title: Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o podpisu in začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               13.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 40/63

         SKLEP SVETA
   z dne 16. junija 2008
   o podpisu in začasni uporabi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2010/90/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 310 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2005, ter zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. oktobra 2006 pooblastil Komisijo, da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic začne pogajanja z Jordanijo o protokolu o spremembi sporazumov, sklenjenih med Evropsko skupnostjo in tretjimi državami, in sicer Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Jordanijo na drugi strani, da bi se upošteval pristop Romunije in Republike Bolgarije k Evropski uniji.

               (2)

               Pogajanja so bila zaključena.

               (3)

               Besedilo Protokola, dogovorjeno z Jordanijo, v členu 8(2) predvideva začasno uporabo Protokola pred začetkom njegove veljavnosti.

               (4)

               Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je treba Protokol podpisati v imenu Skupnosti in ga začasno uporabljati –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis, v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic, Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji.
   Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Protokol se začasno uporablja od 1. januarja 2007, ob upoštevanju možnosti njegove morebitne poznejše sklenitve.

      V Luxembourgu, 16. junija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      PROTOKOL
      k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, da se upošteva pristop Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
      KRALJEVINA BELGIJA,
      REPUBLIKA BOLGARIJA,
      ČEŠKA REPUBLIKA,
      KRALJEVINA DANSKA,
      ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,
      REPUBLIKA ESTONIJA,
      IRSKA,
      HELENSKA REPUBLIKA,
      KRALJEVINA ŠPANIJA,
      FRANCOSKA REPUBLIKA,
      ITALIJANSKA REPUBLIKA,
      REPUBLIKA CIPER,
      REPUBLIKA LATVIJA,
      REPUBLIKA LITVA,
      VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
      REPUBLIKA MADŽARSKA,
      MALTA,
      KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
      REPUBLIKA AVSTRIJA,
      REPUBLIKA POLJSKA,
      PORTUGALSKA REPUBLIKA,
      ROMUNIJA,
      REPUBLIKA SLOVENIJA,
      SLOVAŠKA REPUBLIKA,
      REPUBLIKA FINSKA,
      KRALJEVINA ŠVEDSKA,
      ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,
      v nadaljnjem besedilu „države članice ES“, ki jih zastopa Svet Evropske unije, in
      EVROPSKA SKUPNOST,
      v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, ki jo zastopata Svet Evropske unije in Evropska komisija,
      na eni strani
      in Hašemitska kraljevina Jordanija,
      v nadaljnjem besedilu „Jordanija“,
      na drugi strani SO SE –
      KER je bil Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „Evro-mediteranski sporazum“, podpisan v Bruslju dne 24. novembra 1997 in je začel veljati 1. maja 2002;
      KER sta bila Pogodba in Akt o pristopu Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji podpisana v Luxembourgu 25. aprila 2005 in začela veljati 1. januarja 2007;
      KER je treba pristop novih držav pogodbenic k Evro-mediteranskemu sporazumu v skladu s členom 6(2) Akta o pristopu odobriti s sklenitvijo protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu;
      KER so v skladu s členom 22 Evro-mediteranskega sporazuma potekala posvetovanja, da bi se zagotovilo upoštevanje skupnih interesov Skupnosti in Jordanije –
      DOGOVORILE O NASLEDNJEM:
      Člen 1
      Republika Bolgarija in Romunija postaneta pogodbenici Evro-mediteranskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani in se vsaka posebej seznanita in sprejmeta, enako kot druge države članice ES, z besedili Sporazuma ter s skupnimi izjavami, izjavami in izmenjavami pisem.
      POGLAVJE 1

         SPREMEMBE BESEDILA EVRO-MEDITERANSKEGA SPORAZUMA, VKLJUČNO Z NJEGOVIMI PRILOGAMI IN PROTOKOLI

      Člen 2
      Pravila o poreklu
      Protokol 3 se spremeni:

                  1.

                  v členu 3(1) in členu 4(1) se črta sklic na nove države članice;

                  2.

                  Priloga IVa se nadomesti z naslednjo:

                     Bolgarska različica

                  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2).

                     Španska različica

                  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no … (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (2).

                     Češka različica

                  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

                     Danska različica

                  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

                     Nemška različica

                  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

                     Estonska različica

                  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

                     Grška različica

                  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

                     Angleška različica

                  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

                     Francoska različica

                  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (2).

                     Italijanska različica

                  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

                     Latvijska različica

                  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. . . (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme . . (2).

                     Litovska različica

                  Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

                     Madžarska različica

                  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

                     Malteška različica

                  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat xort'oħra b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

                     Nizozemska različica

                  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (2).

                     Poljska različica

                  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

                     Portugalska različica

                  O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

                     Romunska različica

                  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

                     Slovenska različica

                  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

                     Slovaška različica

                  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

                     Finska različica

                  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (2).

                     Švedska različica

                  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

                     Arabska različica

                  3.

                  Priloga IVb se nadomesti z naslednjo:

                     Bolgarska različica

                  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)), декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Španska različica

                  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no. … (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Češka različica

                  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Danska različica

                  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Nemška različica

                  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Estonska različica

                  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Grška različica

                  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Angleška različica

                  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Francoska različica

                  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Italijanska različica

                  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Latvijska različica

                  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. . . (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme . . (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Litovska različica

                  Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Madžarska različica

                  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Malteška različica

                  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat xort'oħra b’mod ċar, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Nizozemska različica

                  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële … oorsprong zijn (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Poljska različica

                  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Portugalska različica

                  O abaixo assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Romunska različica

                  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Slovenska različica

                  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Slovaška različica

                  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Finska različica

                  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … alkuperätuotteita (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Švedska različica

                  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

                     Arabska različica

                              —

                              cumulation applied with … (name of the country/countries)

                              —

                              no cumulation applied (3)

            POGLAVJE 2

         PREHODNE DOLOČBE

      Člen 3
      Dokazila o poreklu in upravno sodelovanje
      1.   Dokazila o poreklu, ki jih ustrezno izda bodisi Jordanija bodisi nova država članica v okviru preferencialnih sporazumov ali avtonomnih dogovorov, ki se uporabljajo med njima, bodo v zadevnih državah sprejeta na podlagi tega protokola pod pogojem, da:

                  (a)

                  pridobitev takega porekla podeljuje preferencialno tarifno obravnavo na podlagi preferencialnih tarifnih ukrepov iz tega sporazuma ali na podlagi Sistema splošnih preferencialov Skupnosti;

                  (b)

                  so bili dokazilo o poreklu in prevozne listine izdani najpozneje na dan pred datumom pristopa;

                  (c)

                  se dokazilo o poreklu predloži carinskim organom v obdobju štirih mesecev od dneva pristopa.

            Kadar je bilo blago prijavljeno za uvoz bodisi v Jordaniji bodisi v novi državi članici v skladu s preferencialnimi sporazumi ali avtonomnimi dogovori, ki se uporabljajo med Jordanijo in to novo državo članico, pred datumom pristopa, se lahko sprejme tudi dokazilo o poreklu, ki je bilo izdano naknadno v skladu s temi sporazumi ali dogovori, pod pogojem, da se predloži carinskim organom v roku štirih mesecev od dneva pristopa.
      2.   Jordanija in nove države članice lahko zadržijo pooblastila, s katerimi je v okviru preferencialnih sporazumov ali avtonomnih dogovorov, ki se uporabljajo med njimi, priznan status "pooblaščeni izvozniki", pod pogojem, da:

                  (a)

                  je to predvideno tudi v sporazumu, ki je bil med Jordanijo in Skupnostjo sklenjen pred datumom pristopa; ter

                  (b)

                  pooblaščeni izvozniki uporabljajo veljavna pravila o poreklu v skladu z navedenim sporazumom.

            Ta dovoljenja se najpozneje v letu dni po pristopu zamenjajo z novimi dovoljenji, izdanimi v skladu s pogoji iz Sporazuma.
      3.   Zahteve po naknadni potrditvi dokazil o poreklu, ki so bila izdana po preferencialnih sporazumih ali avtonomnih ureditvah iz odstavka 1 in 2 zgoraj, lahko predložijo pristojni carinski organi Jordanije ali novih držav članic in jih ti tudi sprejemajo v obdobju treh let po izdaji zadevnega dokazila o poreklu.
      Člen 4
      Blago v tranzitu
      1.   Določbe Sporazuma se lahko uporabljajo za blago, izvoženo iz Jordanije v eno od novih držav članic ali iz ene od novih držav članic v Jordanijo, ki je v skladu z določbami Protokola 3 in je na datum pristopa v tranzitu ali začasno uskladiščeno v carinskem skladišču ali v prosti coni v Jordaniji ali novi državi članici.
      2.   Prednostna obravnava se odobri v primerih, za katere je treba carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od dneva pristopa predložiti dokazilo o poreklu, ki so ga carinski organi države izvoznice izdali naknadno.

         SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

      Člen 5
      Hašemitska kraljevina Jordanija se zavezuje, da ne bo vložila zahteve, prošnje ali napotitve niti spremenila ali umaknila katerega koli dovoljenja v skladu s členoma XXIV.6 in XXVIII GATT 1994 v zvezi s to širitvijo Skupnosti.
      Člen 6
      Ta protokol je sestavni del Evro-mediteranskega sporazuma. Priloge in izjava k temu protokolu so njegov sestavni del.
      Člen 7
      1.   Ta protokol odobrijo Skupnost, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Hašemitska kraljevina Jordanija v skladu s svojimi postopki.
      2.   Pogodbenice obvestijo druga drugo o dokončanju ustreznih postopkov iz prejšnjega odstavka. Listine o odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.
      Člen 8
      1.   Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o odobritvi.
      2.   Ta protokol se začasno uporablja od 1. januarja 2007.
      Člen 9
      Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v vsakem od uradnih jezikov pogodbenic, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.
      Člen 10
      Besedilo Evro-mediteranskega sporazuma, vključno s prilogami in protokoli, ki so njegov sestavni del, ter Sklepna listina s priloženimi izjavami se sestavijo v bolgarskem in romunskem jeziku in ta besedila so enako verodostojna kot izvirna besedila. Pridružitveni svet odobri ta besedila.

         Съставено в Брюксел на тридесети ноември две хиляди и девета година.
         Hecho en Bruselas, el treinta de noviembre de dos mil nueve.
         V Bruselu dne třicátého listopadu dva tisíce devět.
         Udfærdiget i Bruxelles den tredivte november to tusind og ni.
         Geschehen zu Brüssel am dreißigsten November zweitausendneun.
         Kahe tuhande üheksanda aasta novembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Νοεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.
         Done at Brussels on the thirtieth day of November in the year two thousand and nine.
         Fait à Bruxelles, le trente novembre deux mille neuf.
         Fatto a Bruxelles, addì trenta novembre duemilanove.
         Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā novembrī.
         Priimta du tūkstančiai devintų metų lapkričio trisdešimtą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év november harmincadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u disgħa.
         Gedaan te Brussel, de dertigste november tweeduizend negen.
         Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego listopada roku dwa tysiące dziewiątego.
         Feito em Bruxelas, em trinta de Novembro de dois mil e nove.
         Întocmit la Bruxelles, la treizeci noiembrie două mii nouă.
         V Bruseli tridsiateho novembra dvetisícdeväť.
         V Bruslju, dne tridesetega novembra leta dva tisoč devet.
         Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.
         Som skedde i Bryssel den trettionde november tjugohundranio.

            За държавите-членки
            Por los Estados miembros
            Za členské státy
            For medlemsstaterne
            Für die Mitgliedstaaten
            Liikmesriikide nimel
            Για τα κράτη μέλη
            For the Member States
            Pour les États membres
            Per gli Stati membri
            Dalībvalstu vārdā
            Valstybių narių vardu
            A tagállamok részéről
            Għall-Istati Membri
            Voor de lidstaten
            W imieniu państw członkowskich
            Pelos Estados-Membros
            Pentru statele membre
            Za členské štáty
            Za države članice
            Jäsenvaltioiden puolesta
            På medlemsstaternas vägnar

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            Az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            För Europeiska gemenskapen

            За Хашемитското кралство Йордания
            Por el Reino Hachemita de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hashemita di Giordania
            Jordānijas Hāšemītu Karalistes vārdā
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hasimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemit tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            På Hashemitiska konungariket Jordaniens vägnar


title: Sklep Sveta z dne 28. januarja 2013 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               1.2.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 30/12

         SKLEP SVETA
   z dne 28. januarja 2013
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   2013/C 30/06
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju predloga za imenovanje v skupini predstavnikov delodajalcev, ki ga je Komisija predložila Svetu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepom z dne 16. julija 2012 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2012 do 17. septembra 2015.

               (2)

               V skupini predstavnikov delodajalcev upravnega odbora navedenega centra se je sprostilo mesto člana za Švedsko –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za članico upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2015, imenuje:

      PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV:

               ŠVEDSKA

               Karin THAPPER

      V Bruslju, 28. januarja 2013

            Za Svet

            Predsednik

         S. COVENEY

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1.

      (2)  UL C 228, 31.7.2012, str. 3.


title: Sklep ATALANTA/7/2009 Političnega in varnostnega odbora z dne 2. oktobra 2009 o spremembah Sklepa ATALANTA/2/2009 Političnega in varnostnega odbora o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in Sklepa ATALANTA/3/2009 Političnega in varnostnega odbora o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

text:
               15.10.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 270/19

      SKLEP ATALANTA/7/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA

   z dne 2. oktobra 2009
   o spremembah Sklepa ATALANTA/2/2009 Političnega in varnostnega odbora o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) in Sklepa ATALANTA/3/2009 Političnega in varnostnega odbora o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)
   (2009/758/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) in zlasti člena 10 Skupnega ukrepa,
   ob upoštevanju Sklepov Atalanta/2/2009 (2) in Atalanta/3/2009 (3) Političnega in varnostnega odbora ter dodatkov k tema sklepoma (4),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Poveljnik operacije EU je 17. novembra 2008, 16. decembra 2008, 19. marca 2009 in 3. julija 2009 organiziral konference o oblikovanju in popolnjevanju sil.

               (2)

               Na podlagi priporočila poveljnika operacije EU in nasveta vojaškega odbora Evropske unije o glede prispevka Črne gore, bi bilo prispevek Črne gore treba sprejeti.

               (3)

               V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski Uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Člen 1 Sklepa Atalanta/2/2009 Političnega in varnostnega odbora se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 1
      Prispevek tretjih držav
      Na podlagi konferenc o oblikovanju in popolnjevanju sil se sprejmejo prispevki Norveške, Hrvaške in Črne gore za vojaško operacijo EU kot prispevek k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (‚Atalanta‘).“

   Člen 2
   Priloga k Sklepu Atalanta/3/2009 Političnega in varnostnega odbora se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

      V Bruslju, 2. oktobra 2009

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         O. SKOOG

      (1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

      (2)  UL L 109, 30.4.2009, str. 52.

      (3)  UL L 112, 6.5.2009, str. 9.

      (4)  UL L 119, 14.5.2009, str. 40.

      PRILOGA

            „PRILOGA

               SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 2(1)

                        —

                        Norveška

                        —

                        Hrvaška

                        —

                        Črna gora“.


title: 2006/515/ES: Sklep Sveta z dne  18. maja 2006  o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov

text:
               25.7.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 201/15

      SKLEP SVETA

   z dne 18. maja 2006
   o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov
   (2006/515/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133, 151, 181 in 181a v povezavi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Novembra 2004 je Svet pooblastil Komisijo, da v imenu Skupnosti sodeluje pri Organizaciji združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO) v pogajanjih glede Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (v nadaljevanju „Konvencija UNESCA“). Komisija in države članice so se udeležile teh pogajanj.

               (2)

               Konvencija UNESCA je bila sprejeta na splošni konferenci UNESCA 20. oktobra 2005 v Parizu.

               (3)

               Ta konvencija UNESCA sestavlja pomemben in učinkovit steber spodbujanja kulturne raznolikosti in kulturnih izmenjav, ki jim tako Skupnost, kakor to odraža člen 151(4) Pogodbe, kot tudi njene države članice pripisujejo izredno velik pomen. Prispeva k vzajemnemu spoštovanju in razumevanju med kulturami na svetovni ravni.

               (4)

               To konvencijo UNESCA je treba čimprej odobriti.

               (5)

               Tako Skupnost kot tudi njene države članice so pristojne na področjih, ki jih zajema Konvencija UNESCA. Zato naj Skupnost in države članice postanejo pogodbenice Konvencije UNESCA, tako da bodo skupaj lahko izpolnjevale v Konvenciji zapisane obveznosti in v primerih mešane pristojnosti usklajeno izvrševale pravice, ki po Konvenciji izhajajo iz njih –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Konvencija UNESCA o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov se odobri v imenu Skupnosti.
   2.   Besedilo Konvencije UNESCA je v Prilogi 1(a) k temu sklepu.
   Člen 2
   1.   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e), pooblaščene(-ih) za deponiranje listine o pristopu, v imenu Skupnosti, pri generalnem direktorju UNESCA, v skladu s členom 27(4) Konvencije UNESCA.
   2.   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e), pooblaščene(-ih) za deponiranje izjave o pristojnosti iz Priloge 1(b) tega sklepa, v imenu Evropske skupnosti, v skladu s členom 27(3)(c) Konvencije UNESCA.
   3.   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e), pooblaščene(-ih) za to, da ob deponiranju listine o pristopu dajo enostransko izjavo iz Priloge 2 tega sklepa.
   Člen 3
   V zvezi z zadevami, ki so v pristojnosti Skupnosti, na zasedanjih organov, ustanovljenih s Konvencijo UNESCA, Skupnost zastopa Komisija, zlasti na Konferenci pogodbenic iz člena 22 Konvencije, ter se v njenem imenu pogaja o vprašanjih, ki spadajo v pristojnost teh organov.
   Člen 4
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. maja 2006

            Za Svet

            Predsednik

         Franz MORAK

      (1)  Mnenje z dne 27.4.2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      PRILOGA 1(a)

         PREVOD
         KONVENCIJA
         o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov
         Generalna konferenca Organizacije združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo, ki se je sestala v Parizu od 3. do 21. oktobra 2005 na 33. zasedanju,
         OB SPOZNANJU, da je kulturna raznolikost značilnost, ki opredeljuje človeštvo,
         ZAVEDAJOČ SE, da kulturna raznolikost tvori skupno dediščino človeštva in da jo je treba gojiti in ohranjati v dobro vseh,
         ZAVEDAJOČ SE DEJSTVA, da kulturna dediščina ustvarja bogat in raznolik svet, ki veča obseg možnosti, krepi človeške zmogljivosti in vrednote ter je zato temeljno gibalo trajnostnega razvoja skupnosti, ljudstev in narodov,
         OB SKLICEVANJU NA DEJSTVO, da je kulturna raznolikost, ki se razvija v okviru demokratičnosti, strpnosti, socialne pravičnosti in medsebojnega spoštovanja med ljudstvi in kulturami, nepogrešljiva za mir in varnost na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni,
         POUDARJAJOČ pomen kulturne raznolikosti za polno uveljavljanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zapisanih v Splošni deklaraciji človekovih pravic in v drugih splošno priznanih instrumentih,
         OB POUDARJANJU potrebe, da se kultura kot strateški element vključi tako v nacionalne in mednarodne razvojne politike kakor tudi v mednarodno razvojno sodelovanje, tudi ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Organizacije združenih narodov (2000), ki posebno pozornost namenja izkoreninjenju revščine,
         OB UPOŠTEVANJU, da ima kultura v času in prostoru različne oblike ter da se ta raznolikost uresničuje z izvirnostjo in s številčnostjo identitet ter s kulturnimi izrazi ljudstev in družb, ki sestavljajo človeštvo,
         OB PRIZNAVANJU pomena tradicionalnega znanja kot vira nematerialnega in materialnega bogastva, zlasti sistemov znanja domorodnih ljudstev, in njegovega pozitivnega prispevka k trajnostnemu razvoju ter potrebe po ustreznem zagotavljanju njegovega varovanja in spodbujanja,
         OB PRIZNAVANJU potrebe po sprejetju ukrepov za varovanje raznolikosti kulturnih izrazov, vključno z njihovo vsebino, zlasti če kulturnim izrazom grozita izumrtje ali velike spremembe,
         OB POUDARJANJU pomena kulture za socialno kohezijo na splošno in zlasti njenega prispevka k izboljšanju statusa in vloge žensk v družbi,
         ZAVEDAJOČ SE, da kulturno raznolikost utrjuje prost pretok idej in da se krepi s stalnimi izmenjavami in medsebojnimi vplivi med kulturami,
         OB PONOVNI POTRDITVI, da svoboda misli, izražanja in informiranja ter raznolikost medijev omogočata razcvet kulturnih izrazov v družbi,
         OB PRIZNAVANJU, da je raznolikost kulturnih izrazov, vključno s tradicionalnimi kulturnimi izrazi, pomemben dejavnik, ki posameznikom in ljudstvom omogoča, da izrazijo svoje ideje in vrednoste ter jih delijo z drugimi,
         OB PONOVNI UGOTOVITVI, da je jezikovna raznolikost temeljni element kulturne raznolikosti, in OB PONOVNI POTRDITVI temeljne vloge, ki jo ima izobraževanje pri varovanju in spodbujanju kulturnih izrazov,
         OB UPOŠTEVANJU pomena vitalnosti kultur za vse, vključno za osebe, ki pripadajo manjšinam, in domorodnim ljudstvom, kot se izraža z njihovo svobodo ustvarjanja, širjenja in distribucije njihovih tradicionalnih kulturnih izrazov ter dostopom do njih tako, da jih izkoristijo za lastni razvoj,
         OB POUDARJANJU bistvene vloge kulturne interakcije in ustvarjalnosti, ki krepita in prenavljata kulturno izražanje ter krepita vlogo tistih, ki so vključeni v razvoj kulture za napredek družbe na splošno,
         OB PRIZNAVANJU pomena pravic intelektualne lastnine za podpiranje oseb, ki sodelujejo pri kulturnem ustvarjanju,
         OB PREPRIČANJU, da imajo kulturne dejavnosti, dobrine in storitve tako gospodarsko kot kulturno naravo, ker so nosilke identitet, vrednot in pomenov, ter se jih zato ne sme obravnavati, kot da imajo izključno tržno vrednost,
         OB UGOTOVITVI, da procesi globalizacije, ki jih pospešuje hiter razvoj informacijske in komunikacijske tehnologije, s tem da ustvarjajo popolnoma nove razmere za večjo interakcijo med kulturami, pomenijo tudi izziv za kulturno raznolikost, zlasti glede na možno neravnotežje med bogatimi in revnimi državami,
         ZAVEDAJOČ SE posebne pristojnosti, ki jo ima UNESCO za zagotavljanje spoštovanja raznolikosti kultur in za to, da priporoči sklepanje mednarodnih sporazumov, za katere meni, da so potrebni za spodbujanje prostega pretoka idej v besedah in slikah,
         OB SKLICEVANJU na določbe mednarodnih instrumentov, ki jih je sprejel UNESCO v zvezi s kulturno raznolikostjo in z uresničevanjem kulturnih pravic, ter še posebej na določbe Splošne deklaracije o kulturni raznolikosti iz leta 2001,
         SPREJEMA 20. OKTOBRA 2005 NASLEDNJO KONVENCIJO.
         I.   CILJI IN GLAVNA NAČELA
         Člen 1
         Cilji
         Cilji te konvencije so:

                     (a)

                     varovati in spodbujati raznolikost kulturnih izrazov;

                     (b)

                     ustvariti razmere, v katerih se bodo lahko kulture razvijale in druga na drugo prosto vplivale na način, tako da se bodo medsebojno bogatile;

                     (c)

                     spodbujati dialog med kulturami, da se zagotovijo močnejše in bolj uravnotežene kulturne izmenjave v svetu v korist medkulturnega spoštovanja in kulture miru;

                     (d)

                     spodbujati med-kulturnost, da se razvije kulturna interakcija v duhu gradnje mostov med narodi;

                     (e)

                     spodbujati spoštovanje raznolikosti kulturnih izrazov in izboljšati ozaveščanje o njegovi vrednosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni;

                     (f)

                     ponovno potrditi pomen povezave med kulturo in razvojem za vse države, zlasti za države v razvoju, in spodbujati ukrepe, ki potekajo na nacionalni in mednarodni ravni za priznanje dejanskega pomena te povezave;

                     (g)

                     priznati posebno naravo kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev kot nosilcev identitete, vrednot in pomena;

                     (h)

                     ponovno potrditi suvereno pravico držav, da ohranjajo, sprejemajo in izvajajo politike in ukrepe, za katere menijo, da so ustrezni za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov na njihovem ozemlju;

                     (i)

                     okrepiti mednarodno sodelovanje in solidarnost v duhu partnerstva, da se zlasti povečajo zmogljivosti držav v razvoju glede varovanja in spodbujanja raznolikosti kulturnih izrazov.

               Člen 2
         Glavna načela
         Kulturna raznolikost se lahko varuje in spodbuja samo, če so zajamčene človekove pravice in temeljne svoboščine, kot je svoboda izražanja, informiranja in komuniciranja, ter možnost, da posamezniki izberejo kulturne izraze. Nihče se ne more sklicevati na določbe te konvencije, da bi s tem kršil človekove pravice in temeljne svoboščine, kot so zapisane v Splošni deklaraciji človekovih pravic ali kot jih jamči mednarodno pravo, ali da bi omejil njihovo področje uporabe.
         Države imajo skladno z Listino Združenih narodov in načeli mednarodnega prava suvereno pravico, da sprejemajo ukrepe in politike za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov na svojem ozemlju.
         Pogoj za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov je priznavanje enakega dostojanstva in spoštovanja vseh kultur, vključno s kulturami oseb, ki pripadajo manjšinam ali domorodnim ljudstvom.
         Mednarodno sodelovanje in solidarnost bi morala vsem državam, predvsem državam v razvoju, omogočati, da oblikujejo in okrepijo potrebna sredstva za kulturno izražanje, vključno s svojo kulturno industrijo, ki šele nastaja ali pa je že uveljavljena, na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.
         Ker je kultura eden od temeljnih gibal razvoja, so kulturni vidiki razvoja enako pomembni kot njegovi gospodarski vidiki, posamezniki in ljudstva pa imajo temeljno pravico, da pri tem sodelujejo in imajo od tega koristi.
         Kulturna raznolikost je veliko bogastvo za posameznike in družbe. Varovanje, spodbujanje in ohranjanje kulturne raznolikosti so bistveni pogoj za trajnostni razvoj v korist sedanjih in prihodnjih generacij.
         Enak dostop do bogate in raznolike vrste kulturnih izrazov z vsega sveta ter dostop kultur do sredstev izražanja in širjenja sta pomembna elementa za povečevanje kulturne raznolikosti in spodbujanje medsebojnega razumevanja.
         Kadar države sprejmejo ukrepe za spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov, bi si morale prizadevati, da na ustrezen način spodbujajo odprtost do drugih svetovnih kultur in zagotavljajo, da so ti ukrepi skladni s cilji iz te konvencije.
         II.   PODROČJE UPORABE
         Člen 3
         Področje uporabe
         Ta konvencija velja za politike in ukrepe, ki jih pogodbenice sprejmejo v zvezi z varovanjem in s spodbujanjem raznolikosti kulturnih izrazov.
         III.   OPREDELITEV POJMOV
         Člen 4
         Opredelitev pojmov
         Izrazi v tej konvenciji pomenijo:

                     1.

                        Kulturna raznolikost

                     „Kulturna raznolikost“ pomeni številne oblike, v katerih kulture skupin in družb najdejo svoj izraz. Ti izrazi se nato prenašajo znotraj skupin in družb ter med njimi.
                     Kulturna raznolikost se ne kaže samo v različnih oblikah, s katerimi se kulturna dediščina človeštva izraža, bogati in prenaša z raznolikostjo kulturnih izrazov, ampak tudi z različnimi načini umetniškega ustvarjanja, proizvodnje, širjenja, distribucije in uživanja, ne glede na uporabljena sredstva in tehnologije.

                     2.

                        Kulturna vsebina

                     „Kulturna vsebina“ se nanaša na simbolični pomen, umetniški vidik in kulturne vrednote, ki izvirajo iz kulturnih identitet ali jih izražajo.

                     3.

                        Kulturni izrazi

                     „Kulturni izrazi“ so tisti izrazi, ki so posledica ustvarjalnosti posameznikov, skupin in družb ter imajo kulturno vsebino.

                     4.

                        Kulturne dejavnosti, dobrine in storitve

                     „Kulturne dejavnosti, dobrine in storitve“ so tiste dejavnosti, dobrine in storitve, ki takrat, ko se obravnavajo z vidika svoje posebne kakovosti, uporabe ali namena, vsebujejo ali prenašajo kulturne izraze, ne glede na tržno vrednost, ki jo morda imajo. Kulturne dejavnosti so lahko končni izdelek ali pa prispevajo k proizvodnji kulturnih dobrin in storitev.

                     5.

                        Kulturna industrija

                     „Kulturna industrija“ je industrija, ki proizvaja in razširja kulturne dobrine ali storitve, kot so opredeljene v odstavku 4 zgoraj.

                     6.

                        Kulturne politike in ukrepi

                     „Kulturne politike in ukrepi“ so politike in ukrepi, povezani s kulturo, na lokalni, nacionalni, regionalni ali mednarodni ravni, ki se osredotočajo na kulturo kot tako ali so zasnovani tako, da neposredno vplivajo na kulturne izraze posameznikov, skupin ali družb, vključno na ustvarjanje, proizvodnjo, širjenje in distribucijo kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev ter na dostop do njih.

                     7.

                        Varovanje

                     „Varovanje“ pomeni sprejetje ukrepov za ohranitev, zaščito in večanje raznolikosti kulturnih izrazov.
                     „Varovati“ pomeni sprejeti take ukrepe.

                     8.

                        Medkulturnost

                     „Medkulturnost“ pomeni obstoj in enakopravno interakcijo različnih kultur ter možnost za ustvarjanje skupnih kulturnih izrazov z dialogom in medsebojnim spoštovanjem.

               IV.   PRAVICE IN OBVEZNOSTI POGODBENIC
         Člen 5
         Splošno pravilo o pravicah in obveznostih
         1.   Pogodbenice skladno z Listino Združenih narodov, načeli mednarodnega prava in splošno priznanimi instrumenti na področju človekovih pravic ponovno potrjujejo svojo suvereno pravico, da oblikujejo in izvajajo svoje kulturne politike ter sprejemajo ukrepe za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov ter za krepitev mednarodnega sodelovanja za dosego ciljev te konvencije.
         2.   Kadar pogodbenica izvaja politiko in sprejema ukrepe za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov na svojem ozemlju, morajo biti njena politika in ukrepi skladni z določbami te konvencije.
         Člen 6
         Pravice pogodbenic na nacionalni ravni
         1.   Vsaka pogodbenica lahko v okviru svoje kulturne politike in ukrepov, kot so opisani v točki 6 člena 4, ter ob upoštevanju posebnih okoliščin in potreb, ki jih ima, sprejme ukrepe za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov na svojem ozemlju.
         2.   Ti ukrepi lahko vključujejo:

                     (a)

                     zakonodajne ukrepe, katerih namen je varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov;

                     (b)

                     ukrepe, ki na ustrezen način zagotavljajo domačim kulturnim dejavnostim, dobrinam in storitvam, da med vsemi tistimi, ki so na voljo na nacionalnem ozemlju, možnosti za njihovo ustvarjanje, proizvodnjo, širjenje, distribucijo in uživanje, vključno z ukrepi, povezanimi z jezikom, ki se uporablja za te dejavnosti, dobrine in storitve;

                     (c)

                     ukrepe, katerih namen je nacionalnim neodvisnim kulturnim panogam in dejavnostim v neformalnem sektorju zagotavljati učinkovit dostop do sredstev za proizvodnjo, širjenje in distribucijo kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev;

                     (d)

                     ukrepe za dodeljevanje javne finančne pomoči;

                     (e)

                     ukrepe za spodbujanje neprofitnih organizacij ter javnih in zasebnih ustanov, umetnikov in drugih poklicnih kulturnih delavcev, da razvijajo in podpirajo prosto izmenjavo in pretok idej ter kulturnih izrazov kakor tudi kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev ter spodbujajo ustvarjalni in podjetniški duh v svojih dejavnostih;

                     (f)

                     ukrepe za ustanavljanje in podpiranje javnih ustanov, kadar je to primerno;

                     (g)

                     ukrepe za spodbujanje in podpiranje umetnikov ter drugih, ki so vključeni v ustvarjanje kulturnih izrazov;

                     (h)

                     ukrepe za povečevanje raznolikosti medijev, tudi s storitvami javne radiodifuzije.

               Člen 7
         Ukrepi za spodbujanje kulturnih izrazov
         1.   Pogodbenice si prizadevajo na svojem ozemlju ustvariti okolje, ki posameznike in družbene skupine spodbuja, da:

                     (a)

                     ustvarjajo, proizvajajo, širijo in distribuirajo svoje kulturne izraze ter imajo dostop do njih, ob skrbnem upoštevanju posebnih razmer in potreb žensk ter različnih družbenih skupin, vključno z osebami, ki pripadajo manjšinam in domorodnim ljudstvom;

                     (b)

                     imajo dostop do različnih kulturnih izrazov s svojega ozemlja ter iz drugih držav sveta.

               2.   Pogodbenice si prav tako prizadevajo, da priznajo pomemben prispevek umetnikov in vseh tistih, ki so vključeni v ustvarjalni proces, kulturnih skupnosti in organizacij, ki jih podpirajo pri njihovem delu, kakor tudi njihovo osrednjo vlogo pri bogatitvi raznolikosti kulturnih izrazov.
         Člen 8
         Ukrepi za varovanje kulturnih izrazov
         1.   Brez vpliva na določbe členov 5 in 6 lahko pogodbenica ugotovi obstoj posebnih razmer, v katerih so kulturni izrazi na njenem ozemlju v nevarnosti, da bodo izumrli, ali so resno ogroženi oziroma kako drugače potrebujejo nujno zaščito.
         2.   Pogodbenice lahko sprejmejo vse potrebne ukrepe za varovanje in ohranitev kulturnih izrazov v razmerah, navedenih v odstavku 1, skladno z določbami te konvencije.
         3.   Pogodbenice poročajo Medvladnemu odboru, navedenemu v členu 23, o vseh ukrepih, sprejetih za obvladanje zahtevnosti položaja, odbor pa lahko oblikuje ustrezna priporočila.
         Člen 9
         Izmenjava informacij in preglednost
         Pogodbenice:

                     (a)

                     vsaka štiri leta v svojih poročilih UNESCU pošljejo ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov na svojem ozemlju in na mednarodni ravni;

                     (b)

                     določijo stično točko, pristojno za izmenjavo informacij v zvezi s to konvencijo;

                     (c)

                     si sporočajo in izmenjujejo informacije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov.

               Člen 10
         Izobraževanje in ozaveščanje javnosti
         Pogodbenice:

                     (a)

                     spodbujajo in podpirajo razumevanje pomena varovanja in spodbujanja raznolikosti kulturnih izrazov, med drugim z izobraževalnimi programi in s programi za povečevanje ozaveščenosti širše javnosti;

                     (b)

                     sodelujejo z drugimi pogodbenicami ter mednarodnimi in regionalnimi organizacijami, da bi izpolnile namen tega člena;

                     (c)

                     si prizadevajo za spodbujanje ustvarjalnosti in krepitev proizvodnih zmogljivosti z uvedbo programov izobraževanja, usposabljanja in izmenjav na področju kulturne industrije. Ti ukrepi se morajo izvajati tako, da ne vplivajo negativno na tradicionalne oblike proizvodnje.

               Člen 11
         Sodelovanje civilne družbe
         Pogodbenice priznavajo temeljno vlogo civilne družbe pri varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov. Pogodbenice spodbujajo dejavno sodelovanje civilne družbe pri svojih prizadevanjih za izpolnitev ciljev te konvencije.
         Člen 12
         Spodbujanje mednarodnega sodelovanja
         Pogodbenice si prizadevajo za okrepitev svojega dvostranskega, regionalnega in mednarodnega sodelovanja, da bi ustvarile razmere, ugodne za spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov, zlasti ob upoštevanju razmer, navedenih v členih 8 in 17, predvsem za:

                     (a)

                     olajšanje dialoga med pogodbenicami o kulturni politiki;

                     (b)

                     krepitev strateških in upravljavskih zmogljivosti javnega sektorja v javnih kulturnih ustanovah s poklicnimi in z mednarodnimi kulturnimi izmenjavami ter izmenjavo najboljših praks;

                     (c)

                     okrepitev partnerstva s civilno družbo, z nevladnimi organizacijami in zasebnim sektorjem ter med njimi, za podpiranje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov;

                     (d)

                     podpiranje uporabe novih tehnologij in spodbujanje partnerstva, da se okrepita izmenjava informacij in kulturno razumevanje ter da se spodbuja raznolikost kulturnih izrazov;

                     (e)

                     spodbujanje sklepanja ko-produkcijskih in ko-distribucijskih sporazumov.

               Člen 13
         Vključevanje kulture v trajnostni razvoj
         Pogodbenice si prizadevajo za vključevanje kulture v svoje razvojne politike na vseh ravneh, da bi ustvarile razmere, ugodne za trajnostni razvoj, in v okviru tega podpirale vidike, povezane z varovanjem in s spodbujanjem raznolikosti kulturnih izrazov.
         Člen 14
         Sodelovanje za razvoj
         Pogodbenice si prizadevajo za podpiranje sodelovanja za trajnostni razvoj in zmanjšanje revščine, zlasti v povezavi s posebnimi potrebami držav v razvoju, da bi pospešile nastanek dinamičnega kulturnega sektorja, med drugim z naslednjimi sredstvi:

                     (a)

                     s krepitvijo kulturne industrije v državah v razvoju:

                                 (i)

                                 z oblikovanjem in izboljševanjem produkcijskih in distribucijskih kulturnih zmogljivosti v državah v razvoju;

                                 (ii)

                                 s pospeševanjem širšega dostopa svojih kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev do svetovnega trga in v mednarodne distribucijske mreže;

                                 (iii)

                                 z omogočanjem nastanka trajnih lokalnih in regionalnih trgov;

                                 (iv)

                                 s sprejetjem ustreznih ukrepov v razvitih državah, da bi se omogočil lažji dostop kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev držav v razvoju do njihovega ozemlja, če je to mogoče;

                                 (v)

                                 s podpiranjem ustvarjalnega dela in z omogočanjem mobilnosti umetnikov iz držav v razvoju, kolikor je to mogoče;

                                 (vi)

                                 s spodbujanjem ustreznega sodelovanja med razvitimi državami in državami v razvoju, med drugim na področjih glasbe in filma;

                     (b)

                     s krepitvijo usposobljenosti z izmenjavo informacij, izkušenj in strokovnega znanja kakor tudi z usposabljanjem človeških virov v državah v razvoju v javnem in zasebnem sektorju, med drugim v zvezi s strateškimi in z upravljavskimi zmogljivostmi, razvojem in izvajanjem politik, s spodbujanjem in z distribucijo kulturnih izrazov, razvojem srednje velikih, malih in mikro podjetij, uporabo tehnologij ter razvojem in s prenosom veščin;

                     (c)

                     s prenosom tehnologij z uvedbo ustreznih ukrepov za prenos tehnologije in strokovnega znanja, zlasti na področjih kulturnih dejavnosti in podjetij;

                     (d)

                     s finančno podporo z:

                                 (i)

                                 ustanovitvijo mednarodnega sklada za kulturno raznolikost, kot določa člen 18;

                                 (ii)

                                 dodelitvijo javne razvojne pomoči, če je to primerno, vključno s tehnično pomočjo, namenjeno spodbujanju in podpiranju ustvarjalnosti;

                                 (iii)

                                 drugimi oblikami finančne pomoči, kot so nizkoobrestna posojila, subvencije in drugi mehanizmi financiranja.

               Člen 15
         Načini sodelovanja
         Pogodbenice spodbujajo razvoj partnerstev med javnim in zasebnim sektorjem ter nepridobitnimi organizacijami kakor tudi znotraj njih, da bi z državami v razvoju sodelovale pri krepitvi njihovih zmogljivosti varovanja in spodbujanja raznolikosti kulturnih izrazov. Ta inovativna partnerstva bodo glede na dejanske potrebe držav v razvoju posebno pozornost posvetile razvoju infrastruktur, človeških virov in politik ter izmenjavi kulturnih dejavnosti, dobrin in storitev.
         Člen 16
         Prednostna obravnava za države v razvoju
         Razvite države omogočajo kulturne izmenjave z državami v razvoju tako, da prek ustreznih institucionalnih in pravnih okvirov dodelijo prednostno obravnavo njihovim umetnikom in drugim strokovnjakom ter poklicnim kulturnim delavcem kakor tudi njihovim kulturnim dobrinam in storitvam.
         Člen 17
         Mednarodno sodelovanje v razmerah hudega ogrožanja kulturnih izrazov
         Pogodbenice sodelujejo in si medsebojno pomagajo v razmerah, navedenih v členu 8, pri čemer posebej skrbijo za države v razvoju.
         Člen 18
         Mednarodni sklad za kulturno raznolikost
         1.   Ustanovi se „Mednarodni sklad za kulturno raznolikost“, v nadaljevanju „Sklad“.
         2.   Sredstva sklada predstavlja skrbniški sklad v skladu s Finančnim pravilnikom UNESCA.
         3.   Sredstva Sklada vključujejo:

                     (a)

                     prostovoljne prispevke pogodbenic;

                     (b)

                     sredstva, ki jih v ta namen dodeli Generalna konferenca UNESCA;

                     (c)

                     prispevke, darila ali zapuščine drugih držav, organizacij in programov sistema Združenih narodov, drugih regionalnih ali mednarodnih organizacij, javnih ali zasebnih ustanov ali posameznikov;

                     (d)

                     vse pripadajoče obresti na sredstva Sklada;

                     (e)

                     sredstva zbiralnih akcij in izkupičke dogodkov, organiziranih v korist Sklada;

                     (f)

                     vsa druga sredstva, ki jih dovoljujejo pravila Sklada.

               4.   O uporabi sredstev Sklada odloča Medvladni odbor na podlagi smernic, ki jih določi Konferenca pogodbenic iz člena 22.
         5.   Medvladni odbor lahko sprejme prispevke in druge oblike pomoči za splošne in posebne namene, ki se nanašajo na določene projekte, če je te projekte odobril.
         6.   Prispevki v Sklad ne smejo biti vezani na noben politični, gospodarski ali kakšen drug pogoj, ki ni skladen s cilji te konvencije.
         7.   Pogodbenice si prizadevajo, da redno zagotavljajo prostovoljne prispevke za izvajanje te konvencije.
         Člen 19
         Izmenjava, analiza in širjenje informacij
         1.   Pogodbenice soglašajo, da si bodo izmenjavale informacije in delile strokovno znanje v zvezi z zbiranjem podatkov in s statistiko o raznolikosti kulturnih izrazov ter o najboljših praksah za njihovo varovanje in spodbujanje.
         2.   UNESCO z uporabo obstoječih mehanizmov v Sekretariatu omogoča zbiranje, analiziranje in širjenje vseh informacij, statistike in najboljših praks na tem področju.
         3.   Poleg tega UNESCO vzpostavi in posodablja zbirko podatkov o različnih sektorjih in vladnih, zasebnih in nepridobitnih organizacijah, ki delujejo na področju kulturnih izrazov.
         4.   Da bi UNESCO olajšal zbiranje podatkov, posebno pozornost namenja krepitvi zmogljivosti in strokovnega znanja pogodbenic, ki izrazijo zahtevo za tako pomoč.
         5.   Zbiranje informacij iz tega člena dopolnjuje informacije, zbrane v skladu z določbami člena 9.
         V.   RAZMERJE DO DRUGIH INSTRUMENTOV
         Člen 20
         Razmerje do drugih pogodb: medsebojna podpora, dopolnjevanje in nepodrejenost
         1.   Pogodbenice priznavajo, da morajo v dobri veri izpolnjevati svoje obveznosti po tej konvenciji in vseh drugih pogodbah, katerih pogodbenice so. Ne da bi to konvencijo podredile drugim pogodbam:

                     (a)

                     spodbujajo medsebojno podporo med to konvencijo in drugimi pogodbami, katerih pogodbenice so, in

                     (b)

                     kadar razlagajo in uporabljajo druge pogodbe, katerih pogodbenice so, ali kadar se zavezujejo k drugim mednarodnim obveznostim, upoštevajo ustrezne določbe te konvencije.

               2.   Nič v tej konvenciji se ne sme razlagati kot spreminjanje pravic in obveznosti pogodbenic po kateri koli drugi pogodbi, katere pogodbenice so.
         Člen 21
         Mednarodno posvetovanje in usklajevanje
         Pogodbenice si prizadevajo za spodbujanje ciljev in načel te konvencije v drugih mednarodnih forumih. V ta namen se pogodbenice posvetujejo, če je to primerno, upoštevajoč te cilje in načela.
         VI.   ORGANI KONVENCIJE
         Člen 22
         Konferenca pogodbenic
         1.   Ustanovi se Konferenca pogodbenic. Konferenca pogodbenic je plenarni in najvišji organ te konvencije.
         2.   Konferenca pogodbenic se na rednem zasedanju sestane vsaki dve leti, če je to mogoče, v okviru Generalne konference UNESCA. Lahko se sestane tudi na izrednem zasedanju, če se tako odloči ali če na Medvladni odbor naslovi tako zahtevo najmanj tretjina pogodbenic.
         3.   Konferenca pogodbenic sprejme svoj poslovnik.
         4.   Naloge Konference pogodbenic so med drugim:

                     (a)

                     izvolitev članov Medvladnega odbora;

                     (b)

                     prejemanje in preučitev poročil pogodbenic te konvencije, ki jih pošlje Medvladni odbor;

                     (c)

                     odobritev operativnih smernic, ki jih na njeno zahtevo pripravi Medvladni odbor;

                     (d)

                     sprejetje vseh drugih ukrepov, za katere meni, da so potrebni za doseganje ciljev te konvencije.

               Člen 23
         Medvladni odbor
         1.   V okviru UNESCA se ustanovi Medvladni odbor za varovanje in spodbujanje raznolikosti kulturnih izrazov, v nadaljevanju „Medvladni odbor“. Sestavljajo ga predstavniki 18 držav pogodbenic Konvencije, ki jih za štiri leta ob začetku veljavnosti te konvencije izvoli Konferenca pogodbenic skladno s členom 29.
         2.   Medvladni odbor se sestane enkrat na leto.
         3.   Medvladni odbor deluje pod vodstvom in skladno z navodili Konference pogodbenic ter ji je odgovoren.
         4.   Število članov Medvladnega odbora se bo povečalo na 24, ko bo pogodbenic Konvencije 50.
         5.   Izvolitev članov Medvladnega odbora temelji na načelih pravične geografske zastopanosti in izmenjavanja.
         6.   Ne glede na druge odgovornosti, ki jih ima po tej konvenciji, ima Medvladni odbor naslednje naloge:

                     (a)

                     spodbujati cilje te konvencije ter podpirati in zagotoviti spremljanje njenega izvajanja;

                     (b)

                     na zahtevo Konference pogodbenic pripraviti operativne smernice za izvajanje in uporabo določb Konvencije ter ji jih predložiti v odobritev;

                     (c)

                     Konferenci pogodbenic poslati poročila pogodbenic Konvencije, skupaj s svojimi pripombami in povzetkom njihove vsebine;

                     (d)

                     sprejeti ustrezna priporočila glede razmer, na katere ga opozorijo pogodbenice skladno z določbami Konvencije, zlasti člena 8;

                     (e)

                     določiti postopke in druge posvetovalne mehanizme za spodbujanje doseganja ciljev in načel te konvencije v drugih mednarodnih forumih;

                     (f)

                     izvajati vse druge naloge na zahtevo Konference pogodbenic.

               7.   Medvladni odbor lahko skladno s svojim poslovnikom kadar koli povabi javne ali zasebne organizacije oziroma posameznike, da sodelujejo na njegovih sejah, in se z njimi posvetuje o posebnih vprašanjih.
         8.   Medvladni odbor pripravi svoj poslovnik in ga predloži Konferenci pogodbenic v odobritev.
         Člen 24
         Sekretariat UNESCA
         1.   Organom Konvencije pomaga Sekretariat UNESCA.
         2.   Sekretariat pripravlja dokumentacijo za Konferenco pogodbenic in Medvladni odbor ter dnevni red njunih zasedanj, pomaga pri izvajanju njunih odločitev in o tem poroča.
         VII.   KONČNE DOLOČBE
         Člen 25
         Reševanje sporov
         1.   Če pride do spora med pogodbenicami te Konvencije glede razlage ali uporabe Konvencije, pogodbenice poiščejo rešitev s pogajanji.
         2.   Če zadevne pogodbenice ne morejo doseči soglasja s pogajanji, lahko skupaj zaprosijo tretjo stranko za pomoč ali posredovanje.
         3.   Če pomoči ali posredovanja ni ali če se spor ne more rešiti s pogajanji, pomočjo ali posredovanjem, se lahko pogodbenica zateče k spravi skladno s postopkom iz Priloge k tej konvenciji. Pogodbenice v dobri veri preučijo predlog za rešitev spora, ki ga predlaga Spravni odbor.
         4.   Vsaka pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Konvencije oziroma ob pristopu k njej izjavi, da ne priznava spravnega postopka, navedenega zgoraj. Vsaka pogodbenica, ki da tako izjavo, lahko v vsakem trenutku umakne to izjavo tako, da o tem obvesti generalnega direktorja UNESCA.
         Člen 26
         Ratifikacija, sprejetje, odobritev ali pristop držav članic
         1.   To konvencijo morajo ratificirati, sprejeti, odobriti ali k njej pristopiti države članice UNESCA skladno z njihovimi ustreznimi ustavnimi postopki.
         2.   Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri generalnemu direktorju UNESCA.
         Člen 27
         Pristop
         1.   K tej konvenciji lahko pristopijo vse države nečlanice UNESCA, ki so članice Organizacije združenih narodov ali ene od njenih specializiranih agencij, ki jih Generalna konferenca UNESCA povabi, da k njej pristopijo.
         2.   K tej konvenciji lahko pristopijo tudi ozemlja, ki uživajo popolno notranjo samoupravo, ki jo kot tako priznava Organizacija združenih narodov, vendar niso pridobila popolne neodvisnosti skladno z Resolucijo 1514 (XV) Generalne skupščine in so pristojna za zadeve, ki jih obravnava ta konvencija, vključno s pristojnostjo za sklepanje pogodb na teh področjih.
         3.   Naslednje določbe veljajo za organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje:

                     (a)

                     k tej konvenciji lahko pristopi tudi vsaka organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ki jo razen naslednjih odstavkov v celoti zavezujejo določbe Konvencije na enak način kot države pogodbenice;

                     (b)

                     če je ena ali več držav članic take organizacije hkrati pogodbenica Konvencije, ta organizacija in ta država oziroma te države odločajo o svoji pristojnosti pri izvajanju svojih obveznosti po tej konvenciji. Ta deljena pristojnost začne veljati takrat, ko je končan postopek obveščanja, opisan v pododstavku (c). Organizacija in države članice niso upravičene do sočasnega uresničevanja pravic, ki izhajajo iz te konvencije. Poleg tega imajo organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje na področjih, za katera so pristojne, pri uresničevanju svoje pravice do glasovanja enako število glasov, kot je število njihovih držav članic, ki so pogodbenice te konvencije. Te organizacije ne uresničujejo svoje pravice do glasovanja, če države članice uresničujejo svojo, in obratno;

                     (c)

                     organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje in njena država ali njene države članice, ki so se dogovorile o deljeni pristojnosti, kot je predvideno v pododstavku (b), obvestijo pogodbenice o tako predlagani delitvi na naslednji način:

                                 (i)

                                 v svoji listini o pristopu ta organizacija natančno navede razdelitev pristojnosti za vprašanja, ki jih ureja Konvencija;

                                 (ii)

                                 ob poznejših spremembah pri zadevnih pristojnostih organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje obvesti depozitarja o vsaki predlagani spremembi zadevnih pristojnosti, depozitar pa nato o tej spremembi obvesti pogodbenice;

                     (d)

                     za države članice organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki postanejo pogodbenice Konvencije, se domneva, da ostanejo pristojne za vsa področja, za katera se prenos pristojnosti na organizacijo ni izrecno prijavil ali sporočil depozitarju;

                     (e)

                     „Organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje“ pomeni organizacijo, ki jo sestavljajo suverene države članice Organizacije združenih narodov ali ene od njenih specializiranih agencij, na katero so te države prenesle svojo pristojnost na področjih, ki jih ureja ta konvencija, in ki je bila ustrezno pooblaščena skladno s svojimi notranjimi postopki, da postane njena pogodbenica.

               4.   Listina o pristopu se deponira pri generalnemu direktorju UNESCA.
         Člen 28
         Stična točka
         Ko postane pogodbenica te konvencije, vsaka pogodbenica imenuje stično točko, kot je navedena v členu 9.
         Člen 29
         Začetek veljavnosti
         1.   Ta konvencija začne veljati tri mesece po datumu deponiranja tridesete listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, vendar samo za tiste države ali organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, ki so na ta dan ali pred tem datumom deponirale svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Za vsako drugo pogodbenico bo začela veljati tri mesece po deponiranju njene listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.
         2.   V tem členu se nobena listina, ki jo bo deponirala organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, ne sme obravnavati kot dodatek k listinam, ki so jih države članice navedene organizacije že deponirale.
         Člen 30
         Zvezni ali decentralizirani ustavni sistemi
         Ob priznavanju, da so mednarodni sporazumi enako zavezujoči za pogodbenice, ne glede na njihove ustavne sisteme, naslednje določbe veljajo za pogodbenice, ki imajo zvezni ali decentralizirani ustavni sistem:

                     (a)

                     v zvezi z določbami te konvencije, katere izvajanje spada pod sodno pristojnost zvezne ali centralne zakonodajne oblasti, bodo obveznosti zvezne ali centralne vlade enake kot obveznosti pogodbenic, ki niso zvezne države;

                     (b)

                     v zvezi z določbami te konvencije, katerih izvajanje spada pod pristojnost vsake od sestavnih enot, kot so države, okrožja, province ali kantoni, ki jih ne zavezuje ustavni sistem federacije, da morajo sprejeti zakonodajne ukrepe, bo zvezna vlada po potrebi pristojne organe sestavnih enot, kot so države, okrožja, province ali kantoni, obvestila o navedenih določbah skupaj s svojim priporočilom za sprejetje.

               Člen 31
         Odpoved
         1.   Vsaka pogodbenica lahko odpove to konvencijo.
         2.   Odpoved se sporoči z deponiranjem pisne listine pri generalnem direktorju UNESCA.
         3.   Odpoved začne veljati dvanajst mesecev po prejemu listine o odpovedi. Odpoved nikakor ne vpliva na finančne obveznosti pogodbenice, ki je odstopila, do datuma začetka veljavnosti odpovedi.
         Člen 32
         Naloge depozitarja
         Generalni direktor UNESCA kot depozitar te konvencije obvesti države članice te organizacije, države nečlanice in organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje iz člena 27 kakor tudi Organizacijo združenih narodov o deponiranju vseh listin o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, navedenih v členih 26 in 27, ter o odpovedih iz člena 31.
         Člen 33
         Spremembe
         1.   Vsaka pogodbenica lahko s pisnim obvestilom, naslovljenim na generalnega direktorja, predlaga spremembe te konvencije. Generalni direktor pošlje to obvestilo vsem pogodbenicam. Če v šestih mesecih po datumu pošiljanja obvestila najmanj polovica pogodbenic pozitivno odgovori na to zahtevo, generalni direktor predstavi ta predlog na naslednjem zasedanju Konference pogodbenic za razpravo in morebitno sprejetje.
         2.   Spremembe se sprejmejo z dvotretjinsko večino prisotnih in glasujočih pogodbenic.
         3.   Ko se spremembe te konvencije sprejmejo, se pošljejo pogodbenicam, da jih ratificirajo, sprejmejo, odobrijo ali pristopijo k njim.
         4.   Za pogodbenice, ki so ratificirale, sprejele in odobrile spremembe te konvencije ali pristopile k njim, začnejo te veljati tri mesece po tem, ko dve tretjini pogodbenic deponirata listine, navedene v odstavku 3 tega člena. Pozneje začne za vsako pogodbenico, ki ratificira, sprejme, odobri spremembo ali k njej pristopi, ta sprememba veljati tri mesece po tem, ko je pogodbenica deponirala svojo listino o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu k njej.
         5.   Postopek, določen v odstavkih 3 in 4, ne velja za spremembe člena 23 o številu članov Medvladnega odbora.
         Te spremembe začnejo veljati takrat, ko so sprejete.
         6.   Država ali organizacija za regionalno gospodarsko povezovanje, kot je navedeno v členu 27, ki postane pogodbenica te konvencije po začetku veljavnosti sprememb v skladu z odstavkom 4 tega člena, se, če ni izrazila drugega namena, obravnava kot:

                     (a)

                     pogodbenica te konvencije, kakor je bila spremenjena; in

                     (b)

                     pogodbenica te nespremenjene konvencije glede na vse pogodbenice, ki jih ne zavezujejo te spremembe.

               Člen 34
         Verodostojna besedila
         Ta konvencija je pripravljena v angleškem, arabskem, francoskem, kitajskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer je vseh šest besedil enako verodostojnih.
         Člen 35
         Vpis
         Skladno s členom 102 Listine Združenih narodov se ta konvencija na zaprosilo generalnega direktorja UNESCA vpiše v seznam pri Sekretariatu Organizacije združenih narodov.

         PRILOGA
         SPRAVNI POSTOPEK
         Člen 1
         Spravni odbor
         Na zahtevo ene od pogodbenic v sporu se ustanovi Spravni odbor. Če se pogodbenice ne dogovorijo drugače, odbor sestavlja pet članov, vsaka zadevna pogodbenica imenuje dva člana, tako imenovani člani pa nato skupaj izberejo predsednika.
         Člen 2
         Člani odbora
         Če pride do spora med več kot dvema pogodbenicama, tiste, ki imajo enak interes, skupaj in sporazumno imenujejo svoje člane. Če imata dve pogodbenici ali več pogodbenic različne interese ali če med njima ali njimi ni sporazuma o enakem interesu, svoje člane imenujeta oziroma imenujejo ločeno.
         Člen 3
         Imenovanje
         Če pogodbenice ne imenujejo vseh članov odbora v dveh mesecih po zahtevi po ustanovitvi Spravnega odbora, generalni direktor UNESCA na zahtevo pogodbenice, ki je vložila zahtevo, potrebno imenovanje opravi v naslednjih dveh mesecih.
         Člen 4
         Predsednik odbora
         Če odbor ne izbere svojega predsednika v dveh mesecih po imenovanju zadnjega člana, generalni direktor UNESCA na zahtevo ene od pogodbenic imenuje predsednika v naslednjih dveh mesecih.
         Člen 5
         Odločitve
         Spravni odbor sprejema svoje odločitve z večino glasov svojih članov. Če se pogodbenice v sporu ne dogovorijo drugače, odbor določi svoj postopek. Odbor pripravi predlog za rešitev spora, ki ga pogodbenice obravnavajo v dobri veri.
         Člen 6
         Nesoglasje
         Spravni odbor sam odloči v primeru nesoglasja glede njegove pristojnosti.

      PRILOGA 1(b)

         Izjava Evropske skupnosti ob uporabi člena 27(3)(c) Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov
         Sedanje članice Evropske skupnosti so Kraljevina Belgija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Irska, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Republika Švedska in Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.
         Ta izjava opredeljuje pristojnosti, ki so jih na podlagi pogodb države članice v zadevah, ki jih ureja Konvencija, prenesle na Skupnost.
         Skupnost ima izključno pristojnost za skupno trgovinsko politiko (členi 131–134 Pogodbe), razen za komercialne vidike intelektualne lastnine in za trgovino s storitvami na področjih iz člena 133(5) in (6) Pogodbe (in v tem okviru zlasti za trgovino s kulturnimi in avdio-vizualnimi storitvami), pri kateri si pristojnost delijo Skupnost in države članice. Uresničuje politiko razvojnega sodelovanja (členi 177 do 181 Pogodbe) in politiko sodelovanja z industrializiranimi državami (člen 181a Pogodbe) brez poseganja v zadevne pristojnosti držav članic. Ima deljeno pristojnost pri prostem pretoku blaga, oseb, storitev in kapitala (členi 23–31 in 39–60 Pogodbe), konkurenci (členi 81–89 Pogodbe) in notranjem trgu, vključno z intelektualno lastnino (členi 94–97 Pogodbe). Na podlagi člena 151 Pogodbe ES in zlasti odstavka 4 Pogodbe Skupnost v svojem delovanju upošteva kulturne vidike iz drugih določb Pogodbe, z namenom spoštovanja in spodbujanja raznolikosti evropskih kultur.
         Akti Skupnosti, našteti spodaj, prikazujejo širino območja pristojnosti Skupnosti v skladu z določbami Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

                     Sklep Sveta 94/800/ES o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

                     Uredba Sveta (ES) št. 2501/2001 z dne 10. decembra 2001 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 – Izjave o Uredbi Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 (UL L 346, 31.12.2001, str. 1).

                     Sklep Sveta 2005/599/ES z dne 21. junija 2005 o podpisu Sporazuma, v imenu Evropske skupnosti, o spremembi Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (UL L 209, 11.8.2005, str. 26).

                     Uredba Sveta (ES) št. 2698/2000 z dne 27. novembra 2000 o spremembi Uredbe (ES) št. 1488/96 o finančnih in tehničnih ukrepih (MEDA) za spremljanje reforme gospodarskih in socialnih struktur v okviru Evro-mediteranskega partnerstva (UL L 311, 12.12.2000, str. 1).

                     Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 z dne 18. decembra 1989 o gospodarski pomoči Republiki Madžarski in Ljudski republiki Poljski ter vse naknadne spremembe, ki še vedno veljajo za Bolgarijo in Romunijo (UL L 375, 23.12.1989, str. 11).

                     Uredba Sveta (ES) št. 2666/2000 z dne 5. decembra 2000 o pomoči Albaniji, Bosni in Hercegovini, Hrvaški, Zvezni republiki Jugoslaviji in Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1628/96 in o spremembah uredb (EGS) št. 3906/89 in (EGS) št. 1360/90 ter sklepov 97/256/ES in 1999/311/ES (UL L 306, 7.12.2000, str. 1).

                     Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (UL L 52, 27.2.1992, str. 1).

                     Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 99/2000 z dne 29. decembra 1999 o zagotavljanju pomoči partnerskim državam v vzhodni Evropi in srednji Aziji (UL L 12, 18.1.2000, str. 1).

                     Sklep št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (UL L 138, 30.4.2004, str. 40).

                     Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1).

                     Sklep št. 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019 (UL L 166, 1.7.1999, str. 1).

                     Sklep Sveta z dne 22. septembra 1997 o prihodnosti kulturne dejavnosti v Evropi (UL C 305, 7.10.1997, str. 1).

                     Sklep Sveta z dne 22. septembra 1997 o čezmejnem sistemu določenih cen knjig v evropskih jezikovnih območjih (UL C 305, 7.10.1997, str. 2).

                     Direktiva Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (UL L 298, 17.10.1989, str. 23). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 202, 30.7.1997, str. 60).

                     Sklep Sveta 2000/821/ES z dne 20. decembra 2000 o izvajanju programa za spodbujanje razvoja, distribucije in promocije evropskih avdio-vizualnih del (MEDIA Plus – razvoj, distribucija in promocija) (2001–2005) (UL L 336, 30.12.2000, str. 82).

                     Sklep št. 163/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. januarja 2001 o izvajanju programa usposabljanja za strokovnjake v industriji evropskih avdio-vizualnih programov (usposabljanje MEDIA) (2001–2005) (UL L 26, 27.1.2001, str. 1).

                     Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1) v zvezi z državno pomočjo.

                     Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (UL L 157, 30.4.2004, str. 45).

                     Direktiva 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (UL L 167, 22.6.2001, str. 10).

                     Direktiva 2001/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o sledni pravici v korist avtorja izvirnega umetniškega dela (UL L 272, 13.10.2001, str. 32).

                     Direktiva Sveta 93/83/EGS z dne 27. septembra 1993 o uskladitvi določenih pravil o avtorski in sorodnih pravicah v zvezi s satelitskim radiodifuznim oddajanjem in kabelsko retransmisijo (UL L 248, 6.10.1993, str. 15).

                     Direktiva Sveta 93/98/EGS z dne 29. oktobra 1993 o uskladitvi trajanja varstva avtorske pravice in določenih sorodnih pravic (UL L 290, 24.11.1993, str. 9).

                     Direktiva Sveta 92/100/EGS z dne 19. novembra 1992 o pravici dajanja v najem in pravici posojanja ter o določenih pravicah, sorodnih avtorski, na področju intelektualne lastnine (UL L 346, 27.11.1992, str. 61).

               Izvajanje pristojnosti Skupnosti je že po svoji naravi podvrženo stalnemu razvoju. Zato si Skupnost glede tega pridržuje pravico do uradnega posredovanja nadaljnjih izjav v zvezi z delitvijo pristojnosti med Evropsko skupnostjo in državami članicami.

      PRILOGA 2

         Enostranska izjava v imenu skupnosti v zvezi z deponiranjem listine o pristopu

            „Kar zadeva pristojnosti Skupnosti, opisane v izjavi na podlagi člena 27(3)(c) Konvencije, Konvencija zavezuje Skupnost, ki bo poskrbela za njeno ustrezno izvajanje. Iz tega sledi, da države članice Skupnosti, ki so pogodbenice te konvencije, v medsebojnih odnosih uporabljajo določbe Konvencije v skladu z notranjimi pravili Skupnosti in brez prejudiciranja ustreznih sprememb, ki jih bodo deležna ta pravila.“


title: 2009/40/ES: Sklep Sveta z dne 19. januarja 2009 o imenovanju danskega člana in dveh danskih nadomestnih članov Odbora regij

text:
               21.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 16/11

      SKLEP SVETA

   z dne 19. januarja 2009
   o imenovanju danskega člana in dveh danskih nadomestnih članov Odbora regij
   (2009/40/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga danske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi odstopa ge. Eve NEJSTGAARD se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi odstopa g. Bjørna DAHLA in izteka mandata ge. Anne Margrethe KAALUND sta se sprostili dve mesti nadomestnih članov Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se v Odbor regij imenujejo:

               (a)

               za člana:

                           —

                           g. Jens Jørgen NYGAARD, 1. Viceborgmester, Egedal Kommune;

               (b)

               za nadomestna člana:

                           —

                           ga. Anna Margrethe KAALUND, Byrådsmedlem, Viborg Kommune (sprememba mandata)

                           —

                           g. Jens STENBÆK, Viceborgmester, Holbæk Kommune.

         Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. januarja 2009

            Za Svet

            Predsednik

         P. GANDALOVIČ

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2014/877/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. novembra 2014 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/007 IE/Andersen Ireland z Irske)

text:
               6.12.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/9

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 26. novembra 2014
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/007 IE/Andersen Ireland z Irske)

      (2014/877/EU)

   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) in zlasti člena 15(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12 Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) in zlasti točke 13 navedenega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje podpore presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati svojo dejavnost zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kakor je določeno v členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013.

               (3)

               Irska je 16. maja 2014 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Andersen Ireland Limited na Irskem in jo v skladu s členom 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013 dopolnila z dodatnimi informacijami. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG iz člena 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Irska se je v skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1309/2013 odločila, da prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, zagotovi tudi mladim, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo.

               (5)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 501 200 EUR za vlogo, ki jo je predložila Irska –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2014 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 501 200 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 26. novembra 2014

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         S. GOZI

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

      (3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (4)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2017/1719 z dne 27. aprila 2017 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada (Europol) za proračunsko leto 2015

text:
               29.9.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 252/318

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2017/1719
   z dne 27. aprila 2017
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega policijskega urada (Europol) za proračunsko leto 2015
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnega zaključnega računa Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o zaključnem računu Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015 z odgovori urada (1),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (2) računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2015 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije pripravilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2017 o podelitvi razrešnice uradu glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2015 (05873/2017 – C8-0070/2017),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), zlasti člena 208,

               —

               ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (4), zlasti člena 43,

               —

               ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1271/2013 z dne 30. septembra 2013 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zlasti člena 108,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge IV Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0107/2017),

               1.

               odobri zaključni račun Evropskega policijskega urada za proračunsko leto 2015;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje direktorju Evropskega policijskega urada, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Antonio TAJANI

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 449, 1.12.2016, str. 198.

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

      (4)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

      (5)  UL L 328, 7.12.2013, str. 42.