title: Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o izvedbenih pravilih v zvezi s komitologijo #Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))

text:
               12.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               CE 271/70

         Četrtek, 8. maj 2008Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo o izvedbenih pravilih v zvezi s komitologijo
   P6_TA(2008)0189
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. maja 2008 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (C6-0009/2008 — 2008/2002(ACI))
   2009/C 271 E/09

      Evropski parlament,
   ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 27. marca 2008, v okviru katerega je bil prenešen medinstitucionalni sporazum, ki ga je dne 12. decembra 2007 odobrila konferenca predsednikov,
   ob upoštevanju člena 202 Pogodbe ES,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/512/ES z dne 17. julija 2006 o spremembah Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1),
   ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (v nadaljevanju „sporazum“),
   ob upoštevanju členov 81 in 120(1) svojega Poslovnika,
   ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0107/2008),

               A.

               ker Komisija žal ni upoštevala nekaterih določb sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2) („Sporazum 2000“), med drugim določbe, da bi moral Parlament istočasno kot člani odbora in pod enakimi pogoji prejemati posamezne dokumente komitologije, temveč so ti dokumenti Parlamentu skoraj vedno poslani prepozno, v vsakem primeru pa ne istočasno kot članom odbora,

               B.

               ker so bili postopki za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES zelo nezadovoljivi in to, razen postopkov za novi regulativni postopek s pregledom, še vedno so, med drugim tudi zaradi načina upravljanja s podatkovno bazo komitologije; dokumenti so pogosto poslani po koščkih in ne vsebujejo jasnega pojasnila o tem, kakšne vrste so, včasih pa vsebujejo tudi zavajajoče naslove, na primer osnutki izvedbenih ukrepov, o katerih se v odboru še ni glasovalo, so poslani pod naslovom „pravica do pregleda“, čeprav bi morali biti poslani pod naslovom „pravica do obveščenosti“, zaradi česar ni jasno, kateri časovni roki zanje veljajo,

               C.

               ker to vprašanje v praksi še zmanjšuje že tako zelo omejen nadzor Parlamenta nad postopki komitologije,

               D.

               ker je Komisija obljubila, da bo vzpostavila elektronski register, do katerega bo imel Parlament neposreden dostop in ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Parlamentu, omogočal jasno identifikacijo dokumentov, ki sodijo v isti postopek, vseboval podatke o fazi postopka in časovnem razporedu, jasno ločeval med osnutki ukrepov, ki jih prejme Parlament, in končnim osnutkom, sprejetim po mnenju odbora, ter vseboval jasno opredelitev sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so bili Parlamentu že posredovani,

               E.

               ker je sporazum velikega praktičnega pomena ne le za novi regulativni postopek s pregledom, temveč za vse postopke komitologije; ker sporazum lahko predstavlja precedenčni primer za prihodnje medinstitucionalne sporazume s podobnimi cilji,

               F.

               ker se sporazum uporablja za kratko prehodno obdobje, vendar bi bilo to prehodno obdobje lahko zelo poučno, in ker je cilj sporazuma zagotoviti, da bo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe vsak postopek komitologije med tremi institucijami potekal zadovoljivo,

               1.

               poudarja, da je sklicevanje na regulativni postopek s pregledom, kjer je primerno, obvezno za vse tri institucije in ne more biti stvar barantanja ali pogajanj; poziva Svet, Komisijo in vse parlamentarne odbore, da to okoliščino ustrezno upoštevajo v vseh zadevnih zakonodajnih postopkih;

               2.

               opozarja, da je treba regulativni postopek s pregledom uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb;

               3.

               poziva Svet in Komisijo, naj v primeru „sivih področij“, kadar ni jasno, ali naj se uporablja novi regulativni postopek s pregledom ali kakšen drug postopek komitologije, uporabi novi regulativni postopek s pregledom;

               4.

               poudarja, da je edini namen novega regulativnega postopka s pregledom okrepiti pravico Parlamenta do nadzora in da postopek v nobenem primeru ne posega v obseg izvedbenih pooblastil, ki so lahko podeljena Komisiji;

               5.

               je mnenja, da predstavlja sporazum korak v pravo smer, kar zadeva pravice in pooblastila Parlamenta v zvezi s preneseno zakonodajo;

               6.

               pozdravlja dejstvo, da sporazum natančneje opredeljuje obveznost Komisije o obveščanju Parlamenta v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES, saj zahteva, da mora biti Parlament obveščen o postopkih odborov v skladu s predpisi, ki zagotavljajo preglednost in učinkovitost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka;

               7.

               pričakuje od Komisije, da bo dosledno spoštovala vse določbe novega sporazuma, kar na žalost ni mogoče reči za Sporazum 2000;

               8.

               poziva k doslednemu visokemu standardu kratkih zapisnikov sej skupaj s seznami navzočih, ki morajo navajati vsaj imena navzočih na zadevni seji, njihovo pripadnost in elektronski naslov;

               9.

               poudarja, da bo uspešno delovanje novega registra ključnega pomena za celovito in zadovoljivo izvajanje sporazuma, in se zato veseli začetka njegovega delovanja; priporoča, da Parlament in Komisija po prehodnem obdobju pregledata novi register in odpravita praktične težave in napake, ki bi se lahko pojavile; priporoča, da Parlament v začetnem obdobju od zadevnih strank pridobi informacije o delovanju registra;

               10.

               izrecno pozdravlja nove določbe, v skladu s katerimi bo v registru jasno opredeljena vrsta vseh dokumentov komitologije, ki so bili posredovani, njihova morebitna povezava z drugimi dokumenti, ki so že bili posredovani, in morebitne spremembe, ki so bile vnesene;

               11.

               poziva Komisijo, naj spremeni svoje notranje postopke, da bi zagotovila razlikovanje med osnutki ukrepov, ki morajo biti posredovani Parlamentu istočasno kot zadevnemu odboru v skladu z njegovo pravico do obveščenosti, in osnutki ukrepov, ki morajo biti Parlamentu posredovani v skladu z njegovo pravico do pregleda;

               12.

               pozdravlja uvedbo „mehanizma zgodnjega opozarjanja“, pri katerem je Parlament obveščen o tem, da bodo odboru predloženi nujni osnutki izvedbenih ukrepov, takoj ko to postane jasno, vendar vztraja, da se mehanizma ne sme uporabljati za to, da bi zadeve, ki niso nujne, spreminjali v nujne, saj se skrajšani časovni roki lahko uporabljajo le v ustrezno podkrepljenih, izjemnih primerih;

               13.

               poudarja, da morajo biti Parlamentu, da lahko izvaja svojo pravico do pregleda na osnovi ustreznih informacij, redno posredovani vsi obstoječi dokumenti, ki pojasnjujejo, zakaj Komisija predlaga določene ukrepe; pozdravlja pripravljenost Komisije, da nudi pomoč Parlamentu, s čimer bi zagotovili sodelovanje v polni meri pri obravnavanju določenih izvedbenih ukrepov, ter Komisijo zato poziva, da Parlamentu na zahtevo posreduje vse obstoječe dokumente, ki so povezani z osnutki izvedbenih ukrepov;

               14.

               se ne strinja s stališčem Komisije, da se osnutkov izvedbenih ukrepov, ki so posredovani Parlamentu, ne sme javno objaviti pred glasovanjem v odboru, in vztraja pri svoji pravici, da se v zvezi z osnutki ukrepov posvetuje, s komer koli hoče; poziva Komisijo, da ponovno preuči svoje stališče in javno objavi vse osnutke izvedbenih ukrepov, takoj ko so ti uradno predlagani;

               15.

               odobri sklenitev sporazuma in pričakuje, da se bo začel v celoti uresničevati takoj po odobritvi;

               16.

               sprejema odločitev, da bo sporazum priložil k svojemu Poslovniku, kjer bo nadomestil Prilogo XII;

               17.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in njegovo prilogo posreduje v vednost Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

      (1)  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

      (2)  UL L 256, 10.10.2000, str. 19.

      Četrtek, 8. maj 2008PRILOGA
      EVROPSKI PARLAMENT
      KOMISIJA
      SPORAZUM MED EVROPSKIM PARLAMENTOM IN KOMISIJO O POSTOPKIH ZA IZVEDBO SKLEPA SVETA 1999/468/ES O DOLOČITVI POSTOPKOV ZA URESNIČEVANJE KOMISIJI PODELJENIH IZVEDBENIH POOBLASTIL, KAKOR JE BIL SPREMENJEN S SKLEPOM 2006/512/ES

         Sporočilo Evropskemu parlamentu

                  1.

                  Na podlagi člena 7(3) Sklepa 1999/468/ES (1) Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov (2) v skladu z dogovori, ki zagotavljajo, da je sistem prenosa pregleden in učinkovit ter da se opredelijo informacije, ki so posredovane na različnih stopnjah postopka. Zato Evropski parlament istočasno in pod enakimi pogoji, kot veljajo za člane odborov, prejema osnutke dnevnega reda sej odborov, osnutke izvedbenih ukrepov, ki so odborom predloženi na podlagi temeljnih aktov, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanja, kratke zapisnike sej ter sezname organov, katerim osebe, ki so jih države članice imenovale za predstavnike, pripadajo.

         Register

                  2.

                  Komisija bo vzpostavila register, ki bo vseboval vse dokumente, posredovane Evropskemu parlamentu (3). Evropski parlament bo neposredno dostopal do tega registra. V skladu s členom 7(5) Sklepa 1999/468/ES bodo navedbe vseh dokumentov, posredovanih Evropskemu parlamentu, javne.

                  3.

                  V skladu z zavezami, ki jih je dala Komisija v svoji izjavi o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES (4), in ko bodo izvedene potrebne tehnične priprave, bo register iz odstavka 2 omogočal zlasti:

                              —

                              jasno opredelitev dokumentov, ki jih zajema isti postopek, in katere koli spremembe izvedbenega ukrepa v vsaki fazi postopka;

                              —

                              navedbo faze postopka in časovnega razporeda;

                              —

                              jasno razmejitev med osnutki ukrepov, ki jih Evropski parlament prejme istočasno s člani odbora v skladu s pravico do obveščenosti, in končnim osnutkom po mnenju odbora, ki se posreduje Evropskemu parlamentu;

                              —

                              jasno opredelitev vseh sprememb v primerjavi z dokumenti, ki so že bili posredovani Evropskemu parlamentu.

                  4.

                  Če po prehodnem obdobju, ki se bo začelo z začetkom veljavnosti tega sporazuma, Evropski parlament in Komisija skleneta, da je sistem operativen in zadovoljiv, se prenos dokumentov Evropskemu parlamentu opravlja z elektronskim sporočilom, ki vsebuje povezavo na register, predviden v odstavku 2. To odločitev se sprejme z izmenjavo pisem med predsednikoma obeh institucij. V času prehodnega obdobja se dokumente Evropskemu parlamentu posreduje v obliki priponke k elektronski pošti.

                  5.

                  Poleg tega se Komisija strinja, da se Evropskemu parlamentu na zahtevo pristojnega parlamentarnega odbora v vednost posredujejo posebni osnutki ukrepov za izvedbo temeljnih aktov, ki sicer niso bili sprejeti v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, imajo pa posebni pomen za Evropski parlament. Ti ukrepi se vnesejo v register, predviden v odstavku 2, o tem pa se obvesti Evropski parlament.

                  6.

                  Poleg do kratkih zapisnikov sej iz odstavka 1 lahko Evropski parlament zahteva dostop tudi do zapisnikov sej odborov (5). Komisija vsako zadevo posebej preuči v skladu z določbami o zaupnosti iz Priloge I k okvirnemu sporazumu o odnosih med Evropskim parlamentom in Komisijo (6).

         Zaupni dokumenti

                  7.

                  Z dokumenti zaupne narave se bo ravnalo v skladu z notranjimi upravnimi postopki, ki jih vsaka institucija določi z namenom zagotovitve vseh potrebnih jamstev.

         Resolucije Evropskega parlamenta po členu 8 Sklepa 1999/468/ES

                  8.

                  Na podlagi člena 8 Sklepa 1999/468/ES lahko Evropski parlament v obrazloženi resoluciji ugotovi, da osnutek ukrepov za izvedbo temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, opredeljena v navedenem temeljnem aktu.

                  9.

                  Evropski parlament sprejme tako resolucijo v skladu s svojim poslovnikom; to stori v enem mesecu od dneva prejema končnega osnutka izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, predloženih članom zadevnega odbora.

                  10.

                  Evropski parlament in Komisija soglašata, da je za nekatere nujne izvedbene ukrepe, o katerih se je v interesu dobrega upravljanja treba odločiti v krajšem času, primerno trajno določiti krajši rok. To velja zlasti za nekatere vrste ukrepov, ki se nanašajo na zunanjepolitično delovanje, vključno s človekoljubno in nujno pomočjo, na zaščito zdravja in varnosti, varovanje in varnost v prometu ter izjeme od predpisov o javnih naročilih. Sporazum med članom Komisije in predsedujočim zadevnega parlamentarnega odbora bo določil vrste ukrepov, za katere to velja, in ustrezne roke. Sporazum lahko obe stranki kadar koli odpovesta.

                  11.

                  Brez poseganja v primere iz odstavka 10 je v nujnih primerih in v primeru ukrepov, ki se nanašajo na vsakodnevno upravljanje in/ali imajo omejeno veljavnost, rok krajši. Ta rok je lahko zelo kratek v izjemno nujnih primerih in zlasti zaradi razlogov varovanja javnega zdravja. Pristojni član Komisije mora določiti ustrezni rok in ga utemeljiti. Evropski parlament lahko nato uporabi postopek, po katerem lahko izvajanje člena 8 Sklepa 1999/468/ES v določenem roku prenese na pristojni parlamentarni odbor, ki lahko v ustreznem roku posreduje odgovor Komisiji.

                  12.

                  Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz odstavkov 10 in 11, neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov. Takoj, ko je prvi osnutek ukrepov posredovan članom odbora, službe Komisije sekretariat parlamentarnega odbora ali odborov opozorijo na nujnost zadeve in na roke, ki bodo veljali, ko bo posredovan končni osnutek.

                  13.

                  Po tem, ko je Parlament sprejel resolucijo iz odstavka 8 ali odgovor iz odstavka 11, pristojni član Komisije Evropski parlament ali, kjer je to primerno, pristojni parlamentarni odbor seznani z ukrepi, ki jih Komisija namerava sprejeti v zvezi s tem.

                  14.

                  Podatki iz odstavkov 10 do 13 se vnesejo v register.

         Regulativni postopek s pregledom

                  15.

                  Ko se uporabi postopek s pregledom in po glasovanju v odboru, Komisija obvesti Evropski parlament o veljavnih rokih. V skladu z odstavkom 16 ti roki pričnejo teči šele, ko Evropski parlament prejme vse jezikovne različice.

                  16.

                  Ko veljajo krajši roki (člen 5a(5)(b) Sklepa 1999/468/ES) in v nujnih primerih (člen 5a(6) Sklepa 1999/468/ES), začnejo roki teči od dne, ko Evropski parlament prejme končni osnutek izvedbenih ukrepov v jezikovnih različicah, ki so bile posredovane članom odbora, razen v primeru, če predsedujoči parlamentarnega odbora temu ugovarja. V vsakem primeru si bo Komisija prizadevala čim prej posredovati Evropskemu parlamentu vse jezikovne različice. Takoj, ko službe Komisije spoznajo, da bo morda treba odboru posredovati osnutke ukrepov iz člena 5a(5)(b) ali (6), neformalno na to opozorijo sekretariat pristojnega parlamentarnega odbora ali odborov.

         Finančne storitve

                  17.

                  V skladu s svojo izjavo o členu 7(3) Sklepa 1999/468/ES se v zvezi s finančnimi storitvami Komisija zaveže, da bo:

                              —

                              zagotovila, da bo uradnik Komisije, ki predseduje seji odbora, Evropski parlament na njegovo zahtevo po vsaki seji seznanil z vsako razpravo v zvezi z osnutki izvedbenih ukrepov, ki so bili posredovani temu odboru;

                              —

                              ustno ali pisno odgovorila na vsako vprašanje o osnutkih izvedbenih ukrepov, posredovanih odboru.

                        Komisija bo tudi zagotovila, da bo v zvezi s sektorjem finančnih storitev (vključno z vrednostnimi papirji, bankami, zavarovanjem, pokojninami in računovodstvom) izpolnila to, k čemur se je zavezala na plenarnem zasedanju Parlamenta 5. februarja 2002 (7) in ponovila zavezo 31. marca 2004 (8) ter zaveze, ki se nanašajo na točke 1 do 7 pisma z dne 2. oktobra 2001 (9) komisarja Bolkensteina predsedujoči Odbora Evropskega parlamenta za gospodarske in monetarne zadeve.

         Razpored dela Parlamenta

                  18.

                  Razen v primerih, ko veljajo krajši roki, ali v nujnih primerih, Komisija pri posredovanju osnutkov izvedbenih ukrepov na podlagi tega sporazuma upošteva obdobja počitnic Evropskega parlamenta (zimske in poletne počitnice ter evropske volitve) za zagotovitev, da Parlamentu omogoči uresničevanje njegovih pravic v rokih, določenih v Sklepu 1999/468/ES in tem sporazumu.

         Sodelovanje med Evropskim parlamentom in Komisijo

                  19.

                  Instituciji izrazita pripravljenost, da si medsebojno pomagata pri zagotavljanju polnega sodelovanja pri obravnavi posebnih izvedbenih ukrepov. V ta namen vzpostavita ustrezne stike na upravni ravni.

         Predhodni sporazumi

                  20.

                  Sporazum med Evropskim parlamentom in Komisijo iz leta 2000 o postopkih za izvedbo Sklepa Sveta 1999/468/ES (10) se nadomesti. Evropski parlament in Komisija, kolikor ju to zadeva, štejeta za nadomeščene in zato brez učinka naslednje sporazume: Sporazum Plumb/Delors iz leta 1998, Sporazum Samland/Williamson iz leta 1996 in Modus vivendi (11).

         (1)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

         (2)  V tem sporazumu se beseda „odbor“ nanaša na odbore, ustanovljene v skladu s Sklepom 1999/468/ES, razen v primeru, ko je izrecno navedeno, da se nanaša na drug odbor.

         (3)  Ciljni datum za vzpostavitev registra je 31. marec 2008.

         (4)  UL C 171, 22.7.2006, str. 21.

         (5)  Glej sodbo Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 19. julija 1999 v zadevi T-188/97, Rothmans proti Komisiji, [1999] ECR II-2463.

         (6)  UL C 177 E, 18.5.2006, str. 123.

         (7)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 19.

         (8)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 446 in dobesedni zapis sej (CRE) plenarnega zasedanja Parlamenta 31. marca 2004, pod rubriko „glasovanje“.

         (9)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 83.

         (10)  UL L 256, 10.10.2000, str. 19.

         (11)  UL C 102, 4.4.1996, str. 1.


title: 2010/803/EU: Sklep, sprejet v medsebojnem dogovoru predstavnikov vlad držav članic z dne 10. decembra 2010 o sedežu Agencije za evropski GNSS

text:
               28.12.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 342/15

         SKLEP, SPREJET V MEDSEBOJNEM DOGOVORU PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
   z dne 10. decembra 2010
   o sedežu Agencije za evropski GNSS
   (2010/803/EU)
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO –
   ob upoštevanju člena 341 Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 (1) je bila ustanovljena Agencija za evropski GNSS.

               (2)

               Določiti bi bilo treba sedež Agencije za evropski GNSS –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sedež Agencije za evropski GNSS je v Pragi.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 10. decembra 2010

            Predsednik

         V. VAN QUICKENBORNE

      (1)  UL L 276, 20.10.2010, str. 11.


title: 2013/645/EU: Sklep Evropske centralne banke z dne 26. septembra 2013 o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja (ECB/2013/35)

text:
               12.11.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 301/6

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE
   z dne 26. septembra 2013
   o dodatnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja
   (ECB/2013/35)
   (2013/645/EU)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, člena 14.3 in člena 18.2 Statuta,
   ob upoštevanju Smernice ECB/2011/14 z dne 20. septembra 2011 o instrumentih in postopkih denarne politike Eurosistema (1) ter Sklepa ECB/2013/6 z dne 20. marca 2013 o pravilih v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko Evropska centralna banka (ECB) in nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), sklepajo kreditne posle s kreditnimi institucijami in drugimi udeleženci na trgu na podlagi ustreznega zavarovanja posojil. Standardni pogoji, po katerih so ECB in NCB pripravljene skleniti kreditne posle, vključno z merili za ugotavljanje primernosti zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema, so določeni v Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 in Sklepu ECB/2013/6.

               (2)

               Smernica ECB/2013/4 z dne 20. marca 2013 o dodatnih začasnih ukrepih v zvezi z Eurosistemovimi operacijami refinanciranja in primernostjo zavarovanja ter o spremembi Smernice ECB/2007/9 (3) ter Sklep ECB/2013/22 z dne 5. julija 2013 o začasnih ukrepih glede primernosti tržnih dolžniških instrumentov, ki jih je izdala ali zanje v celoti jamči Republika Ciper (4), sta vzpostavila dodatne začasne ukrepe v zvezi s primernostjo zavarovanja za kreditne posle Eurosistema.

               (3)

               V skladu z oddelkom 1.6 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 lahko Svet ECB kadar koli spremeni instrumente, pogoje, merila in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

               (4)

               Svet ECB je 17. julija 2013 odločil, da svoj okvir za obvladovanje tveganj dodatno okrepi s tem, da prilagodi merila primernosti in odbitke, ki se uporabljajo za zavarovanje, sprejeto v operacijah denarne politike Eurosistema, ter sprejme nekatere dodatne ukrepe za splošno izboljšanje skladnosti tega okvira in njegovega izvajanja v praksi.

               (5)

               Odločitve, navedene v uvodni izjavi 4, je treba sprejeti v obliki sklepa ECB –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Spremembe in dopolnitve nekaterih določb Smernice ECB/2011/14
   1.   Pravila za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema in merila primernosti za zavarovanje, določena v tem sklepu, se uporabljajo v povezavi z drugimi pravnimi akti Eurosistema, ki se nanašajo na instrumente in postopke denarne politike Eurosistema, ter zlasti Smernico ECB/2011/14.
   2.   V primeru razhajanj med tem sklepom ter Smernico ECB/2011/14 in/ali katerimi koli ukrepi, ki jo izvedejo na nacionalni ravni, prevlada ta sklep. NCB še naprej uporabljajo vse določbe Smernice ECB/2011/14 v nespremenjeni obliki, razen če je v tem sklepu določeno drugače.
   Člen 2
   Zahteve za informacije
   1.   Kot del okvira denarne politike iz poglavja 1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 si Eurosistem pridržuje pravico, da zahteva in pridobi vse ustrezne informacije, ki jih potrebuje za izvajanje nalog in doseganje svojih ciljev v zvezi z operacijami denarne politike.
   2.   Ta pravica ne posega v druge obstoječe posebne pravice Eurosistema, da zahteva informacije v zvezi z operacijami denarne politike.
   Člen 3
   Skupna merila primernosti za tržno finančno premoženje
   1.   Naslednje odstavke je treba brati v povezavi z Eurosistemovimi skupnimi merili primernosti za tržno finančno premoženje, navedenimi v oddelku 6.2.1.1(1) Priloge I k Smernici ECB/2011/14, in ukrepi za obvladovanje tveganj pri tržnem finančnem premoženju, navedenimi v oddelku 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.
   2.   Vsak primeren dolžniški instrument ima:

               (a)

                           (i)

                           fiksen, brezpogojen znesek glavnice (5), ali

                           (ii)

                           brezpogojen znesek glavnice, ki je v posameznem trenutku brez vzvoda vezan na en sam indeks inflacije v euroobmočju in ne vsebuje drugih kompleksnih struktur (6), in

               (b)

                           (i)

                           fiksne kupone ali večstopenjske kupone, ali je brezkuponski, z vnaprej določenim razporedom kuponov in vnaprej določenimi vrednostmi kuponov, ki ne morejo povzročiti negativnega denarnega toka, ali

                           (ii)

                           variabilni kupon, ki ne more povzročiti negativnega denarnega toka in ima naslednjo strukturo: obrestna mera kupona = (referenčna stopnja * l) ± x, pri čemer je f ≤ obrestna mera kupona ≤ c, kjer velja:

                                       1.

                                       referenčna stopnja je v posameznem trenutku samo eno od naslednjega:

                                                   (a)

                                                   obrestna mera na eurskem denarnem trgu (npr. EURIBOR, LIBOR) ali podoben indeks;

                                                   (b)

                                                   stopnja za zamenjave s konstantno zapadlostjo (npr. CMS, EIISDA, EUSA);

                                                   (c)

                                                   donosnost državne obveznice iz euroobmočja ali indeksa več državnih obveznic iz euroobmočja z zapadlostjo enega leta ali manj, ali

                                                   (d)

                                                   indeks inflacije v euroobmočju, ki ga zagotovi Eurostat ali nacionalni statistični organ države članice (npr. HICP),

                                             in mora biti ista referenčna stopnja kakor v točki (a)(ii) zgoraj, če je odplačilo glavnice vezano na referenčno stopnjo, in

                                       2.

                                       f (spodnja meja – floor), c (zgornja meja – ceiling), l (faktor vzvoda – leveraging/deleveraging factor) in x (pribitek – margin) so, če so prisotni, številke, določene in vnaprej opredeljene ob izdaji, ki se lahko skozi čas spreminjajo, pri čemer so f, c in x večji od nič ali enaki nič, l pa je večji od nič ves čas obstoja finančnega premoženja. Pri variabilnih kuponih, kjer je referenčna stopnja indeks inflacije, je l enak ena.

         3.   Vse strukture, ki niso vključene v odstavek 2, so neprimerne. Tako se šteje, da se seznam izključenih struktur kuponov iz drugega pododstavka oddelka 6.2.1.1(1)(b)(v) Priloge I k Smernici ECB/2011/14 ne uporablja. Finančno premoženje, ki je bilo na datum začetka veljavnosti tega sklepa na listi primernega finančnega premoženja in postane neprimerno zaradi odstavka 2, ostane primerno še 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti tega sklepa.
   4.   V primeru, da ima finančno premoženje večstopenjski – fiksen ali variabilen – kupon, temelji ocena primernosti tega finančnega premoženja z vidika njegove strukture kuponov na celotnem času obstoja finančnega premoženja ter na v prihodnost in preteklost usmerjenih perspektivah.
   5.   Primerni kuponi nimajo opcij za izdajatelja, tj. ne smejo omogočati od odločitve izdajatelja odvisnih sprememb strukture kupona v celotnem času obstoja finančnega premoženja, ki temeljijo na v prihodnost in preteklost usmerjenih perspektivah.
   6.   Drugi odstavek oddelka 6.7 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 se preneha uporabljati.
   Člen 4
   Dodatno merilo primernosti za vrednostne papirje, zavarovane s hipotekami na poslovnih nepremičninah
   Brez poseganja v merila primernosti iz oddelka 6.2.1.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, finančno premoženje, ki ustvarja denarni tok in s katerim so zavarovani vrednostni papirji, zavarovani s hipotekami na poslovnih nepremičninah, ne vsebuje posojil, ki so ob katerem koli času strukturirana, sindicirana ali s finančnim vzvodom. Za namene tega člena imajo pojmi „strukturirano posojilo“, „sindicirano posojilo“ in „posojilo s finančnim vzvodom“ pomen, ki je določen v točkah 4 do 6 člena 3(6) Smernice ECB/2013/4.
   Člen 5
   Posebna merila primernosti za krite obveznice
   1.   Naslednje odstavke je treba brati v povezavi z dodatnimi merili primernosti za krite obveznice, določenimi v oddelku 6.2.1.1.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.
   2.   Za namene oddelka 6.2.1.1.3 (b) Priloge I k Smernici ECB/2011/14 se šteje, da je subjekt del konsolidirane skupine ali povezan z istim centralnim organom, če obstajajo tesne povezave med udeleženimi subjekti, kakor je opisano v oddelku 6.2.3.2. Članstvo v isti skupini ali povezanost se ugotovi ob prenosu prednostnih enot listinjenega vrednostnega papirja v kritni sklad krite obveznice, v skladu z Direktivo 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (7).
   3.   Za krite obveznice, ki so bile 30. marca 2013 na listi primernega finančnega premoženja, velja prehodno obdobje do 28. novembra 2014. Za naknadne zamenljive izdaje teh kritih obveznic lahko prav tako velja to prehodno obdobje, pod pogojem, da se od 31. marca 2013 listinjeni vrednostni papirji, ki niso skladni z zahtevami iz oddelka 6.2.1.1.3 (a) do (c) Priloge I k Smernici ECB/2011/14, ne dodajajo v kritni sklad.
   4.   Odstavki 1 do 3 zgoraj veljajo brez poseganja v pravila Sklepa ECB/2013/6 v zvezi z uporabo lastnih nekritih bančnih obveznic, za katere jamči država, kot zavarovanja pri operacijah denarne politike Eurosistema.
   Člen 6
   Dodatni visoki bonitetni standardi za tržno finančno premoženje
   1.   Za bonitetno oceno zunanje bonitetne institucije za tržno finančno premoženje razen listinjenih vrednostnih papirjev, ki je navedena v oddelku 6.3.2 (a) (bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije) Priloge I k Smernici ECB/2011/14, veljajo naslednja merila:

               (i)

               Vsaj ena bonitetna ocena sprejete zunanje bonitetne institucije (8) za izdajo ali, če ni bonitetne ocene izdaje s strani iste zunanje bonitetne institucije, za program/serijo izdaj, v okviru katere(ga) je finančno premoženje izdano, mora dosegati Eurosistemov prag kreditne kvalitete (9). ECB objavlja prag kreditne kvalitete za vse sprejete zunanje bonitetne institucije, kakor je navedeno v oddelku 6.3.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 (10). Če za isto izdajo ali, kjer pride v poštev, za program/serijo izdaj obstaja več bonitetnih ocen zunanje bonitetne institucije, velja pravilo najboljše ocene (tj. uporabi se najboljša razpoložljiva ocena zunanje bonitetne institucije za izdajo ali, kjer pride v poštev, za program/serijo izdaj). Če najboljša bonitetna ocena za izdajo ali, kjer pride v poštev, za program/serijo izdaj ne dosega Eurosistemovega praga kreditne kvalitete, finančno premoženje ni primerno, četudi obstaja jamstvo, ki je sprejemljivo v skladu z oddelkom 6.3.2 (c) Priloge I k Smernici ECB/2011/14. Če bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za izdajo ali, kjer pride v poštev, za program/serijo izdaj ni na voljo, mora za to, da bi bilo finančno premoženje primerno, najboljša razpoložljiva bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta (če je jamstvo sprejemljivo v skladu z oddelkom 6.3.2 (c) Priloge I k Smernici ECB/2011/14) dosegati Eurosistemov prag kreditne kvalitete.

               (ii)

               Pri bonitetnih ocenah zunanje bonitetne institucije za izdajo in program/serijo izdaj ni razlikovanja po prvotni zapadlosti finančnega premoženja za potrebe določitve visokih bonitetnih standardov za tržno finančno premoženje. Sprejemljiva je vsaka bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za izdajo ali program/serijo izdaj, ki dosega Eurosistemov prag kreditne kvalitete. Pri bonitetnih ocenah zunanje bonitetne institucije za izdajatelja/garanta je sprejemljiva bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije odvisna od prvotne zapadlosti finančnega premoženja. Razlikuje se med kratkoročnim finančnim premoženjem (ki pomeni finančno premoženje s prvotno zapadlostjo do 390 dni) in dolgoročnim finančnim premoženjem (ki pomeni finančno premoženje s prvotno zapadlostjo nad 390 dni). Za kratkoročno finančno premoženje so sprejemljive kratkoročne in dolgoročne bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije za izdajatelja, na podlagi pravila najboljše ocene. Za dolgoročno finančno premoženje so sprejemljive samo dolgoročne bonitetne ocene zunanje bonitetne institucije za izdajatelja ali garanta.

         2.   Prag kreditne kvalitete, ki se uporablja za listinjene vrednostne papirje, za katere veljajo zahteve za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, kakor je določeno v bonitetnem okviru Eurosistema v oddelku 6.3.2 (b) (bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za listinjene vrednostne papirje) Priloge I k Smernici ECB/2011/14, ustreza stopnji kreditne kvalitete 2 na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema („enojni A“ (11)) ob izdaji in tudi ves čas obstoja listinjenega vrednostnega papirja. Druge zahteve iz oddelka 6.3.2 (b) (bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za listinjene vrednostne papirje) Priloge I k Smernici ECB/2011/14 ostanejo nespremenjene.
   3.   Za listinjene vrednostne papirje, ki ne izpolnjujejo zahtev za poročanje podatkov na ravni posameznega posojila, še naprej veljajo zahteve glede bonitetnih ocen, določene v oddelku 6.3.2 (b) (bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za listinjene vrednostne papirje) Priloge I k Smernici ECB/2011/14.
   4.   Če bonitetna ocena zunanje bonitetne institucije za izdajo (ali, kjer pride v poštev, za program/serijo izdaj) ni na voljo, je mogoče visoke bonitetne standarde za tržno finančno premoženje razen listinjenih vrednostnih papirjev določiti na podlagi jamstev, ki jih dajo finančno trdni garanti, kakor so navedeni v oddelku 6.3.2 (c) Priloge I k Smernici ECB/2011/14. Finančna trdnost garanta se oceni na podlagi dolgoročnih bonitetnih ocen zunanje bonitetne institucije za garanta, ki dosegajo Eurosistemov prag kreditne kvalitete. Jamstvo izpolnjuje zahteve, določene v točkah (i) do (iv) oddelka 6.3.2 (c) Priloge I k Smernici ECB/2011/14.
   Člen 7
   Določitev odbitkov
   Bonitetna ocena, ki se uporabi za ugotavljanje primernosti v skladu z oddelkoma 6.3.2 in 6.3.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se uporabi pri določitvi ustreznega odbitka v skladu z oddelkom 6.4.1 Priloge I k Smernici ECB/2011/14.
   Člen 8
   Kategorije odbitkov in odbitki za tržno in netržno finančno premoženje
   1.   Likvidnostne kategorije za tržno finančno premoženje, kakor so določene v ukrepih Eurosistema za obvladovanje tveganj pri tržnem finančnem premoženju v tabeli 6 v oddelku 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se v celotnem navedenem oddelku navajajo kot kategorije odbitkov, brez sprememb pri uvrstitvi primernega finančnega premoženja v ustrezne kategorije.
   2.   Stopnje odbitkov pri vrednotenju, ki se uporabljajo za tržno finančno premoženje, kakor so določene v ukrepih Eurosistema za obvladovanje tveganj v tabeli 7 v oddelku 6.4.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se nadomestijo z odbitki, določenimi v Prilogi I k temu sklepu.
   3.   Odbitek, ki se uporablja za listinjene vrednostne papirje v kategoriji odbitkov V, določene v oddelku 6.4.2 (d) Priloge I k Smernici ECB/2011/14, znaša 10 % ne glede na zapadlost ali strukture kuponov.
   4.   Za lastne krite obveznice se uporablja dodaten odbitek pri vrednotenju. Ta dodatni odbitek se uporabi neposredno na vrednost celotne izdaje posameznega dolžniškega instrumenta v obliki zmanjšanja vrednosti za (a) 8 % za lastne krite obveznice s stopnjama kreditne kvalitete 1 in 2 ter (b) 12 % za lastne krite obveznice s stopnjo kreditne kvalitete 3. Za ta namen „lastne krite obveznice“ pomenijo krite bančne obveznice, ki jih izda nasprotna stranka ali jih izdajo subjekti, ki so z njo v tesni povezavi, in jih v deležu, ki je večji od 75 % neporavnanega nominalnega zneska, uporabljajo ta nasprotna stranka in/ali subjekti, ki so z njo v tesni povezavi.
   5.   Stopnje odbitkov pri vrednotenju, ki se uporabljajo za netržno finančno premoženje, kakor so določene v ukrepih Eurosistema za obvladovanje tveganj v tabeli 9 v oddelku 6.4.3 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se nadomestijo z odbitki, določenimi v Prilogi II k temu sklepu.
   6.   Odbitek pri vrednotenju za netržne hipotekarne dolžniške instrumente, določen v oddelku 6.4.3.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, znaša 39,5 % njihovega neporavnanega nominalnega zneska.
   Člen 9
   Sredstva v primeru kršitve in zaradi razlogov skrbnega in varnega poslovanja
   1.   Za sredstva, ki jih morajo zagotoviti ustrezni pogodbeni dogovori ali predpisi, ki jih uporablja NCB, kakor je navedeno v oddelku I.7 Priloge II k Smernici ECB/2011/14, veljajo pogoji, določeni v naslednjih odstavkih.
   2.   Po tem, ko pride do primera kršitve, ali zaradi razlogov skrbnega in varnega poslovanja ima NCB pravico uporabiti naslednja sredstva:

               (a)

               začasno ali trajno izključitev ali omejitev dostopa nasprotne stranke do operacij odprtega trga;

               (b)

               začasno ali trajno izključitev ali omejitev dostopa nasprotne stranke do odprtih ponudb Eurosistema;

               (c)

               odstop od vseh neizpolnjenih pogodb in transakcij;

               (d)

               zahtevo po pospešeni izpolnitvi še nezapadlih in pogojnih terjatev;

               (e)

               uporabo depozitov nasprotne stranke pri NCB za pobotanje s terjatvami do te nasprotne stranke;

               (f)

               začasno ustavitev izpolnjevanja obveznosti do nasprotne stranke, dokler terjatev NCB do te nasprotne stranke ni poplačana.

         3.   Poleg tega ima NCB lahko pravico, da potem, ko je prišlo do primera kršitve, uporabi naslednja sredstva:

               (a)

               zahtevo po plačilu zamudnih obresti;

               (b)

               zahtevo po plačilu nadomestila za izgubo, ki jo je NCB utrpela, ker nasprotna stranka ni izpolnila svojih obveznosti.

         4.   Poleg tega ima NCB lahko pravico, da zaradi razlogov skrbnega in varnega poslovanja finančno premoženje, ki ga za zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema predloži zadevna nasprotna stranka, zavrne, omeji njegovo uporabo ali zanj uporabi dodatne odbitke.
   5.   NCB je ves čas pravno omogočeno, da unovči finančno premoženje, predloženo v zavarovanje, brez nepotrebne zamude in na tak način, da ima NCB pravico unovčiti vrednost danega posojila, če nasprotna stranka takoj ne poravna svoje obveznosti.
   6.   Da bi se zagotovilo enotno izvrševanje naloženih ukrepov, lahko Svet ECB odloči o sredstvih, vključno z začasno ali trajno izključitvijo oziroma omejitvijo dostopa do operacij odprtega trga ali odprtih ponudb Eurosistema.
   Člen 10
   Pojasnilo glede opredelitve držav EGP
   1.   Za namene okvira Eurosistema za zavarovanje se šteje, da države EGP vključujejo vse države članice EU, ne glede na to, ali so formalno pristopile k EGP ali ne, ter Islandijo, Lihtenštajn in Norveško.
   2.   Šteje se, da je ustrezno spremenjena opredelitev držav EGP v dodatku 2 k Prilogi I k Smernici ECB/2011/14 (glosar).
   Člen 11
   Prilagoditve izvajanja zahtev na ravni posameznega posojila za listinjene vrednostne papirje
   1.   Brez poseganja v oddelek 6.2.1.1.2 Priloge I k Smernici ECB/2011/14 in dodatek 8 k navedeni prilogi lahko Eurosistem sprejme kot primerno zavarovanje listinjene vrednostne papirje, ki imajo po izteku zadevnega prehodnega obdobja oceno, nižjo od A1, po presoji v posameznem primeru in pod pogojem, da prejme ustrezna pojasnila, zakaj obvezna ocena ni bila dosežena. Za vsako ustrezno pojasnilo Svet ECB določi največjo stopnjo tolerance in obdobje tolerance. Obdobje tolerance določa, da se mora kakovost podatkov za listinjene vrednostne papirje v določenem obdobju izboljšati.
   2.   Celoten seznam ustreznih pojasnil in stopenj tolerance in obdobij tolerance zanje je dostopen na spletni strani ECB ter med drugim vsebuje opise finančnega premoženja in sistemov IT iz prejšnjih obdobij.
   Člen 12
   Začetek veljavnosti in uporaba
   1.   Ta sklep začne veljati 1. oktobra 2013.
   2.   Kot izjema se člen 8(4) uporablja od 1. novembra 2013.

      V Frankfurtu na Majni, 26. septembra 2013

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  UL L 331, 14.12.2011, str. 1.

      (2)  UL L 95, 5.4.2013, str. 22.

      (3)  UL L 95, 5.4.2013, str. 23.

      (4)  UL L 195, 18.7.2013, str. 27.

      (5)  Obveznice, ki vključujejo opcijo ali drugo podobno pravico, niso primerne.

      (6)  Dolžniški instrumenti, katerih znesek glavnice je v posameznem trenutku vezan na en sam indeks inflacije v euroobmočju, so dovoljeni tudi, če je struktura kupona taka, kakor je opredeljena v členu 3(2)(b)(ii)(1)(d), in je vezana na isti indeks inflacije.

      (7)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

      (8)  Sprejete zunanje bonitetne institucije, interni bonitetni sistemi NCB ter bonitetna orodja zunanjih ponudnikov in njihovi ponudniki so navedeni na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

      (9)  Bonitetna ocena sprejete zunanje bonitetne institucije za program/serijo izdaj pride v poštev samo, če se uporablja za to določeno finančno premoženje, in če ne obstaja druga bonitetna ocena izdaje s strani iste sprejete zunanje bonitetne institucije.

      (10)  Te informacije so objavljene na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu

      (11)  Bonitetna ocena „enojni A“ je bonitetna ocena najmanj „A3“, ki jo dodeli Moody’s, „A–“, ki jo dodelita Fitch ali Standard & Poor’s, ali bonitetna ocena „AL“, ki jo dodeli DBRS.
   PRILOGA I

      STOPNJE ODBITKOV PRI VREDNOTENJU, KI SE UPORABLJAJO ZA PRIMERNO TRŽNO FINANČNO PREMOŽENJE

               Kategorije odbitkov

               Kreditna kvaliteta

               Preostala zapadlost
               (leta)

               Kategorija I

               Kategorija II (1)

               Kategorija III (1)

               Kategorija IV (1)

               Kategorija V (1)

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               Stopnji 1 in 2 (AAA do A–) (2)

               0–1

               0,5

               0,5

               1,0

               1,0

               1,0

               1,0

               6,5

               6,5

               10,0

               1–3

               1,0

               2,0

               1,5

               2,5

               2,0

               3,0

               8,5

               9,0

               3–5

               1,5

               2,5

               2,5

               3,5

               3,0

               4,5

               11,0

               11,5

               5–7

               2,0

               3,0

               3,5

               4,5

               4,5

               6,0

               12,5

               13,5

               7–10

               3,0

               4,0

               4,5

               6,5

               6,0

               8,0

               14,0

               15,5

               > 10

               5,0

               7,0

               8,0

               1,5

               9,0

               13,0

               17,0

               22,5

               Kategorije odbitkov

               Kreditna kvaliteta

               Preostala zapadlost
               (leta)

               Kategorija I

               Kategorija II (1)

               Kategorija III (1)

               Kategorija IV (1)

               Kategorija V (1)

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               fiksen kupon

               brezkuponski

               Stopnja 3 (BBB + do BBB–) (2)

               0–1

               6,0

               6,0

               7,0

               7,0

               8,0

               8,0

               13,0

               13,0

               Ni primerno

               1–3

               7,0

               8,0

               10,0

               14,5

               15,0

               16,5

               24,5

               26,5

               3–5

               9,0

               10,0

               15,5

               20,5

               22,5

               25,0

               32,5

               36,5

               5–7

               10,0

               11,5

               16,0

               22,0

               26,0

               30,0

               36,0

               40,0

               7–10

               11,5

               13,0

               18,5

               27,5

               27,0

               32,5

               37,0

               42,5

               > 10

               13,0

               16,0

               22,5

               33,0

               27,5

               35,0

               37,5

               44,0

      (1)  Za posamezne listinjene vrednostne papirje, krite bančne obveznice („jumbo“ krite bančne obveznice, navadne krite bančne obveznice in druge krite bančne obveznice) in nekrite bančne obveznice, ki so teoretično vrednoteni v skladu z oddelkom 6.5 Priloge I k Smernici ECB/2011/14, se uporablja dodaten odbitek pri vrednotenju. Ta odbitek se neposredno uporablja na ravni teoretičnega vrednotenja posameznega dolžniškega instrumenta v obliki zmanjšanja vrednosti za 5 %. Za lastne krite obveznice se poleg tega uporablja dodatno zmanjšanje vrednosti. To zmanjšanje vrednosti znaša 8 % za lastne krite obveznice s stopnjama kreditne kvalitete 1 in 2 ter 12 % za lastne krite obveznice s stopnjo kreditne kvalitete 3.

      (2)  Bonitetne ocene so take, kakor so opredeljene na usklajeni lestvici bonitetnih ocen Eurosistema, ki je objavljena na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu
   PRILOGA II

      STOPNJE ODBITKOV PRI VREDNOTENJU, KI SE UPORABLJAJO ZA BANČNA POSOJILA S FIKSNO OBRESTNO MERO

               Metoda vrednotenja

               Kreditna kvaliteta

               Preostala zapadlost (leta)

               Plačilo po fiksni obrestni meri in vrednotenje po teoretični ceni, ki jo določi NCB

               Plačilo po fiksni obrestni meri in vrednotenje glede na neodplačano vrednost posojila, ki jo določi NCB

               Stopnji 1 in 2 (AAA do A–)

               0–1

               10,0

               12,0

               1–3

               12,0

               16,0

               3–5

               14,0

               21,0

               5–7

               17,0

               27,0

               7–10

               22,0

               35,0

               > 10

               30,0

               45,0

               Metoda vrednotenja

               Kreditna kvaliteta

               Preostala zapadlost (leta)

               Plačilo po fiksni obrestni meri in vrednotenje po teoretični ceni, ki jo določi NCB

               Plačilo po fiksni obrestni meri in vrednotenje glede na neodplačano vrednost posojila, ki jo določi NCB

               Stopnja 3 (BBB+ do BBB–)

               0–1

               17,0

               19,0

               1–3

               29,0

               34,0

               3–5

               37,0

               46,0

               5–7

               39,0

               52,0

               7–10

               40,0

               58,0

               > 10

               42,0

               65,0


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2015/1669 z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2013

text:
               30.9.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 255/284

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2015/1669
      z dne 29. aprila 2015
      o razrešnici glede izvrševanja proračuna Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2013
      EVROPSKI PARLAMENT,

                  —

                  ob upoštevanju končnega zaključnega računa Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2013,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij za proračunsko leto 2013 z odgovori agencije (1),

                  —

                  ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2013 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

                  —

                  ob upoštevanju priporočil Sveta z dne 17. februarja 2015 o podelitvi razrešnice agenciji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2013 (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (4), zlasti člena 208,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (5),

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 526/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o agenciji Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 460/2004 (6), zlasti člena 21,

                  —

                  ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (7),

                  —

                  ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8), zlasti člena 108,

                  —

                  ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

                  —

                  ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0089/2015),

         1.

            podeli razrešnico izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij glede izvrševanja proračuna agencije za proračunsko leto 2013;

         2.

            navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

         3.

            naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Agencije Evropske unije za varnost omrežij in informacij, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

               Predsednik

            Martin SCHULZ

               Generalni sekretar

            Klaus WELLE

         (1)  UL C 442, 10.12.2014, str. 217.

         (2)  Glej opombo 1.

         (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

         (4)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

         (5)  UL L 77, 13.3.2004, str. 1.

         (6)  UL L 165, 18.6.2013, str. 41.

         (7)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

         (8)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.


title: 2004/644/ES: Odločba Sveta z dne 13. septembra 2004 o sprejetju izvedbenih pravil za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov

text:
               21.9.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 296/16

      ODLOČBA SVETA

   z dne 13. septembra 2004
   o sprejetju izvedbenih pravil za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov
   (2004/644/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 286 Pogodbe,
   ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 z dne 18. decembra 2000 (1), zlasti člena 24(8) Uredbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Uredba (ES) št. 45/2001, v nadaljnjem besedilu „Uredba“, določa načela in pravila, ki se uporabljajo za vse institucije in organe Skupnosti, in predvideva imenovanje uradne osebe za varstvo podatkov s strani vsake institucije in vsakega organa Skupnosti.

               (2)

               Člen 24(8) Uredbe zahteva, da posamezna institucija ali organ Skupnosti v skladu z določbami iz Priloge sprejme nadaljnja izvedbena pravila v zvezi z uradno osebo za varstvo podatkov. Izvedbena pravila se nanašajo predvsem na naloge, dolžnosti in pooblastila uradne osebe za varstvo podatkov.

               (3)

               Z izvedbenimi pravili je treba določiti postopke za uveljavljanje pravic posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, in za izpolnjevanje dolžnosti vseh ustreznih subjektov znotraj institucij ali organov Skupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.

               (4)

               Izvedbena pravila Uredbe ne posegajo v Uredbo (ES) št. 1049/2001 (2), niti v Sklep Sveta 2004/338/ES, Euratom (3), in zlasti ne v Prilogo II Sklepa, v Sklep Sveta 2001/264/ES (4), in zlasti Oddelek VI Dela II Priloge, in v Sklep generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z dne 25. junija 2001 (5) –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   ODDELEK 1
   SPLOŠNE DOLOČBE
   Člen 1
   Predmet in področje uporabe
   S to odločbo se določijo nadaljnja izvedbena pravila za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 45/2001 (v nadaljnjem besedilu „Uredba“) glede Sveta Evropske unije.
   Člen 2
   Opredelitve pojmov
   V tej odločbi in brez poseganja v opredelitve pojmov iz Uredbe:

               (a)

               „upravljavec“ pomeni institucijo, generalni direktorat, direktorat, oddelek, enoto ali kateri koli drugi organizacijski subjekt, ki sam ali skupaj z drugimi določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov, kakor je določeno v uradnem obvestilu, ki mora biti poslano uradni osebi za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu „OVP“) v skladu s členom 25 Uredbe;

               (b)

               „kontaktna oseba“ pomeni administrativni delavec(ci) generalnega direktorata ali kateri koli član osebja, ki ga je njegov generalni direktorat po posvetovanju z OVP imenoval za svojega predstavnika zato, da v tesnem sodelovanju z OVP obravnava vprašanja v zvezi z varstvom podatkov;

               (c)

               „osebje GSS“ pomeni vsi uradniki generalnega sekretariata Sveta (v nadaljnjem besedilu „GSS“) in katera koli druga oseba, ki je zajeta v Kadrovskih predpisih za uradnike Evropskih skupnosti in pogojih za zaposlovanje drugih uradnikov Evropskih skupnosti, določenih v Uredbi (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (v nadaljnjem besedilu „kadrovski predpisi“) (6), ali pogodbeno dela za GSS (pripravniki, svetovalci, pogodbeniki, uradniki, dodeljeni s strani držav članic).

         ODDELEK 2
   URADNA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV
   Člen 3
   Imenovanje in pravni položaj uradne osebe za varstvo podatkov
   1.   Namestnik generalnega sekretarja Sveta imenuje OVP in ga vpiše pri evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (v nadaljnjem besedilu „ENVP“). OVP je neposredno podrejen namestniku generalnega sekretarja Sveta.
   2.   Mandat OVP traja tri leta in se lahko dvakrat podaljša.
   3.   OVP pri izvajanju svojih nalog ravna neodvisno in sodeluje z ENVP. Predvsem pa OVP ne sme prejeti s strani organa za imenovanja GSS ali kogar koli drugega nobenih navodil glede notranje uporabe določb Uredbe ali njenega sodelovanja z ENVP.
   4.   Ocena izvajanja nalog in dolžnosti OVP se opravi po predhodnem posvetovanju z ENVP. OVP je lahko razrešena s položaja samo s privolitvijo ENVP, če ne izpolnjuje več pogojev, potrebnih za opravljanje njenih dolžnosti.
   5.   Brez poseganja v postopek, predviden za imenovanje OVP, je OVP obveščen o vseh stikih z zunanjimi strankami v zvezi z uporabo Uredbe, predvsem glede sodelovanja z ENVP.
   6.   Brez poseganja v zadevne določbe Uredbe za OVP in njeno osebje veljajo pravila in predpisi, ki se uporabljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti.
   Člen 4
   Naloge
   OVP:

               (a)

               zagotavlja, da so upravljavci in posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obveščeni o svojih pravicah in dolžnostih skladno z Uredbo. Pri opravljanju svoje naloge sestavi informativne obrazce in obrazce za priglasitev, se posvetuje z zainteresiranimi strankami in na splošno osvešča o vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov;

               (b)

               odgovarja na zahteve ENVP in na področju svoje pristojnosti sodeluje z ENVP na zahtevo le-tega ali na svojo lastno pobudo;

               (c)

               zagotavlja notranjo uporabo določb Uredbe v GSS na neodvisen način;

               (d)

               vodi katalog postopkov obdelave, ki jih izvajajo upravljavci, in zagotavlja dostop do le-tega kateri koli osebi neposredno ali posredno prek ENVP;

               (e)

               obvešča ENVP o postopkih obdelave, ki verjetno predstavljajo določeno tveganje, navedeno v členu 27(2) Uredbe;

               (f)

               tako zagotavlja, da postopki obdelave zelo verjetno ne bodo škodljivo vplivali na pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki.

         Člen 5
   Dolžnosti
   1.   OVP, poleg splošnih nalog, ki jih mora izpolnjevati:

               (a)

               nastopa kot svetovalec organa za imenovanja GSS in upravljavcev o zadevah v zvezi z uporabo določb za varstvo podatkov. Z OVP se lahko posvetujejo organ za imenovanja, zadevni upravljavci, kadrovski odbor in kateri koli posameznik brez zatekanja k uradnim potem o vsaki zadevi v zvezi z razlago ali uporabo Uredbe;

               (b)

               na lastno pobudo ali na pobudo organa za imenovanja, upravljavcev, kadrovskega odbora ali katerega koli posameznika, preiskuje zadeve in dogodke, ki se neposredno nanašajo na njene naloge in za katere izve, ter poroča organu za imenovanja ali osebi, ki je naročila preiskavo. Če se zdi primerno, je treba o tem obvestiti vse druge zadevne stranke. Če je pritožnik posameznik ali v primeru, da pritožnik zastopa posameznika, mora OVP, kolikor je to mogoče, zagotoviti zaupnost zahteve, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, nedvoumno privoli v drugačno obravnavanje zahteve;

               (c)

               pri opravljanju svojih nalog sodeluje z uradnimi osebami za varstvo podatkov iz drugih institucij in organov Skupnosti, zlasti pri izmenjavi izkušenj in najboljše prakse;

               (d)

               zastopa GSS v vseh zadevah, povezanih z varstvom podatkov; brez poseganja v Odločbo 2004/338/ES, Euratom lahko to vključuje udeležbo OVP v ustreznih odborih ali forumih na mednarodni ravni;

               (e)

               predloži namestniku generalnega sekretarja Sveta letno poročilo o svojih dejavnostih in omogoča osebju dostop do njega.

         2.   Brez poseganja v člene 4(b), 5(1)(b), (c) in 15 OVP in njeno osebje ne objavljajo informacij ali dokumentov, ki jih pridobijo v času opravljanja svojih dolžnosti.
   Člen 6
   Pristojnosti
   OVP pri opravljanju svojih nalog in dolžnosti:

               (a)

               ima ves čas dostop do podatkov, ki so predmet postopkov obdelave, in do vseh pisarn, namestitev za obdelavo podatkov in prenosnikov podatkov;

               (b)

               lahko zahteva pravna mnenja od Pravne službe Sveta;

               (c)

               lahko prosi za storitve zunanjih strokovnjakov s področja informacijskih tehnologij na podlagi predhodnega soglasja odredbodajalca v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) in z njenimi izvedbenimi pravili;

               (d)

               lahko brez poseganja v dolžnosti in pooblastila ENVP predlaga GSS upravne ukrepe in izdaja splošna priporočila o ustrezni uporabi Uredbe;

               (e)

               v posebnih primerih lahko GSS ali vsem drugim zadevnim strankam izda kakršno koli drugo priporočilo za praktično izboljšanje varstva podatkov;

               (f)

               lahko opozori organ za imenovanja GSS o katerem koli neizpolnjevanju obveznosti iz Uredbe s strani člana osebja in predlaga administrativno preiskavo, ki se sproži zaradi morebitne uporabe člena 49 Uredbe.

         Člen 7
   Sredstva
   OVP se zagotovi ustrezno osebje in sredstva, potrebna za opravljanje njenih dolžnosti.
   ODDELEK 3
   PRAVICE IN DOLŽNOSTI SUBJEKTOV NA PODROČJU VARSTVA PODATKOV
   Člen 8
   Organ za imenovanja
   1.   V primeru pritožbe po členu 90 kadrovskih predpisov v zvezi s kršitvijo Uredbe se organ za imenovanja posvetuje z OVP, ki mora predložiti svoje mnenje v pisni obliki najkasneje v petnajstih dneh po prejemu zahtevka. Če v tem času OVP ni predložila svojega mnenja organu za imenovanja, to ni več potrebno. Organ za imenovanja ni vezan na mnenje OVP.
   2.   OVP je obveščena vsakič, ko se obravnava zadeva, ki ima ali bi lahko imela zvezo z varstvom podatkov.
   Člen 9
   Upravljavci
   1.   Upravljavci so odgovorni za zagotovitev, da so vsi postopki obdelave pod njihovim vodstvom skladni z Uredbo.
   2.   Zlasti pa upravljavci:

               (a)

               vnaprej obvestijo OVP o vsakem postopku obdelave ali nizu takih postopkov, ki so namenjeni enemu samemu cilju ali več povezanim ciljem, in o vsaki bistveni spremembi obstoječega postopka obdelave. Upravljavec brez odlašanja obvesti o postopkih obdelave, izvedenih pred začetkom veljavnosti Uredbe dne 1. februarja 2001;

               b)

               pomagajo OVP in ENVP pri opravljanju njihovih dolžnosti, predvsem s posredovanjem informacij v odgovor na njihove zahteve najkasneje v tridesetih dneh;

               (c)

               izvedejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe ter dajo ustrezna navodila osebju GSS, da bi zagotovili zaupnost obdelave in raven zavarovanja, primerno tveganju, ki ga predstavlja obdelava;

               (d)

               se po potrebi posvetujejo z OVP glede skladnosti postopkov obdelave z Uredbo, in zlasti ko utemeljeno domnevajo, da nekateri postopki obdelave niso skladni s členi 4 do 10 Uredbe. Posvetujejo se lahko tudi z OVP in/ali strokovnjaki s področja varnosti informacijskih tehnologij v generalnem direktoratu A, Varnostnim uradom in Uradom za varovanje tajnosti (INFOSEC) o vprašanjih v zvezi z zaupnostjo postopkov obdelave in o varnostnih ukrepih, sprejetih v skladu s členom 22 Uredbe.

         Člen 10
   Kontaktne osebe
   1.   Brez poseganja v pristojnosti OVP kontaktna oseba:

               (a)

               pomaga svojemu generalnemu direktoratu ali enoti pri vodenju seznama vsakršne obstoječe obdelave osebnih podatkov;

               (b)

               pomaga svojemu generalnemu sekretariatu ali enoti pri določanju njihovih upravljavcev;

               (c)

               ima pravico pridobiti od upravljavcev in osebja ustrezne in potrebne informacije za izpolnitev svojih administrativnih nalog v svojem generalnem direktoratu ali enoti. To ne vključuje pravice dostopa do osebnih podatkov, obdelanih v pristojnosti upravljavca.

         2.   Brez poseganja v pristojnosti upravljavcev kontaktne osebe:

               (a)

               pomagajo upravljavcem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti;

               (b)

               kjer je to primerno, olajšajo komuniciranje med OVP in upravljavci.

         Člen 11
   Osebje GSS
   1.   Celotno osebje GSS zlasti pripomore k uporabi pravil o zaupnosti in varnosti za obdelavo osebnih podatkov, kot je določeno v členih 21 in 22 Uredbe. Nihče od članov osebja GSS z dostopom do osebnih podatkov le-teh ne sme obdelovati brez navodil upravljavca, razen če tega ne zahteva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti.
   2.   Vsak član osebja GSS lahko vloži pritožbo pri ENVP v zvezi z domnevno kršitvijo določb Uredbe, ki ureja obdelavo osebnih podatkov, brez ukrepanja po uradni poti, kakor določajo pravila, postavljena s strani ENVP.
   Člen 12
   Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki
   1.   Glede pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, da so v skladu s členoma 11 in 12 Uredbe ustrezno obveščeni o vsakršni obdelavi osebnih podatkov, ki se nanašajo nanje, se lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, obrnejo na upravljavce, da uveljavijo svoje pravice v skladu s členi 13 do 19 Uredbe, kakor določa Oddelek 5 te odločbe.
   2.   Brez vpliva na kakršna koli pravna sredstva lahko vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vloži pritožbo pri ENVP, če meni, da so bile kršene njegove pravice iz Uredbe kot posledica obdelave njegovih osebnih podatkov v Svetu, kakor določajo pravila, postavljena s strani ENVP.
   3.   Zaradi pritožbe, vložene pri ENVP, ali zaradi zadeve, predložene OVP, ki očita kršitev določb Uredbe, nihče ne sme utrpeti škode.
   ODDELEK 4
   KATALOG PRIGLAŠENIH POSTOPKOV OBDELAVE
   Člen 13
   Postopek priglasitve
   1.   Upravljavce uradno obvesti OVP o vsakršnem postopku obdelave osebnih podatkov z obrazcem za priglasitev, ki je na voljo na intranetni strani GSS (Varstvo podatkov). Uradno obvestilo se posreduje OVP v elektronski obliki. V desetih delovnih dneh se OVP v pisnem sporočilu pošlje potrdilno uradno obvestilo. Ko OVP prejme potrdilno uradno obvestilo, ga objavi v katalogu.
   2.   Uradno obvestilo zajema vse informacije, navedene v členu 25(2) Uredbe. O vsaki spremembi, ki vpliva na te informacije, je treba takoj uradno obvestiti OVP.
   3.   Nadaljnja pravila in postopki v zvezi s postopkom priglasitve, ki jih morajo upoštevati upravljavci, so del splošnih priporočil, izdanih s strani OVP.
   Člen 14
   Vsebina in namen kataloga
   1.   OVP vodi katalog postopkov obdelave osebnih podatkov, ki se sestavi na podlagi uradnih obvestil, prejetih s strani upravljavcev.
   2.   Katalog vsebuje vsaj tiste informacije, ki so navedene v členu 25(2)(a) do (g) Uredbe. Vendar so lahko informacije, ki jih OVP vnese v katalog, izjemoma omejene, ko je treba zaščititi varnost določenega postopka obdelave.
   3.   Katalog služi kot kazalo postopkov obdelave osebnih podatkov, izvedenih v Svetu. Zagotavlja informacije posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki, in olajša uveljavljanje njihovih pravic, določenih v členih 13 do 19 Uredbe.
   Člen 15
   Dostop do kataloga
   1.   OVP sprejme ustrezne ukrepe, ki zagotavljajo, da ima vsaka oseba dostop do kataloga bodisi neposredno ali posredno prek ENVP. Zlasti pa OVP zagotavlja informacije in pomoč zainteresiranim osebam glede tega, kako in kje se lahko predložijo vloge za dostop do kataloga.
   2.   Razen v primeru, da je zagotovljen mrežni dostop, se vloge za dostop do kataloga predložijo v kateri koli pisni obliki, vključno v elektronski obliki, v enem od jezikov iz člena 314 Pogodbe, in sicer na dovolj natančen način, ki OVP omogoča, da določi zadevne postopke obdelave. Potrdilo o prejemu se brez odlašanja pošlje vložniku.
   3.   Če vloga ni dovolj natančna, OVP prosi vložnika, da pojasni vlogo, in mu pri tem pomaga. V primeru, da vloga zadeva veliko število postopkov obdelave, se lahko OVP neuradno posvetuje z vložnikom z namenom poiskati pravično rešitev.
   4.   Katera koli oseba lahko od OVP zahteva izvod z informacijami, ki so na voljo v katalogu o katerem koli priglašenem postopku obdelave.
   ODDELEK 5
   POSTOPEK ZA UVELJAVLJANJE PRAVIC POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO OSEBNI PODATKI
   Člen 16
   Splošne določbe
   1.   Pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, določene v tem oddelku, lahko uveljavljajo samo zadevni posamezniki ali se lahko izjemoma uveljavljajo v njihovem imenu z ustreznim pooblastilom. Zahtevki se pisno naslovijo na zadevnega upravljavca, en izvod se naslovi na OVP. Po potrebi OVP pomaga posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri določanju zadevnega upravljavca. OVP zagotovi posebne obrazce. Upravljavci odobrijo zahtevek samo, če je bil obrazec v celoti izpolnjen in je bila istovetnost pritožnika ustrezno preverjena. Uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, je brezplačno.
   2.   Upravljavec pošlje vložniku potrdilo o prejemu v petih delovnih dneh od prijave vloge. Če ni drugače določeno, upravljavec odgovori na zahtevek najkasneje v petnajstih delovnih dneh od prijave zahtevka in bodisi ugodi ali pisno navede razloge za delno ali popolno zavrnitev, zlasti v primerih, ko vložnik ni obravnavan kot posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki.
   3.   V primeru nepravilnosti ali očitne zlorabe s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, pri uveljavljanju svojih pravic in v primeru domneve o nezakonitosti obdelave s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, se mora upravljavec o zahtevku posvetovati z OVP in/ali napotiti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, k OVP, ki bo odločil o upravičenosti zahtevka in ustreznih nadaljnjih ukrepih.
   4.   Z OVP se lahko posvetuje katera koli zadevna oseba v zvezi z uveljavljanjem svojih pravic v določenem primeru. Brez vpliva na kakršna koli pravna sredstva lahko vsak posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, vloži pritožbo pri ENVP, če meni, da so bile kršene njegove pravice iz Uredbe kot posledica obdelave njegovih osebnih podatkov.
   Člen 17
   Pravica dostopa
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico od upravljavca neomejeno pridobiti kadar koli v roku treh mesecev od prejema zahtevka informacije iz točk (a) do (d) člena 13 Uredbe, bodisi z vpogledom v podatke na kraju samem bodisi s prejemom izvoda, vključno, kjer je to primerno, z izvodom v elektronski obliki, v skladu z željo vložnika.
   Člen 18
   Pravica popravka
   V vsakem zahtevku posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, za popravek netočnih ali nepopolnih osebnih podatkov se opredelijo zadevni podatki in potrebni popravek. To naredi upravljavec brez odlašanja.
   Člen 19
   Pravica blokiranja
   Upravljavec obravnava brez odlašanja vsak zahtevek za blokiranje podatkov v skladu s členom 15 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in razlogi za njihovo blokiranje. Posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki in ki je zahteval blokiranje, upravljavec pred deblokiranjem podatkov obvesti o tem.
   Člen 20
   Pravica izbrisa
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko zahteva od upravljavca, da se brez odlašanja izbrišejo podatki, zlasti v primeru kršitve določb iz členov 4 do 10 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in podajo razlogi ali dokazi o nezakonitosti obdelave. Pri avtomatiziranih zbirkah se izbris načeloma zagotovi z vsemi ustreznimi tehničnimi sredstvi, kar izključi možnost kakršne koli nadaljnje obdelave izbrisanih podatkov. Če izbris iz tehničnih razlogov ni možen, upravljavec po posvetovanju z OVP in z zainteresirano osebo nemudoma blokira takšne podatke.
   Člen 21
   Uradno obvestilo tretjim strankam
   V primeru kakršnega koli popravka, blokiranja ali izbrisa zaradi zahtevka s strani posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima ta posameznik pravico doseči pri upravljavcu uradno obvestilo tretjim strankam, ki so jim bili posredovani njegovi osebni podatki, razen če se to izkaže za nemogoče ali če vključuje nesorazmerne napore.
   Člen 22
   Pravica do ugovora
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko ugovarja obdelavi podatkov, ki se nanašajo nanj, in posredovanju ali uporabi njegovih osebnih podatkov v skladu s členom 18 Uredbe. V zahtevku se opredelijo zadevni podatki in podajo razlogi, ki utemeljujejo zahtevek. Kadar je ugovor utemeljen, zadevna obdelava ne vključuje več teh podatkov.
   Člen 23
   Avtomatizirane posamezne odločitve
   Posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ima pravico, da se o njem ne bodo sprejele avtomatizirane posamezne odločitve, kakor predvideva člen 19 Uredbe, razen če je odločitev izrecno odobrena skladno z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Skupnosti ali z odločitvijo ENVP, pri čemer se zaščiti zakonite interese posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki. V vsakem primeru ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, možnost, da vnaprej izrazi svoje stališče in se posvetuje z OVP.
   Člen 24
   Izjeme in omejitve
   1.   Kolikor zakoniti razlogi, kakor so določeni v členu 20 Uredbe, to izrecno utemeljujejo, lahko upravljavec omeji pravice iz členov 17 do 21 te odločbe. Razen, če je to nujno potrebno, se upravljavec najprej posvetuje z OVP, čigar mnenje ne zavezuje institucije. Upravljavec brez odlašanja odgovori na zahtevke v zvezi z uporabo izjem ali omejitev pri uveljavljanju pravic in utemelji to odločitev.
   2.   Vsaka zadevna oseba lahko zahteva od ENVP, da uporabi člen 47(1)(c) Uredbe.
   ODDELEK 6
   PREISKOVALNI POSTOPEK
   Člen 25
   Praktične podrobnosti
   1.   Zahtevki za kakršne koli preiskave se naslovijo na OVP v pisni obliki na posebnem obrazcu, ki se dobi pri OVP. V primeru očitne zlorabe pravice do zahteve za preiskavo, na primer, če je isti posameznik šele pred kratkim predložil identičen zahtevek, OVP ni obvezan poročati prosilcu.
   2.   V petnajstih dneh po prejemu pošlje OVP potrdilo o prejemu organu za imenovanja ali osebi, ki je naročila preiskavo, in preveri, ali je treba zahtevek obravnavati kot zaupen.
   3.   OVP zahteva od upravljavca, ki je odgovoren za zadevni postopek obdelave podatkov, pisno izjavo o zadevi. Upravljavec poda svoj odgovor OVP v roku petnajstih dni. OVP morda želi prejeti dodatne informacije od drugih strank, kot na primer Varnostnega urada in Urada za varovanje tajnosti (INFOSEC) GSS. Po potrebi lahko zahteva od Pravne službe Sveta mnenje o zadevi. OVP prejme informacije ali mnenje v roku tridesetih dni.
   4.   OVP poroča organu za imenovanja ali osebi, ki je vložila zahtevek, najkasneje tri mesece po prejemu le-tega.
   ODDELEK 7
   KONČNE DOLOČBE
   Člen 26
   Uveljavitev
   Ta odločba se uveljavi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 13. septembra 2004

            Za Svet

            Predsednik

         B. R. BOT

      (1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

      (3)  Sklep Sveta 2004/338/ES, Euratom z dne 22. marca 2004 o sprejetju poslovnika Sveta (UL L 106, 15.4.2004, str. 22).

      (4)  Sklep Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (UL L 101, 11.4.2001, str. 1). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/194/ES (UL L 63, 28.2.2004, str. 48).

      (5)  Sklep generalnega sekretarja/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z dne 25. junija 2001 o kodeksu dobrega upravnega obnašanja Generalnega sekretariata Sveta Evropske unije in njegovega osebja v poklicnih odnosih z javnostjo (UL C 189, 5.7.2001, str. 1).

      (6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 723/2004 (UL L 124, 27.4.2004, str. 1).

      (7)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.


title: 2010/447/CFSP: Sklep Sveta 2010/447/SZVP z dne 11. avgusta 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

text:
               12.8.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 211/39

         SKLEP SVETA 2010/447/SZVP
   z dne 11. avgusta 2010
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 21. julija 2003 sprejel Skupni ukrep 2003/537/SZVP (1), s katerim je bil g. Marc OTTE imenovan za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu.

               (2)

               Svet je 22. februarja 2010 sprejel Sklep 2010/107/SZVP (2), s katerim je bil podaljšan mandat PPEU do 31. avgusta 2010.

               (3)

               Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati do 28. februarja 2011 ali dokler Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) ne odloči, da so v Evropski službi za zunanje delovanje vzpostavljene primerne funkcije, ki ustrezajo funkcijam iz Sklepa 2010/107/SZVP, ter mandat prekine.

               (4)

               PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sklep 2010/107/SZVP se spremeni, kakor sledi:

               1.

               člen 1 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 1
               Posebni predstavnik Evropske unije
               Mandat PPEU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu g. Marca OTTEJA se podaljša do 28. februarja 2011 ali dokler Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ne odloči, da so v Evropski službi za zunanje delovanje vzpostavljene primerne funkcije, ki ustrezajo funkcijam iz tega sklepa, nato pa mandat prekine.“;

               2.

               člen 5 se nadomesti z naslednjim:
               „Člen 5
               Financiranje
               1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2010 do 31. avgusta 2010 znaša 730 000 EUR.
               2.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. septembra 2010 do 28. februarja 2011 znaša 585 000 EUR.
               3.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
               4.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. Za vse odhodke PPEU odgovarja Komisiji.“.

         Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 11. avgusta 2010

            Za Svet

            Predsednik

         S. VANACKERE

      (1)  UL L 184, 23.7.2003, str. 45.

      (2)  UL L 46, 23.2.2010, str. 8.