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020 México, D.F.

                                    Unidad de Seguros, Pensiones y Seguridad Social

                                    Insurgentes Sur 1971, Colonia Guadalupe Inn, Deleg. Álvaro Obregón, C.P, 01020 México, D.F.

                  “.