title: Sklep Komisije (EU) 2019/367 z dne 9. novembra 2018 o ukrepu SA.35065 (2016/C) (ex 2016/NN, 2012/FC), ki ga je Združeno kraljestvo izvedlo v korist družbe MMD Shipping Services Ltd. (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 7360) (Besedilo velja za EGP.)

text:
                  6.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 65/3

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2019/367
         z dne 9. novembra 2018
         o ukrepu SA.35065 (2016/C) (ex 2016/NN, 2012/FC), ki ga je Združeno kraljestvo izvedlo v korist družbe MMD Shipping Services Ltd.

               (notificirano pod dokumentarno številko C(2018) 7360)

         (Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
         (Besedilo velja za EGP)
         EVROPSKA KOMISIJA JE –
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
         ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
         po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,
         ob upoštevanju naslednjega:
         1.   POSTOPEK

                     (1)

                     Komisija je 10. aprila 2013 prejela pritožbo o nezakoniti pomoči, ki naj bi jo mestni svet Portsmouth (v nadaljnjem besedilu: PCC) zagotovil družbi MMD Shipping Services Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba MMD). Preden je pritožnik vložil uradno pritožbo, je 8. junija 2012 vložil neuradno pritožbo, 29. novembra 2012 pa se je udeležil sestanka.

                     (2)

                     Komisija je 8. maja 2013 pritožbo posredovala Združenemu kraljestvu. Združeno kraljestvo je pripombe predložilo 1. julija 2013. Komisija je 10. oktobra 2013 poslala zahtevo za predložitev dodatnih podrobnih informacij o domnevnih ukrepih. Združeno kraljestvo je odgovorilo 25. novembra 2013 in 9. decembra 2013.

                     (3)

                     Komisija se je 10. aprila 2014 sestala s pritožnikom, 16. aprila 2014 pa mu je poslala nezaupno različico stališč Združenega kraljestva, da bi nanje podal pripombe. Pritožnik je pripombe predložil 12. novembra 2014.

                     (4)

                     Z dopisom z dne 19. septembra 2016 je Komisija Združeno kraljestvo uradno obvestila o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ukrepom. Z dopisom z dne 21. novembra 2016 je Združeno kraljestvo predložilo pripombe v zvezi z odločitvijo Komisije, da začne postopek.

                     (5)

                     Odločitev Komisije, da začne postopek (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka), je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z ukrepi.

                     (6)

                     Komisija je prejela pripombe dveh zainteresiranih strani, in sicer pritožnika in anonimne zainteresirane strani. Dne 21. januarja 2017 jih je posredovala Združenemu kraljestvu in mu zagotovila možnost odgovora. Njegove pripombe je prejela z dopisom z dne 15. februarja 2017.

                     (7)

                     Komisija se je 26. aprila 2017 sestala z Združenim kraljestvom. Združeno kraljestvo je po tem sestanku z dopisom z dne 12. januarja 2018 predložilo dodatne informacije.

                     (8)

                     Med Komisijo in Združenim kraljestvom je 18. aprila 2018 potekala telefonska konferenca, po kateri je Združeno kraljestvo z dopisoma z dne 5. junija in 22. junija 2018 predložilo dodatne informacije.

               2.   PODROBEN OPIS UKREPA

         2.1   Prejemnik

                     (9)

                     Družba MMD je od leta 2008 hčerinska družba v 100-odstotni lasti PCC in zagotavlja storitve pretovarjanja (prekladanje, skladiščenje in distribucija zlasti sadja in drugih svežih proizvodov) strankam v mednarodnem pristanišču v Portsmouthu (v nadaljnjem besedilu: pristanišče), katerega lastnik in upravljavec je PCC. Družba MMD je glavni operater v pristanišču, kjer opravlja storitve pretovarjanja in ima v dolgoročnem zakupu glavne pristane za pretovarjanje. Druge dejavnosti pristanišča so povezane s storitvami trajektov ro-ro in ladjami za križarjenje.

                     (10)

                     Letni promet družbe MMD znaša približno 15 milijonov GBP, družba pa zaposluje skoraj 200 ljudi. Preden je družbo MMD pridobil PCC, je vsaj od proračunskega leta 2002/2003 ustvarjala izgubo. Po tem, ko je leta 2008 družbo pridobil PCC, so njeni poslovni rezultati dosegli izravnavo zlasti zaradi letnih nepovratnih sredstev PCC za prihodek družbe MMD, brez katerih bi med letoma 2008 in 2016 zabeležila izgubo iz poslovanja. Proračunsko leto 2016/2017 je bilo prvo leto, v katerem je družba MMD zabeležila dobiček brez nepovratnih sredstev PCC za prihodek (glej preglednico 1).

               2.2   Domnevni ukrepi državne pomoči, ki jih je navedel pritožnik

                     (11)

                     Pritožnik je v pritožbi iz leta 2013 opredelil več ukrepov, ki naj bi pomenili nezakonito in nezdružljivo državno pomoč PCC družbi MMD. Med domnevnimi ukrepi pomoči so:

                                 —

                                 ukrep 1: pridobitev družbe MMD s strani PCC leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 1),

                                 —

                                 ukrep 2: letna nepovratna sredstva PCC za prihodek družbe MMD (v nadaljnjem besedilu: ukrep 2),

                                 —

                                 ukrep 3: dolgoročna posojila, ki jih je PCC zagotovil družbi MMD od leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 3),

                                 —

                                 ukrep 4: nakup dveh žerjavov s strani PCC in oddaja žerjavov v dolgoročni zakup družbi MMD v letih 2010 in 2011 (v nadaljnjem besedilu: ukrep 4),

                                 —

                                 ukrep 5: jamstvo za prekoračitev stanja na računu (v nadaljnjem besedilu: ukrep 5).

                     (12)

                     V prvotni pritožbi se je na splošno trdilo, da PCC ni deloval v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj je pridobil podjetje, ki je ustvarjalo izgube, in ga finančno podpiral, čeprav je od leta 2008 še naprej ustvarjalo izgube. V pritožbi je bilo ocenjeno, da bi skupna podpora, ki jo je PCC zagotovil družbi MMD, novembra 2014 znašala 17,3 milijona GBP. Družba MMD brez stalne podpore PCC na trgu ne bi mogla preživeti. Po mnenju pritožnika je zato stalna podpora PCC z uporabo javnih sredstev družbi MMD zagotovila znatno gospodarsko prednost, zaradi česar je lahko družba MMD obstoječim in potencialnim strankam ponudila diskontirane cene pretovarjanja. Zato naj bi bila konkurenca na trgu pretovarjanja in skladiščenja uvoženih svežih proizvodov izkrivljena.

               2.2.1   Ukrep 1: pridobitev MMD s strani PCC leta 2008

                     (13)

                     PCC je družbo MMD pridobil od prejšnjega zasebnega lastnika za 2,07 milijona GBP. PCC je družbo MMD v okviru začetne naložbe financiral tudi z dodatnimi kapitalskimi naložbami v višini 2,34 milijona GBP v obliki kapitalske podpore ter je načrtoval kritje njenih izgub v proračunskih letih 2008/2009 in 2009/2010 v skupni višini 1,443 milijonov GBP.

                     (14)

                     Komisija je kljub trditvam pritožnika v sklepu o začetku postopka sklenila, da je PCC pri pridobitvi družbe MMD v teh razmerah deloval v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu ter da zato ukrep 1 ne zagotavlja gospodarske prednosti družbi MMD in ne pomeni državne pomoči. Pritožnik in anonimna zainteresirana stran tudi nista predložila dodatnih argumentov ali dokazov v zvezi z ukrepom 1. Glede na navedeno se ukrep 1 v tem sklepu ne ocenjuje.

               2.2.2   Ukrep 2: letna nepovratna sredstva PCC za prihodek družbe MMD

                     (15)

                     PCC je družbi MMD od njene pridobitve leta 2008 zagotavljal nepovratna sredstva za prihodek v obliki prenosov denarja, ki so se evidentirali kot „drugi poslovni prihodki“, zaradi česar so se povečali poslovni prihodki (in posledično zmanjšale izgube iz poslovanja). V prvotnem naložbenem načrtu je bilo predvideno, da bo treba izgube družbe MMD kriti le v prvih dveh letih in v skupnem znesku največ 1,443 milijonov GBP. Vendar je PCC po proračunskem letu 2009/2010 še naprej zagotavljal nepovratna sredstva za prihodek, pri čemer je skupni znesek nepovratnih sredstev za prihodek, zagotovljenih do leta 2016, dosegel 16,71 milijona GBP (glej preglednico 1 spodaj). V proračunskem letu 2016/2017 družba MMD ni prejela nepovratnih sredstev za prihodek, pri čemer je v tem letu zabeležila dobiček.

                        Preglednica 1

                        Nepovratna sredstva PCC za prihodek družbe MMD in dobiček/izguba družbe MMD v proračunskem obdobju 2008/2009–2016/2017

                                 (v milijonih GBP)

                                 08/09

                                 09/10

                                 10/11

                                 11/12

                                 12/13

                                 13/14

                                 14/15

                                 15/16

                                 16/17

                                 Nepovratna sredstva za prihodek

                                 2,60

                                 3,30

                                 2,10

                                 1,20

                                 2,16

                                 1,44

                                 2,40

                                 1,51

                                 0

                                 Poslovni prihodki (brez nepovratnih sredstev za prihodek)

                                 – 1,84

                                 – 2,92

                                 – 2,03

                                 – 1,09

                                 – 2,04

                                 – 1,24

                                 – 2,18

                                 – 1,26

                                 + 0,43

                                 Skupni dobiček (brez nepovratnih sredstev za prihodek)

                                 0,62

                                 – 2,92

                                 – 2,04

                                 – 1,07

                                 – 2,16

                                 – 1,37

                                 – 2,33

                                 – 1,47

                                 + 0,21

                                 Skupni dobiček iz letnih poročil (tj. vključno z nepovratnimi sredstvi za prihodek)

                                 + 3,22

                                 + 0,38

                                 + 0,06

                                 + 0,13

                                 0,00

                                 + 0,07

                                 + 0,07

                                 + 0,04

                                 + 0,21

                     (16)

                     Nepovratna sredstva so bila zagotovljena v obliki prenosov denarja, da bi se z njimi krile letne poslovne izgube družbe MMD. Pritožnik trdi, da družba MMD brez te stalne podpore PCC ne bi bila sposobna preživeti. Trdi tudi, da PCC ni izvedel ustrezne analize v zvezi s tem, ali je bilo zagotavljanje dodatnih nepovratnih sredstev družbi MMD ekonomsko upravičeno.

               2.2.3   Ukrep 3: dolgoročna posojila, ki jih je PCC zagotovil družbi MMD od leta 2010

                     (17)

                     Leta 2010 se je PCC odločil, da bo družbi MMD zagotovil dolgoročno (največ 20-letno) posojilo v višini 6,944 milijonov GBP. Obrestna mera za posojilo znaša 4,81 %, kar ustreza stroškom zadolževanja PCC, ki se jim prištejejo 0,25-odstotni administrativni stroški. Namen posojila je podpreti naložbo v osnovna sredstva družbe MMD. Splošni pogoji posojila so določeni v sporazumu o komercialnem posojilu med PCC in družbo MMD, za vsako črpanje posojila pa so potrebni dodatni dokumenti (informacije o naložbi v osnovna sredstva, ki se bodo krila s posojilom, finančna ocena posameznega črpanja s strani družbe MMD in PCC, ustrezni dokumenti o zavarovanju). Med letoma 2010 in 2017 je družba MMD iz tega posojila skupaj izčrpala 5,7 milijona GBP.

                     (18)

                     Pritožnik trdi, da je PCC s posojilom družbi MMD zagotovil dolgoročno financiranje pod pogoji, ki ji pri običajnih komercialnih posojilodajalcih ne bi bili na voljo. Trdi tudi, da sporazum o posojilu med PCC in družbo MMD ni le nepodpisan, ampak v njem predvsem tudi ni določb, ki bi jih vsak komercialni posojilodajalec sistematično zahteval (kot so finančni dogovori ali primeri neodplačevanja). Trdi še, da PCC s financiranjem družbi MMD omogoča naložbe v novo poslovno infrastrukturo in sredstva ter ji s tem zagotavlja konkurenčno prednost. Pritožnik zato trdi, da dolgoročno posojilo ni v skladu s pogoji udeleženca v tržnem gospodarstvu in pomeni nezakonito državno pomoč, saj so izpolnjeni tudi vsi drugi pogoji.

               2.2.4   Ukrep 4: nakup dveh žerjavov s strani PCC in oddaja žerjavov v dolgoročni zakup družbi MMD v letih 2010 in 2011

                     (19)

                     Da bi PCC podprl dejavnosti družbe MMD, se je odločil, da bo v letih 2010 in 2011 kupil dva mobilna pristaniška žerjava, od katerih je vsak stal približno 2,1 milijona GBP, ter ju na podlagi 7-letne pogodbe o poslovnem najemu dal v zakup družbi MMD. Mesečna najemnina 16 000 GBP (kar je več kot 190 000 GBP na leto) za posamezni žerjav je bila izračunana tako, da se bo naložba PCC vrnila v pričakovani življenjski dobi žerjavov, tj. 15 letih, in tudi krila njegove stroške kapitala (kar skupno pomeni efektivni obrestni meri 4,46 % in 4,62 %).

                     (20)

                     Čeprav v pritožbi niso navedeni posebni argumenti v zvezi s tem ukrepom, spadata nakup in zakup žerjavov med različne ukrepe financiranja, vključene v pritožbo, s katerimi PCC podpira naložbe družbe MMD v novo opremo na način, ki domnevno ni v skladu s tržnimi pogoji.

               2.2.5   Ukrep 5: jamstvo za prekoračitev stanja na računu

                     (21)

                     Družba MMD je bila po pridobitvi vključena v bančne odnose PCC z banko Lloyds TSB. Banka Lloyds TSB je zato zahtevala dodatno jamstvo v obliki 1 milijona GBP gotovinskega pologa. Maja 2009 se je to jamstvo povečalo na 1,2 milijona GBP, spomladi 2010 pa zmanjšalo na 0,55 milijona GBP. Leta 2011 se je to jamstvo banki Lloyds TSB dopolnilo z jamstvom PCC banki za mesečno prekoračitev stanja na računu v višini 1 milijona GBP, ki je bilo na voljo družbi MMD.

                     (22)

                     Polog in nato tudi jamstvo je zahtevala banka Lloyds TSB za kritje običajnih trgovinskih poslov družbe MMD in kot jamstvo za plačila, ki jih banka izvede v imenu družbe MMD (kot so plačila CHAPS, plačila BACS, jamstvo za plačilo carinskih dajatev in poslovne plačilne kartice). Banka Lloyds TSB lahko polog ali jamstvo unovči, če družba MMD plačil, ki jih je banka izvedla, nato ne poravna.

                     (23)

                     V pritožbi je jamstvo za prekoračitev stanja na računu vključeno med ukrepe, ki pomenijo stalno finančno podporo PCC družbi MMD, kar naj bi ji zagotovilo neupravičeno gospodarsko prednost.

               2.3   Razlogi za začetek postopka

         2.3.1   Ukrep 2: letna nepovratna sredstva PCC za prihodek družbe MMD

                     (24)

                     Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke, da stalna podpora družbi MMD z letnimi nepovratnimi sredstvi za prihodek morda ni združljiva z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Podpora PCC v obliki nepovratnih sredstev za prihodek je precej presegla čas in znesek iz prvotnega naložbenega načrta (16,71 milijona GBP v osmih letih v primerjavi s prvotno načrtovanega 1,44 milijona GBP v dveh letih), zato so obstajali pomisleki, da bi se lahko ta denarna nepovratna sredstva štela za kratkoročno in začasno podporo za prestrukturiranje podjetja.

                     (25)

                     Poleg tega je bilo že v prvem letu 2008/2009 jasno, da se prvotne finančne napovedi ne bodo uresničile. Čeprav so obstajali dokazi o ustrezni ekonomski analizi za pridobitev družbe MMD, v dokumentaciji ni bilo dokazov o tem, da je bila ekonomska smiselnost posamezne dodelitve dodatnih nepovratnih sredstev za prihodek ustrezno analizirana.

                     (26)

                     Argument, da se nepovratna sredstva skoraj izravnajo s tokovi prihodkov od družbe MMD k PCC, ki bi se izgubili, če bi družba prenehala opravljati dejavnosti, se je štel za pomanjkljiv, saj ni bilo dokazov o tem, da bi pristaniška sredstva (pristani, skladišča itd.), ki jih uporablja družba MMD, v primeru njene likvidacije ostala neizkoriščena ali bi pomenila popolno izgubo zakupljenih najemov in davkov na tonažo, ki se plačajo PCC.

                     (27)

                     Prav tako ni bilo dokazov, da je PCC preučil alternativne scenarije za stalno podporo (kot je začetek likvidacije družbe MMD), da bi dokazal, da je to dejansko ekonomsko najugodnejša možnost v celotnem obdobju.

               2.3.2   Ukrep 3: dolgoročna posojila, ki jih je PCC zagotovil družbi MMD od leta 2010

                     (28)

                     Ob upoštevanju tega, da družba MMD brez nepovratnih sredstev PCC za prihodek več let ne bi postala dobičkonosna, je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali so posojilni pogoji upoštevali tveganje, da družba MMD posojila ne bi odplačevala. Malo verjetno je, da bi zasebni upnik, čeprav bi bil matična družba, odobril tako posojilo, ne da bi ustrezno obravnaval finančne težave hčerinske družbe.

                     (29)

                     Pomisleki glede tržnih pogojev za posojilo so bili potrjeni tudi v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008, v skladu s katerim bi bila tržna obrestna mera za družbo v težavah (družba MMD bi bila brez stalne podpore PCC skoraj zagotovo družba v težavah) tudi ob domnevno visoki ravni zavarovanja (za katero ni bilo dokazov) leta 2011 5,48-odstotna, leta 2012 pa 5,46–5,74-odstotna. Brez zavarovanja bi bila obrestna mera več kot 11-odstotna.

                     (30)

                     Sporazum o komercialnem posojilu, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, je bil razmeroma splošen in ni vseboval nekaterih standardnih določb, ki so običajno potrebne (kot so finančni dogovori ali primeri neodplačevanja).

               2.3.3   Ukrep 4: nakup dveh žerjavov s strani PCC in oddaja žerjavov v dolgoročni zakup družbi MMD v letih 2010 in 2011

                     (31)

                     Ker je učinek ukrepa zelo podoben dolgoročnemu posojilu, analiziranemu zgoraj (financiranje naložbe v osnovna sredstva družbe MMD na podlagi stroškov izposojanja PCC), so bili pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka, podobni kot pomisleki v zvezi z dolgoročnim posojilom.

               2.3.4   Ukrep 5: jamstvo za prekoračitev stanja na računu

                     (32)

                     Glede na navedbe v sklepu o začetku postopka se zdi, da se v dokumentih o analizi pridobitve družbe MMD, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, ni upošteval povečan gotovinski polog PCC. Tudi če se argument, da je bil tak polog posredno predviden, sprejme, ni dokazov o tem, da je PCC naknadno analiziral svojo stalno izpostavljenost. PCC je kljub stalnim izgubam družbe MMD enostavno še naprej zagotavljal jamstvo za njeno posojilo v obliki obratnega kapitala.

                     (33)

                     Komisija je zato v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede tega, ali bi lahko družba MMD tako posojilo pridobila brez podpore PCC, hkrati pa ni bilo verjetno, da bi zasebna matična družba v istih razmerah nadaljevala tako finančno podporo, ne da bi ustrezno obravnavala finančne težave svoje hčerinske družbe.

               3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

         3.1   Pripombe pritožnika

                     (34)

                     Pritožnik je v svojih pripombah podprl sklep o začetku postopka ter ohranil svoje stališče glede sklepa o ukrepu 1, ne da bi navedel dodatne argumente ali predložil dodatne dokaze v zvezi s tem ukrepom. V zvezi z ukrepi 2 do 5 se je skliceval na svoja prejšnja stališča in ponovno poudaril svoje prepričanje, da ni podlage, na kateri bi lahko PCC razumno sklepal, da bi lahko njegova finančna podpora kdaj koli prinesla ustrezne poslovne prihodke, pri čemer v svojih pripombah ni zagotovil dodatnih dokazov ali argumentov. Pritožnik je zato Komisijo pozval, naj sklene, da ukrepi 2 do 5 pomenijo nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti.

               3.2   Pripombe anonimne zainteresirane strani

                     (35)

                     Anonimna zainteresirana stran je podprla predhodno analizo iz sklepa o začetku postopka in menila, da so ukrepi 2 do 5 jasno pomenili državno pomoč družbi MMD, s katero je PCC zagotovil stalno finančno pomoč trajno neučinkovitemu in nedonosnemu podjetju. Domnevala je, da bi družba MMD brez stalne podpore že veliko prej postala insolventna in prenehala poslovati. Anonimna zainteresirana stran ni predložila pripomb v zvezi z ukrepom 1.

                     (36)

                     Anonimna zainteresirana stran je menila, da PCC ni deloval kot razumni tržni vlagatelj, saj je družbi MMD še naprej zagotavljal financiranje, ne da bi zagotovil smiselno ali uspešno prestrukturiranje družbe MMD, da bi obravnaval njene težave. Trdila je, da noben razumni vlagatelj ne bi kupil neuspešnega podjetja in še najprej več let financiral njegove neuspehe brez izvedbe reform, s katerimi bi se ti neuspehi obravnavali.

                     (37)

                     V zvezi z nepovratnimi sredstvi za prihodek (ukrep 2) se je anonimna zainteresirana stran strinjala s sklepom o začetku postopka in poudarila, da je PCC vsako leto brez ustrezne ocene enostavno poravnal izgube iz poslovanja družbe MMD. Tudi kar zadeva ukrepa 3 in 4, se je anonimna zainteresirana stran strinjala s sklepom o začetku postopka in trdila, da družbi MMD brez podpore PCC ne bi bilo na voljo financiranje po primerljivih pogojih. Na koncu se je strinjala, da je tudi ukrep 5 pomenil neupravičeno korist za družbo MMD, ki pri razumnem ekonomskem vlagatelju ne bi bila na voljo.

                     (38)

                     Anonimna zainteresirana stran zato potrjuje predhodno oceno iz sklepa o začetku postopka, da ti ukrepi pomoči ne izpolnjujejo niti osnovnih pogojev za združljivo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

                     (39)

                     Anonimna zainteresirana stran poudarja tudi, da so te subvencije znatno vplivale na konkurenco, saj je sektor pretovarjanja svežih proizvodov zelo konkurenčen trg z nizkimi maržami, na katerem so zakoniti operaterji, ki ne prejemajo pomoči, v primerjavi z operaterji, podprtimi z nezakonito državno pomočjo, posebno ranljivi. Trdi tudi, da je za družbo MMD znano, da ponuja nižje cene pretovarjanja od tržne cene (vključno z domnevnim ponujanjem brezplačnega skladiščenja), da bi pridobila in obdržala stranke. Pomoč torej ni škodila le posameznim konkurentom, ampak tudi splošnim dejavnostim na trgu.

                     (40)

                     Anonimna zainteresirana stran je zato Komisijo pozvala, naj zahteva vračilo nezakonite in nezdružljive pomoči, zagotovljene družbi MMD.

               4.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

         4.1   Pripombe Združenega kraljestva v zvezi s sklepom o začetku postopka

                     (41)

                     Združeno kraljestvo je v svojih pripombah v zvezi s sklepom o začetku postopka oporekalo predhodnim ugotovitvam Komisije, da bi lahko ukrepi 2 do 5 pomenili državno pomoč, in navedlo dodatne argumente v podporo trditvi, da so bili vsi ukrepi v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Predložilo je tudi številne dodatne predhodne dokaze, s katerimi je podprlo svojo trditev.

                     (42)

                     Združeno kraljestvo je zlasti trdilo, da je odločitev PCC, da po letu 2008 družbo MMD podpre z nepovratnimi sredstvi za prihodek ali na drug način, temeljila na tržnih interesih ter utemeljeni oceni morebitnih koristi in tveganj. To je vključevalo upoštevanje številnih medsebojno povezanih ekonomij in sinergij ohranitve tržne dejavnosti na območju v 100-odstotni lasti, kjer so dejavnosti z zakonom in politiko omejene na dejavnosti, povezane s pristaniščem. Združeno kraljestvo trdi, da se je stalno preskušalo, ali je stalna podpora za družbo MMD glede na vse razumne alternative na tem omejenem območju ekonomsko razumna.

                     (43)

                     Združeno kraljestvo je trdilo, da je PCC izvedel natančen finančni pregled svoje naložbe v podjetje in da je zato trditev Komisije, da je PCC „slepo“ sledil neutemeljeno optimistični napovedi uprave družbe MMD, napačna. PCC je za direktorja družbe MMD imenoval svojega najvišjega finančnega uradnika, da bi pregledal finančno uspešnost podjetja, prispeval „ustrezno finančno prodornost“ in zagotovil ustrezno izpolnjevanje predpisanih dolžnosti na področju finančnega poslovodenja. Kot je bilo dokazano z notranjimi dokumenti, priloženimi stališču Združenega kraljestva, so člani PCC redno obravnavali, ali so dejavniki, na katerih je temeljila pridobitev podjetja leta 2008, še naprej utemeljevali nadaljnjo podporo. Poleg tega je PCC kot kateri koli drug udeleženec v tržnem gospodarstvu z interesi na območju v 100-odstotni lasti z omejenimi možnostmi za alternativne uporabe in gostitelj povezanih ekonomij dobavne verige deloval tako, da je spodbujal vrednost svojega zemljišča in trajnostne donose zase.

                     (44)

                     Podobno kot vse s pristaniščem povezane dejavnosti je tudi glavna dejavnost družbe MMD, tj. pretovarjanje sadja, nepredvidljiva in kratkoročno izpostavljena izgubam/dobičkom posameznih strank. Prvih nekaj let po letu 2008 se je podjetje soočalo z nepredvidljivimi težavami. Vendar se je finančna uspešnost družbe MMD znatno izboljšala – čeprav počasneje, kot je bilo prvotno predvideno, – z nekaj novimi pridobljenimi strankami in načrtom za aktivno prestrukturiranje (določenim v poslovnem načrtu za nakup družbe MMD iz leta 2008 in posodobljenim v okviru v prihodnost usmerjenih poslovnih načrtov družbe MMD), zaradi česar so se znižali stroški in izboljšalo poslovanje, pri čemer je družba postala konkurenčnejša.

                     (45)

                     Združeno kraljestvo še poudarja, da ima PCC v lasti in upravlja tudi prometno trajektno pristanišče v bližini območja družbe MMD. PCC lahko sinergije med obema podjetjema izkorišča v korist trajektnega pristanišča, kar tudi počne; PCC lahko na primer operaterjem tržnih trajektnih prevozov ponudi storitve prekladanja družbe MMD za pretovarjanje komercialnega tovora. To je prispevalo k novi dejavnosti trajektnega pristanišča.

                     (46)

                     Poleg tega PCC od družbe MMD prejema prihodek v obliki prilivov od najemnin, davkov na tonažo, davkov na pilotažo in drugih prihodkov. Čeprav to samo po sebi ne utemeljuje nujno dolgoročne stalne podpore podjetju, Združeno kraljestvo trdi, da je ustrezno, da PCC te tokove prihodkov upošteva pri oceni, ali je nadaljevanje podpore na splošno poslovno razumno.

                     (47)

                     Združeno kraljestvo poudarja tudi, da so se ob različnih priložnostih obravnavale možne alternative za stalne dejavnosti družbe MMD in primerjale z nespremenjenim stanjem, kar zadeva njihovo ekonomsko vrednost.

                     (48)

                     Prvič, PCC je od leta 2008 obravnaval diverzifikacijo poslovanja družbe MMD z alternativnim tovorom, vendar zaradi različnih logističnih razlogov ni alternativnih dejavnosti, ki bi morda izboljšale finančno uspešnost družbe MMD (3).

                     (49)

                     Drugič, PCC je preučil alternativno možnost likvidacije družbe in ponovno pridobitev zemljišča za alternativno uporabo (npr. med razpravami o načrtu za stalne naložbe leta 2013 – glej uvodno izjavo 57), vendar so to možnost preprečevali številni dejavniki:

                                 (a)

                                 7,7 ha veliko območje je razmeroma majhno, zaradi svoje lokacije (med trajektnim pristaniščem in vojaško mornariško ladjedelnico) pa ni primerno za veliko drugih uporab;

                                 (b)

                                 območje je ponovno uporabljeno in zelo onesnaženo. Zato se zelo verjetno ne bi moglo uporabiti za alternativni poslovni ali stanovanjski razvoj;

                                 (c)

                                 zemljišče je v prostorskih načrtih namenjeno za pristaniško uporabo, pri čemer ni verjetno, da bi lokalni organ za prostorsko načrtovanje dal soglasje za alternativne uporabe;

                                 (d)

                                 PCC bi moral pridobiti predpisano soglasje za zaprtje pomolov in uporabo zemljišča za alternativne poslovne namene, vendar bi bilo tako soglasje zelo težko zagotoviti, zaradi česar bi bili sposobnost preživetja ter pridobitnost srednje- in dolgoročni;

                                 (e)

                                 zemljišče, ki ga zaseda družba MMD, leži na omejenem skupnem območju pristaniških zemljišč, ki jih je mogoče upravljati. To pomeni, da je za PCC takega strateškega pomena (glede na morebitno potrebo po prihodnji širitvi ali prilagajanju pristanišča), da si PCC zaradi njegove očitne nujnosti za trg prizadeva ohraniti trgovsko pristaniško dejavnost na tem območju.

                     (50)

                     Ob upoštevanju teh omejitev Združeno kraljestvo trdi, da si PCC želi doseči največjo možno donosnost zemljišča, tako da vlaga v družbo MMD kot trajnega najemnika, sposobnega preživetja.

                     (51)

                     Da bi Združeno kraljestvo podprlo svoje trditve, je predložilo tudi izvode ekonomskega modela, ki ga je PCC pripravil za oceno svoje naložbe v družbo MMD ter analizo različnih razpoložljivih možnosti in izračun njihove ekonomske vrednosti. Ta model se je redno posodabljal, da je upošteval uspešnost družbe MMD, spreminjajoče se razmere na trgu, napovedi itd., tako da se je redno preverjala ekonomska razumnost nadaljnje podpore družbi MMD v obliki nepovratnih sredstev za prihodek in drugega financiranja v primerjavi z drugimi alternativnimi možnostmi. Združeno kraljestvo je pojasnilo, da ne razpolaga z vsemi preteklimi različicami tega modela za posamezna leta, saj je pripravilo enotno Excelovo datoteko, ki se je stalno posodabljala, pri čemer se prejšnji rezultati niso arhivirali. Vendar je potrdilo, da se je model dosledno uporabljal kot podlaga za odločanje o tem, ali je ekonomsko smiselno družbo MMD še naprej podpirati ali izbrati drugo alternativo. Predložilo je dve delovni različici modela iz maja in junija 2013, ki sta bili med datotekami.

                     (52)

                     Po pretehtanju vseh teh dejavnikov je PCC sprejel mnenje, da je srednje- do dolgoročno poslovno ugodneje podjetje še naprej podpirati in izvajati različne ukrepe za prestrukturiranje, da bi se obnovila dobičkonosnost družbe MMD. Združeno kraljestvo poudarja, da obstajajo trdni temeljni poslovni razlogi za podporo podjetju. Družba MMD ima dobro lokacijo za pretovarjanje tovora svežih proizvodov južnih proizvajalcev ter je eno redkih pristanišč s potrebnim strokovnim znanjem in zmožnostjo pretovarjanja hladilnih plovil s hlajenim tovorom svežih proizvodov. Uspešno se je prilagodila trendom novih vrst plovil, zaradi česar je pridobila nekaj pomembnih novih strank. Z naložbo v specializirano pretovarjanje svežega sadja in zelenjave (shranjevanje v hladilnicah, žerjavi in prevoz) bo zagotovila, da bo še naprej konkurenčna kot vodilna vstopna točka za uvoznike sadja.

                     (53)

                     Združeno kraljestvo poudarja tudi, da pozitivni finančni rezultati v proračunskem letu 2016/2017 kažejo znatno izboljšanje finančne uspešnosti in potrjujejo njegove prejšnje predpostavke, da bi lahko družba MMD postala dobičkonosno podjetje tudi brez stalnih nepovratnih sredstev za prihodek.

                     (54)

                     Združeno kraljestvo poudarja tudi dejstvo, da mora Komisija pri oceni tega, ali so ukrepi 2 do 5 v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, preskusiti, ali bi zasebni delničar na mestu PCC videl razloge za nadaljnjo podporo družbi v teh okoliščinah. Za to ni potrebna naknadna, ampak predhodna ocena na podlagi informacij, ki so PCC na voljo v zadevnem trenutku. PCC je zadovoljen, da so se ustrezno upoštevale in pretehtale verjetne koristi in tveganja vseh njegovih podpornih ukrepov. PCC po prvotni pridobitvi družbe MMD v njene finančne ocene ni vključil neekonomskih meril (kot je lokalna zaposlenost, okoljsko tveganje ali regionalna politika). Vedno je deloval tako, kot bi v podobnih okoliščinah ravnal zasebni delničar.

                     (55)

                     Po sestanku s Komisijo 26. aprila 2017 je Združeno kraljestvo predložilo nadaljnje podrobnosti o razvoju okoliščin poslovanja družbe MMD v celotnem zadevnem obdobju in navedlo, kar je PCC vedel v času odobritve posameznega podpornega ukrepa. Vsako leto se je štelo, da so ključni dogodki, ki so vplivali na finančno uspešnost družbe MMD, dokazovali, da PCC ni nepreudarno sledil nepodprtim in preveč optimističnim napovedim, ki jih je predstavila uprava družbe MMD. Nasprotno Združeno kraljestvo trdi, da je iz dokazov jasno razvidno, da je uprava družbe MMD vprašanja, ki so se pojavila, obravnavala neposredno in s poslovnega vidika ter podjetje vodila v prihodnjo dobičkonosnost, pri čemer je PCC v času sprejemanja ključnih odločitev izvajal povsem ustrezen nadzor.

                     (56)

                     To stališče Združenega kraljestva je bilo dopolnjeno z dodatnimi sočasnimi dokazi o teh predhodnih ekonomskih in poslovnih analizah, ki sta jih izvedla družba MMD in PCC. Poleg tega je Združeno kraljestvo pojasnilo, da so bila PCC številna notranja poročila o družbi MMD predstavljena ustno namesto pisno in jih zato ni mogoče podpreti s pisnimi dokazi. Kljub temu Združeno kraljestvo meni, da predloženi dokumenti ustrezno dokazujejo, da je PCC po pridobitvi družbe MMD leta 2008 v zvezi z njo sprejemal razumne odločitve, ki so temeljile na poslovnih interesih.

                     (57)

                     V dodatnem stališču je tudi poudarjeno (in podprto z ustreznimi dokumentarnimi dokazili), da je bilo v zadevnem obdobju več primerov, v katerih je PCC obravnaval alternativne predloge:

                                 —

                                 leta 2011 se je družba Condor Logistics obrnila na PCC, da bi se pogajala o nakupu družbe MMD. PCC je z družbo Condor Logistics začel pogovore glede celotne ali delne prodaje podjetja ter brez predsodkov preučil to poslovno priložnost, vendar je družba Condor Logistics oktobra 2012 prenehala opravljati storitve v tovornem prometu, zato so se pogovori končali,

                                 —

                                 leta 2012 je PCC na seji 30. oktobra 2012 nadalje razpravljal o možnosti, da obdrži ali proda/zapre družbo MMD,

                                 —

                                 uprava družbe MMD je v notranjem dokumentu z dne 21. junija 2013 analizirala možnost prodaje podjetja ali uporabe območja za alternative namene,

                                 —

                                 oktobra 2013 je PCC izvedel popolno oceno alternativnih možnosti za družbo MMD, ki je temeljila na dokumentirani oceni gospodarskih obetov za družbo MMD v okviru posamezne možnosti,

                                 —

                                 v obdobju 2014/2015 je PCC ocenil predlog glede uporabe območja družbe MMD za gradnjo vetrnih turbin za proizvodnjo električne energije. Vendar načrt ni dobil lokacijskega dovoljenja, zato ga ni bilo mogoče nadaljevati,

                                 —

                                 v obdobju 2015/2016 […] (*1).

                     (58)

                     Nazadnje je Združeno kraljestvo po konferenčnem klicu 18. aprila 2018 sočasno s podrobnim pojasnilom metodologije temeljnega ekonomskega modela predložilo dodatne dokaze o predhodnih ekonomskih analizah različnih razpoložljivih možnosti.

               4.2   Pripombe Združenega kraljestva v zvezi s pripombami zainteresiranih strani

                     (59)

                     V zvezi s pripombami pritožnika je Združeno kraljestvo poudarilo, da so v njih zgolj ponovljene domneve o državni pomoči iz sklepa o začetku postopka, ne da bi bile predložene posebne pripombe ali dokazi. Stališče Združenega kraljestva glede teh domnev je bilo navedeno v njegovih pripombah v zvezi s sklepom o začetku postopka.

                     (60)

                     V zvezi s pripombami anonimne zainteresirane strani je Združeno kraljestvo tudi poudarilo, da so v večini pripomb enostavno ponovljene domneve iz sklepa o začetku postopka, ne da bi bile predložene posebne pripombe ali dokazi. Vendar je Združeno kraljestvo predložilo pripombe v zvezi s tremi posameznimi točkami, ki jih je navedla anonimna zainteresirana stran.

                     (61)

                     Prvič, Združeno kraljestvo se ni strinjalo z domnevo, da je PCC kril izgube družbe MMD, ne da bi si prizadeval podjetje prestrukturirati ali reformirati. Kot Združeno kraljestvo pojasnjuje tudi v svojih pripombah v zvezi s sklepom o začetku postopka, je PCC skupaj z upravo družbe MMD sprejel številne ukrepe za prestrukturiranje podjetja, znižanje stroškov, izboljšanje uspešnosti in povečanje konkurenčnosti podjetja. Med ukrepi so bili:

                                 —

                                 dogovor o novi pogodbi o zaposlitvi s sindikati za večjo prožnost in učinkovitost delovne sile (predviden prihranek približno 250 000 GBP letnih stroškov dela),

                                 —

                                 posodobitev infrastrukture za pretovarjanje zabojnikov in skladiščnih prostorov za prilagoditev trendom na področju povpraševanja,

                                 —

                                 prenehanje dejavnosti prevoza družbe MMD in njihovo oddajanje v zunanje izvajanje, da se družbi MMD omogoči osredotočenost na glavno poslovno področje (s pogodbo s tretjim prevoznikom naj bi se zagotovilo približno [50 000–150 000] GBP dodatnih prihodkov iz plačil najema skladišč in udeležbe v dobičku),

                                 —

                                 izboljšave IT (kot je nov računalniški sistem spremljanja in sledenja ali sistem rezervacij vozil) in druge infrastrukture (z napravami za učinkovitejšo porabo električne energije, vgrajenimi v hladilnice se na primer prihrani 30 000 GBP stroškov porabe električne energije na leto, s sončnimi paneli, nameščenimi na strehah hal, bi se po ocenah prihranilo 230 000 GBP pri stroških električne energije na leto, z namestitvijo razsvetljave led pa naj bi se prihranilo približno 70 000 GBP letnih stroškov porabe električne energije), ki so pomenile izboljšano finančno uspešnost,

                                 —

                                 naložbe v izpolnjevanje standardov kakovosti in akreditacije (ISO 9001, OHSAS 18001, status AEO ali kodeks „360 Quality“),

                                 —

                                 vzpostavitev dodatnih območij skladiščenja,

                                 —

                                 spremembe v upravi MMD zaradi večje finančne odgovornosti.

                     (62)

                     Načrt prestrukturiranja je bil del prvotnega poslovnega načrta za pridobitev družbe MMD iz leta 2008, pri čemer se je PCC redno ustno in pisno poročalo o napredku družbe MMD pri izvajanju programa prestrukturiranja. PCC je zato pri zagotavljanju sprememb podjetja, ki so bile potrebne, da bi lahko podjetje izboljšalo uspešnost in postalo konkurenčnejše, deloval kot zasebni operater. Ti ukrepi so dobro dokumentirani v predhodnih notranjih dokumentih PCC in družbe MMD, ki jih je Združeno kraljestvo predložilo kot dokaz.

                     (63)

                     Drugič, Združeno kraljestvo je zavrnilo trditev, da naj bi družba MMD ponujala nižje cene pretovarjanja od tržnih, da bi privabila in obdržala stranke v sektorju svežih proizvodov, in strankam ponujala celo brezplačno skladiščenje. Anonimna zainteresirana stran ni zagotovila dokazov, s katerimi bi podprla te trditve, in je navedla le, da je za družbo MMD „znano“ oziroma „domnevno,“ da ponuja take cene, ne da bi navedla vir. Združeno kraljestvo meni, da so te trditve neutemeljene, saj cene družbe MMD izražajo cene, ponujene v drugih pristaniščih, in so dejansko pogosto višje od cen konkurence. Združeno kraljestvo je predložilo dokaz, da se cene družbe MMD po tem, ko je leta 2008 družbo pridobil PCC, dejansko niso znižale. Nasprotno, cene za palete so se v tem obdobju zvišale za skoraj […] %. Čeprav je preglednost cen med pristanišči majhna, so nekatere stranke navedle cene, ki so jim jih med pogajanji o cenah z družbo MMD ponudila druga pristanišča. Iz teh ponudb je razvidno, da cene družbe MMD upoštevajo določanje tržnih cen v drugih pristaniščih. Podobno je Združeno kraljestvo zavrnilo trditev, da je družba MMD svojim strankam ponujala brezplačno skladiščenje.

                     (64)

                     Tretjič, Združeno kraljestvo je zavrnilo trditev, da naj bi sveži proizvodi zaradi nezakonite državne pomoči postali veliko manj privlačni za operaterje, ki ne prejemajo pomoči. Tudi za to trditev ni dokazov in, kot je poudarjeno v pripombah Združenega kraljestva v zvezi s sklepom o začetku postopka, druga pristanišča, kot je Dover, še naprej vlagajo v pretovarjanje svežih proizvodov (pristanišče Dover je nedavno pridobilo družbo Hammond, ki opravlja dejavnost pretovarjanja sadja).

               5.   OCENA UKREPOV

                     (65)

                     V skladu s členom 107(1) Pogodbe je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

               5.1   Obstoj državne pomoči

                     (66)

                     Glede na opredelitev pojma državne pomoči iz člena 107(1) Pogodbe so sestavni deli državne pomoči: (i) obstoj podjetja, (ii) pripisljivost ukrepa državi in financiranje ukrepa iz državnih sredstev, (iii) dajanje gospodarske prednosti, (iv) selektivnost ukrepa ter (v) njegov vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami. Da bi kateri koli ukrep pomenil državno pomoč, morajo biti izpolnjena vsa merila.

                     (67)

                     Združeno kraljestvo trdi, da ti ukrepi družbi MMD ne zagotavljajo gospodarske prednosti, saj so v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V skladu s tem načelom gospodarski posli, ki jih izvajajo osebe javnega prava, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (4).

                     (68)

                     Da bi Komisija ugotovila, ali domnevni ukrepi pomoči pomenijo državno pomoč, bo zato najprej analizirala merilo gospodarske prednosti.

               5.1.1   Obstoj gospodarske prednosti

                     (69)

                     Združeno kraljestvo je na podlagi sklepa o začetku postopka predložilo bistvene dodatne dokaze, iz katerih je bilo razvidno, da je bila pred vsemi ukrepi, ki jih je PCC sprejel v podporo družbi MMD v obliki nepovratnih sredstev za prihodek ali različnih oblik financiranja, izvedena temeljita analiza njihove ekonomske vrednosti. Za oceno obstoja prednosti v tem primeru Komisija uporabi preskus vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Komisija bo na podlagi predloženih dodatnih dokazov in argumentov analizirala, ali bi hipotetični vlagatelj v tržnem gospodarstvu v podobnem položaju, kot je PCC (to pomeni zlasti v položaju 100-odstotnega delničarja v družbi MMD z dodatnimi trgovskimi dejavnostmi v pristanišču in velikosti, ki je primerljiva z velikostjo PCC), zagotovil ukrepe 2 do 5 (5). Ta ocena mora temeljiti na predhodnih dokazih, iz katerih je razvidno, da je odločitev o odobritvi ukrepov 2 do 5 temeljila na ekonomskih analizah, primerljivih z analizami, ki bi jih razumen zasebni vlagatelj v položaju, ki je čim bolj podoben položaju države članice, izvedel v takih okoliščinah, preden bi izvedel naložbo, in upoštevala razpoložljive alternativne možnosti (6). Poleg tega je treba to oceno uporabiti brez upoštevanja kakršnih koli premislekov, ki se izključno nanašajo na državo članico v vlogi javnega organa (na primer premislekov o socialni, regionalni ali sektorski politiki) (7).

                     (70)

                     Da bi Komisija preučila, ali so ukrepi 2 do 4 v skladu s preskusom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, upošteva obdobje, v katerem so bili ukrepi finančne podpore sprejeti (8).

                     (71)

                     Združeno kraljestvo v svojih argumentih in dokazih opozarja na dejstvo, da so bili ukrepi 2 do 5 v praksi del splošne finančne podpore, ki jo je PCC kot matična družba zagotovil družbi MMD, da bi olajšal in spremljal tekoče prestrukturiranje podjetja z namenom doseči vzdržnost in dobičkonosnost njegovih dejavnosti. Ukrepi so se torej stalno ocenjevali v svoji kompleksnosti, da bi se določila najbolj ekonomsko razumna pot naprej. Zato so bili vsi del ekonomskega modela, ki ga je PCC uporabil za svojo oceno. Ocene skladnosti ukrepov 2 do 5 z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu so zato tesno medsebojno povezane, pri čemer enostavna ocena posameznega ukrepa ni mogoča. Zato bo Komisija najprej analizirala skladnost ukrepov 2 do 5 z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu kot celoto in šele nato dodala posebne premisleke o posameznih ukrepih, kolikor bo to potrebno.

                     (72)

                     Dokumenti, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, so objektivni in preverljivi dokazi, ki v pravno zadostni meri dokazujejo, da je PCC od pridobitve družbe MMD skrbno analiziral njeno dejansko stanje in poslovne možnosti na podlagi izključno ekonomskih premislekov. Dokumenti imajo na splošno ustrezne datume in vključujejo utemeljeno analizo, ki jo je izvedel PCC, pa tudi napovedi PCC na podlagi splošno razumnih predpostavk. Ne le da dokumenti temeljijo na podatkih in argumentih, ki jih je predložila družba MMD, ampak te tudi kritično ocenjujejo ter dokazujejo, da je PCC izvajal aktiven in stalen ekonomski nadzor nad družbo MMD.

                     (73)

                     Predloženi dokumenti dokazujejo, da so bili v redno ekonomsko analizo vključeni vidiki o številnih medsebojno povezanih ekonomijah in sinergijah ohranitve trgovske dejavnosti na območju v 100-odstotni lasti, zlasti sinergije z drugimi dejavnostmi v pristanišču Portsmouth (predvsem dejavnostmi trajektov in ladij za križarjenje), ki je tudi v 100-odstotni lasti PCC. Med temi sinergijami so:

                                 —

                                 območje družbe MMD je blizu drugih delov pristanišča Portsmouth, pri čemer bi PCC z ohranitvijo popolnega nadzora nad območjem MMD obdržal prožnost za širitev pristaniških dejavnosti, dejavnosti trajektov ali dejavnosti ladij za križarjenje,

                                 —

                                 na območju družbe MMD se letno naloži ali odloži približno […] palet tovora, ki svojo pot začne ali konča na plovilu, ki pristane v sosednjem trajektnem pristanišču. Dodatna vrednost za mednarodno trajektno pristanišče zaradi tega tovora je približno […] GBP na leto, pri čemer pristanišče tega prihodka najverjetneje ne bi moglo zaslužiti, če v bližini družba MMD ne bi zagotavljala storitev prekladanja in pretovarjanja. Poleg tega lahko družba MMD svoj pristojbine za pretovarjanje za te količine zagotovi le zato, ker se nahaja v bližini trajektnega pristanišča,

                                 —

                                 PCC je lahko zaradi svojega partnerstva z družbo MMD zagotovil dodaten trgovski trajektni promet. Operaterja Transfennica je pristanišče leta 2015 pritegnilo zaradi infrastrukture za pretovarjanje zabojnikov in dejavnosti prekladanja družbe MMD. Rezultat je bil dodaten prihodek trajektnega pristanišča v višini približno 107 000 GBP,

                                 —

                                 z nekaterimi operaterji potekajo razprave glede možnosti dodatne uporabe zmogljivosti družbe MMD v bližini trajektnega pristanišča. Proga za trajekte ro-ro v pristanišču se lahko na primer uporabi za sprejem in odpravo tovornjakov s tovorom, ki ga pretovarja družba MMD. Družba MMD je napredovala tudi pri zaupnih pogovorih z […], ki predlaga […]. To bi lahko pomenilo skupen prihodek trajektnega pristanišča in družbe MMD v višini približno […] GBP na leto,

                                 —

                                 pristanišče občasno uporablja priveze družbe MMD za ladje za križarjenje, kar je tudi podpora za prilagoditev razpoložljive zmogljivosti, kar pristanišču zagotavlja nadaljnje finančne koristi.

                     (74)

                     Komisija ob upoštevanju izključno tržne narave teh sinergij meni, da bi hipotetični vlagatelj v tržnem gospodarstvu pri predhodni oceni ekonomske vrednosti katerega koli podpornega ukrepa za družbo MMD take sinergije upošteval skupaj z drugimi poslovnimi dejavnostmi.

                     (75)

                     Poleg tega bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu v svojem stališču dejansko upošteval pričakovani prihodnji tok prihodkov k PCC v obliki najemnin, davkov na pilotažo in pristaniških pristojbin, ki jih plača družba MMD, ter verjetnost, da bi se v primeru alternativnih možnosti ta tok prenehal ali zmanjšal. Taki prihodnji prihodki so relevantni za oceno ekonomske utemeljitve ukrepov, ki jih matična družba v tržnem gospodarstvu sprejme za podporo hčerinski družbi. Čeprav samo s temi tokovi prihodkov ni mogoče utemeljiti stalne podpore za družbo MMD, pa je njihova vključitev v splošni ekonomski model v skladu s tem, kar bi storil hipotetični vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

                     (76)

                     Ob upoštevanju zgornjih sinergij in tokov prihodkov v skupini družb, ki jih obvladuje PCC, je Združeno kraljestvo predložilo izvode ekonomskega modela, v katerem so analizirane različne možnosti, ki so na voljo, in izračunane njihove ekonomske vrednosti. Ta model je bil pripravljen, da bi se analizirala ekonomska utemeljitev stalnih naložb v družbo MMD, in se je redno posodabljal. Ekonomska utemeljitev zagotavljanja nadaljnje podpore družbi MMD v obliki nepovratnih sredstev za prihodek in različnih ukrepov financiranja se je torej predhodno redno preverjala glede na druge alternativne možnosti.

                     (77)

                     Med alternativnimi možnostmi, ki jih je PCC obravnaval v različnih fazah vključenosti v družbo MMD, so bile:

                                 —

                                 prodaja družbe MMD – Združeno kraljestvo je dokazalo, da je bilo zelo malo verjetno, da bi bila prodaja družbe MMD kot delujočega podjetja tretji strani poslovno ugodna alternativa. V prepričljivem načrtu za pridobitev s strani PCC leta 2008 so se upoštevali pričakovane sinergije z drugimi pristaniškimi dejavnostmi PCC, strateška vrednost zemljišča za to pristanišče in nadaljevanje tokov prihodkov iz družbe MMD (glej tudi analizo ukrepa 1 v sklepu o začetku postopka). Vendar teh premislekov ne bi upoštevala nobena tretja stran, ki bi morda razmišljala o nakupu družbe MMD. Ne glede na navedeno je iz predloženih dokazov razvidno, da je PCC […] leta 2011 […] (9) in […] v obdobju 2015/2016 (10) (glej uvodno izjavo 57 zgoraj),

                                 —

                                 sprememba/diverzifikacija poslovanja družbe MMD – Združeno kraljestvo je navedlo, da so se od leta 2008 obravnavale različne možnosti spremembe ali diverzifikacije dejavnosti družbe MMD (kot so agregati, les, avtomobili, kontejnerski promet, težek tovor, jeklo). Vendar v primerjavi z napovedmi glede trenutnega poslovanja na področju pretovarjanja svežih proizvodov noben od teh alternativnih proizvodov ali storitev ni bil poslovno privlačen in ne bi bil zmožen ustvarjati morebitnih višjih donosov,

                                 —

                                 likvidacija družbe MMD in alternativna uporaba območja – glavno sredstvo v družbi MMD je njena zakupna pravica na območju na podlagi pogodbe o zakupu, v skladu s katero ima PCC v primeru bankrota družbe MMD pravico do prekinitve zakupa. PCC bi zato v primeru bankrota lahko zemljišče dobil nazaj in ga uporabil za alternativne namene. Vendar je Združeno kraljestvo s podrobnimi argumenti dokazalo, da so razpoložljive alternative na tem območju zelo omejene. Združeno kraljestvo je predložilo trdne dokaze in argumente, iz katerih je razviden vpliv pravnih omejitev in omejitev v zvezi z načrtovanjem, povezanih z območjem družbe MMD, na razpoložljivost morebitnih alternativnih možnosti in njihovo sposobnost preživetja na trgu. PCC je v svojih notranjih dokumentih analiziral možnosti za uporabo območja za širitev svojega trajektnega pristanišča, skladiščenje, vetrna polja (11) in stanovanjsko/poslovno uporabo. Vendar nobena od obravnavanih možnih uporab zaradi razmer na trgu in/ali omejitev v zvezi z načrtovanjem ter drugih regulativnih in pravnih omejitev ni zagotavljala ekonomsko ugodnejših možnosti (12).

                     (78)

                     Združeno kraljestvo je pojasnilo, da PCC ne more predložiti vseh preteklih različic tega ekonomskega modela za posamezna leta, saj je bila pripravljena enotna Excelova datoteka, ki se je stalno posodabljala, pri čemer se prejšnji rezultati niso sistematično arhivirali. Vendar je potrdilo, da je bil ekonomski model standardna podlaga za odločanje o tem, ali je ekonomsko smiselno nadaljevati naložbe v družbo MMD ali izbrati drugo alternativo.

                     (79)

                     Združeno kraljestvo je predložilo dve različici ekonomskega modela, pripravljeni maja in junija 2013 med razpravami o prihodnji vključenosti PCC v družbo MMD (glej tudi uvodno izjavo 51 zgoraj). Model ustreza standardnim tržnim orodjem na podlagi izračuna neto sedanje vrednosti pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za različne obravnavane alternative. V tem posebnem modelu so bile upoštevane tri osnovne možnosti: (1) družba MMD se obdrži, (2) družba MMD kot delujoče podjetje se proda za neto vrednost sredstev v višini 2,4 milijona GBP ter (3) družba MMD se likvidira, območje pa se uporablja za skladiščne prostore (kot najugodnejša razpoložljiva alternativna uporaba območja). V modelu je bila neto sedanja vrednost pričakovanih denarnih tokov za vsako od teh alternativ izračunana tako, da se je za diskontno stopnjo uporabilo 4,23-odstotno tehtano povprečje stroškov kapitala PCC.

                     (80)

                     V ekonomskem modelu so posamezne možnosti analizirane na podlagi kombinacije metodologij:

                                 (a)

                                 prispevek k stalnim posrednim stroškom – s to metodo se analizira, v kakšni meri denar, ki ga območje ustvari, krije njegove spremenljive stroške dejavnosti (to pomeni stroške, ki se spreminjajo skupaj z dejavnostjo) in nato prispeva k stalnim posrednim stroškom, povezanim s samim območjem. V analizi so opisani vsi denarni in prihodkovni tokovi k PCC, vključno z morebitnimi presežki, ki jih ustvari družba MMD (v tej analizi se domneva, da se PCC plačajo kot dividende), odšteje pa se vsa podpora v obliki nepovratnih sredstev za prihodek, ki jo plača PCC. Morebitni kapitalski tokovi posojil in kapitalska podpora so izključeni, saj je njihova letna poraba (amortizacija) izražena v neto presežku/primanjkljaju družbe MMD;

                                 (b)

                                 skupni presežek/primanjkljaj brez morebitnih stroškov „v naravi“ – ta metoda temelji na metodi prispevka k stalnim posrednim stroškom, opisani v točki (a), in postopno vključuje tudi stalne posredne stroške PCC (vlagatelja), povezane z vsemi naložbami v družbo. Ti stalni posredni stroški se v celoti nanašajo na stroške financiranja posojila, ki ga je uredil PCC za zagotovitev kapitalske naložbe v družbo MMD;

                                 (c)

                                 donosnost naložb – predstavlja jo skupni presežek/primanjkljaj (opisan v točki (b)) kot delež skupnih naložb v obdobju. Ker se naložbe financirajo s posojilom, so obresti posojila vključene kot del skupnega presežka/primanjkljaja;

                                 (d)

                                 povečanje vrednosti na koncu obdobja – predstavlja dividende in spremembo kapitalske vrednosti sredstev;

                                 (e)

                                 skupni donos – vključuje skupne presežke/primanjkljaje (kot so določeni v točki (b)) in morebitne spremembe kapitalske vrednosti naložbe (kot je določeno v točki (d));

                                 (f)

                                 skupna donosnost naložb – predstavlja skupni donos (glej točko (e)) kot delež skupnih naložb.

                     (81)

                     Komisija meni, da so predpostavke v ekonomskem modelu razumne, in potrjuje, da so se pri njih upoštevali le ekonomski dejavniki, ne pa tudi javnopolitični vidiki.

                     (82)

                     V različici ekonomskega modela iz junija 2013 so bili navedeni naslednji rezultati v zvezi s posameznimi alternativnimi možnostmi v dveh obravnavanih 5- in 10-letnih naložbenih obdobjih.

                                 Naložbe v družbo MMD – Možnosti

                                 Donosnost naložb

                                 Možnost 1

                                 Možnost 2

                                 Možnost 3

                                 Družba MMD se obdrži

                                 Družba MMD se proda

                                 Alternativna uporaba

                                 Naslednjih 5 let

                                 Naslednjih 10 let

                                 Naslednjih 5 let

                                 Naslednjih 10 let

                                 Naslednjih 5 let

                                 Naslednjih 10 let

                                 v mio. GBP

                                 v mio. GBP

                                 v mio. GBP

                                 v mio. GBP

                                 v mio. GBP

                                 v mio. GBP

                                 Prispevek/(dodatek) k stalnim posrednim stroškom

                                 14,3

                                 28,6

                                 11,3

                                 19,7

                                 – 4,4

                                 – 4,3

                                 Skupni presežek/primanjkljaj brez morebitnih stroškov „v naravi“

                                 7,0

                                 16,0

                                 4,5

                                 10,0

                                 – 8,5

                                 – 10,7

                                 Donosnost naložb

                                 290,6 %

                                 460,5 %

                                 Ni relevantno.

                                 Ni relevantno.

                                 – 861,5 %

                                 – 531,8 %

                                 Povečanje vrednosti na koncu obdobja (neto vrednost)

                                 1,0

                                 2,3

                                 0,0

                                 0,0

                                 0,4

                                 0,9

                                 Skupni donos – presežek in vrednost

                                 8,0

                                 18,2

                                 4,5

                                 10,0

                                 – 8,1

                                 – 9,8

                                 Skupna donosnost naložb

                                 315,6 %

                                 503,3 %

                                 Ni relevantno.

                                 Ni relevantno.

                                 – 800,0 %

                                 – 453,6 %

                     (83)

                     Iz rezultatov iz ekonomskega modela iz junija 2013 je razvidno, da je bila od vseh obravnavanih metodologij ekonomsko najugodnejša razpoložljiva možnost, da se družba MMD obdrži.

                     (84)

                     Kljub več pozivom Komisije Združeno kraljestvo ni moglo predložiti dodatnih izvodov ekonomskega modela za druga obdobja. Vendar je iz številnih drugih razpoložljivih delov dokumentarnih dokazil razvidno, da se je v analiziranem obdobju redno izvajal pregled ekonomske razumnosti vključenosti PCC v družbo MMD. Vsi razpoložljivi dokazi potrjujejo tudi, da je ocena temeljila izključno na ekonomskih in poslovnih vidikih in ne javnopolitičnih vidikih, ki jih hipotetični vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi upošteval.

                     (85)

                     Poleg tega je PCC opravil natančen finančni pregled svoje naložbe v družbo MMD, tako da je svojega najvišjega finančnega uradnika imenoval za direktorja družbe MMD, da bi pregledal finančno uspešnost podjetja. Združeno kraljestvo je predložilo izvode več poročil o poslovnem in finančnem položaju družbe MMD ter njenih obetih za prihodnost, ki jih je PCC redno pregledoval (13). Poslovni načrt družbe MMD se je redno posodabljal, da je upošteval razvoj trga, pri napredku družbe MMD pa so tesno sodelovali uradniki PCC. Združeno kraljestvo je dokazalo tudi, da je PCC izvedel podrobno oceno trgovinskega položaja družbe MMD, kar zadeva njene finančne rezultate, napredek ukrepov za prestrukturiranje, pridobivanje/izgubo strank in napoved uprave v zvezi s poslovanjem, in sicer prek strokovnih odborov, ki so nadzorovali družbo MMD, pa tudi s finančnim nadzorom, ki ga je opravil njegov najvišji finančni uradnik. Komisija je menila tudi, da se je s poročili in povzetki poslovnega načrta, predloženimi PCC, zagotovila objektivna in uravnotežena ocena poslovanja, ki je vključevala izzive in tveganja, s katerimi se je soočala družba MMD.

                     (86)

                     Komisija je ugotovila tudi, da je PCC nadaljeval različne ukrepe za prestrukturiranje, da bi zmanjšal stroške, povečal dobičkonosnost in okrepil konkurenčnost družbe MMD. PCC je bil dejansko pripravljen stalne naložbe odobriti le na podlagi aktualnega in redno posodobljenega načrta prestrukturiranja. Po treh letih težkih pogajanj so bile na primer z osebjem družbe MMD leta 2016 podpisane nove delovne pogodbe, na podlagi katerih naj bi se prihranilo približno 250 000 GBP letnih stroškov dela. Načrt prestrukturiranja je vključeval tudi številne naložbene projekte, s katerimi naj bi se povečala konkurenčnost družbe MMD (zlasti naložbe v potrjevanje kakovosti, izboljšave skladiščenja pri nadzorovani temperaturi, nova oprema za pretovarjanje zabojnikov, zagotovitev dodatnega prostora za zabojnike in nadaljnje stalne izboljšave infrastrukture za učinkovitejše delovanje). Družba MMD je leta 2014 sprejela odločitev, da ne bo več ponujala svoje storitve nadaljnjega prevoza blaga, ki prispe v družbo MMD, ampak bo to storitev raje oddala v zunanje izvajanje, da bi se lahko osredotočila na svojo glavno poslovno področje. Poleg tega je PCC po pridobitvi družbe MMD uvedel številne spremembe v upravi podjetja, ne le da bi izboljšal finančno odgovornost, ampak tudi čim bolj povečal sinergije z dejavnostmi pristanišča PCC. Na koncu je družba MMD izvedla tudi naložbo v izboljšanje in razširitev odnosov s ključnimi strankami.

                     (87)

                     Združeno kraljestvo je tako dokazalo, da se je finančna uspešnost družbe MMD stalno pregledovala in bila razlog za prilagajanje načrta prestrukturiranja. To je v proračunskem letu 2016/2017 dejansko povzročilo vnovično dobičkonosnost družbe MMD brez nepovratnih sredstev PCC za prihodek.

                     (88)

                     V zvezi z nepovratnimi sredstvi za prihodek (ukrep 2) je Združeno kraljestvo torej predložilo tehtne dokaze, na podlagi katerih je lahko Komisija odpravila pomisleke iz sklepa o začetku postopka. Združeno kraljestvo je dokazalo, da je stalna podpora PCC družbi MMD v obliki nepovratnih sredstev za prihodek, čeprav je presegala znesek in trajanje iz prvotnega naložbenega načrta, v celotnem obdobju pomenila ekonomsko razumno dejanje, ki je bilo za PCC ugodnejše od vseh drugih razpoložljivih možnosti.

                     (89)

                     Kar zadeva dolgoročna posojila, ki jih je od leta 2010 PCC zagotovil družbi MMD (ukrep 3), Komisija ugotavlja zlasti, da so se njihov obstoj in z njim povezani ekonomski učinki za PCC v celoti upoštevali v splošni ekonomski analizi njegove stalne podpore družbi MMD ter vključili v ekonomski model, opisan zgoraj.

                     (90)

                     Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo dokaze o tem, da se je pred odobritvijo posojila ocenil finančni položaj družbe MMD ter da so ustrezne poslovne in finančne napovedi zagotavljale dobre obete za poplačilo posojila v prihodnjih letih, ko bodo izvedeni načrtovani ukrepi za prestrukturiranje. Združeno kraljestvo je predložilo tudi podrobno oceno vsakega posameznega projekta, podprtega s posojilom, v katerem so bile analizirane pričakovane gospodarske koristi in izvedena primerjava z drugimi razpoložljivimi možnostmi. Zato predloženi dokazi potrjujejo, da je bila pred plačilom posamezne tranše posojila ustrezno analizirana ekonomska utemeljitev zadevne naložbe. Poleg tega so se vse tranše posojila uporabile le za naložbe v osnovna sredstva ter torej načeloma povečale vrednost podjetja in naložbe PCC.

                     (91)

                     Nadalje je Združeno kraljestvo trdilo, da ustrezno merilo ni neodvisni zasebni posojilodajalec, ampak zasebna matična družba v podobnem položaju. Po mnenju Združenega kraljestva bi bilo ekonomsko razumno, če bi matična družba hčerinski družbi zagotovila posojilo na podlagi stroškov zadolževanja matične družbe, da bi financirala naložbe, namenjene izboljšanju konkurenčnosti hčerinske družbe in končno povečanju njene vrednosti za matično družbo.

                     (92)

                     Komisija priznava, da bi bilo treba pri oceni posojila upoštevati dejstvo, da je imel PCC družbo MMD v 100-odstotni lasti (in jo še ima). Ekonomski vidiki PCC glede pričakovanega dobička od posojila niso omejeni le na pričakovana plačila obrestne mere kot v primeru poslovnih bank, ampak bi nujno morali upoštevati dejstvo, da bi se s posojilom izboljšala zmožnost družbe MMD za dosego prihodnjega dobička in s tem povečanje vrednosti lastniškega deleža PCC. Dejansko je financiranje na podlagi posojila tesno povezano z ukrepi za prestrukturiranje, ki obravnavajo finančne težave družbe MMD in so namenjeni doseganju dolgoročne dobičkonosnosti. Poleg tega je predhodni ekonomski model, ki ga je pripravil PCC, potrdil, da je bila zagotovitev finančnih ukrepov, vključno s posojilom, kljub dolgemu obdobju izgub, nastalih zaradi MMD, najbolj ekonomsko razumno dejanje glede na razpoložljive alternativne možnosti.

                     (93)

                     Čeprav Komisija tega argumenta ni upoštevala in je družbo MMD obravnavala samostojno, je ugotovila, da posojilni pogoji družbi MMD ne zagotavljajo znatne gospodarske prednosti. Združeno kraljestvo ni predložilo informacij o oceni družbe MMD, ki bi omogočale preverjanje njene samostojne kreditne sposobnosti. Vendar pa bi ob upoštevanju dejstva, da je bila družba po pridobitvi dokapitalizirana, postala na splošno dobičkonosna in kazala razumno dobre obete za prihodnje poslovanje, njena ocena ustrezala vsaj oceni B (šibka), kot je določeno v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008. Glede na običajno raven varnosti (glej uvodno izjavo 93) bi ustrezna razlika v skladu s sporočilom Komisije o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 znašala 400 bazičnih točk. Ker je izhodiščna obrestna mera za Združeno kraljestvo novembra 2010 znašala 1,35 %, bi ustrezna domnevna tržna obrestna mera znašala 5,35 %. Obrestna mera 4,81 %, ki jo je določil PCC, je zelo podobna (nekoliko konservativna) predvideni tržni obrestni meri, pri čemer bi letna razlika pri plačilu obresti za celotno posojilo znašala le 37 000 GBP (približno 43 000 EUR), kar je v vsakem primeru pod pragom de minimis, ki je 200 000 EUR v katerih koli treh zaporednih letih.

                     (94)

                     Poleg tega se pri predvideni tržni obrestni meri na podlagi sporočila Komisije o referenčnih obrestnih merah iz leta 2008 ni upoštevalo dejstvo, da je PCC tudi v položaju 100-odstotnega delničarja družbe MMD (glej uvodno izjavo 91). Glede na splošno ozadje odnosa med PCC in družbo MMD Komisija meni, da bi bila hipotetična matična družba v tržnem gospodarstvu pripravljena zagotoviti posojilo pod podobnimi pogoji.

                     (95)

                     Združeno kraljestvo je nato predložilo še popoln izvod sporazuma o posojilu, ki je zajemal standardne določbe posojilne pogodbe, vključno s spremenljivim zavarovanjem, ki ga je PCC sklenil za vsa sredstva/izterljive zneske družbe MMD in zagotavlja jamstvo v primeru insolventnosti. Ker so bila skupna neto sredstva, kot so bila vključena v ekonomski model za proračunsko leto 2010/2011, vredna več kot 10 milijonov GBP, je bilo jamstvo znatno.

                     (96)

                     Zato je Združeno kraljestvo predložilo ustrezne dodatne dokaze, s katerimi je odpravilo pomisleke v zvezi z ukrepom 3, izražene v sklepu o začetku postopka, in dokazalo, da je bila zagotovitev dolgoročnega posojila v skladu s tem, kar bi storila razumna zasebna matična družba.

                     (97)

                     Kar zadeva pridobitev dveh žerjavov s strani PCC in njuno naknadno oddajo v dolgoročni zakup družbi MMD v letih 2010 in 2011 (ukrep 4), je ocena glede na podobne pogoje financiranja v obeh primerih enaka oceni dolgoročnega posojila zgoraj.

                     (98)

                     Iz dokazov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, je razvidno zlasti, da je PCC skupaj z družbo MMD dejansko iskal stroškovno najučinkovitejšo rešitev za zagotovitev žerjavov, ki sta bila potrebna za dejavnosti družbe MMD. Čeprav je bilo v poslovnem načrtu v času pridobitve družbe MMD predvideno, da bi se kakršna koli nadomestitev žerjavov izvedla z zakupom pri tretji strani, je iz ustrezno utemeljene predhodne notranje analize morebitnih možnosti za pridobitev žerjavov, ki jo je PCC pripravil kot podlago za postopek odločanja, razvidno, da bi bil nakup žerjavov s strani PCC z naknadnim zakupom družbi MMD ekonomsko ugodnejši. Poleg tega sta pogodbi o zakupu vključevali standardne pogodbene pogoje in pravna jamstva za obe strani, ki so ustrezali običajnim pogodbam o zakupu, sklenjenim med gospodarskimi družbami. Znesek zakupa je izračunan tako, da zagotavlja poplačilo naložbe PCC v 15-letni življenjski dobi žerjavov, vključno s povprečnimi stroški zadolževanja, kar se lahko šteje za splošno poslovno prakso v takih ureditvah znotraj skupine. Za matične družbe s hčerinskimi družbami v 100-odstotni lasti je dejansko ekonomsko razumno uporabiti ekonomsko najučinkovitejšo ureditev (z vidika celotne skupine) za pridobitev opreme, potrebne za dejavnosti njene hčerinske družbe. Žerjava sta bila družbi MMD dana v 7-letni zakup. Ob upoštevanju njune 15-letne življenjske dobe je bilo v notranjih poročilih poudarjeno, da bi lahko PCC po koncu zakupa žerjava ponovno dal v zakup družbi MMD ali ju prodal na sekundarnem trgu. V poročilu je navedeno, da obstaja močan trg rabljenih izdelkov za take žerjave, ki PCC omogoča prodajo žerjavov v primeru spremenjenega položaja.

                     (99)

                     Združeno kraljestvo je s tem predložilo ustrezne dokaze o tem, da bi razumna zasebna matična družba sprejela financiranje pridobitve žerjavov pod pogoji, ki sta jih sklenila PCC in družba MMD.

                     (100)

                     Tudi v zvezi z jamstvom za prekoračitev stanja na računu (ukrep 5) so bili pomisleki iz sklepa o začetku postopka povezani z domnevno težavno naravo nepovratnih sredstev za prihodek, ki pa je bila pojasnjena v uradnih postopkih. Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo notranje dokumente, s katerimi je dokazalo, da je bila zagotovitev različnega obratnega kapitala poslovno razumna odločitev PCC, saj je bil to najučinkovitejši način za zagotovitev nemotenih dejavnosti družbe MMD kot njegove hčerinske družbe. Upoštevala se je tudi v ekonomskem modelu, omenjenem zgoraj. Kar zadeva nadomestitev gotovinskega pologa z jamstvom PCC, je bilo v predhodnem notranjem dokumentu, ki je bil podlaga za odločitev PCC, ugotovljeno, da je tako jamstvo za družbo MMD in PCC dejansko ekonomsko ugodnejše kot gotovinski polog, saj bi PCC omogočil, da prepreči izgubo obresti za gotovinski polog. Združeno kraljestvo je tako dokazalo, da je bilo za matično družbo ekonomsko razumno, da je zagotovila obratni kapital in s tem nemoteno delovanje svoje hčerinske družbe v 100-odstotni lasti.

               5.1.2   Sklepna ugotovitev v zvezi z obstojem državne pomoči

                     (101)

                     Glede na navedeno je Komisija sklenila, da so bili ukrepi 2 do 5 zagotovljeni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato družbi MMD niso omogočili neupravičene gospodarske prednosti. Ukrepi 2 do 5 torej ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               6.   DODATNE PRIPOMBE

                     (102)

                     Ker je Združeno kraljestvo 29. marca 2017 uradno sporočilo svojo namero, da zapusti Unijo, se bosta v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji Pogodbi za Združeno kraljestvo prenehali uporabljati z dnem začetka veljavnosti sporazuma o izstopu, sicer pa dve leti po uradnem obvestilu, razen če Evropski svet po dogovoru z Združenim kraljestvom ne sklene, da se to obdobje podaljša. Zato se ta sklep brez poseganja v določbe sporazuma o izstopu uporablja le, dokler ne preneha članstvo Združenega kraljestva v Evropski uniji.

               7.   SKLEP

                     (103)

                     Komisija ugotavlja, da ukrepi, ki jih je zagotovilo Združeno kraljestvo, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije –

               SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Ukrepi, ki jih je Združeno kraljestvo izvedlo v korist družbe MMD, ne pomenijo državne pomoči smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

            Člen 2
            Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

            V Bruslju, 9. novembra 2018

                  Za Komisijo

               Margrethe VESTAGER

                  Članica Komisije

            (1)  UL C 452, 2.12.2016, str. 4.

            (2)  Glej sprotno opombo [1].

            (3)  Glej na primer notranja poročila za oceno načrta za stalne naložbe v družbo MMD iz maja/junija 2013.

            (*1)  Zaupne informacije.

            (4)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 21. marca 1990, Belgija proti Komisiji (Tubemeuse), C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, točka 29; sodbo Sodišča z dne 21. marca 1991, Italija proti Komisiji (ALFA Romeo), C-305/89, ECLI:EU:C:1991:142, točke 18, 19 in 20; sodbo Splošnega sodišča z dne 30. aprila 1998, Cityflyer Express proti Komisiji, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, točka 51; sodbo Splošnega sodišča z dne 21. januarja 1999, Neue Maxhütte Stahlwerke in Lech-Stahlwerke proti Komisiji, združene zadeve T-129/95, T-2/96 in T-97/96, ECLI:EU:T:1999:7, točki 104 in 109; sodbo Splošnega sodišča z dne 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein-Westfalen proti Komisiji, združeni zadevi T-228/99 in T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57, točka 245; sodbo Sodišča z dne 25. junija 2015, SACE proti Komisiji, T-305/13, ECLI:EU:T:2015:435, točke 91 do 93, in sodbo Sodišča z dne 16. januarja 2018, EDF proti Komisiji, T-747/15, ECLI:EU:T:2018:6, točke 18 do 79.

            (5)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 3. aprila 2014, ING Groep NV, C-224/12 P, ECLI:EU:C:2014:213, točki 35 in 36.

            (6)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 5. junija 2012, EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točki 84 in 85.

            (7)  Glej na primer sodbo Sodišča z dne 5. junija 2012, Komisija proti EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, točke 79 do 81; sodbo Sodišča z dne 10. julija 1986, Belgija proti Komisiji, 234/84, ECLI:EU:C:1986:302, točka 14; sodbo Sodišča z dne 10. julija 1986, Belgija proti Komisiji, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, točka 13; sodbo Sodišča z dne 14. septembra 1994, Španija proti Komisiji, združene zadeve C-278/92 do C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, točka 22, in sodbo Sodišča z dne 28. januarja 2003, Nemčija proti Komisiji, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, točka 134.

            (8)  Sodba z dne 16. maja 2002, Francija proti Komisiji, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točka 71.

            (9)  Glej e-pošto z dne […], ki jo je poslal […].

            (10)  Glej notranji dokument PCC o analizi […] z dne […].

            (11)  Glej zbirno poročilo z dne 30. avgusta 2014 o analizi možnosti uporabe območja družbe MMD za postavitev vetrnih turbin, ki ga je pripravila družba Mosscliff Environmental Consultancy.

            (12)  Glej celovito analizo možnih alternativ, pripravljeno za razpravo o načrtu za stalne naložbe v družbo MMD, ki je potekala junija in oktobra 2013.

            (13)  Glej npr. dopolnjena poročila o trgovskem pristanišču za PCC iz marca 2009, junija 2009, novembra 2010, junija 2011, oktobra 2012, marca 2013, marca 2014 ali marca 2015.


title: Sklep (EU, Euratom) 2019/390 predstavnikov vlad držav članic z dne 6. marca 2019 o imenovanju sodnika Sodišča

text:
                  12.3.2019

                  SL

                  Uradni list Evropske unije

                  L 70/32

         SKLEP (EU, Euratom) 2019/390 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
         z dne 6. marca 2019
         o imenovanju sodnika Sodišča
         PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
         ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 navedene pogodbe,
         ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) navedene pogodbe,
         ob upoštevanju naslednjega:

                     (1)

                     Mandat 14 sodnikov in petih generalnih pravobranilcev Sodišča je potekel 6. oktobra 2018.

                     (2)

                     Za mesto sodnika Sodišča je bil predlagan Andreas KUMIN.

                     (3)

                     Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti Andreasa KUMINA za opravljanje nalog sodnika Sodišča –

               SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:

            Člen 1
            Andreas KUMIN se imenuje za sodnika Sodišča za obdobje od datuma začetka veljavnosti tega sklepa do 6. oktobra 2024.

            Člen 2
            Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

            V Bruslju, dne 6. marca 2019

                  Predsednica

               L. ODOBESCU