title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 93/16/COL z dne 11. maja 2016 Priporočilo Nadzornega organa Efte o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z aktom iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve), kakor je bil prilagojen s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu [2017/608]

text:
               30.3.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 84/7

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 93/16/COL
   z dne 11. maja 2016
   Priporočilo Nadzornega organa Efte o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z aktom iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve), kakor je bil prilagojen s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu [2017/608]
   NADZORNI ORGAN EFTE (1) JE –
   ob upoštevanju akta iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve
       (2) (v nadaljnjem besedilu: okvirna direktiva), kakor je bil prilagojen s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu, in zlasti člena 15(1) Direktive,
   ob upoštevanju priporočila Nadzornega organa z dne 5. novembra 2008 o upoštevnih trgih v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja (3) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo Nadzornega organa iz leta 2008), ter smernic Nadzornega organa za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči (4),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 9. oktobra 2014 izdala Priporočilo 2014/710/EU (5) o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z okvirno direktivo.

               (2)

               Izhodišče za pregled Priporočila Nadzornega organa o upoštevnih trgih je Priporočilo 2014/710/EU. Za postopek pregleda je Nadzorni organ izbral pristop, po katerem bi bilo treba primerjavo razvoja trgov opraviti glede na merilo EGP in ne le ob upoštevanju razmer na trgih v posameznih državah Efte.

               (3)

               Na podlagi razvoja trgov v državah Efte se ne zdi verjetno, da bo delovanje trgov elektronskih komunikacij v treh državah Efte na splošno bolj odstopalo od povprečnega delovanja trgov v Evropski uniji ali celotni EGP (kot se dogaja v posameznih državah članicah EU).

               (4)

               Cilj Sporazuma EGP je ustanoviti dinamičen in homogen Evropski gospodarski prostor, ki bo temeljil na skupnih pravilih in enakih pogojih konkurence (6). Zaradi tega cilja in navedenih premislekov Nadzorni organ sprejme priporočilo, ki je usklajeno s Priporočilom 2014/710/EU, da se zainteresiranim stranem na trgih elektronskih komunikacij v EGP zagotovi enotna uporaba skupnega regulativnega okvira in pravne varnosti.

               (5)

               Okvirna direktiva določa zakonodajni okvir za sektor elektronskih komunikacij, katerega namen je med drugim odgovoriti na trende zbliževanja tako, da s svojim področjem uporabe zajema vsa elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Cilj regulativnega okvira je med drugim, da se z razvojem konkurence na trgu postopno odpravijo predhodne posebne ureditve, ki veljajo za sektor, tako da bi elektronske komunikacije nazadnje urejalo le konkurenčno pravo.

               (6)

               Člen 15 okvirne direktive določa, da Nadzorni organ po javni razpravi in posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi v državah Efte sprejme priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev.

               (7)

               V skladu s tem ciljem je namen tega priporočila opredeliti tiste trge proizvodov in storitev, za katere je lahko v skladu s členom 15(1) okvirne direktive upravičeno predhodno urejanje. Cilj vsakega predhodnega regulativnega posredovanja je nazadnje ustvariti koristi za končne uporabnike z doseganjem učinkovite in trajne konkurenčnosti maloprodajnih trgov. Nacionalni regulativni organi bodo verjetno postopoma ugotovili, da so lahko maloprodajni trgi konkurenčni tudi brez ureditve na veleprodajni ravni, zlasti glede na pričakovana izboljšanja na področju inovacij in konkurence.

               (8)

               Opredelitev upoštevnih trgov se lahko sčasoma spremeni zaradi razvoja značilnosti proizvodov in storitev ter spreminjanja možnosti za nadomestitev povpraševanja in ponudbe. Priporočilo Nadzornega organa iz leta 2008 velja že več kot sedem let, zato ga je zdaj primerno pregledati glede na razvoj trga od njegovega sprejetja. Zato to priporočilo nadomešča priporočilo Nadzornega organa iz leta 2008 ter nacionalnim regulativnim organom zagotavlja smernice za prihodnje preglede trga.

               (9)

               V skladu s členom 15(1) okvirne direktive mora Nadzorni organ trge v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo uvedbo regulativnih obveznosti, opredeliti v skladu z načeli konkurenčnega prava. Načela konkurenčnega prava se torej v tem priporočilu uporabljajo za opredelitev proizvodnih trgov v sektorju elektronskih komunikacij.

               (10)

               V skladu s členom 15(3) okvirne direktive nacionalni regulativni organi skladno s konkurenčnim pravom in ob popolnem upoštevanju tega priporočila opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju.

               (11)

               V skladu s členom 16(3) okvirne direktive se predhodne regulativne obveznosti uvedejo le na trgih, na katerih ne vlada dejanska konkurenca. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 27 Direktive, so to trgi, na katerih je eno ali več podjetij s pomembno tržno močjo, pravna sredstva nacionalne zakonodaje in zakonodaje EGP na področju konkurence pa ne zadostujejo za reševanje težave, ugotovljene v zvezi s konkurenco. Poleg tega bi bilo treba pri analizi učinkovite konkurence proučiti, ali je trg potencialno konkurenčen, in s tem tudi, ali je pomanjkanje učinkovite konkurence trajno.

               (12)

               Izhodišče za opredelitev veleprodajnih trgov, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, je za Nadzorni organ in nacionalne regulativne organe analiza ustreznih maloprodajnih trgov. Analizo maloprodajnih trgov je treba izvesti glede na pričakovani prihodnji razvoj v danem časovnem okviru, ob upoštevanju nadomestljivosti pri povpraševanju, in kadar je ustrezno, pri ponudbi. Nacionalni regulativni organi bi morali pri opredelitvi upoštevnih trgov v skladu s členom 15(3) okvirne direktive določiti geografsko območje, na katerem so konkurenčni pogoji podobni ali dovolj homogeni in ki se lahko razlikuje od sosednjih območij, na katerih so prevladujoči konkurenčni pogoji občutno drugačni, pri čemer morajo zlasti upoštevati vprašanje, ali potencialni operater s pomembno tržno močjo deluje enotno v celotnem omrežju ali pa se srečuje z občutno drugačnimi konkurenčnimi pogoji, zaradi katerih so njegove dejavnosti na nekaterih območjih omejene, na drugih pa ne.

               (13)

               Oceniti bi bilo treba, ali so maloprodajni trgi glede na pričakovani prihodnji razvoj učinkovito konkurenčni brez ureditve na podlagi ugotovitve pomembne tržne moči. Po drugi strani pa bi bilo treba pri analizi upoštevati učinke drugih vrst ureditve, ki se uporabljajo za upoštevni maloprodajni in povezane veleprodajne trge, v celotnem zadevnem obdobju.

               (14)

               Pri izvajanju analize trga v skladu s členom 16 okvirne direktive bi bilo treba trg oceniti glede na pričakovani prihodnji razvoj na podlagi sedanjih razmer na trgu. Pri analizi bi bilo treba oceniti, ali je trg potencialno konkurenčen in ali je zato kakršno koli pomanjkanje učinkovite konkurence trajno, tako da se upošteva pričakovani ali predvideni razvoj trga (7).

               (15)

               Če upoštevni maloprodajni trg glede na pričakovani prihodnji razvoj ni učinkovito konkurenčen brez predhodne ureditve, bi bilo treba oceniti ustrezne veleprodajne trge, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu s členom 16 okvirne direktive. Pri analizi meja in tržne moči na ustreznih veleprodajnih trgih bi bilo treba za določitev, ali so ti trgi učinkovito konkurenčni, upoštevati neposredne in posredne konkurenčne omejitve ne glede na to, ali te omejitve izhajajo iz elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ali drugih vrst storitev ali programov, ki so primerljivi z vidika končnih uporabnikov (8). Če pa je zadevni maloprodajni trg glede na pričakovani prihodnji razvoj učinkovito konkurenčen brez predhodne ureditve na veleprodajni ravni na ustreznih veleprodajnih trgih, bi moral nacionalni regulativni organ skleniti, da ureditev na veleprodajni ravni ni več potrebna. V takem primeru bi bilo treba oceniti, ali bi bilo treba za ustrezne upoštevne veleprodajne trge odpraviti predhodno ureditev. Kadar so veleprodajni trgi v prodajni verigi vertikalno povezani, je treba najprej analizirati veleprodajni trg, ki je v primerjavi z zadevnim maloprodajnim trgom višje v prodajni verigi.

               (16)

               Veleprodajni trgi, navedeni v Prilogi, imajo lahko značilnosti, ki lahko utemeljujejo predhodno urejanje, ker na splošno izpolnjujejo naslednja tri kumulativna merila, ki so se v prejšnjih različicah priporočila uporabljala tudi za opredelitev trgov, ki so lahko predmet predhodnega urejanja. Prvo merilo je prisotnost velikih in stalnih ovir za vstop na trg. Vendar bi bilo treba glede na dinamičen značaj in delovanje trgov elektronskih komunikacij pri analizi prihodnjih razmer za opredelitev upoštevnih trgov, ki bi lahko bili predmet predhodnega urejanja, upoštevati tudi možnosti premagovanja ovir za vstop na trg v ustreznem časovnem okviru. Drugo merilo obravnava vprašanje, ali se tržna struktura nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Uporaba tega merila vključuje pregled stanja infrastrukturne in druge konkurence za ovirami za vstop. Tretje merilo je, da zgolj uporaba konkurenčnega prava ne bi zadostovala za ustrezen odziv na zadevne tržne pomanjkljivosti. Glavni kazalniki, ki se upoštevajo pri ocenjevanju prvega in drugega merila, so podobni tistim, ki se preverijo kot del analize prihodnjih razmer na trgu za določitev prisotnosti pomembne tržne moči. Upoštevajo se zlasti kazalniki ovir za vstop ob odsotnosti pravne ureditve (vključno z obsegom nepovratnih stroškov), tržna struktura, delovanje trga in tržna dinamika, vključno s kazalniki, kot so tržni deleži in gibanja, tržne cene in gibanja ter obseg in pokritost konkurenčnih omrežij ali infrastruktur.

               (17)

               V zvezi s prvim merilom sta za to priporočilo pomembni dve vrsti ovir za vstop: strukturne in pravne ali regulativne ovire. Strukturne ovire za vstop izvirajo iz prvotnih značilnosti na ravni stroškov ali povpraševanja, ki ustvarjajo nesorazmerne pogoje med prvotnimi ponudniki in novimi ponudniki ter ovirajo ali preprečujejo vstop slednjih na trg. Visoke strukturne ovire na primer obstajajo, kadar so za trg značilne absolutne stroškovne prednosti, znatna ekonomija obsega in/ali razpona, omejitve zmogljivosti in visoki nepovratni stroški. Sorodna strukturna ovira lahko obstaja tudi, kadar je za zagotavljanje storitve potrebna komponenta omrežja, ki je tehnično ni mogoče podvojiti ali pa jo je mogoče podvojiti le po takšni ceni, da postane nedonosna za tekmece.

               (18)

               Pravne ali regulativne ovire ne temeljijo na gospodarskih razmerah, temveč izvirajo iz zakonodajnih, upravnih ali drugih ukrepov, ki neposredno vplivajo na pogoje vstopa in/ali umestitve ponudnikov na upoštevnem trgu. Kot primer pravne ali regulativne ovire, ki ovira ali preprečuje vstop na trg, se lahko uporablja omejitev števila podjetij z dostopom do spektra za zagotavljanje osnovnih storitev. Drugi primeri pravnih ali regulativnih ovir so cenovni nadzori ali drugi ukrepi v zvezi s cenami, ki so bili uvedeni za podjetja ter vplivajo na vstop in umestitev podjetij na trgu. Pravne ali regulativne ovire, ki bodo verjetno odpravljene v ustreznem časovnem okviru, običajno ne bi smele pomeniti ovire za vstop na trg v smislu prvega merila.

               (19)

               Ovire za vstop lahko postanejo manj pomembne na trgih, vezanih na inovacije, za katere je značilen stalni tehnološki napredek. Konkurenčne omejitve na takšnih trgih pogosto izhajajo iz groženj, povezanih z inovacijami potencialnih tekmecev, ki jih trenutno ni na trgu. Na takšnih trgih, vezanih na inovacije, lahko pride do dinamične ali dolgoročne konkurence med podjetji, ki niso nujno tekmeci na obstoječem „statičnem“ trgu. To priporočilo opredeljuje trge, pri katerih se pričakuje, da bodo ovire za vstop trajale dlje kot predvideno obdobje. Pri ocenjevanju, ali bodo ovire za vstop brez regulacije trga še naprej obstajale, je treba preveriti, ali je industrija izkusila pogoste in uspešne vstope na trg in ali so vstopi bili ali bodo verjetno v prihodnosti dovolj hitri in trajni, da bodo omejili tržno moč. Pomen ovir za vstop bo med drugim odvisen od najmanjšega učinkovitega obsega proizvodnje in nepovratnih stroškov.

               (20)

               Tudi kadar so za trg značilne visoke ovire za vstop, lahko drugi strukturni dejavniki na tem trgu pomenijo, da se trg še vedno nagiba proti učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem okviru. Nagibanje k učinkoviti konkurenci v skladu z drugim merilom pomeni, da bo trg dosegel status učinkovite konkurence brez predhodnega urejanja v obdobju pregleda ali pa bo ta status dosegel po navedenem obdobju, če bodo v tem obdobju zagotovljeni jasni dokazi o pozitivni tržni dinamiki. Tržno dinamiko lahko na primer povzroči tehnološki razvoj ali zbliževanje proizvodov in trgov, ki lahko povzroči konkurenčne omejitve med izvajalci, ki delujejo na ločenih proizvodnih trgih. Do tega lahko pride tudi na trgih z omejenim, vendar zadostnim številom podjetij z različnimi strukturami stroškov, ki se spopadajo s tržnim povpraševanjem po elastičnih cenah. Na trgu lahko obstaja tudi presežna zmogljivost, ki konkurenčnim podjetjem običajno omogoči zelo hitro povečanje proizvodnje kot odgovor na kakršno koli povišanje cen. Na takih trgih lahko sčasoma pride do spremembe tržnih deležev in/ali zniževanja cen.

               (21)

               Tretje merilo se uporablja za ocenjevanje zadostnosti korektivnih ukrepov, ki se lahko v skladu s konkurenčnim pravom uvedejo za odpravo ugotovljenih trajnih tržnih pomanjkljivosti, zlasti glede na to, da lahko predhodne regulativne obveznosti učinkovito preprečijo kršitve konkurenčnega prava. Ukrepi konkurenčnega prava verjetno ne bodo zadostovali, če so na primer zahteve po skladnosti ukrepanja za odpravo trajnih tržnih pomanjkljivosti obsežne ali če je nujno pogosto in/ali pravočasno ukrepanje. Zato bi bilo treba predhodno urejanje šteti za ustrezno dopolnilo konkurenčnemu pravu, kadar samo konkurenčno pravo ne bi zadostovalo za odpravo ugotovljenih trajnih tržnih pomanjkljivosti.

               (22)

               Uporaba teh treh kumulativnih meril bi morala omejiti število trgov v sektorju elektronskih komunikacij, na katerih se uvedejo predhodne regulativne obveznosti, kar bi prispevalo k enemu od ciljev regulativnega okvira, in sicer da se z razvojem konkurence na trgih postopno omejijo predhodne posebne določbe, ki veljajo za sektor. Neizpolnjevanje katerega koli od teh treh meril pomeni, da trg ne bi smel biti predmet predhodnega urejanja.

               (23)

               Predhodno urejanje na veleprodajni ravni bi bilo treba obravnavati kot zadostno za odpravo morebitnih težav v zvezi s konkurenco na povezanih podrejenih trgih. Podrejeni trg bi bilo treba predhodno urediti le, če konkurenca na tem trgu še vedno kaže pomembno tržno moč kljub prisotnosti predhodne ureditve na povezanih veleprodajnih trgih v zgornjem delu prodajne verige. Glede na napredek na področju konkurence, ki je bil dosežen zaradi ureditve, to priporočilo opredeljuje le upoštevne trge na veleprodajni ravni. Prevladuje mnenje, da lahko njihova ureditev odpravi pomanjkanje učinkovite konkurence na veleprodajni ravni, ki povzroča ugotovljene tržne pomanjkljivosti na povezanih maloprodajnih trgih. Če nacionalni regulativni organ kljub temu dokaže, da so bili veleprodajni ukrepi neuspešni, je lahko zadevni maloprodajni trg predmet predhodnega urejanja, če nacionalni regulativni organ ugotovi, da je test treh meril iz tega priporočila opravljen.

               (24)

               Trgi iz Priloge so bili opredeljeni na podlagi navedenih treh kumulativnih meril. Nacionalni regulativni organi bi morali izhajati iz domneve, da so na teh trgih izpolnjena ta tri merila. Če pa nacionalni regulativni organ ugotovi, da na opredeljenih maloprodajnih trgih brez ureditve na veleprodajni ravni prevladuje trajnostna konkurenca, bi moral skleniti, da predhodna ureditev na veleprodajni ravni ni več potrebna.

               (25)

               Za trge iz Priloge lahko nacionalni regulativni organ še vedno šteje za ustrezno, da na podlagi posebnih razmer v državi izvede svoj test treh meril. Nacionalni regulativni organ lahko sklene, da je ta test treh meril glede na razmere v državi opravljen ali da ni opravljen. Če test treh meril ni opravljen za določen trg iz Priporočila, nacionalni regulativni organ na tem trgu ne bi smel uvesti regulativnih obveznosti.

               (26)

               Nacionalni regulativni organi lahko opredelijo druge trge, kot so navedeni v tem priporočilu, in uporabijo test treh meril. Zlasti je treba poudariti, da bi morali nacionalni regulativni organi vedno izvesti test treh meril, če nameravajo po ugotovitvi, da maloprodajni trg ni učinkovito konkurenčen brez predhodne ureditve, urediti ustrezne veleprodajne trge, ti trgi pa niso navedeni v Priporočilu. V tem primeru je treba najprej analizirati veleprodajni trg, ki je v primerjavi z zadevnim maloprodajnim trgom najvišje v vertikalni prodajni verigi. Nacionalni regulativni organ bi moral izvesti postopno analizo trgov, ki so podrejeni reguliranim vložkom na predhodnem trgu, da bi ugotovil, ali bi bili učinkovito konkurenčni ob ureditvi predhodnih trgov, dokler ne doseže maloprodajnih trgov.

               (27)

               Nacionalni regulativni organi bi morali uporabiti test treh meril tudi za trge, ki so navedeni v Prilogi k priporočilu Nadzornega organa z dne 14. julija 2004 o upoštevnih trgih v sektorju elektronskih komunikacij, ki so predmet predhodnega urejanja (9), in k priporočilu Nadzornega organa iz leta 2008, ki niso več navedeni v Prilogi k temu priporočilu, če so urejeni glede na razmere v državi, da bi ocenili, ali so lahko ti trgi na podlagi takih razmer v državi še vedno predmet predhodnega urejanja.

               (28)

               Na novonastajajočih trgih se v skladu z okvirno direktivo ne bi smele uvesti neprimerne predhodne regulativne obveznosti, tudi če ima prvi na trgu prednost. Za novonastajajoče trge se šteje, da obsegajo proizvode ali storitve, pri katerih je zaradi njihovih novosti zelo težko predvideti pogoje povpraševanja ali vstopa na trg in ponudbene pogoje, zato je tudi težko uporabiti test treh meril. Namen tega, da se na novonastajajočih trgih ne smejo uvesti neprimerne predhodne regulativne obveznosti, je spodbujati inovacije, kot zahteva člen 8 okvirne direktive, hkrati pa bi bilo treba preprečiti, da bi vodilno podjetje zaseglo takšne trge, kot je navedeno tudi v smernicah Nadzornega organa za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči (10). Primarne nadgradnje obstoječe omrežne infrastrukture redko privedejo do novega ali nastajajočega trga. Pomanjkanje zamenljivosti proizvoda se določi z vidika povpraševanja in ponudbe, preden je mogoče zaključiti, da ni del že obstoječega trga. Pojav novih storitev na maloprodajni ravni lahko povzroči nastanek novega veleprodajnega trga v takšnem obsegu, da teh storitev na maloprodajni ravni ni mogoče zagotoviti z obstoječimi veleprodajnimi proizvodi.

               (29)

               Nacionalni regulativni organi rezultate testa treh meril, ki je bil izveden v skladu s tem priporočilom in ki spada na področje uporabe člena 7(3) okvirne direktive, zagotovijo Nadzornemu organu in drugim nacionalnim regulativnim organom EGP. Če osnutek ukrepa, ki vpliva na trgovino med državami Efte, kakor je opisano v uvodni izjavi 38 okvirne direktive, ni priglašen, se lahko proti zadevni državi Efte sproži postopek za ugotavljanje kršitev.

               (30)

               Trgi, ki so navedeni v Prilogi k Priporočilu, ne vključujejo več dveh trgov, ki sta bila navedena v priporočilu Nadzornega organa iz leta 2008 (trga 1 in 2), saj ne opravita več testa treh meril. Ker se lahko hitrost pričakovanega ali predvidenega razvoja trga v državah Efte, na kateri temelji ta ugotovitev na ravni EGP, nekoliko razlikuje, je mogoče na podlagi posebnih razmer v državi utemeljiti ugotovitev nacionalnega regulativnega organa, da trg 1 iz priporočila Nadzornega organa iz leta 2008 ali drugi maloprodajni trgi, povezani s trgom 2 iz priporočila Nadzornega organa iz leta 2008, glede na pričakovani prihodnji razvoj še niso učinkovito konkurenčni brez ustreznih in sorazmernih veleprodajnih korektivnih ukrepov. Nacionalni regulativni organi bi lahko torej utemeljili nadaljnje predhodno regulativno posredovanje na veleprodajni ravni, če je test treh meril opravljen glede na razmere v državi za naslednje obdobje pregleda. Za preostale trge iz priporočila Nadzornega organa iz leta 2008 je še vedno upravičeno predhodno urejanje, čeprav so na novo opredeljene meje trgov 4, 5 in 6 iz zadevnega priporočila. Nacionalni regulativni organi pri opredelitvi teh trgov upoštevajo razmere v državi.

               (31)

               O tem priporočilu je bilo opravljeno javno posvetovanje ter posvetovanje z nacionalnimi regulativnimi organi in drugimi nacionalnimi organi držav Efte (11) –

         PRIPOROČA:

               1.

               Pri opredelitvi upoštevnih trgov glede na razmere v državi v skladu s členom 15(3) okvirne direktive bi morali nacionalni regulativni organi analizirati trge proizvodov in storitev, opredeljene v Prilogi.

               2.

               Pri opredelitvi drugih trgov, kot so navedeni v Prilogi, bi morali nacionalni regulativni organi dokazati, Nadzorni organ pa preveriti, da so kumulativno izpolnjena naslednja tri merila:

                           a)

                           prisotnost visokih in stalnih strukturnih, pravnih ali regulativnih ovir za vstop na trg;

                           b)

                           tržna struktura, ki se ob upoštevanju stanja infrastrukturne in druge konkurence za ovirami za vstop na trg ne nagiba k učinkoviti konkurenci v ustreznem časovnem obdobju;

                           c)

                           samo konkurenčno pravo ne zadostuje za primerno odpravljanje ugotovljenih tržnih pomanjkljivosti.

               3.

               Pri proučevanju, ali kateri od trgov iz Priloge ne more biti predmet predhodnega urejanja v posebnih razmerah v državi, bi morali nacionalni regulativni organi dokazati, Nadzorni organ pa preveriti, da ni izpolnjeno najmanj eno od treh meril iz točke 2.

               4.

               Nacionalni regulativni organi bi morali upoštevati vse ustrezne konkurenčne omejitve ne glede na to, ali take omejitve domnevno izhajajo iz elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev ali drugih vrst storitev ali programov, ki so primerljivi z vidika končnega uporabnika.

               5.

               To priporočilo ne posega v opredelitve trgov, rezultate tržnih analiz in regulativne obveznosti, ki so jih nacionalni regulativni organi sprejeli v skladu s členom 15(3) in členom 16 okvirne direktive pred sprejetjem tega priporočila.

               6.

               To priporočilo je naslovljeno na države Efte.

      V Bruslju, 11. maja 2016

            Za Nadzorni organ Efte

         Sven Erik SVEDMAN

            Predsednik

         Frank BÜCHEL

            Član kolegija

      (1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

      (2)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

      (3)  Priporočilo Nadzornega organa Efte z dne 5. novembra 2008 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z aktom iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve), kakor je bil prilagojen s Protokolom 1 k Sporazumu in s sektorskimi prilagoditvami iz Priloge XI k navedenemu sporazumu (UL C 156, 9.7.2009, str. 18, in Dopolnilo EGP št. 36, 9.7.2009, str. 1).

      (4)  Smernice Nadzornega organa EFTA z dne 14. julija 2004 za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči v skladu z regulativnim okvirom za elektronska komunikacijska omrežja in storitve iz Priloge XI k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (UL C 101, 27.4.2006, str. 1, in Dopolnilo EGP št. 21, 27.4.2006, str. 1), v nadaljnjem besedilu: smernice Nadzornega organa za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči.

      (5)  Priporočilo Komisije 2014/710/EU z dne 9. oktobra 2014 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 295, 11.10.2014, str. 79).

      (6)  Četrta uvodna izjava iz preambule Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru.

      (7)  Točka 20 smernic Nadzornega organa za tržno analizo in oceno pomembne tržne moči. Glej sprotno opombo 4.

      (8)  Kot so na primer povrhnje (OTT) storitve, ki se sicer ne obravnavajo kot neposredna nadomestila za storitve, ki jih zagotavljajo izvajalci elektronskih komunikacijskih storitev, vendar bo tehnološki razvoj verjetno prispeval k njihovemu stalnem razširjanju v prihodnjih letih.

      (9)  Priporočilo Nadzornega organa Efte z dne 14. julija 2004 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja v skladu z aktom iz točke 5cl Priloge XI k Sporazumu EGP (Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve), kakor je bilo vključeno v Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru, sprejeto z Odločbo št. 194/04/COL.

      (10)  Glej sprotno opombo 4.

      (11)  Posvetovanje je potekalo od 4. februarja do 18. marca 2016.

      PRILOGA

                  Trg 1

                  :

                  Veleprodajno zaključevanje klicev v posameznih javnih telefonskih omrežjih na fiksni lokaciji

                  Trg 2

                  :

                  Veleprodajno zaključevanje govornih klicev v posameznih mobilnih omrežjih

                  Trg 3

                  :

                              (a)

                              Veleprodajni lokalni dostop na fiksni lokaciji

                              (b)

                              Veleprodajni osrednji dostop na fiksni lokaciji za izdelke za množični trg

                  Trg 4

                  :

                  Veleprodajni visokokakovostni dostop na fiksni lokaciji


title: Sklep Političnega in varnostnega odbora EUJUST LEX/1/2006 z dne  13. junija 2006  o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX

text:
               30.6.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 176/111

      SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUJUST LEX/1/2006
   z dne 13. junija 2006
   o podaljšanju mandata vodje misije Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX
   (2006/449/SZVP)
   POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,
   ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUROJUST LEX (1), in zlasti člena 11(2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V členu 9(1) Skupnega ukrepa 2005/190/SZVP je določeno, da Svet pooblasti Politični in varnostni odbor za sprejemanje ustreznih odločitev v skladu s členom 25 Pogodbe, vključno z odločitvijo, da na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika imenuje vodjo misije.

               (2)

               Politični in varnostni odbor je 8. marca 2005 sprejel Sklep EUJUST LEX 1/2005 (2) o imenovanju g. Stephena WHITA za vodjo misije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX. Omenjeni sklep preneha veljati 30. junija 2006.

               (3)

               Svet je 12. junija 2006 sprejel Skupni ukrep 2006/413/SZVP o podaljšanju integrirane misije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX, za nadaljnje obdobje 18 mesecev.

               (4)

               Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se mandat g. Stephena WHITA, vodje integrirane misije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX, podaljša do konca misije.

               (5)

               Mandat g. Stephena WHITA, vodje integrirane misije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX, je zato treba podaljšati do konca misije –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Mandat g. Stephena WHITA, vodje integrirane misije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX, se podaljša do konca misije.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.
   Uporablja se do konca integrirane misije Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku, EUJUST LEX.

      V Bruslju, 13. junija 2006

            Za Politični in varnostni odbor

            Predsednik

         F. J. KUGLITSCH

      (1)  UL L 62, 9.3.2005, str. 37. Skupni ukrep, kakor je bil spremenjen in podaljšan s Skupnim ukrepom 2006/413/SZVP (UL L 163, 15.6.2006, str. 17).

      (2)  UL L 72, 18.3.2005, str. 29.


title: Sklep Sveta z dne 19. julija 1999 o spremembi Skupnega stališča 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo

text:
Avis juridique important

|

31999D0481

Official Journal L 188 , 21/07/1999 P. 0003 - 0003

Sklep Svetaz dne 19. julija 1999o spremembi Skupnega stališča 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo(1999/481/SZVP)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Svet je 26. februarja 1996 sprejel Skupno stališče 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo [1], ki je bilo spremenjeno s sklepom 98/498/SZVP [2] Sveta;(2) to skupno stališče je treba posodobiti zaradi sprememb navzočnosti mednarodnih vojaških sil v Bosni, še zlasti glede na razporeditev stabilizacijskih sil (SFOR);(3) da bi nadaljevali s procesom uvajanja miru in stabilizacije v Bosni in Hercegovini, pošiljanje orožja malega kalibra policijskim silam ne sme biti predmet embarga,SKLENIL:Člen 1Skupno stališče 96/184/SZVP se spremeni na naslednji način:1. Točka 2(i) se nadomesti z:"(i) v času razporejanja sil SFOR in drugih operacij, ki vključujejo mednarodne policijske sile (IPTF), se ohrani embargo EU na orožje, strelivo in vojaško opremo * za Bosno in Hercegovino, Hrvaško in Zvezno republiko Jugoslavijo.Ta embargo ne zajema dobave opreme, potrebne za dejavnosti odstranjevanja min in dobave orožja malega kalibra policijskim silam v Bosni in Hercegovini. O takih dobavah države članice obvestijo Svet.* Omenjeni embargo obsega orožje za ubijanje in pripadajoče strelivo, ploščadi za orožje, ploščadi, ki niso namenjene orožju, in pomožno opremo, navedene v seznamu ES glede embarga z dne 8. in 9. julija 1991. Embargo obsega tudi nadomestne dele, popravila, dobavo vojaške tehnologije in pogodbe, sklenjene pred začetkom embarga."2. Točka 3 se nadomesti z:"3. To skupno stališče se pregleda pred koncem razporeditve sil SFOR."Člen 2Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu.V Bruslju, 19. julija 1999Za SvetPredsednicaT. Halonen[1] UL L 58, 7.3.1996, str. 1.[2] UL L 225, 12.8.1998, str. 1.


title: 2012/606/EU: Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. maja 2012 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010

text:
               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/313

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010
   (2012/606/EU)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju končnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo (3), zlasti člena 11(4) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju finančnih pravil Skupnega podjetja Čisto nebo, ki jih je upravni odbor podjetja sprejel s sklepom 7. novembra 2008,

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2011 o finančnih pravilih Skupnega podjetja Čisto nebo z dne 8. februarja 2011,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0115/2012),

               1.

               podeli razrešnico izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo glede izvrševanja proračuna skupnega podjetja za proračunsko leto 2010;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje izvršnemu direktorju Skupnega podjetja Čisto nebo, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL C 368, 16.12.2011, str. 8.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 30, 4.2.2008, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 286/314

         RESOLUCIJA EVROPSKEGA PARLAMENTA
   z dne 10. maja 2012
   s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju zaključnih letnih računovodskih izkazov Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010,

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2010, skupaj z odgovori skupnega podjetja (1),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 21. februarja 2012 (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ob upoštevanju člena 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (2), zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo (3), zlasti člena 11(4) Uredbe,

               —

               ob upoštevanju finančnih pravil Skupnega podjetja Čisto nebo, ki jih je upravni odbor podjetja sprejel s sklepom 7. novembra 2008,

               —

               ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 2/2011 o finančnih pravilih Skupnega podjetja Čisto nebo z dne 8. februarja 2011,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 77 in Priloge VI Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0115/2012),

               A.

               ker je bilo Skupno podjetje Čisto nebo (v nadaljevanju: skupno podjetje) ustanovljeno decembra 2007 za obdobje desetih letih, da bi pospešilo razvoj, potrjevanje in predstavitev čistih tehnologij zračnega prometa v Uniji, da bi se lahko začele čim prej uporabljati;

               B.

               ker je skupno podjetje začelo samostojno delovati novembra 2009;

               C.

               ker je Računsko sodišče navedlo, da je prejelo zadostno zagotovilo o zanesljivosti letnih računovodskih izkazov skupnega podjetja za proračunsko leto 2010 ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij;

               D.

               ker je najvišji prispevek Unije k skupnemu podjetju za obdobje desetih let 800 000 000 EUR, izplača pa se iz proračuna sedmega okvirnega programa za raziskave;

               E.

               ker je proračun skupnega podjetja za proračunsko leto 2010 znašal 168 553 053 EUR;

      Upravljanje proračuna in finančno poslovodenje

               1.

               ugotavlja, da struktura in predložitev proračuna skupnega podjetja za leto 2010 nista bili v skladu z zahtevami iz ustanovitvene Uredbe (ES) št. 71/2008 in z njegovimi finančnimi pravili; iz navedb skupnega podjetja razume, da sta bili struktura in predložitev proračuna prilagojeni v proračunu za leto 2011; poziva Računsko sodišče, naj organu za podelitev razrešnice zagotovi, da sta struktura in predložitev proračuna skupnega podjetja zdaj popolnoma v skladu z ustanovitveno Uredbo (ES) št. 71/2008 in finančnimi pravili;

               2.

               je seznanjen, da je končni proračun skupnega podjetja vključeval sredstva za prevzem obveznosti v višini 168 000 000 EUR in sredstva za plačila v višini 129 000 000 EUR;

               3.

               na podlagi letnih računovodskih izkazov skupnega podjetja poudarja, da je bila stopnja porabe sredstev za prevzem obveznosti 96-odstotna, stopnja porabe sredstev za plačila pa samo 58-odstotna; je zaskrbljen, ker to odraža precejšnje zamude, ki so v primerjavi s prvotnim načrtom nastale pri izvajanju dejavnosti;

               4.

               je zaskrbljen zaradi nizke stopnje izvrševanja proračuna skupnega podjetja v proračunskem letu 2010 in obžaluje stanje denarnih sredstev v višini 53 000 000 EUR, kar je na koncu leta predstavljalo 41 % razpoložljivih sredstev za plačila;

      Sistemi notranje kontrole

               5.

               glede na navedbe Računskega sodišča ugotavlja, da skupno podjetje leta 2010 ni v celoti izvedlo svojih sistemov notranje kontrole in finančnih informacij ter da so potrebna dodatna prizadevanja v zvezi s postopki predhodne kontrole, ki se uporabljajo za potrjevanje zahtevkov za povračilo stroškov; poziva skupno podjetje, naj izvede potrebne ukrepe, da bo zaključilo svoje sisteme notranjega nadzora in finančnih informacij;

               6.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih skupnega podjetja za leto 2010 ugotavlja, da je oblikovalo kontrolni seznam za integrirane tehnološke demonstratorje, da bi izboljšalo kakovost predloženih zahtevkov za povračilo stroškov in pojasnilo zahteve za poročanje za nekatere vidike zahtevkov;

               7.

               ugotavlja, da je skupno podjetje zavrnilo zahtevke za povračilo stroškov, ko član ali pridruženi član ni predložil zahtevanega revizijskega potrdila v skladu z nalogami in pooblastili iz sporazumov o dodelitvi sredstev; iz zaključnih računov predvsem ugotavlja, da je leta 2010 skupno podjetje potrdilo stroške, ki so jih navedli člani za izvajanje projektov leta 2008 in 2009, ter da je ocena upravičenosti določenih stroškov pripeljala do zavrnitve približno 11 % izdatkov; je zadovoljen, da je skupno podjetje izterjalo preplačano vnaprejšnje financiranje;

               8.

               ugotavlja, da je Računsko sodišče navedlo, da pri potrjevanju zahtevkov za povračilo stroškov skupno podjetje v štirih primerih ni upoštevalo izjem, zajetih v revizijskih potrdilih; zato poziva skupno podjetje, naj pri potrjevanju zahtevkov ustrezno upošteva izjeme, zajete v revizijskih potrdilih;

               9.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je skupno podjetje oblikovalo strategijo naknadnih revizij, ki je bila sprejeta decembra 2010; poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ravni izvajanja strategije in o doseženih rezultatih; poleg tega poziva Računsko sodišče, naj oceni strategijo in svoje ugotovitve posreduje organu za podelitev razrešnice;

               10.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je skupno podjetje skupaj s skupnim podjetjem za pobudo za inovativna zdravila ter skupnim podjetjem za gorivne celice in vodik sprožilo postopek za oddajo naročil za storitve naknadne revizije, ki jih izvajajo zunanja podjetja; je seznanjen, da so prve naknadne revizije potekale v drugem četrtletju leta 2011 po podpisu pogodb z izbranimi ponudniki;

               11.

               je seznanjen z ugotovitvijo Računskega podjetja, da ima skupno podjetje primerno raven upravljanja IT in prakso za svojo velikost in naloge; vendar poudarja, da zaostaja formalizacija politik in postopkov pri strateškem načrtovanju IT in ciklu spremljanja, varnostnih politikah in pravilih, obvladovanju tveganja IT, načrtu neprekinjenega poslovanja ter pri načrtu za obnovitev; poziva skupno podjetje, naj to stanje popravi in organu za podelitev razrešnice posreduje posodobljeno poročilo o tem vprašanju;

               12.

               je seznanjen, da je računovodja skupnega podjetja potrdil finančne in računovodske sisteme (ABAC in SAP); vendar s tem povezani poslovni procesi niso bili potrjeni, zlasti ne sistem, ki zagotavlja finančne informacije o potrjevanju zahtevkov za povračilo stroškov; poziva skupno podjetje, naj to stanje popravi in organu za podelitev razrešnice posreduje posodobljeno poročilo o tem vprašanju;

               13.

               pozdravlja dejstvo, da je skupno podjetje sprejelo izčrpen strateški načrt notranje revizije za obdobje 2010–2012; vseeno obžaluje, da ni predvideno, da bi se nekateri bistveni procesi, kot so predhodno potrjevanje izjav o stroških in naknadne revizije, začeli pred letom 2011;

      Javni razpisi in pogajanje o projektih

               14.

               na podlagi skupnega podjetja ugotavlja, da je v letu 2010 objavilo pet razpisov; ugotavlja, da v letno poročilo o dejavnostih ni vključena statistika glede razpisov, ki bi morala biti navedena v prilogi št. 6; poziva skupno podjetje, naj jo objavi;

               15.

               na podlagi letnega poročila o dejavnostih ugotavlja, da je skupno podjetje leta 2010 povabilo tri različne opazovalce, da bi pri procesu ocenjevanja zagotovilo preglednost; iz navedb skupnega podjetja ugotavlja, da so imeli vsi trije opazovalci popoln dostop do vseh faz ocenjevanja in srečanj za doseganje soglasja;

               16.

               zato poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o mehanizmih preverjanja, ki jih izvaja za zagotovitev popolne neodvisnosti strokovnjakov in opazovalcev ter za zmanjšanje tveganja navzkrižja interesov med ocenjevanjem ponudnikov;

               17.

               poudarja, da je skupno podjetje v svojem letnem poročilu o dejavnostih navedlo, da so ocenjevalna poročila opazovalcev na voljo na spletnem mestu podjetja; vendar obžaluje, da to ne drži, in zato poziva skupno podjetje, naj ta poročila nemudoma objavi;

      Varstvo pravic intelektualne lastnine

               18.

               poudarja, da ob koncu leta 2010 skupno podjetje še ni zaključilo notranjih postopkov za nadzor uporabe določb iz pogodb o konzorcijih in donacijah v zvezi z varstvom, uporabo in razširjanjem rezultatov raziskav;

      Uspešnost

               19.

               ugotavlja, da je bila prva vmesna ocena Komisije o skupnem podjetju izvedena konec leta 2010; ugotavlja, da so bile v vmesni oceni ugotovljene naslednje pomanjkljivosti:

                           —

                           kopičenje pomembnih zamud v primerjavi s prvotnimi načrti zaradi težav pri vzpostavljanju notranjih postopkov in predpisov skupnega podjetja ter oblikovanju ekip,

                           —

                           zamude tehnične narave, ki so bile ugotovljene v načrtu dela s pristopom od spodaj navzgor junija 2010,

                           —

                           nepripravljenost na upravni in tehnični ravni pri vzpostavljanju skupnega podjetja;

               20.

               ugotavlja, da vmesna ocena vsebuje seznam 34 priporočil za skupno podjetje in osem za njegov upravni odbor; poziva skupno podjetje, naj organ za podelitev razrešnice obvesti o ukrepih, ki so bili uvedeni po rezultatih te prve vmesne ocene;

      Notranja revizija

               21.

               ugotavlja, da finančna pravila skupnega podjetja še niso bila spremenjena tako, da bi vključevala določbo o pristojnosti notranjega revizorja Komisije glede celotnega splošnega proračuna;

               22.

               vendar ugotavlja, da sta Komisija in skupno podjetje sprejela ukrepe za zagotovitev jasne opredelitve operativnih vlog službe Komisije za notranjo revizijo in funkcije notranje revizije skupnega podjetja;

      Ni sporazuma z državo gostiteljico

               23.

               poudarja, da bi moralo skupno podjetje z Belgijo hitro skleniti sporazum z državo gostiteljico glede pisarn, privilegijev, imunitet in druge podpore, ki jo mora Belgija zagotoviti skupnemu podjetju v skladu z ustanovitveno Uredbo (ES) št. 71/2008; je seznanjen z odgovorom skupnega podjetja, da je bil belgijski vladi posredovan osnutek sporazuma z državo gostiteljico, da ga ta odobri;

      Horizontalne pripombe o skupnih podjetjih

               24.

               poudarja, da je Komisija doslej ustanovila sedem skupnih podjetij v skladu s členom 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije; ugotavlja, da šest skupnih podjetij (IMI, ARTEMIS, ENIAC, CLEAN SKY, FCH in ITER-F4E) deluje na področju raziskav v sklopu GD Komisije RTD in INFSO, eno podjetje pa je pristojno za razvoj novega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) na področju prometa, ki ga nadzoruje GD MOVE;

               25.

               ugotavlja, da skupna okvirna sredstva, ki naj bi bila potrebna za skupna podjetja za obdobje njihovega obstoja, znašajo 21 793 000 000 EUR;

               26.

               ugotavlja, da celoten prispevek Unije, ki naj bi bil potreben za skupna podjetja za obdobje njihovega obstoja, znaša 11 489 000 000 EUR;

               27.

               ugotavlja, da je v proračunskem letu 2010 celotni prispevek Unije v proračun skupnih podjetij znašal 505 000 000 EUR;

               28.

               poziva Komisijo, naj organu za podelitev razrešnice letno posreduje povzete informacije o celotnem letnem financiranju iz splošnega proračuna Unije za vsako skupno podjetje, da bi zagotovila preglednost in jasnost uporabe sredstev Unije in obnovila zaupanje evropskih davkoplačevalcev;

               29.

               pozdravlja pobudo skupnega podjetja ARTEMIS, da v letno poročilo o dejavnostih vključi informacije o spremljanju in pregledovanju tekočih projektov; meni, da bi to morala storiti tudi druga skupna podjetja;

               30.

               opominja, da so skupna podjetja javno-zasebna partnerstva in da se zaradi tega prepletajo javni in zasebni interesi; glede na okoliščine meni, da se možnosti navzkrižja interesov ne sme prezreti, temveč jo je treba ustrezno obravnavati; zato poziva skupna podjetja, naj organ za podelitev razrešnice obvestijo o mehanizmih preverjanja, ki obstajajo v njihovih strukturah, da bi omogočili pravilno upravljanje in preprečevanje navzkrižja interesov;

               31.

               ugotavlja, da so razen opazne izjeme skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije skupna podjetja razmeroma majhne strukture, ki so tudi geografsko omejene; zato meni, da bi morale združiti svoje vire, kjer je to mogoče;

               32.

               poziva Računsko sodišče, naj v poročilih o letnih računovodskih izkazih za proračunsko leto 2011 organu za podelitev razrešnice zagotovi informacije o tem, kako skupna podjetja upoštevajo njegove pripombe;

               33.

               poziva Računsko sodišče, naj v razumnem roku posreduje posebno poročilo Parlamentu o dodani vrednosti ustanovitve skupnih podjetij za učinkovito izvajanje raziskovalnih, tehnoloških, razvojnih in demonstracijskih programov Unije; poleg tega poziva, da naj to poročilo vsebuje tudi oceno učinkovitosti ustanovitve skupnih podjetij.

      (1)  UL C 368, 16.12.2011, str. 8.

      (2)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (3)  UL L 30, 4.2.2008, str. 1.

      (4)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.


title: 2014/682/EU: Sklep Sveta z dne 25. septembra 2014 o imenovanju bolgarskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               30.9.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 284/47

         SKLEP SVETA
   z dne 25. septembra 2014
   o imenovanju bolgarskega nadomestnega člana Odbora regij

      (2014/682/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga bolgarske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015. S Sklepom 2012/403/EU (3) je bila Kornelija MARINOVA 10. julija 2012 imenovana za nadomestno članico do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Kornelije MARINOVE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, tj. do 25. januarja 2015, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje:

               —

               Madlena BOJADŽIEVA, Chair of the Municipal Council of the Municipality of Teteven.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 25. septembra 2014

            Za Svet

            Predsednica

         F. GUIDI

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.

      (3)  Sklep Sveta 2012/403/EU z dne 10. julija 2012 o imenovanju šestih bolgarskih članov in osmih bolgarskih nadomestnih članov Odbora regij (UL L 188, 18.7.2012, str. 16).


title: 2014/816/EU: Sklep Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana, kovinski izdelki, iz Španije)

text:
               20.11.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 333/19

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   z dne 22. oktobra 2014
   o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/004 ES/Comunidad Valenciana, kovinski izdelki, iz Španije)

      (2014/816/EU)

   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) ter zlasti člena 15(4) Uredbe,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2) in zlasti člena 12 Uredbe,
   ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) ter zlasti točke 13 navedenega sporazuma,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje podpore presežnim delavcem in samozaposlenim osebam, ki so prenehale opravljati svojo dejavnost zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ali nove svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

               (2)

               Sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011), kot je določeno v členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013.

               (3)

               Španija je 25. marca 2014 predložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 142 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 25 NACE Revizija 2 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), v regiji Comunidad Valenciana na ravni NUTS 2 (ES52), ter jo dopolnila z dodatnimi informacijami, kakor je določeno v členu 8(3) Uredbe (EU) št. 1309/2013. Vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnega prispevka iz ESPG iz člena 13 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

               (4)

               Zato bi bilo treba uporabiti sredstva iz ESPG, da se zagotovi finančni prispevek v višini 1 019 184 EUR za vlogo, ki jo je predložila Španija –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2014 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 1 019 184 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah za plačila.
   Člen 2
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 22. oktobra 2014

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         M. SCHULZ

            Za Svet

            Predsednik

         B. DELLA VEDOVA

      (1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

      (2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

      (3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

      (4)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1001 z dne 20. junija 2016 o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Pridružitvenem svetu EU-Srednja Amerika glede pojasnjevalnih opomb k členu 15 Priloge II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani

text:
               22.6.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 164/15

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1001
   z dne 20. junija 2016
   o stališču, ki se sprejme v imenu Evropske unije v Pridružitvenem svetu EU-Srednja Amerika glede pojasnjevalnih opomb k členu 15 Priloge II k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil parafiran 22. marca 2011 in podpisan 29. junija 2012. V skladu s členom 353(4) Sporazuma se del IV Sporazuma začasno uporablja od 1. avgusta 2013 med Unijo, Nikaragvo, Hondurasom in Panamo, od 1. oktobra 2013 med navedenimi pogodbenicami ter Salvadorjem in Kostariko, od 1. decembra 2013 pa med Unijo, Nikaragvo, Hondurasom, Panamo, Salvadorjem in Kostariko na eni strani ter Gvatemalo na drugi strani.

               (2)

               Člen 37 Priloge II k Sporazumu določa, da se pogodbenice Sporazuma v okviru Pododbora za carino, olajševanje trgovine in pravila o poreklu, ustanovljenega v skladu s členom 123 Sporazuma (v nadaljnjem besedilu: Pododbor), dogovorijo o „pojasnjevalnih opombah“ v zvezi z razlago, uporabo in upravljanjem Priloge II ter priporočijo odobritev s strani Pridružitvenega sveta.

               (3)

               Pododbor se je sestal 1. in 2. junija 2015 in dosegel dogovor glede pojasnjevalnih opomb k členu 15 Priloge II k Sporazumu v zvezi z izpolnjevanjem in tiskanjem potrdila o gibanju blaga EUR.1 (v nadaljnjem besedilu: pojasnjevalne opombe).

               (4)

               Ker gre pri potrdilu o gibanju blaga EUR.1, določenem v Dodatku 3 k Prilogi II k Sporazumu, le za vzorec, lahko pride do manjših razlik pri obrazcih, ki jih tiskajo različni organi. Za zagotovitev, da take razlike ne bi povzročale težav glede sprejemljivosti potrdil o gibanju blaga EUR.1 in da bi se zagotovila usklajena razlaga s strani pristojnih javnih organov pogodbenic, bi bilo treba zagotoviti navodila o zahtevani vsebini in tiskanju potrdila o gibanju blaga EUR.1. Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Pridružitvenem svetu, bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki se v imenu Unije sprejme v Pridružitvenem svetu glede pojasnjevalnih opomb k členu 15 Priloge II k Sporazumu v zvezi s potrdili o gibanju blaga EUR.1, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta, priloženem temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Pridružitvenem svetu se lahko sporazumejo o manjših tehničnih popravkih osnutka sklepa Pridružitvenega sveta brez nadaljnjega sklepa Sveta.
   Člen 2
   Sklep Pridružitvenega sveta se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 20. junija 2016

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

      OSNUTEK
      SKLEP št. XX/2016 PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-SREDNJA AMERIKA
      z dne
      o uvedbi pojasnjevalnih opomb k členu 15 Priloge II (O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja) k Sporazumu v zvezi s potrdilom o gibanju blaga EUR.1
      PRIDRUŽITVENI SVET EU-SREDNJA AMERIKA JE –
      ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) in zlasti člena 37 Priloge II k Sporazumu;
      ob upoštevanju naslednjega:

                  (1)

                  Priloga II k Sporazumu opredeljuje pojem „izdelki s poreklom“ ter načine upravnega sodelovanja.

                  (2)

                  V skladu s členom 37 Priloge II k Sporazumu se pogodbenice v okviru Pododbora za carino, olajševanje trgovine in pravila o poreklu dogovorijo o pojasnjevalnih opombah v zvezi z razlago, uporabo in upravljanjem Priloge II ter priporočijo njihovo odobritev s strani Pridružitvenega sveta.

                  (3)

                  Ker gre pri potrdilu o gibanju blaga EUR.1, določenem v Dodatku 3 k Prilogi II k Sporazumu, le za vzorec, lahko pride do manjših razlik pri obrazcih, ki jih tiskajo različni organi. Pojasniti bi bilo treba, da take razlike ne bi smele privesti do zavrnitve potrdila.

                  (4)

                  Za zagotovitev, da take majhne razlike ne bi povzročale težav glede sprejemljivosti potrdil o gibanju blaga EUR.1, in da bi se zagotovila usklajena razlaga s strani pristojnih javnih organov pogodbenic, bi bilo poleg tega treba zagotoviti navodila o zahtevani vsebini potrdila o gibanju blaga EUR.1 –

            SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
      Edini člen
      Pojasnjevalne opombe v zvezi s potrdilom o gibanju blaga EUR.1 k Prilogi II (O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja) k Sporazumu, navedene v Prilogi k temu sklepu, se odobrijo.
      Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

         V/Na …

               Za Pridružitveni svet,

               Za pogodbenico Srednja Amerika,

               Za pogodbenico EU,

      PRILOGA

         POJASNJEVALNE OPOMBE

         Člen 15 – Potrdilo o gibanju blaga EUR.1: Obrazci in navodila za izpolnjevanje

         Zaporedna številka EUR.l

      Na potrdilu o gibanju blaga EUR.l mora biti navedena zaporedna številka, ki olajša identifikacijo. Zaporedna številka je običajno sestavljena iz črk(-e) in številk.

         Obrazci potrdila o gibanju blaga EUR.1

      Potrdilo o gibanju blaga EUR.l, katerega besedilo, ki ga izda pristojni javni organ, se razlikuje od vzorca iz Dodatka 3 (Vzorec potrdila o gibanju blaga EUR.1 in zahtevka za potrdilo o gibanju blaga EUR.1) k Prilogi II (O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja) k Sporazumu, se lahko sprejme kot dokazilo o poreklu, če:

                  (a)

                  razlike ne spreminjajo podatkov, zahtevanih za vsako polje, in

                  (b)

                  so pristojni javni organi pogodbenic drugim pogodbenicam prek Evropske komisije zagotovili različne vzorce potrdila in o tem obvestili koordinatorje dela IV tega sporazuma.

         Polje 1: Izvoznik

      Navedite vse podatke o izvozniku blaga (ime, sedanji polni naslov in država, iz katere izvoz izvira).

         Polje 2: To potrdilo se uporablja za preferencialno trgovino med

      V ta namen navedite:
      Srednja Amerika; Evropska unija ali EU (1); Ceuta; Melilla; Andora ali AD; San Marino ali SM.

         Polje 3: Prejemnik

      Izpolnitev tega polja je neobvezna. Če se to polje izpolni, je treba navesti podatke o prejemniku: ime, sedanji polni naslov in namembno državo blaga.

         Polje 4: Država, skupina držav ali teritorij porekla izdelkov

      Navedite državo, skupino držav ali teritorij porekla blaga:
      Srednja Amerika; Evropska unija ali EU (1); Ceuta; Melilla; Andora ali AD; San Marino ali SM.

         Polje 5: Namembna država, skupina držav ali teritorij

      Navedite državo, skupino držav ali teritorij pogodbenice uvoznice, kamor so izdelki namenjeni:
      Srednja Amerika; Evropska unija ali EU (1); Ceuta; Melilla; Andora ali AD; San Marino ali SM.

         Polje 6: Podatki v zvezi s prevozom

      Izpolnitev tega polja je neobvezna. Če se to polje izpolni, je treba navesti uporabljena prevozna sredstva in številko letalskega tovornega lista ali nakladnice z imeni zadevnih prevoznih podjetij.

         Polje 7: Opombe

      To polje je treba izpolniti v naslednjih primerih:

                  1.

                  Če se potrdilo izda po izvozu blaga, se v skladu s členom 16 Priloge II k Sporazumu v enem od jezikov, določenih v Sporazumu, v to polje vnese zaznamek: „IZDANO NAKNADNO“. Poleg tega se v tem polju v skladu s primerom iz člena 16(1)(b) Priloge II navede številka potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki ob uvozu zaradi tehničnih razlogov ni bilo sprejeto: „EUR.1 št. …“.

                  2.

                  Če se v skladu s členom 17 Priloge II izda dvojnik potrdila, se v enem od jezikov, določenih v Sporazumu, v to polje vnese zaznamek „DVOJNIK“ in datum izdaje izvirnega potrdila o gibanju blaga EUR.1.

                  3.

                  V primeru kumulacije porekla z Bolivijo, Kolumbijo, Ekvadorjem, Perujem ali Venezuelo se v to polje vnese zaznamek „kumulacija z/s (ime države)“ v skladu s členom 3 Priloge II.

                  4.

                  Če je izdelek zajet s pravilom o poreklu, za katerega veljajo kvote, se v to polje vnese naslednji zaznamek: „Izdelek s poreklom v skladu z Dodatkom 2A Priloge II (O opredelitvi pojma 'izdelki s poreklom' in načinih upravnega sodelovanja)“.

                  5.

                  Če se podatki v drugih primerih smatrajo za koristne za pojasnitev potrdila o gibanju blaga EUR.1.

         Polje 8: Zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta tovorkov; poimenovanje blaga

      Opišite blago v skladu z opisom z računa (zaporedna številka; oznake in številke; število in vrsta tovorkov – palete, škatle, vreče, zvitki, sodi, žaklji itd.). Navede se lahko splošen opis blaga, če se ta navezuje na specifičen opis na računu ter obstaja nedvoumna povezava med uvozno listino in potrdilom o gibanju blaga EUR.1. V tem primeru se v tem polju navede številka računa. V vsakem primeru se navede tarifna uvrstitev blaga vsaj na ravni tarifne številke (štirimestne oznake) harmoniziranega sistema.
      Če blago ni pakirano, navedite število izdelkov ali navedite „v razsutem stanju“.
      Pred vsakim poimenovanjem blaga mora biti zaporedna številka brez praznih vmesnih vrstic ali presledkov, prav tako ne sme biti presledkov med izdelki, navedenimi na potrdilu. Če polje ni v celoti zapolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico poimenovanja potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo tako, da je naknadno dodajanje podatkov onemogočeno.

         Polje 9: Bruto teža (kg) ali druga merska enota (l, m3 itd.)

      Navedite bruto težo (kg) ali drugo mersko enoto (l, m3 itd.) za vse blago, navedeno v polju 8, ali ločeno za vsako postavko (tarifna številka HS).

         Polje 10: Računi

      Izpolnitev tega polja je neobvezna. Če ste to polje izpolnili, navedite datum in številke računov.

         Polje 11: Zaznamek carinskega ali pristojnega javnega organa

      To polje izpolni pristojni javni organ ali carinski organ, odvisno od posamezne države, ki izda potrdilo.

         Polje 12: Izjava izvoznika

      To polje izpolni izključno izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik. Navedite kraj in datum izdaje potrdila; polje podpiše izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik.
      Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik lahko potrdilo EUR.1 podpiše fizično ali elektronsko, če tako dovoli pogodbenica.

         Polje 13: Zahtevek za preverjanje in Polje 14: Rezultat preverjanja:

      Ti polji izpolni izključno carinski organ ali pristojni javni organ posamezne države, če je to ustrezno, za namene preverjanja.

         (1)  Glej „Prilogo k potrdilu o gibanju blaga EUR.l – navodila za izpolnjevanje“.

      PRILOGA K POTRDILU O GIBANJU BLAGA EUR.1 – NAVODILA ZA IZPOLNJEVANJE

         IZRAZI, KI SE NEDVOUMNO NANAŠAJO NA UNIJO

                  Jezik

                  EU

                  Evropska unija (EU)

                  BG

                  EC

                  Европейски съюз (ЕС)

                  CS

                  EU

                  Evropská unie

                  DA

                  EU

                  Den Europæiske Union

                  DE

                  EU

                  Europäische Union

                  EL

                  EE

                  Ευρωπαϊκή Ένωση

                  EN

                  EU

                  European Union

                  ES

                  UE

                  Unión Europea

                  ET

                  EL

                  Euroopa Liit

                  FI

                  EU

                  Euroopan unioni

                  FR

                  UE

                  Union européenne

                  HR

                  EU

                  Europska unija

                  HU

                  EU

                  Európai Unió

                  IT

                  UE

                  Unione europea

                  LT

                  ES

                  Europos Sąjunga

                  LV

                  ES

                  Eiropas Savienība

                  MT

                  UE

                  Unjoni Ewropea

                  NL

                  EU

                  Europese Unie

                  PL

                  UE

                  Unia Europejska

                  PT

                  UE

                  União Europeia

                  RO

                  UE

                  Uniunea Europeană

                  SK

                  EÚ

                  Európska únia

                  SL

                  EU

                  Evropska unija

                  SV

                  EU

                  Europeiska unionen