title: Sklep Sveta 2014/119/SZVP z dne 5. marca 2014 o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini

text:
                  6.3.2014

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 66/26

         SKLEP SVETA 2014/119/SZVP
         z dne 5. marca 2014
         o omejevalnih ukrepih proti določenim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Ukrajini
         SVET EVROPSKE UNIJE JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Svet je 20. februarja 2014 najodločneje obsodil vsakršno uporabo nasilja v Ukrajini. Pozval je k takojšnji ustavitvi nasilja v Ukrajini ter doslednemu spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Ukrajinsko vlado je pozval, naj se v celoti vzdrži vsakršnih ukrepov, voditelje opozicije pa, naj se oddaljijo od vseh, ki se zatekajo k skrajnim dejanjem, vključno z nasiljem.

                     (2)

                     Svet je 3. marca 2014 sklenil, da se omejevalni ukrepi osredotočijo na zamrznitev in povrnitev sredstev od oseb, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev in oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic, z namenom ureditve in podpore pravni državi in spoštovanju človekovih pravic v Ukrajini.

                     (3)

                     Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije –

               SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1

               1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v njihovi lasti, z njimi razpolagajo ali so pod nadzorom oseb, ki so bile opredeljene kot odgovorne za odtujitev ukrajinskih državnih sredstev in oseb, odgovornih za kršitve človekovih pravic, in fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, ki so z njimi povezani, kot so navedeni v Prilogi.

               2.   Fizičnima ali pravnim osebam, subjektom ali organom s seznama v Prilogi se ne dajo neposredno ali posredno na razpolago ali v njihovo korist nobena sredstva ali gospodarski viri.

               3.   Pristojni organ države članice lahko pod takimi pogoji, kot meni, da so primerni, dovoli sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov oziroma razpolaganje z njimi, potem ko je ugotovil, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri:

                           (a)

                           nujni za osnovne potrebe fizičnih oseb s seznama v Prilogi in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;

                           (b)

                           namenjeni izključno za plačilo razumnih honorarjev in nadomestil za nastale izdatke, povezane z opravljanjem pravnih storitev;

                           (c)

                           namenjeni izključno za plačilo honorarjev ali stroškov storitev za redno hranjenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov; ali

                           (d)

                           potrebni za kritje izrednih stroškov, pod pogojem, da je pristojni organ o razlogih, zaradi katerih meni, da bi bilo treba izdati posebno odobritev, uradno obvestil druge pristojne organe in Komisijo vsaj dva tedna pred odobritvijo.

                     Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vsakem dovoljenju, izdanem na podlagi tega odstavka.

               4.   Kot odstopanje od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice dovolijo sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

                           (a)

                           sredstva ali gospodarski viri so predmet arbitražne odločbe, izdane pred datumom uvrstitve fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa iz odstavka 1 na seznam v Prilogi, ali sodne ali upravne odločbe, izdane v Uniji, ali sodne odločbe, izvršljive v zadevni državi članici, pred navedenim datumom ali po njem;

                           (b)

                           sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabljali izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno odločbo ali v takšni odločbi priznane kot veljavne, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;

                           (c)

                           odločba ni v korist fizične ali pravne osebe, subjekta ali organa s seznama v Prilogi; ter

                           (d)

                           priznanje odločbe ni v nasprotju z javnim redom zadevne države članice.

                     Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vsakem dovoljenju, izdanem na podlagi tega odstavka.

               5.   Odstavek 1 fizični ali pravni osebi, subjektu ali organu s seznama ne preprečuje, da bi plačal zapadlo plačilo po pogodbi, ki je bila sklenjena pred uvrstitvijo take osebe, subjekta ali organa na seznam v Prilogi, pod pogojem, da se je zadevna država članica prepričala, da plačila neposredno ali posredno ne bo prejela oseba, subjekt ali organ iz odstavka 1.

               6.   Odstavek 2 se ne uporablja za prilive na zamrznjene račune, kot so:

                           (a)

                           obresti ali drugi donosi na teh računih;

                           (b)

                           zapadla plačila po pogodbah, dogovorih ali obveznostih, sklenjenih ali nastalih pred datumom, ko so za te račune začeli veljati ukrepi iz odstavkov 1 in 2, ali

                           (c)

                           zapadla plačila po sodnih ali upravnih odločbah, izdanih v Uniji ali izvršljivih v zadevni državi članici,

                     pod pogojem, da za vse takšne obresti, druge dohodke in plačila še naprej veljajo ukrepi iz odstavka 1.

            Člen 2

               1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko odloči, da določi in spremeni seznam iz Priloge.

               2.   Svet o svojem sklepu iz odstavka 1, vključno z razlogi za uvrstitev na seznam, obvesti zadevno fizično ali pravno osebo, subjekt ali organ, bodisi neposredno, če je naslov znan, bodisi z objavo obvestila, s čimer da taki osebi, subjektu ali organu možnost, da predloži pripombe.

               3.   Kadar so predložene pripombe ali novi tehtni dokazi, Svet pregleda sklep iz odstavka 1 in o tem ustrezno obvesti zadevno osebo, subjekt ali organ.

            Člen 3

               1.   V Prilogi so navedeni razlogi za uvrstitev na seznam fizičnih in pravnih oseb, subjektov in organov iz člena 1(1).

               2.   Priloga vsebuje tudi informacije, potrebne za ugotavljanje istovetnosti zadevnih fizičnih in pravnih oseb, subjektov ali organov, če so te informacije na voljo. Pri fizičnih osebah lahko take informacije vključujejo imena, vključno z vzdevki, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcijo ali poklic. Pri pravnih osebah, subjektih in organih lahko te informacije vključujejo imena, kraj in datum registracije, matično številko in sedež podjetja.

            Člen 4
            Da bi bili ukrepi iz člena 1(1) in (2) čim učinkovitejši, Unija spodbuja tretje države k sprejetju omejevalnih ukrepov, podobnih ukrepom iz tega sklepa.

            Člen 5
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
            Ta sklep se uporablja do 6. marca 2015.
            Ta sklep se redno pregleduje. Če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi, se po potrebi podaljša ali ustrezno spremeni.

            V Bruslju, 5. marca 2014

                  Za Svet

                  Predsednik

               D. KOURKOULAS

            PRILOGA

               Seznam oseb, subjektov in organov iz člena 1

                        Ime

                        Podatki o identiteti

                        Utemeljitev

                        Datum uvrstitve na seznam

                        1.

                        Viktor Fedorovych Yanukovych

                        rojen 9. julija 1950, nekdanji predsednik Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        2.

                        Vitalii Yuriyovych Zakharchenko

                        rojen 20. januarja 1963, nekdanji minister za notranje zadeve

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        3.

                        Viktor Pavlovych Pshonka

                        rojen 6. februarja 1954, nekdanji generalni državni tožilec Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        4.

                        Oleksandr Hryhorovych Yakymenko

                        rojen 22. decembra 1964, nekdanji vodja varnostne službe Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        5.

                        Andriy Volodymyrovych Portnov

                        rojen 27. oktobra 1973, nekdanji svetovalec predsednika Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        6.

                        Olena Leonidivna Lukash

                        rojena 12. novembra 1976, nekdanja ministrica za pravosodje

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        7.

                        Andrii Petrovych Kliuiev

                        rojen 12. avgusta 1964, nekdanji vodja kabineta predsednika Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        8.

                        Viktor Ivanovych Ratushniak

                        rojen 16. oktobra 1959, nekdanji minister za notranje zadeve

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče kazenski postopek zaradi preiskave zločinov v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        9.

                        Oleksandr Viktorovych Yanukovych

                        rojen 1. julija 1973, sin nekdanjega predsednika, poslovnež

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        10.

                        Viktor Viktorovych Yanukovych

                        rojen 16. julija 1981, sin nekdanjega predsednika, član parlamenta (Verkhovna Rada) Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        11.

                        Artem Viktorovych Pshonka

                        rojen 19. marca 1976, sin nekdanjega generalnega državnega tožilca, namestnik vodje poslanske skupine Stranke regij v parlamentu (Verkhovna Rada) Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        12.

                        Serhii Petrovych Kliuiev

                        rojen 12. avgusta 1969, poslovnež, brat Andriia Kliuieva

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        13.

                        Mykola Yanovych Azarov

                        rojen 17. decembra 1947, predsednik vlade Ukrajine do januarja 2014

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        14.

                        Oleksii Mykolayovych Azarov

                        sin nekdanjega predsednika vlade Azarova

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        15.

                        Serhiy Vitaliyovych Kurchenko

                        rojen 21. septembra 1985, poslovnež

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        16.

                        Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk

                        rojen 28. novembra 1963, nekdanji minister za šolstvo in znanost

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        17.

                        Raisa Vasylivna Bohatyriova

                        rojena 6. januarja 1953, nekdanja ministrica za zdravje

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014

                        18.

                        Ihor Oleksandrovych Kalinin

                        rojen 28. decembra 1959, nekdanji svetovalec predsednika Ukrajine

                        Oseba, zoper katero v Ukrajini teče preiskava zaradi sodelovanja pri zločinih v zvezi s poneverbo ukrajinskih državnih sredstev in nezakonitega prenosa teh sredstev izven Ukrajine.

                        6.3.2014


title: Sklep Sveta z dne 28. septembra 1987 o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31987D0511

Uradni list L 297 , 21/10/1987 str. 0010 - 0010 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 13 str. 0045  švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 13 str. 0045

		Sklep Svetaz dne 28. septembra 1987o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt(87/511/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, zlasti člena 238,ob upoštevanju priporočila Komisije [1],ob upoštevanju soglasja Evropskega parlamenta [2],ker je treba sprejeti Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt [3], podpisanim v Bruslju 18. januarja 1977,SKLENIL:Člen 1V imenu Skupnosti se s tem sklepom potrdi Dodatni protokol k Sporazumu o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Arabsko republiko Egipt.Besedilo protokola je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta opravi notifikacijo, predvideno v členu 8 Protokola [4].Člen 3Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 28. septembra 1987Za SvetPredsednikB. Haarder[1] UL C 104, 21.4.1987, str. 1.[2] Soglasje z dne 16. septembra 1987 (še ni objavljeno v Uradnem listu).[3] UL L 266, 27.9.1978, str. 2.[4] Dan začetka veljavnosti Protokola bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropskih skupnosti.--------------------------------------------------


title: Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2101 z dne 5. novembra 2015 o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/33)

text:
               20.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 303/106

         SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/2101
   z dne 5. novembra 2015
   o spremembi Sklepa (EU) 2015/774 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/33)
   SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti drugega pododstavka člena 12.1 v povezavi s prvo alineo člena 3.1 in členom 18.1 Statuta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet ECB je 4. marca 2015 sprejel Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (1), s katerim je vzpostavil program nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih. Člen 5(1) Sklepa (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) določa, da velja za nakupe primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih začetna omejitev deleža izdaj v višini 25 % po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN). Določeno je, da bo Svet ECB pregledal začetno omejitev po prvih šestih mesecih izvajanja programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih.

               (2)

               Svet ECB je 3. septembra 2015 načelno odločil, da zviša omejitev deleža izdaj v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih s 25 % na 33 % po posameznih ISIN, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % po posamezni ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov.

               (3)

               Cilj predvidenega zvišanja omejitve deleža izdaj v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih je, da se podpre polno in nemoteno izvajanje programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih ter hkrati omogoči nemoteno delovanje trgov primernih tržnih dolžniških vrednostnih papirjev in prepreči oviranje urejenega prestrukturiranja dolgov.

               (4)

               Zato je treba Sklep (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprememba
   Člen 5(1) Sklepa (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) se nadomesti z naslednjim:

      „1.   Ob upoštevanju člena 3 velja v okviru programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za tržne dolžniške vrednostne papirje, ki izpolnjujejo merila iz člena 3, po konsolidaciji imetij v vseh portfeljih centralnih bank Eurosistema omejitev deleža izdaj po posameznih mednarodnih identifikacijskih številkah vrednostnih papirjev (ISIN).
      Od 10. novembra 2015 znaša omejitev deleža izdaj 33 % po posameznih ISIN. Izjemoma znaša omejitev deleža izdaj za primerne tržne dolžniške vrednostne papirje s klavzulo o skupnem ukrepanju, ki se razlikuje od vzorčne klavzule o skupnem ukrepanju za euroobmočje, ki jo je oblikoval Ekonomsko-finančni odbor in so jo uvedle države članice v skladu s členom 12(3) Pogodbe o ustanovitvi Evropskega mehanizma za stabilnost, 25 % po posameznih ISIN, se bo pa zvišala na 33 %, pod pogojem, da se v vsakem posameznem primeru preveri, da imetje 33 % po posamezni ISIN ne bo povzročilo, da bi centralne banke Eurosistema dosegle manjšinske deleže, ki lahko preprečijo sprejetje odločitev pri urejenem prestrukturiranju dolgov.“

   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati 10. novembra 2015.

      V Frankfurtu na Majni, 5. novembra 2015

            Predsednik ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Sklep (EU) 2015/774 Evropske centralne banke z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).


title: Sklep št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32004D0792

Uradni list L 138 , 30/04/2004 str. 0040 - 0049

		Sklep št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Svetaz dne 21. aprila 2004o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kultureEVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 151(5) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,po posvetovanju z Odborom regij,v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe [1],ob upoštevanju naslednjega:(1) Pogodba prenaša na Komisijo odgovornost za ustvarjanje vedno bolj povezane unije med narodi Evrope ter za prispevek k razcvetu kultur držav članic, pri čemer se upoštevajo njihova nacionalna in regionalna raznolikost ter hkrati v ospredje postavlja skupna kulturna dediščina.(2) Laekenska deklaracija, ki je priložena k sklepom Evropskega Sveta z dne 14. in 15. decembra 2001 zatrjuje, da je eden izmed bistvenih izzivov, na katerega naj odgovori Evropska unija, kako državljane približati evropski zasnovi in evropskim institucijam.(3) Svet in ministri kulture so na srečanju v Svetu z resolucijo z dne 14. novembra 1991 o evropskih kulturnih mrežah [2] poudarili pomembno vlogo mrež kulturnih organizacij pri sodelovanju na področju kulture v Evropi ter so se sporazumeli, da je treba spodbujati kulturne organizacije v njihovih državah k aktivni udeležbi v nevladnem sodelovanju na evropski ravni.(4) Resolucija Sveta z dne 19. decembra 2002 [3] je pokazala, kako se lahko prepozna in ovrednoti evropska dodana vrednost v ukrepih na področju kulture.(5) Postavka-A-3042 splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2003 in prejšnja finančna leta zagotavlja podporo za organizacije splošnega evropskega kulturnega interesa.(6) Poleg resolucij Evropskega parlamenta o regionalnih jezikih in kulturah, je Evropska unija sprožila akcijo za krepitev in zaščito jezikovne raznolikosti v Uniji, da bi ohranili jezike kot element evropske žive kulturne dediščine.(7) Komisija od leta 1982 na zahtevo Evropskega parlamenta zagotavlja podporo nepridobitni ustanovi, Evropskemu uradu za manj razširjene jezike (EBLUL), ki je organiziran kot mreža nacionalnih odborov, delujočih v državah članicah, ter od 1987 omrežju za informiranje in dokumentiranje Mercator. Oba sledita cilju splošnega evropskega interesa: EBLUL predstavlja vse regionalne ali manjšinske jezikovne skupnosti v Evropski uniji in razširja evropske informacije v teh skupnostih; omrežje za informiranje in dokumentiranje Mercator na evropski ravni zbira in razširja informacije o treh vidikih, ki so bistveni za krepitev regionalnih in manjšinskih jezikov: izobraževanju, zakonodaji in medijih.(8) Postavka-A-3015 splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2003 in prejšnja finančna leta zagotavlja podporo za ti dve ustanovi.(9) Evropski parlament je 11. februarja 1993 sprejel resolucijo o evropskem in mednarodnem ohranjanju območij nacističnih koncentracijskih taborišč kot zgodovinskih spomenikov [4].(10) Postavka-A-3035 splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2003 in prejšnja finančna leta zagotavlja podporo ohranjanju območij nacističnih koncentracijskih taborišč kot zgodovinskih spomenikov.(11) Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti [5] (v nadaljevanju "Finančna uredba"), zahteva sprejetje temeljnega pravnega akta, ki bi zajel obstoječe podporne ukrepe. Komisija se je zavezala, da bo v okviru izvajanja upoštevala pripombe na proračun.(12) Evropski parlament, Svet in Komisija so se v času sprejema Finančne uredbe zavezali, da bodo dosegli zastavljeni cilj in zagotovili, da ta temeljni pravni akt začne veljati od finančnega leta 2004.(13) Institucijam, katerim je Skupnost dodelila finančno podporo v prejšnjih letih, je treba zagotoviti ustrezno stopnjo stabilnosti in kontinuiteto financiranja v okviru Finančne uredbe.(14) Ocenjuje se, da je treba za leti 2004 in 2005 dovoliti dodelitev dotacij v okviru dela 2 tega programa Skupnosti. Zdi se primerno uporabiti izjeme iz člena 168(1)(d) Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 [6], ki tudi brez poziva za zbiranje predlogov dovoljujejo dodelitev dotacij ustanovam, ki so v temeljnem pravnem aktu prepoznane kot prejemnice dotacije.(15) Vsako financiranje iz državnih virov, ki ni povezano s proračunom Skupnosti, bi moralo biti v skladu s členoma 87 in 88 Pogodbe.(16) Ta sklep med celotnim trajanjem programa določa finančni okvir, ki je za organ za izvajanje proračuna med letnim proračunskim postopkom prednostni referenčni okvir v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka [7].(17) Ukrepe, potrebni za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil [8].(18) Oceniti je treba vsebino ukrepov in zlasti evropsko dodano vrednost ukrepov, ki jih načrtujejo upravičenci do dotacije; to ocenjevanje se lahko najlaže opravi s pomočjo upravljalnega odbora.(19) Vsaka pomoč, ki se dodeli po tem sklepu, bi morala biti strogo v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti –SKLENILA NASLEDNJE:Člen 1Cilj progama in dejavnosti1. Ta sklep določa akcijski program Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (v nadaljevanju "program").2. Splošni cilj programa je podpreti dejavnosti teh ustanov.Program obsega naslednje dejavnosti:(a) stalni program dela ustanove, ki si prizadeva doseči cilj splošnega evropskega interesa na področju kulture ali cilj, ki je sestavni del politike Evropske unije na tem področju;(b) posamezni ukrepi na tem področju.Te dejavnosti morajo prispevati ali morajo imeti možnost prispevati k razvoju in izvajanju politike sodelovanja Skupnosti ter k ukrepom na področju kulture.3. Program se začne izvajati 1. januarja 2004 in se zaključi 31. decembra 2006.Člen 2Dostop do programaDa bi bila upravičena do dotacije, mora ustanova izpolniti zahteve iz Priloge I in imeti naslednje značilnosti:(a) mora biti neodvisna in nepridobitna pravna oseba, ki je dejavna predvsem na področju kulture zaradi cilja, ki je usmerjen v javno dobro;(b) mora biti več kot dve leti pravno ustanovljena ustanova, ki ji je pooblaščeni revizor za dve prejšnji leti potrdil letni računovodski izkaz;(c) njene dejavnosti morajo biti v skladu s temeljnimi načeli delovanja Skupnosti na področju izobraževanja in usposabljanja ter upoštevati prednostne naloge iz Priloge I.Člen 3Izbor upravičencev1. Dotacije za delovanje stalnega programa dela ustanove, ki si prizadeva doseči cilj splošnega evropskega interesa na področju kulture ali cilj, ki je sestavni del politike Evropske unije na tem področju, se dodeli v skladu s splošnimi merili iz Priloge I.2. Dotacije za ukrepe, ki so navedeni v programu, se dodeli v skladu s splošnimi merili iz Priloge I. Izbor ukrepov se opravi na podlagi poziva za zbiranje predlogov.Člen 4Dodelitev dotacijeDotacije v okviru različnih akcij programa se dodelijo v skladu z določbami iz ustreznega dela Priloge I.Člen 5Finančne določbe1. Finančni okvir za izvedbo tega programa za obdobje iz člena 1(3) se s tem določi na 19 milijonov evrov.2. Letno razdelitev proračunskih sredstev odobri organ za izvajanje proračuna v okviru finančne perspektive.Člen 6Izvedbeni ukrepi1. Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 7(2):(a) letni načrt dela, vključno s cilji, prednostnimi nalogami ter merili in postopki za izbor;(b) finančna podpora, ki naj jo zagotovi Skupnost (zneski, trajanje in prejemniki) na področjih, zajetih z akcijami v okviru dela 2 in 3 Priloge I, ter splošne smernice za izvedbo programa;(c) letni proračun in razčlenitev sredstev po različnih aktivnostih programa;(d) ureditev za spremljanje in vrednotenje programa ter za razširjanje in pošiljanje rezultatov.2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi s spodaj navedenimi zadevami, se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(3).Člen 7Postopek odbora1. Komisiji pomaga Odbor iz Sklepa 508/2000/ES [9].2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES se določi na dva meseca.3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.4. Odbor sprejme svoj poslovnik.Člen 8Spremljanje in ocenjevanjeKomisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu:(a) najkasneje do 31. decembra 2005, poročilo o izvajanju programa, o doseženih ciljih programa in o morebitnem novem programu, ki naj nadomesti tega.Poleg tega Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju tega programa;(b) najkasneje do 31. decembra 2007, poročilo o doseženih ciljih programa. To poročilo med drugim temelji na poročilu o zunanji oceni in ocenjuje rezultate, do katerih so prišli upravičenci do programa, zlasti v zvezi z uspešnostjo, učinkovitostjo in vsebino njihovih ukrepov, pretehtanih skupaj in posamezno, pri doseganju ciljev iz člena 1 in iz Priloge I.Člen 9Začetek veljavnostiTa sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.V Strasbourgu, 21. aprila 2004Za Evropski parlamentPredsednikP. CoxZa SvetPredsednikD. Roche[1] Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. novembra 2003 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 22. decembra 2003 (UL C 72 E, 23.3.2004, str. 19), Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. marca 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 30. marca 2004.[2] UL C 314, 5.12.1991, str. 1[3] UL C 13, 18.1.2003, str 5.[4] UL C 72, 15.3.1993, str. 118.[5] UL L 248, 16.9.2002, str. 1.[6] Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002) z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).[7] UL C 172, 18.6.1999, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2003/429/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 147, 14.6.2003, str. 25).[8] UL L 184, 17.7.1999, str. 23.[9] UL L 63, 10.3.2000, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA I1. PODPRTE DEJAVNOSTISplošni cilj iz člena 1 je okrepiti delovanje Skupnosti na področju kulture in povečati učinkovitost tega delovanja s podporo ustanovam, ki delajo na tem področju.Ta podpora ima obliko ene izmed dveh vrst dotacije:- dotacije za delovanje, namenjene sofinanciranju izdatkov v zvezi s stalnim programom dela ustanove, ki si prizadeva doseči cilj splošnega evropskega interesa na področju kulture ali cilj, ki je sestavni del politike Evropske unije na tem področju (dela 1 in 2);- ali dotacije za sofinanciranje posameznih akcij na tem področju (del 3).Najpomembnejše dejavnosti teh ustanov, za katere je verjetno, da bodo prispevale h krepitvi in učinkovitosti delovanja Skupnosti, so:- predstavljanje zainteresiranih strani na ravni Skupnosti,- razširjanje informacij o delovanju Skupnosti,- povezovanje ustanov, aktivnih na kulturnem področju, v omrežja,- predstavljanje in informiranje regionalnih in manjšinskih skupnosti Evropske unije,- pridobivanje in razširjanje informacij s področja zakonodaje, izobraževanja in medijev,- opravljanje vloge kulturnega "ambasadorja", ki krepi zavest o skupni evropski kulturni dediščini,- ohranjanje in spominjanje glavnih krajev in arhivov, povezanih z deportacijami, ki jih simbolizirajo spomeniki, postavljeni na območja prejšnjih taborišč in druga prizorišča množičnega civilnega mučeništva in uničenja, ter ohranjanje spomina na žrtve s teh prizorišč.2. IZVEDBA PODPRTIH DEJAVNOSTIDotacije se lahko dodelijo za podporo dejavnostim ustanov, upravičenih do finančnih sredstev Skupnosti iz tega programa, ki sodijo na eno izmed naslednjih področij:2.1 Del 1: Stalne dejavnosti spodaj navedenih ustanov, ki si prizadevajo doseči cilj splošnega evropskega interesa na področju kulture:- Evropski urad za manj razširjene jezike,- središča mreže Mercator.2.2 Del 2: Stalne dejavnosti drugih ustanov, ki si prizadevajo doseči cilj splošnega evropskega interesa na področju kulture ali cilj, ki je sestavni del politike Evropske unije na tem področju.Letne dotacije za poslovanje se lahko dodelijo za podporo izvajanju stalnih programov dela organizacij ali mrež, ki krepijo evropsko kulturo in sodelovanje v kulturnem sektorju ter prispevajo h kulturnemu življenju in upravljanju kulture.2.3 Del 3: akcije za ohranjanje in spominjanje glavnih krajev in arhivov, povezanih z deportacijami, ki jih simbolizirajo spomeniki, postavljeni na območjih prejšnjih taborišč in drugih prizorišč množičnega civilnega mučeništva in uničenja, ter za ohranjanje spomina na žrtve teh prizorišč.3. IZBOR UPRAVIČENCEVDel 1: Dotacije se lahko v okviru tega dela programa dodelijo Evropskemu uradu za manj razširjene jezike (EBLUL) in središčem mreže Mercator.Komisija lahko te dotacije dodeli po prejemu ustreznega delovnega načrta in proračuna.Del 2:1. Za dodelitev subvencij v okviru tega dela programa Komisija objavi poziv za zbiranje predlogov.2. Vendar se lahko z odstopanjem od odstavka 1 dotacije dodelijo organizacijam iz Priloge II v letih 2004 in 2005.3. V vseh primerih se uporabljajo vse zahteve Finančne uredbe, njena izvedbena pravila in temeljni akt.Del 3: Akcije, ki naj dobijo podporo, so izbrane na podlagi pozivov za zbiranje predlogov.4. MERILA ZA OCENJEVANJE VLOG ZA FINANCIRANJEVloge za dotacijo za delovanje se ocenijo na podlagi:- izmenjave izkušenj, ki krepijo večjo kulturno raznolikost,- mobilnosti umetnosti in umetnikov,- kakovosti načrtovanih dejavnosti,- evropske dodane vrednosti v načrtovanih dejavnostih,- trajnosti načrtovanih dejavnosti,- opaznosti načrtovanih dejavnosti,- reprezentativnosti ustanov.Dotacije se dodelijo na osnovi programa dela, ki ga potrdi Komisija.Vsak upravičenec, ki mu je dodeljena dotacija v okviru katere koli akcije iz tega programa, navede na vidnem mestu, kot je domača stran na internetu ali letno poročilo, da je upravičenec do finančnih sredstev iz proračuna Evropske unije.5. FINANCIRANJE IN UPRAVIČENI IZDATKI5.1 V skladu z delom 1 upravičeni izdatki Evropskega urada za manj razširjene jezike in središč mreže Mercator obsegajo poslovne stroške in izdatke v zvezi z izvajanjem njihovih akcij.5.2 Dotacija Evropskemu uradu za manj razširjene jezike (EBLUL) in središčem mreže Mercator ne financira vseh upravičenih stroškov v koledarskem letu, za katerega je dodeljena: vsaj 20 % proračuna ustanove se mora sofinancirati iz virov, ki ne pripadajo Skupnosti.5.3 V skladu s členom 113(2) Finančne uredbe načelo postopnega zmanjševanja ne velja za dotacije za poslovanje Evropskemu uradu za manj razširjene jezike (EBLUL) in središčem mreže Mercator, ker sta to ustanovi, ki si prizadevata za dosego cilja v splošnem evropskem interesu.5.4 V okviru dela 2 so stroški, ki jih je treba upoštevati pri določanju dotacije za delovanje, tisti stroški, ki so potrebni za ustrezno izvajanje običajnih dejavnosti izbrane ustanove. Predvsem so to stroški dela, režijski stroški (najemnine in drugi stroški v zvezi z nepremičninami, opremo, pisarniškimi potrebščinami, telekomunikacijami, poštnimi storitvami itd.), stroški internih srečanj ter stroški v zvezi z objavo, pošiljanjem in razširjanjem informacij ter stroški, neposredno povezani z dejavnostmi ustanove.5.5 Z dotacijo za poslovanje se ne financirajo vsi upravičeni izdatki ustanove v koledarskem letu, za katerega je dodeljena. Vsaj 20 % proračunov ustanov, zajetih v tem delu programa, se mora sofinancirati iz virov, ki ne pripadajo Skupnosti. To sofinanciranje je lahko delno ali v celoti v naravi, če vrednost prispevka ne presega bodisi dejansko nastalih stroškov, ki so evidentirani v računovodskih listinah, ali običajno priznanih stroškov na zadevnem trgu.5.6 V skladu s členom 113(2) Finančne uredbe se tako dodeljene dotacije za poslovanje postopno znižujejo, če se obnovijo. To zmanjšanje se uporablja od tretjega leta in kasneje po 2,5-odstotni letni stopnji. Da bi upoštevali to pravilo, ki se uporablja brez poseganja v zgoraj navedeno pravilo o sofinanciranju, je odstotek sredstev za sofinanciranje s strani Skupnosti, ki se dodelijo kot dotacija za posamezno finančno leto, vsaj 2,5 odstotnih točk pod odstotkom sredstev za sofinanciranje s strani Skupnosti, ki so dodeljena kot dotacija za prejšnje finančno leto.5.7 Dotacija, ki se dodeli v okviru dela 3 te priloge, lahko krije največ 75 % upravičenih stroškov zadevne akcije.5.8 V zvezi z dotacijami za leto 2004 se lahko obdobje upravičenosti izdatkov začne s 1. januarjem 2004, pod pogojem, da izdatki niso nastali pred datumom, na katerega je predložena vloga za dotacijo, ali pred datumom, na katerega se začne proračunsko leto upravičenca.5.9 Med letom 2004 se lahko v primeru upravičencev, katerih proračunsko leto se začne pred 1. marcem, odobri izjema glede obveznosti podpisati sporazum o dotaciji v štirih mesecih od začetka proračunskega leta upravičenca, kot je določeno v odstavku 2 člena 112 Finančne uredbe. V tem primeru je treba sporazum o dotaciji podpisati najkasneje do 30. junija 2004.6. UPRAVLJANJE PROGRAMAKomisija lahko na podlagi analize stroškov in koristi odloči, da zaupa vse ali del svojih nalog v zvezi z upravljanjem programa izvajalski agenciji v skladu s členom 55 Finančne uredbe. Lahko poišče tudi pomoč strokovnjakov in prevzame vse druge stroške tehnične in administrativne pomoči, razen tistih v zvezi z izvajanjem javne oblasti, ki jo zagotovijo zunanji izvajalci v okviru ad hoc pogodbe o nudenju storitev. Lahko financira tudi študije in organizira srečanja strokovnjakov, ki lahko olajšajo izvedbo tega programa, ter sproži akcije za pošiljanje, objavo in razširjanje informacij, ki so neposredno povezane z doseganjem cilja programa.7. KONTROLE IN REVIZIJE7.1 Upravičenec do dotacije za delovanje hrani na razpolago Komisiji pet let po zadnjem izplačilu vse spremne dokumente, vključno z revidiranimi računovodskimi izkazi, ki so povezani s stroški, nastalimi med letom. Upravičenec do dotacije zagotovi, da so spremni dokumenti na voljo Komisiji, če jih imajo partnerji ali člani.7.2 Komisija ima pravico do revizije uporabe dotacije, ki jo lahko opravi njeno osebje neposredno ali katerikoli drugi pristojni organ po njeni izbiri. Te revizije se lahko opravljajo med veljavnostjo sporazuma in pet let po izplačilu preostanka dotacije. Če je to primerno, lahko Komisija na podlagi ugotovitev revizije sprejme odločbo o izterjavi.7.3 Osebje Komisije in zunanji sodelavci, ki jih je Komisija pooblastila, imajo pravico do dostopa, zlasti do pisarn upravičenca in do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za opravljanje teh revizij.7.4 Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) imata enake pravice kot Komisija, zlasti glede dostopa.7.5 Da bi zaščitili finančne interese Skupnosti pred prevarami in drugimi nepravilnostmi, lahko Komisija v okviru tega programa opravi preglede in preverjanja na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 [1]. Po potrebi Evropski urad za boj proti prevaram (OLAF) opravi preiskave, ki so v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1073/1999 [2].[1] UL L 292, 15.11.1996, str. 2.[2] UL L 136, 31.5.1999, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGA IIOrganizacije iz odstavka 2 dela 2 oddelka 3 Priloge I- Mladinski orkester Evropske unije,- Baročni orkester Evropske unije (EUBO),- Filharmonija narodov,- Evropska akademija za zborovsko petje,- la Fédération européenne des choeurs de l'Union (Evropska federacija pevskih zborov Unije),- Les Choeurs de l'Union européenne (Pevski zbori evropske unije),- Europa Cantat (Evropska federacija mladinskih pevskih zborov),- Evropsko operno središče (Manchester),- Mladinski jazz orkester Evropske unije ("Swinging Europe"),- Mednarodna fundacija Yehudija Menuhina,- Evropski komorni orkester,- Evropsko združenje konzervatorijev, glasbenih akademij in visokih glasbenih šol (AEC),- Akademska fundacija Yuste,- Evropski svet umetnikov (ECA),- Evropski forum za umetnost in dediščino (EFAH),- Neformalno srečanje evropskih gledališč (IETM),- Evropska gledališka konvencija,- Evropsko gledališko združenje,- Evropska gledališka nagrada,- Prix Europa (nagrada za najboljšo televizijsko in radijsko oddajo),- Europa Nostra,- Evropski pisateljski kongres (EWC),- Evropska mreža umetniških organizacij za otroke in mladino (EU-NET ART),- Federacija evropskih umetniških vasi (Euro Art),- Evropska mreža izobraževalnih središč za upravljanje kulture (ENCATC),- Evropska zveza umetniških inštitutov (ELIA),- Evropske mreža muzejskih organizacij (NEMO),- Momentum Europa,- Vseevropska javna mreža za otroke,- "Les Rencontres": Združenje evropskih mest in regij za kulturo,- Europalia,- Euroballet,- International Festivals and Events Association Europe,- Fundacija Pegasus,- "Hors-les-Murs",- Huis Doorn (Nizozemska),- Evropski glasbeni festival,- "Tuning Educational Structures in Europe",- St Boniface Memorial Foundation 2004 (fundacija za spominsko slovesnost za svetega Bonifacija),- "European Community of Historic Armed Guilds" (Evropsko združenje za zgodovino oboroženih bratovščin).--------------------------------------------------


title: 2011/697/CFSP: Sklep Sveta 2011/697/SZVP z dne 20. oktobra 2011 o spremembi Sklepa 2011/621/SZVP o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriško unijo

text:
               21.10.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 276/46

         SKLEP SVETA 2011/697/SZVP
   z dne 20. oktobra 2011
   o spremembi Sklepa 2011/621/SZVP o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za Afriško unijo
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 28, člena 31(2) in člena 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 6. decembra 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/805/SZVP (1) o imenovanju g. Koen-a VERVAEKE-ja za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Afriško unijo (AU).

               (2)

               Svet je 21. septembra 2011 sprejel Sklep 2011/621/SZVP (2), s katerim je bil podaljšan mandat PPEU do 30. junija 2012.

               (3)

               Za obdobje od 1. novembra 2011 do 30. junija 2012 bi bilo treba imenovati novega PPEU za AU.

               (4)

               Zato bi bilo treba Sklep 2011/621/SZVP ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Člen 1 Sklepa 2011/621/SZVP se nadomesti z naslednjim:

      „Člen 1
      Posebni predstavnik Evropske unije
      1.   Mandat g. Koen-a VERVAEKE-ja kot PPEU za AU, se podaljša do 31. oktobra 2011.
      2.   G. Gary QUINCE je imenovan kot PPEU za AU za obdobje od 1. novembra 2011 do 30. junija 2012.
      3.   Mandat PPEU se lahko predčasno zaključi, če tako odloči Svet na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).“.

   Člen 2
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. oktobra 2011

            Za Svet

            Predsednik

         M. SAWICKI

      (1)  UL L 323, 8.12.2007, str. 45.

      (2)  UL L 243, 21.9.2011, str. 19.


title: 2005/766/ES: Sklep Sveta z dne 13. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami

text:
               4.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 290/16

         SKLEP SVETA
   z dne 13. junija 2005
   o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami
   (2005/766/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 170(2) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Sporazumu o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z Združenimi mehiškimi državami.

               (2)

               ob upoštevanju njegove poznejše sklenitve je bil Sporazum, parafiran 2. aprila 2003, podpisan 3. februarja 2004.

               (3)

               Sporazum je treba odobriti –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami se odobri v imenu Skupnosti.
   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti poda uradno obvestilo iz člena 11 Sporazuma.

      V Luxembourgu, 13. junija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. ASSELBORN

      (1)  UL C 226, 15.9.2005, str. 19.

      (2)  Glej stran 17 tega Uradnega lista.
    ---documentbreak---

               4.11.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 290/17

         PREVOD
   SPORAZUM
   o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami
   EVROPSKA SKUPNOST, v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,
   na eni strani in
   ZDRUŽENE MEHIŠKE DRŽAVE, v nadaljnjem besedilu „Mehika“,
   na drugi strani,
   v nadaljnjem besedilu „Pogodbenici“, SO SE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o gospodarskem partnerstvu, političnem usklajevanju in sodelovanju med Združenimi mehiškimi državami ter Evropsko Skupnostjo in njenimi državami članicami z dne 8. decembra 1997,
   OB UPOŠTEVANJU pomena znanosti in tehnologije za njun gospodarski in družbeni razvoj,
   OB UPOŠTEVANJU obstoječega znanstvenega in tehnološkega sodelovanja med Skupnostjo in Mehiko,
   OB UPOŠTEVANJU, da Skupnost in Mehika trenutno izvajata raziskovalne in tehnološkorazvojne dejavnosti, vključno s projekti iz člena 2(e), na področjih skupnega interesa in da bo udeležba na raziskovalnih in razvojnih dejavnostih druge strani na podlagi vzajemnosti v obojestransko korist,
   V ŽELJI po vzpostavitvi trdne podlage za sodelovanje na področju znanstvenega in tehnološkega raziskovanja, ki bo razširilo in okrepilo dejavnosti sodelovanja na področjih skupnega interesa ter spodbudilo uporabo rezultatov takega sodelovanja v gospodarsko in družbeno korist obeh pogodbenic,
   OB UPOŠTEVANJU, da je ta sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju del splošnega sodelovanja med Mehiko in Skupnostjo –
   SPORAZUMELE O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   Namen
   Pogodbenici spodbujata, razvijata in omogočata raziskovalne in razvojne dejavnosti sodelovanja na znanstvenih in tehnoloških področjih skupnega interesa med Skupnostjo in Mehiko.
   Člen 2
   Opredelitve
   Za namen tega sporazuma:

               (a)

               „dejavnost sodelovanja“ pomeni vsako dejavnost, ki jo pogodbenici izvajata ali podpirata po tem sporazumu ter vključuje skupno raziskavo in usposabljanje človeških virov;

               (b)

               „informacija“ pomeni znanstvene ali tehnične podatke, rezultate ali metode raziskave in razvoja, ki izhajajo iz skupne raziskave, ter druge informacije, ki jih štejejo za potrebne udeleženci dejavnosti sodelovanja ali po potrebi pogodbenici;

               (c)

               „intelektualna lastnina“ ima pomen, opredeljen v členu 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967;

               (d)

               „skupna raziskava“ pomeni raziskovalne, tehnološkorazvojne in/ali predstavitvene projekte, ki se izvajajo s finančno podporo ene ali obeh pogodbenic ali brez nje in v kateri sodelujejo udeleženci tako iz Skupnosti kot Mehike;

               (e)

               „Predstavitveni projekti“ pomeni projekte, katerih namen je predstaviti izvedljivost tehnologij, ki ponujajo potencialne ekonomske koristi, vendar jih ni mogoče tržiti brez predhodne študije o njihovi izvedljivosti na trgu. Pogodbenici se vzajemno in redno obveščata o dejavnostih skupne raziskave v zvezi z usklajevanjem in omogočanjem dejavnosti sodelovanja (člen 6);

               (f)

               „udeleženec“ ali „raziskovalni subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, raziskovalni inštitut ali vsako drugo podjetje ali pravni subjekt s sedežem v Skupnosti ali Mehiki, ki se udeležuje dejavnosti sodelovanja, vključno s samima pogodbenicama.

         Člen 3
   Načela
   Sodelovanje poteka na podlagi naslednjih načel:

               (a)

               skupna korist, ki temelji na ustreznem ravnovesju ugodnosti;

               (b)

               vzajemna možnost udeležbe na raziskovalnih in tehnološkorazvojnih dejavnostih vsake od pogodbenic;

               (c)

               pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja;

               (d)

               v okviru veljavnih zakonov in drugih predpisov, učinkovito varstvo intelektualne lastnine in pravična delitev pravic intelektualne lastnine v skladu s Prilogo o pravicah intelektualne lastnine, ki je sestavni del tega sporazuma.

         Člen 4
   Področja dejavnosti sodelovanja

               (a)

               Sodelovanje po tem sporazumu lahko obsega vse dejavnosti raziskave, tehnološkega razvoja, predstavitve ter znanstvenega in tehnološkega usposabljanja na visoki ravni, v nadaljnjem besedilu „RTR“, vsebovane v Okvirnem programu RTR Evropske Skupnosti, vključno s temeljnimi raziskavami. Zgoraj navedene dejavnosti morajo biti usmerjene v promocijo znanstvenega napredka, industrijske konkurenčnosti ter gospodarskega in družbenega razvoja s poudarkom na naslednjih področjih:

                           —

                           raziskave okolja in podnebja, vključno z opazovanjem Zemlje,

                           —

                           biomedicinske in zdravstvene raziskave,

                           —

                           kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo,

                           —

                           industrijske in proizvodne tehnologije,

                           —

                           raziskave na področju elektronike, materialov in meroslovja,

                           —

                           nejedrska energija,

                           —

                           prevoz,

                           —

                           tehnologije informacijske družbe,

                           —

                           raziskave na področju ekonomskega in socialnega razvoja,

                           —

                           biotehnologije,

                           —

                           raziskave na področju zrakoplovstva in vesolja ter uporabne raziskave,

                           —

                           politike znanosti in tehnologije.

               (b)

               Po pregledu in priporočilu Skupnega odbora iz člena 6 se lahko temu seznamu dodajo druga področja v skladu s postopki, ki veljajo za vsako pogodbenico, skupaj z vsemi podobnimi dejavnostmi RTR v Mehiki na ustreznih področjih.

         Ta sporazum ne vpliva na udeležbo Mehike kot države v razvoju pri dejavnostih Skupnosti na področju raziskave za razvoj.
   Člen 5
   Oblike dejavnosti sodelovanja

               (a)

               Pogodbenici bosta pospeševali udeležbo visokošolskih ustanov, raziskovalnih in razvojnih centrov ter raziskovalnih in razvojnih subjektov na dejavnostih sodelovanja po tem sporazumu v skladu s svojimi notranjimi politikami in uredbami, da bi zagotovili priložnosti za udeležbo na svojih znanstvenih in tehnoloških dejavnostih raziskave in razvoja.

               (b)

               Dejavnosti sodelovanja lahko potekajo v naslednjih oblikah:

                           —

                           vzpostavitev omrežij in dolgoročnih institucionalnih zavezništev med raziskovalnimi centri ter raziskovalnimi in tehnološkimi instituti ter skupno izvajanje projektov skupnega interesa,

                           —

                           izvajanje projektov RTR med raziskovalnimi in poslovnimi centri v Mehiki in Evropi, vključno s podjetji tehnološke narave,

                           —

                           udeležba mehiških raziskovalnih ustanov na RTR projektih znotraj obstoječega okvirnega programa ter vzajemna udeležba raziskovalnih ustanov s sedežem v Skupnosti, na mehiških projektih na podobnih področjih RTR. Za tako udeležbo se uporabljajo pravila in postopki, ki veljajo v programih RTR vsake pogodbenice,

                           —

                           obiski in izmenjava znanstvenikov, oblikovalcev politik RTR in strokovnih izvedencev, vključno z znanstvenim usposabljanjem z raziskovanjem,

                           —

                           skupno organiziranje znanstvenih seminarjev, konferenc, delavnic in simpozijev ter udeležba izvedencev na teh dejavnostih,

                           —

                           izmenjava in souporaba opreme in materialov, vključno s souporabo in/ali posojanjem laboratorijske infrastrukture in opreme,

                           —

                           izmenjava informacij o postopkih, zakonih, predpisih in programih, pomembnih za sodelovanje po tem sporazumu, izmenjava izkušenj in študij o najboljši praksi pri znanstvenih in političnih politikah,

                           —

                           druge oblike, ki jih priporoči Usmerjevalni odbor po členu 6(b) in ki se štejejo za skladne s politiko in postopki, ki se uporabljajo pri obeh pogodbenicah.

         Skupni projekti RTR se izvajajo, potem ko udeleženci razvijejo načrt tehnološkega upravljanja, kot je navedeno v Prilogi k temu sporazumu.
   Člen 6
   Usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja

               (a)

               Za namene tega sporazuma pogodbenici pooblastita za usklajevanje in omogočanje dejavnosti sodelovanja naslednje organe, ki delujejo kot izvršilni zastopniki: v imenu Združenih mehiških držav el Consejo Nacional de Ciencia y Tecnología (Nacionalni znanstveni in tehnološki svet) in v imenu Skupnosti predstavniki Evropske komisije.

               (b)

               Za upravljanje tega sporazuma izvršilni zastopniki sopodpisniki ustanovijo dvostranski Usmerjevalni odbor za sodelovanje RTR, v nadaljnjem besedilu „Usmerjevalni odbor“, ta odbor sestavlja podobno število uradnih predstavnikov vsake pogodbenice; odbor sprejme svoj poslovnik.

               (c)

               Naloge Usmerjevalnega odbora vključujejo:

                           1.

                           pospeševanje in nadziranje raznih dejavnosti sodelovanja iz člena 4 tega sporazuma kot tudi tistih, ki bi se lahko izvajale v okviru sodelovanja RTR za razvoj, in katere koli druge, ki se lahko pojavi v prihodnosti;

                           2.

                           opredeljevanje, v skladu s prvo alineo člena 5(b), tistih prednostnih sektorjev ali podsektorjev skupnega interesa med potencialnimi sektorji za sodelovanje RTR, v katerih obstaja povpraševanje po sodelovanju;

                           3.

                           pospeševanje, v skladu z drugo alineo člena 5(b), skupaj z znanstvenima skupnostma pogodbenic, opredeljevanja projektov, ki bi bili v skupno korist, dopolnitev in/ali imeli prednost;

                           4.

                           sestavljanje priporočil v skladu s peto alineo člena 5(b);

                           5.

                           svetovanje pogodbenicama o načinih okrepitve in izboljšanja sodelovanja in njegovega razširjanja v skladu z načeli tega sporazuma;

                           6.

                           spremljanje in pregled učinkovitega delovanja in izvajanja tega sporazuma;

                           7.

                           pripravljanje letnega poročila, namenjenega pogodbenicama, o napredku, stopnji in učinkovitosti sodelovanja, ki poteka po tem sporazumu. To poročilo se predloži Skupnemu odboru, ustanovljenem s Pridružitvenim sporazumom z dne 8. decembra 1997.

               (d)

               Usmerjevalni odbor se skladno s sporazumnim razporedom praviloma sestaja enkrat letno, po možnosti pred sestankom Skupnega odbora, ustanovljenega s Pridružitvenim sporazumom, in poroča Skupnemu odboru; sestanki potekajo izmenično v Skupnosti in Mehiki. Izredna zasedanja se lahko organizirajo na zahtevo katere koli pogodbenice.

               (e)

               Vsaka pogodbenica krije stroške svoje udeležbe na zasedanjih Usmerjevalnega odbora. Stroške, povezane z zasedanji Usmerjevalnega odbora, razen potnih stroškov in stroškov bivanja, krije pogodbenica gostiteljica.

         Člen 7
   Financiranje

               (a)

               Dejavnosti sodelovanja so odvisne od razpoložljivosti ustreznih sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov, politik in programov pogodbenic. Stroški, ki jih imajo udeleženci na dejavnostih sodelovanja, načeloma ne povzročijo prenosa sredstev z ene pogodbenice na drugo.

               (b)

               Ko sheme sodelovanja ene pogodbenice predvidevajo finančno podporo udeležencem iz druge pogodbenice, so vsa nepovratna sredstva, finančni ali drugi prispevki oproščeni davkov in carine v skladu z zakoni in predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju vsake pogodbenice.

         Člen 8
   Vstop osebja in opreme
   Pogodbenici sprejmeta vse potrebne ukrepe in zagotovita vse potrebno, da udeležencem, ki uradno sodelujejo pri dejavnostih sodelovanja po tem sporazumu, omogočita vstop, bivanje in izstop iz svojega ozemlja. Pogodbenici si prizadevata zagotoviti vse potrebno v veljavnih nacionalnih predpisih o migracijah, davkih, carini, zdravju in varnosti v državi prejemnici za materiale, podatke in opremo, ki so uporabljeni v dejavnostih sodelovanja iz Sporazuma.
   Člen 9
   Razširjanje in uporaba informacij
   Raziskovalni subjekti s sedežem v Mehiki, ki sodelujejo pri projektih RTR Skupnosti, glede lastništva, razširjanja in uporabe informacij ter glede intelektualne lastnine, ki izhajajo iz tega sodelovanja, upoštevajo pravila za razširjanje rezultatov raziskav iz posebnih programov RTR Skupnosti in določbe v Prilogi k temu sporazumu. Raziskovalni subjekti s sedežem v Skupnosti, ki sodelujejo pri mehiških projektih RTR, imajo glede lastništva, razširjanja in uporabe informacij ter glede intelektualne lastnine, ki izhajajo iz tega sodelovanja, iste pravice in obveznosti kakor mehiški raziskovalni subjekti in zanje veljajo določbe v Prilogi k temu sporazumu.
   Člen 10
   Ozemlje uporabe
   Ta sporazum velja po eni strani za ozemlja, na katerih velja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti, pod pogoji iz Pogodbe, in na drugi strani za ozemlje Mehike.
   Člen 11
   Začetek veljavnosti, prenehanje in reševanje sporov

               (a)

               Ta Sporazum začne veljati z dnem zadnjega pisnega sporočila, s katerim se pogodbenici uradno obvestita o zaključku lastnih notranjih postopkov, potrebnih za začetek veljavnosti tega sporazuma.

               (b)

               Sporazum se sklene za začetno dobo petih let in se lahko s tihim soglasjem podaljšuje po polnem ovrednotenju na podlagi rezultatov med predzadnjim letom vsakega naslednjega petletnega obdobja.

               (c)

               Ta sporazum se lahko spremeni z odločitvijo pogodbenic. Spremembe začnejo veljati pod istimi pogoji, kot so opredeljeni v odstavku (a).

               (d)

               Ta Sporazum lahko pogodbenici kadar koli prekineta s šestmesečnim pisnim obvestilom druge pogodbenice po diplomatskih poteh. Potek ali prenehanje tega sporazuma ne vpliva na veljavnost ali trajanje dogovorov, ki so sklenjeni na njegovi podlagi, ali na posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo.

               (e)

               Vsa vprašanja ali spore, povezane z razlago ali izvajanjem tega sporazuma, pogodbenici rešujeta sporazumno.

      V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki so za to primerno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.
      V Bruslju, tretjega dne v februarju, v dveh izvodih v angleškem, danskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno. Angleška različica prevlada, kadar koli se besedili različno razlagata.

         Za Združene mehiške države

         Za Evropsko skupnost

   PRILOGA
   PRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE
   Ta priloga je sestavni del „Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami“, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“.
   Pravice intelektualne lastnine, ustvarjene ali pridobljene po tem sporazumu, se dodelijo v skladu s to prilogo.
   I.   UPORABA
   Ta priloga se uporablja za skupne raziskave, ki potekajo po Sporazumu, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače.
   II.   LASTNIŠTVO, DODELJEVANJE IN URESNIČEVANJE PRAVIC

               1.

               Ta priloga obravnava dodeljevanje pravic in interesov pogodbenic in njunih udeležencev. Vsaka pogodbenica in njeni udeleženci zagotovijo, da lahko druga pogodbenica in njeni udeleženci pridobijo pravice do intelektualne lastnine, ki se jim dodelijo v skladu s to prilogo. Ta priloga sicer ne spreminja ali posega v dodeljevanje pravic, interesov in avtorskih honorarjev med pogodbenico in njenimi državljani ali udeleženci, kar se določi z zakoni in praksami, ki se uporabljajo v vsaki pogodbenici.

               2.

               Pogodbenici vodijo tudi naslednja načela, ki naj jih zagotavljajo pogodbeni dogovori:

                           (a)

                           učinkovito varstvo intelektualne lastnine. Pogodbenici zagotovita, da se sami in/ali da se njuni udeleženci medsebojno v razumnem času uradno obvestijo o nastanku intelektualne lastnine na podlagi Sporazuma ali izvedbenih ureditev, ter da se takšna intelektualna lastnina pravočasno zaščiti;

                           (b)

                           učinkovito izkoriščanje izsledkov ob upoštevanju prispevka pogodbenic in njunih udeležencev ter določb člena 9 Sporazuma;

                           (c)

                           nediskriminacijska obravnava udeležencev druge pogodbenice v primerjavi z obravnavanjem lastnih udeležencev brez poseganja v člen 9 Sporazuma;

                           (d)

                           zaščita zaupnih poslovnih informacij.

               3.

               Pogodbenici ali udeleženci skupno razvijejo Program tehnološkega upravljanja (PTU) glede lastništva in uporabe, vključno z objavo informacij in intelektualne lastnine, ki se ustvari med skupno raziskavo. PTU odobri pristojna agencija za zbiranje sredstev ali druge ustrezne agencije, ki so udeležene pri financiranju tehnologije, ob upoštevanju mnenja Usmerjevalnega odbora, pred zaključkom ustreznih posebnih pogodb o sodelovanju v raziskavah in razvoju raziskovalnih ustanov. PTU se pripravi v okviru veljavnih pravil in predpisov z upoštevanjem ciljev skupne raziskave, finančnih ali drugih prispevkov pogodbenic in udeležencev, prednosti in pomanjkljivosti podeljevanja licenc glede na ozemlje ali področje uporabe, prenos podatkov, blaga ali storitev, katerih izvoz se nadzoruje, zahtev veljavnih zakonov in drugih dejavnikov, ki jih udeleženci štejejo za primerne. Programi tehnološkega upravljanja urejajo tudi pravice in obveznosti, nastale na področju intelektualne lastnine z obiski raziskovalcev.
               Glede intelektualne lastnine PTU navadno obravnava med drugim lastništvo, varstvo, pravice uporabnikov v namene raziskave in razvoja, uporabo in razširjanje, vključno z dogovori za skupno objavo, pravice in obveznosti gostujočih raziskovalcev in postopke za reševanje sporov. PTU obravnava tudi splošne in posebne informacije, izdajo licenc in dobavo končnih izidov.

               4.

               Informacije ali intelektualna lastnina, ki se ustvarijo med skupno raziskavo in jih ne obravnava PTU, se z odobritvijo pogodbenic dodelijo v skladu z načeli iz PTU. V primeru nesoglasja so take informacije ali intelektualna lastnina skupna last vseh udeležencev v skupni raziskavi, iz katere informacije ali intelektualna lastnina izhajajo. Vsak udeleženec, za katerega se uporablja ta določba, ima pravico uporabljati te informacije ali intelektualno lastnino za lastno komercialno uporabo brez geografskih omejitev.

               5.

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da se drugi pogodbenici in njenim udeležencem dodelijo pravice do intelektualne lastnine v skladu s temi načeli.

               6.

               Ob ohranjanju konkurenčnih pogojev na področjih, ki so predmet tega Sporazuma, si vsaka pogodbenica prizadeva zagotoviti, da se pravice, pridobljene na podlagi Sporazuma, in dogovori, sklenjeni v skladu z njim, uresničujejo tako, da zlasti spodbujajo:

                           (i)

                           razširjanje in uporabo nastalih, razkritih ali drugače na voljo danih informacij na podlagi Sporazuma; in

                           (ii)

                           sprejetje in izvajanje mednarodnih standardov.

               7.

               Prenehanje ali pretek Sporazuma ne vpliva na pravice ali obveznosti v skladu s to prilogo.

         III.   AVTORSKA DELA IN ZNANSTVENA LITERARNA DELA
   Avtorske pravice, ki pripadajo pogodbenicama ali njunim udeležencem, se obravnavajo skladno z Bernsko konvencijo (Pariški akt 1971). Avtorske pravice varujejo izraze, ne pa zamisli, postopkov, metod dela ali matematičnih pojmov. Omejitve ali izjeme so za izključne pravice lahko uvedejo samo v nekaterih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajno uporabo rezultatov in ne ogrozijo neupravičeno legitimnih interesov imetnika pravice.
   Brez poseganja v oddelek II pogodbenici ali udeleženci skupno objavijo izsledke raziskav, razen če ni drugače dogovorjeno v PTU. Ob upoštevanju navedenega splošnega pravila se uporabljajo naslednji postopki:

               1.

               V primeru, da pogodbenica ali njen državni organ objavita znanstvene ali tehnične revije, članke, poročila, knjige ter video kasete in programsko opremo, ki nastanejo v skupni raziskavi na podlagi Sporazuma, ima druga pogodbenica pravico do svetovne, neizključne, nepreklicne in brezplačne licence za prevajanje, kopiranje, priredbo in javno distribucijo teh del.

               2.

               Pogodbenici zagotovita čim večje razširjanje literarnih del znanstvene narave, ki izhajajo iz skupne raziskave po Sporazumu in jih objavijo neodvisni založniki.

               3.

               Na vseh izvodih del, varovanih z avtorskimi pravicami, namenjenih javni distribuciji in pripravljenih na podlagi te določbe, morajo biti navedena imena avtorja oziroma avtorjev dela, razen če avtor izrecno zavrne navedbo imena. Na izvodih mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.

         IV.   IZUMI, ODKRITJA TER DRUGI ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI DOSEŽKI
   Izumi, odkritja ter drugi znanstveni in tehnološki dosežki, ki izhajajo iz dejavnosti sodelovanja med samima pogodbenicama, so last pogodbenic, razen če se ne dogovorita drugače.
   V.   INFORMACIJE, KI NISO ZA OBJAVO
   A.   Dokumentacijske informacije, ki niso za objavo

               1.

               Vsaka pogodbenica, njene agencije ali njeni udeleženci, kot je ustrezno, čimprej in po možnosti v PTU opredelijo, katerih informacij ne želijo objaviti v zvezi s Sporazumom, ob upoštevanju, med drugim, naslednjih meril:

                           (a)

                           tajnost informacij v smislu, da informacije, v celoti ali v določeni razporeditvi ali zbiru svojih delov, niso javno znane ali z zakonitimi sredstvi že dostopne področnim strokovnjakom;

                           (b)

                           dejanska ali potencialna tržna vrednost informacij na podlagi njihove tajnosti;

                           (c)

                           predhodni ukrepi za varovanje informacij, ki jih je v danih okoliščinah sprejela upravičena oseba za ohranitev njihove tajnosti.

                     Pogodbenici in njuni udeleženci se lahko v nekaterih primerih dogovorijo, razen če ni določeno drugače, da se vsi podatki ali njihovi deli, izmenjani ali ustvarjeni med skupno raziskavo na podlagi Sporazuma, ne smejo razkriti.

               2.

               Vsaka pogodbenica zagotovi, da sama in njeni udeleženci jasno določijo informacije, ki niso za objavo, na primer z ustrezno oznako ali omejitvenim opozorilom. To velja tudi za razmnoževanje navedenih informacij v celoti ali delno.
               Pogodbenica, ki prejme informacije v skladu s Sporazumom, ki niso za objavo, spoštuje njihovo posebno naravo. Teh omejitev je avtomatično konec, ko lastnik tak podatek razkrije javnosti.

               3.

               Informacije, ki niso za objavo in ki so sporočene na podlagi Sporazuma, lahko pogodbenica prejemnica posreduje internemu ali v pogodbenici prejemnici zaposlenemu osebju ter drugim zadevnim oddelkom ali službam agencij pogodbenice prejemnice, pooblaščenim za posebne namene tekoče skupne raziskave, pod pogojem, da tako sporočene informacije, ki niso za objavo, ureja pisni dogovor o zaupnosti in se jih kot take zlahka prepozna, kot je zgoraj navedeno.

               4.

               S pisnim soglasjem pogodbenice, ki posreduje informacije, ki niso za objavo, lahko pogodbenica prejemnica take informacije razširja širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku 3 zgoraj. Pogodbenici sodelujeta pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za širše razširjanje, vsaka pogodbenica pa izda dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njene notranje politike, predpisi in zakoni.

         B.   Nedokumentacijske informacije, ki niso za objavo
   Nedokumentacijske informacije, ki niso za objavo, ali druge zaupne informacije, pridobljene na seminarjih in drugih srečanjih, organiziranih v okviru Sporazuma, ali informacije, nastale z zaposlovanjem osebja, uporabo opreme ali sodelovanjem pri skupnih projektih, pogodbenici in njuni udeleženci obravnavajo v skladu z načeli, določenimi v Sporazumu za dokumentacijske informacije; vendar pod pogojem, da je bil prejemnik takih informacij, ki niso za objavo, ali drugih zaupnih ali posebnih informacij seznanjen z njihovim zaupnim značajem v času njihovega prejema.
   C.   Nadzor
   Vsaka pogodbenica si prizadeva zagotoviti, da se v okviru Sporazuma prejete informacije, ki niso za objavo, nadzorujejo na način, ki je v njem predviden. Če ena izmed pogodbenic ugotovi, da se ne more, ali če se utemeljeno pričakuje, da se ne bo mogla držati določb o nerazširjanju iz oddelkov A in B, nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi najprimernejšega poteka dejavnosti.


title: 2007/476/ES: Sklep Komisije z dne 25. junija 2007 o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Nemčija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti

text:
               10.7.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 180/8

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 25. junija 2007
   o združljivosti ukrepov, ki jih sprejme Nemčija v skladu s členom 3a(1) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov, s pravom Skupnosti
   (2007/476/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (1) in zlasti člena 3a(2) Direktive,
   ob upoštevanju mnenja odbora, ustanovljenega na podlagi člena 23a Direktive 89/552/EGS,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Z dopisom z dne 28. aprila 1999 je Nemčija obvestila Komisijo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS.

               (2)

               Komisija je v treh mesecih od dneva navedenega obvestila preverila, ali so takšni ukrepi skladni s pravom Skupnosti, zlasti kar zadeva sorazmernost ukrepov in preglednost nacionalnega posvetovalnega postopka.

               (3)

               Komisija je pri preverjanju upoštevala razpoložljive podatke o nemškem medijskem prostoru.

               (4)

               Seznam dogodkov velikega družbenega pomena, ki jih vključujejo ukrepi Nemčije, je bil pripravljen na jasen in pregleden način.

               (5)

               Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da dogodki, našteti med ukrepi Nemčije, izpolnjujejo vsaj dve od naslednjih meril, ki so zanesljivi pokazatelji pomembnosti dogodka za družbo: (i) poseben vsesplošni odziv v državni članici in ne zgolj pomembnost za tiste, ki običajno spremljajo zadeven športni dogodek ali dejavnost; (ii) prebivalci države članice dogodku vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen, zlasti glede spodbujanja kulturne identitete; (iii) vključenost državne reprezentance v zadevnem dogodku v okviru mednarodno pomembnega tekmovanja ali turnirja; in (iv) dejstvo, da se dogodek običajno predvaja na brezplačni televiziji in da pritegne velik del televizijskih gledalcev.

               (6)

               Znatno število dogodkov, navedenih na seznamu ukrepov Nemčije, vključno z letnimi in zimskimi olimpijskimi igrami, vsemi evropskimi prvenstvi in tekmami svetovnega nogometnega pokala, pa tudi otvoritveno tekmo ter polfinalnimi in finalnimi tekmami teh turnirjev, spada med dogodke, ki se običajno uvrščajo med dogodke z velikim družbenim pomenom, kakor je izrecno navedeno v uvodni izjavi 18 Direktive 97/36/ES. Ti dogodki imajo v Nemčiji poseben vsesplošni odziv, saj so priljubljeni zlasti pri splošni javnosti in ne le pri tistih, ki običajno spremljajo športne dogodke.

               (7)

               Posebna pozornost, ki jo tudi nespecializirani tisk namenja preostalim naštetim dogodkom, vključno s polfinalnimi tekmami in finalom nemškega pokala FA, tekmami nemške nogometne državne reprezentance doma in na tujem in finalu katerega koli evropskega tekmovanja nogometnih klubov (liga prvakov, pokal UEFA), na katerih sodeluje nemški klub, priča o njihovem posebnem vsesplošnem odzivu v Nemčiji.

               (8)

               Naštetim dogodkom nemški prebivalci vsesplošno pripisujejo poseben kulturni pomen glede na pomemben prispevek k razumevanju med narodi, pa tudi zaradi pomena športa za nemško družbo kot celoto in za narodni ponos, saj pomeni priložnost za vrhunske nemške športnike, da uspejo na teh najpomembnejših mednarodnih tekmovanjih.

               (9)

               Zaradi velikega javnega interesa, da se zagotovi javni dostop do predvajanja dogodkov, ki imajo za družbo velik pomen, se zdijo ukrepi Nemčije sorazmerni in jih je mogoče šteti kot upravičeno odstopanje od temeljne svoboščine opravljanja storitev iz Pogodbe ES.

               (10)

               Ukrepi Nemčije so skladni s pravili ES o konkurenci, ker določitev izdajatelja televizijskega programa, ki izpolnjuje pogoje za predvajanje naštetih dogodkov, temelji na objektivnih merilih, ki omogočajo dejansko in potencialno konkurenco pri pridobivanju pravic do predvajanja teh dogodkov. Poleg tega tudi število navedenih dogodkov ni tako nesorazmerno, da bi lahko povzročilo izkrivljenje konkurence na končnih trgih brezplačne in plačljive televizije.

               (11)

               Potem ko je Komisija obvestila druge države članice o nemških ukrepih in po posvetovanju z odborom, ustanovljenim na podlagi člena 23a Direktive 89/552/EGS, je Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo z dopisom z dne 2. julija 1999 obvestil Nemčijo, da Evropska komisija ne namerava nasprotovati priglašenim ukrepom.

               (12)

               Ukrepi Nemčije so začeli veljati 1. aprila 2000. Ti končni ukrepi so se razlikovali od ukrepov, sporočenih leta 1999, ker se med naštetimi ni več pojavil en dogodek, in sicer „pokal pokalnih prvakov“, saj se je turnir prenehal, potem ko je zadnjič potekal leta 1998/1999.

               (13)

               Ti ukrepi so bili v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropskih skupnosti
                   (2).

               (14)

               Iz sodbe Sodišča prve stopnje v Zadevi T-33/01, Infront WM proti Komisiji, je razvidno, da izjava, da so ukrepi, sprejeti v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS, v skladu s pravom Skupnosti, pomeni sklep v smislu člena 249 Pogodbe ES, ki ga mora torej Komisija sprejeti. Skladno s tem je treba s tem sklepom izjaviti, da so ukrepi, ki jih je priglasila Nemčija, v skladu s pravom Skupnosti. Ukrepi, ki jih je Nemčija dokončno sprejela in so navedeni v Prilogi k temu sklepu, naj se v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavijo v Uradnem listu Evropske unije –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Ukrepi, ki jih je Nemčija v skladu s členom 3a(1) Direktive 89/552/EGS 28. aprila 1999 priglasila Komisiji in so objavljeni v
         Uradnem listu Evropskih skupnosti C 277 z dne 29. septembra 2000, so v skladu s pravom Skupnosti.
   Člen 2
   Ukrepi, ki jih je Nemčija dokončno sprejela in so navedeni v Prilogi k temu sklepu, se v skladu s členom 3a(2) Direktive 89/552/EGS objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 25. junija 2007

            Za Komisijo

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  UL L 298, 17.10.1989, str. 23. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 202, 30.7.1997, str. 60).

      (2)  UL C 277, 29.9.2000, str. 4.

      PRILOGA
      Objava v skladu s členom 3a(2) Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov
      Ukrepi, ki jih je Nemčija sprejela in se objavijo na podlagi člena 3a(2) Direktive 89/552/EGS, so navedeni v naslednjih izvlečkih iz člena 5a Meddržavne pogodbe o radioteleviziji, kakor je bila spremenjena s Četrto spremembo Meddržavne pogodbe o radioteleviziji:

         „Člen 5a
         Predvajanje glavnih dogodkov
         1.   V Zvezni republiki Nemčiji se lahko dogodki velikega družbenega pomena (glavni dogodki) predvajajo v kodirani obliki na plačljivi televiziji samo, kadar izdajatelj televizijskega programa ali tretja stranka pod sprejemljivimi pogoji omogoči, da se dogodek hkrati ali, če je zaradi posameznih dogodkov, ki potekajo vzporedno, to nemogoče, z rahlim zamikom predvaja na brezplačnem in splošno dostopnem televizijskem kanalu. Če pogodbenim strankam ne uspe doseči dogovora o sprejemljivih pogojih, se dogovorijo o arbitraži v skladu z Oddelkom 1025 in naslednjih Kodeksa o civilnem postopku dovolj zgodaj pred odvijanjem dogodka. Če se ne uspejo dogovoriti o postopku arbitraže zaradi razlogov, ki jih mora upravičiti izdajatelj televizijskega programa ali tretja stranka, se šteje, da izdajatelju televizijskega programa iz odstavka 1 niso bili dani sprejemljivi pogoji. Samo kanali, ki jih lahko sprejema več kot dve tretjini vseh gospodinjstev, se štejejo za splošno dostopne.
         2.   V teh določbah so glavni dogodki naslednji:

                     1.

                     letne in zimske olimpijske igre;

                     2.

                     vse tekme evropskega prvenstva in svetovnega pokala, na katerih sodeluje nemška državna reprezentanca, ter otvoritvena tekma, polfinalne in finalne tekme ne glede na to, ali sodeluje nemško moštvo;

                     3.

                     polfinale in finale nemškega pokala FA;

                     4.

                     tekme nemške državne nogometne reprezentance, doma in v tujini;

                     5.

                     finale katerega koli evropskega tekmovanja nogometnih klubov (liga prvakov, pokal UEFA), na katerih sodeluje nemški klub.

               Kadar glavne dogodke sestavlja več kot en posamezen dogodek, se vsak dogodek šteje za glavnega. Vključitev ali izključitev dogodkov v te določbe je mogoča le na podlagi soglasja, ki ga dosežejo vse zvezne dežele.“


title: 2011/243/EU: Sklep Sveta z dne 11. aprila 2011 o imenovanju italijanskega člana Odbora regij

text:
               16.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 102/32

         SKLEP SVETA
   z dne 11. aprila 2011
   o imenovanju italijanskega člana Odbora regij
   (2011/243/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga italijanske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Riccarda VENTREJA se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za člana Odbora regij ponovno imenuje:

               —

               Riccardo VENTRE, Assessore del Comune di Piana di Monte Verna (sprememba mandata).

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

      V Luxembourgu, 11. aprila 2011

            Za Svet

            Predsednik

         PINTÉR S.

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.