title: 2007/171/ES: Sklep Komisije z dne 16. marca 2007 o določitvi zahtev omrežja za Schengenski informacijski sistem II (3. steber)

text:
               20.3.2007

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 79/29

      SKLEP KOMISIJE

   z dne 16. marca 2007
   o določitvi zahtev omrežja za Schengenski informacijski sistem II (3. steber)
   (2007/171/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta (ES) št. 2001/886/PNZ z dne 6. decembra 2001 (1) o razvoju druge generacije Schengenskega informacijskega sistema (SIS II) in zlasti člena 4(a) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Za razvoj SIS II je treba določiti tehnične specifikacije glede komunikacijskega omrežja, njegovih komponent in posebnih zahtev omrežja.

               (2)

               Komisija in države članice morajo sprejeti ustrezne dogovore zlasti glede elementov enotnega nacionalnega vmesnika v državah članicah.

               (3)

               Ta sklep ne preprečuje sprejetja drugih sklepov Komisije v prihodnosti, povezanih z razvojem SIS II, zlasti glede razvoja varnostnih zahtev.

               (4)

               Tako Uredba Sveta (ES) št. 2424/2001 (2) kot Sklep Sveta 2001/886/PNZ urejata razvoj SIS II. Za zagotovitev, da bo obstajal en sam postopek izvajanja za razvoj SIS II kot celote, morajo določbe v tem sklepu odražati določbe Odločbe Komisije, ki določa zahteve omrežja za SIS II, ki jih je treba upoštevati pri uporabi Uredbe (ES) št. 2424/2001.

               (5)

               Združeno kraljestvo sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi EU in Pogodbi ES, in členom 8(2) Sklepa Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3).

               (6)

               Irska sodeluje pri tem sklepu v skladu s členom 5 Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi EU in Pogodbi ES, in člena 5(1) in 6(2) Sklepa Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (4).

               (7)

               Kar zadeva Islandijo in Norveško, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi na področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (5) o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma.

               (8)

               Kar zadeva Švico, ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, kar sodi v področje iz točke G člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) Sklepa Sveta 2004/849/ES o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb navedenega sporazuma v imenu Evropske unije (6).

               (9)

               Ta odločba je akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu ali je z njim drugače povezan v smislu člena 3(1) Akta o pristopu.

               (10)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 5(1) Sklepa (ES) št. 2001/886/PNZ –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Tehnične specifikacije, povezane z oblikovanjem fizične arhitekture komunikacijske infrastrukture SIS II, so določene v Prilogi.

      V Bruslju, 16. marca 2007

            Za Komisijo

         Franco FRATTINI

            Podpredsednik

      (1)  UL L 328, 13.12.2001, str. 1.

      (2)  UL L 328, 13.12.2001, str. 4. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1988/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 1).

      (3)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2004/926/ES (UL L 395, 31.12.2004, str. 70).

      (4)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

      (5)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

      (6)  UL L 368, 15.12.2004, str. 26.

      PRILOGA
      KAZALO

                  1.

               Uvod …

                  1.1

               Akronimi in okrajšave …

                  2.

               Splošni pregled …

                  3.

               Geografska pokritost …

                  4.

               Omrežne storitve …

                  4.1

               Struktura omrežja …

                  4.2

               Vrsta povezave med osnovnim CS-SIS – varnostno kopijo CS-SIS …

                  4.3

               Pasovna širina …

                  4.4

               Vrste storitev …

                  4.5

               Podporni protokoli …

                  4.6

               Tehnične specifikacije …

                  4.6.1

               Dodeljevanje naslovov IP …

                  4.6.2

               Podpora za IPv6 …

                  4.6.3

               Dodajanje statičnih smeri …

                  4.6.4

               Vzdrževanje hitrosti pretoka …

                  4.6.5

               Druge specifikacije …

                  4.7

               Prožnost …

                  5.

               Spremljanje …

                  6.

               Splošne storitve …

                  7.

               Razpoložljivost …

                  8.

               Varnostne storitve …

                  8.1

               Šifriranje omrežja …

                  8.2

               Druge varnostne značilnosti …

                  9.

               Struktura službe za pomoč uporabnikom …

                  10.

               Sodelovanje z drugimi sistemi …
            1.   Uvod
      Ta dokument opisuje obliko komunikacijskega omrežja, komponente, ki jih vsebuje, in posebne zahteve omrežja.
      1.1   Akronimi in okrajšave
      Ta razdelek opisuje akronime, ki se uporabljajo v dokumentu.

                  Akronimi in okrajšave

                  Obrazložitev

                  BLNI

                  Lokalni nacionalni vmesnik za varnostno kopiranje (Backup Local National Interface)

                  CEP

                  Centralna končna točka (Central End Point)

                  CNI

                  Centralni nacionalni vmesnik (Central National Interface)

                  CS

                  Centralni sistem

                  CS-SIS

                  Tehnični podporni del, ki vsebuje zbirko podatkov SIS II

                  DNS

                  Strežnik za domenska imena (Domain Name Server)

                  FCIP

                  Optični kanal preko IP (Fibre Channel over IP)

                  FTP

                  Protokol, ki temelji na sistemu odjemalec-strežnik (File Transport Protocol)

                  HTTP

                  Protokol za izmenjavo nadbesedila (Hyper Text Transfer Protocol)

                  IP

                  Internetni protokol

                  LAN

                  Lokalno omrežje (Local Area Network)

                  LNI

                  Lokalni nacionalni vmesnik (Local National Interface)

                  Mb/s

                  Megabitov na sekundo

                  MDC

                  Glavni razvijalec, izvajalec (Main Developer Contractor)

                  N.SIS II

                  Nacionalni del v vsaki državi članici

                  NI-SIS

                  Enoten nacionalni vmesnik

                  NTP

                  Omrežni časovni protokol (Network Time Protocol)

                  SAN

                  Omrežje pomnilniških naprav (Storage Area Network)

                  SDH

                  Sinhrona digitalna hierarhija (Synchronous Digital Hierarchy)

                  SIS II

                  Schengenski informacijski sistem, druga generacija

                  SMTP

                  Preprost protokol za prenos elektronske pošte (Simple Mail Transport Protocol)

                  SNMP

                  Preprost protokol za upravljanje omrežja (Simple Network Management Protocol)

                  s-TESTA

                  Varne vseevropske telematske storitve med upravami; je ukrep programa IDABC (interoperabilno zagotavljanje vseevropskih e-vladnih storitev javnim upravam, podjetjem in državljanom; Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 2004/387/ES z dne 21. aprila 2004)

                  TCP

                  Protokol za krmiljenje prenosa (Transmission Control Protocol)

                  VIS

                  Vizumski informacijski sistem

                  VPN

                  Navidezno zasebno omrežje (Virtual Private Network)

                  WAN

                  Prostrano omrežje (Wide Area Network)

            2.   Splošni pregled
      SIS II sestavljajo:

                  —

                  centralni sistem (v nadaljnjem besedilu „Centralni SIS II“), ki ga sestavljata:

                              —

                              tehnični podporni del (v nadaljnjem besedilu „CS-SIS“), ki vsebuje zbirko podatkov SIS II. Osnovni CS-SIS izvaja tehnični nadzor in upravljanje, varnostna kopija CS-SIS pa zagotavlja opravljanje vseh funkcij osnovnega CS-SIS v primeru okvare tega sistema,

                              —

                              enoten nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „NI-SIS“),

                  —

                  nacionalni del (v nadaljnjem besedilu „N.SIS II“) v vsaki državi članici, sestavljen iz nacionalnih podatkovnih sistemov, ki so povezani s Centralnim SIS II. N.SIS II lahko vsebuje podatkovno zbirko (v nadaljnjem besedilu „nacionalna kopija“), ki vsebuje celotno ali delno kopijo zbirke podatkov SIS II,

                  —

                  komunikacijska infrastruktura med CS-SIS in NI-SIS (v nadaljnjem besedilu „komunikacijska infrastruktura“), ki zagotavlja šifrirano navidezno omrežje, namenjeno podatkom SIS II in izmenjavi podatkov med uradi SIRENE.

            NI-SIS sestavljajo:

                  —

                  en lokalni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „LNI“) v vsaki državi članici, ki fizično povezuje državo članico z varnim komunikacijskim omrežjem in vsebuje naprave za šifriranje, namenjene prometu podatkov SIS II in SIRENE. LNI se nahaja v državi članici,

                  —

                  neobvezen lokalni nacionalni vmesnik za varnostno kopiranje (v nadaljnjem besedilu „BLNI“), ki ima popolnoma enako vsebino in funkcijo kot LNI.

            LNI in BLNI se uporabljata samo za sistem SIS II in za izmenjavo podatkov SIRENE. Posebna konfiguracija LNI in BLNI bo podrobno določena in dogovorjena z vsako posamezno državo članico, da bodo upoštevane varnostne zahteve, fizična lokacija in pogoji namestitve, vključno z zagotavljanjem storitev ponudnika omrežja, kar pomeni, da lahko fizična povezava s-TESTA vsebuje več tunelov VPN za druge sisteme, na primer VIS in Eurodac,

                  —

                  centralni nacionalni vmesnik (v nadaljnjem besedilu „CNI“), ki je aplikacija za varni dostop do CS-SIS. Vsaka država članica ima ločene logične dostopne točke do CNI preko centralnega požarnega zidu.

            Komunikacijsko infrastrukturo med CS-SIS in NI-SIS sestavlja:

                  —

                  omrežje za varne vseevropske telematske storitve med upravami (v nadaljnjem besedilu s-TESTA), ki zagotavlja šifrirano, navidezno, zasebno omrežje, namenjeno prometu podatkov SIS II in SIRENE.

            3.   Geografska pokritost
      Komunikacijska infrastruktura mora zajemati in zagotavljati potrebne storitve vsem državam članicam:
      vse države članice EU (Belgija, Francija, Nemčija, Luksemburg, Nizozemska, Italija, Portugalska, Španija, Grčija, Avstrija, Danska, Finska, Švedska, Ciper, Češka, Estonija, Madžarska, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Slovaška, Slovenija, Združeno kraljestvo, Irska) in Norveška, Islandija, Švica.
      Poleg tega je treba zagotoviti tudi pokritost držav pristopnic Romunije in Bolgarije.
      Končno mora komunikacijska infrastruktura zagotavljati možnost, da se lahko razširi na katero koli drugo državo ali subjekt, ki pristopi k Centralnemu SIS II (npr. Europol, Eurojust).
      4.   Omrežne storitve
      V primerih, ko je omenjen protokol ali arhitektura, je treba razumeti, da so sprejemljive tudi enakovredne prihodnje tehnologije, protokoli in arhitektura.
      4.1   Struktura omrežja
      Arhitektura SIS II uporablja centralizirane storitve, ki so dostopne iz različnih držav članic. Za namene prožnosti so te centralizirane storitve podvojene na dveh različnih lokacijah, in sicer Strasbourg v Franciji in St Johann im Pongau v Avstriji. Te storitve vključujejo CS-SIS, CU in varnostne kopije CS-SIS, BCU.
      Centralne enote, glavne in varnostne kopije, morajo biti dostopne iz različnih držav članic. Sodelujoče države imajo lahko več dostopnih točk do omrežja, LNI in BLNI, da povežejo svoje nacionalne sisteme s centralnimi storitvami.
      Poleg glavne povezljivosti s centralnimi storitvami mora komunikacijska infrastruktura podpirati tudi dvostransko dodatno izmenjavo podatkov med uradi SIRENE v različnih državah članicah.
      4.2   Vrsta povezave med osnovnim CS-SIS – varnostno kopijo CS-SIS
      Zahtevana vrsta povezave za medsebojno povezljivost med osnovnim CS-SIS in varnostno kopijo CS-SIS mora biti obroč SDH ali ekvivalent, kar pomeni, da mora biti odprta tudi za nove prihodnje arhitekture in tehnologije. Infrastruktura SDH se bo uporabljala za razširitev lokalnih omrežij obeh centralnih enot, da se ustvari en sam brezšiven LAN (seamless LAN). Ta LAN se bo nato uporabljal za nepretrgano sinhronizacijo med CU in BCU.
      4.3   Pasovna širina
      Ključna zahteva za komunikacijsko infrastrukturo je pasovna širina, ki jo lahko zagotovi različnim medsebojno povezanim stranem in sposobnost infrastrukture, da podpira to pasovno širino znotraj svojega hrbteničnega omrežja.
      Pasovna širina, ki je potrebna za LNI in neobvezen BLNI, bo različna za vsako državo članico, odvisna pa bo predvsem od izbire uporabe nacionalnih kopij, centralnega iskanja in izmenjave biometričnih podatkov.
      Dejanske velikosti, ki jih komunikacijska infrastruktura namerava nuditi, so nepomembne, če izpolnjujejo minimalno potrebo posamezne države članice.
      Vsaka od zgoraj navedenih vrst strani lahko prenese veliko količino podatkov (alfanumeričnih, biometričnih in celotnih dokumentov) v obe smeri. Zato mora komunikacijska infrastruktura zagotoviti zadostno minimalno hitrost nalaganja in prenašanja podatkov za vsako povezavo.
      Komunikacijska infrastruktura mora nuditi obseg povezave od 2 Mb/s do 155 Mb/s ali več. Omrežje mora zagotoviti zadostno minimalno hitrost nalaganja in prenašanja podatkov za vsako povezavo in njegov obseg mora biti zadosten, da podpira celotno pasovno širino dostopnih točk do omrežja.
      4.4   Vrste storitev
      Centralni SIS II bo podprl zmogljivost prednostnega razvrščanja iskanj/razpisov ukrepov. Iz tega izhaja zahteva, da bo komunikacijska infrastruktura podprla tudi možnost prednostnega razvrščanja prometa podatkov.
      Za parametre omrežnega prednostnega razvrščanja se šteje, da bodo določeni s strani Centralnega SIS II za vse pakete, ki bodo to zahtevali. Uporabil se bo mehanizem „Weighted Fair Queuing“. To pomeni, da mora biti komunikacijska infrastruktura sposobna prevzeti prednostno razvrščanje, določeno za pakete na izvirnem LAN, in ustrezno obravnavati pakete v okviru svojega hrbteničnega omrežja. Poleg tega mora komunikacijska infrastruktura preko oddaljene strani posredovati začetne pakete, ki vsebujejo enako prednostno razvrščanje, kot je določeno v izvirnem LAN.
      4.5   Podporni protokoli
      Centralni SIS II bo uporabljal več različnih omrežnih komunikacijskih protokolov. Komunikacijska infrastruktura mora podpirati vrsto omrežnih komunikacijskih protokolov. Standardni protokoli, ki bodo podprti, so HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP in DNS.
      Poleg standardnih protokolov mora biti komunikacijska infrastruktura prilagojena za upravljanje različnih tunelskih protokolov, protokolov za podvojevanje SAN in lastniških protokolov tipa Java-to-Java tehnologije BEA WebLogic. Tunelski protokoli, npr. IPsec v tunelskem načinu, se bodo uporabljali za prenos šifriranega prometa podatkov na njegov cilj.
      4.6   Tehnične specifikacije
      4.6.1   Dodeljevanje naslovov IP
      Komunikacijska infrastruktura mora imeti na voljo več rezerviranih IP-naslovov, ki se lahko uporabljajo samo znotraj tega omrežja. V okviru rezerviranega IP razpona bo Centralni SIS II uporabljal določene IP-naslove, ki se drugje ne bodo uporabljali.
      4.6.2   Podpora za IPv6
      Mogoče je domnevati, da bo protokol, ki se bo uporabljal za lokalna omrežja držav članic, protokol TCP/IP. Vendar bodo nekatere strani temeljile na verziji 4, druge pa na verziji 6. Dostopne točke do omrežja morajo nuditi možnost, da delujejo kot prehod, in delovati morajo neodvisno od omrežnih protokolov, uporabljenih v Centralnem SIS II kot tudi v N.SIS II.
      4.6.3   Dodajanje statičnih smeri
      CU in BCU lahko uporabljata isti IP-naslov za komuniciranje z državami članicami. Zato mora komunikacijska infrastruktura podpirati dodajanje statičnih smeri.
      4.6.4   Vzdrževanje hitrosti pretoka
      Dokler ima CU ali BCU povezava hitrost nalaganja nižjo od 90 %, mora biti dana država članica sposobna trajno vzdrževati 100 % pasovne širine, določene za to povezavo.
      4.6.5   Druge specifikacije
      Za podporo CS-SIS mora komunikacijska infrastruktura izpolnjevati vsaj minimalne tehnične specifikacije:
      Zamuda pri prenosu mora biti (vključno z najbolj zasedenimi urami) 150 ms ali manj v 95 % paketov in manj kot 200 ms v 100 % paketov.
      Njena verjetnost izgube paketa mora biti (vključno z najbolj zasedenimi urami) 10–4 ali manj v 95 % paketov in manj kot 10–3 v 100 % paketov.
      Zgoraj navedene specifikacije je treba upoštevati za vsako dostopno točko posebej.
      Povezava med CU in BCU mora imeti povratno zamudo 60 ms ali manj.
      4.7   Prožnost
      CS-SIS je bil oblikovan z zahtevo visoke razpoložljivosti. Zato ima sistem vgrajeno prožnost s podvajanjem vse opreme za primere motenj delovanja komponent.
      Komponente komunikacijske infrastrukture morajo biti prožne tudi v primeru okvare. V zvezi s komunikacijsko infrastrukturo to pomeni, da morajo biti prožne naslednje komponente:

                  —

                  Hrbtenično omrežje

                  —

                  Usmerjevalne naprave

                  —

                  Točke prisotnosti

                  —

                  Povezave lokalne zanke (vključno z odvečnimi kabelskimi povezavami)

                  —

                  Varnostne naprave (kripto naprave, požarni zidovi itd.)

                  —

                  Vse splošne storitve (DNS, NTP itd.)

                  —

                  LNI/BLNI.

            Mehanizmi za nadomestni način delovanja za vso opremo omrežja morajo delovati brez ročnega posredovanja.
      5.   Spremljanje
      Za olajšanje spremljanja morajo biti orodja za spremljanje komunikacijske infrastrukture takšna, da se lahko vključijo v naprave za nadzor organizacij, odgovornih za operativno upravljanje Centralnega SIS II.
      6.   Splošne storitve
      Poleg namenskega omrežja in varnostnih storitev mora komunikacijska infrastruktura nuditi tudi splošne storitve.
      Namenske storitve je treba izvajati znotraj obeh centralnih enot za namene redundance.
      V komunikacijski infrastrukturi morajo biti na voljo naslednje izbirne splošne storitve:

                  Storitev

                  Dodatne informacije

                  DNS

                  Sedanji postopek za nadomestni način delovanja za preklapljanje iz CU na BCU v primeru izpada omrežja temelji na spremembi IP-naslova znotraj splošnega strežnika DNS.

                  Posredovanje e-pošte

                  Uporaba splošnega posredovanja e-pošte bi lahko bila koristna za standardizacijo nastavitve e-naslova za različne države članice, ki v nasprotju z namenskim strežnikom ne izrablja omrežnih virov iz CU/BCU.
                  E-pošta, ki uporablja splošno posredovanje e-pošte, mora kljub temu upoštevati varnostno predlogo.

                  NTP

                  Ta storitev se lahko uporablja za sinhronizacijo ur v opremi omrežja.

            7.   Razpoložljivost
      CS-SIS ter LNI in BLNI morajo omogočiti 99,99 % razpoložljivost v obdobju 28 dni neprekinjenega delovanja brez razpoložljivosti omrežja.
      Razpoložljivost komunikacijske infrastrukture mora biti 99,99 %.
      8.   Varnostne storitve
      8.1   Šifriranje omrežja
      Centralni SIS II ne dovoljuje prenosa podatkov z visokimi ali zelo visokimi varnostnimi zahtevami izven LAN brez šifriranja. Zagotoviti je treba, da ponudnik omrežja na noben način ne bo imel dostopa do operativnih podatkov SIS II kot tudi do podobne izmenjave podatkov SIRENE.
      Da bi ohranila visoko stopnjo varnosti, mora komunikacijska infrastruktura omogočati upravljanje certifikatov/ključev. Omogočeno mora biti skrbništvo na daljavo in spremljanje naprav za šifriranje na daljavo. Algoritmi šifriranja morajo izpolnjevati najmanj naslednje zahteve:

                  —

                  Simetrični algoritmi šifriranja:

                              —

                              3DES (128 bitov) ali boljši,

                              —

                              generiranje ključev mora biti odvisno od naključne vrednosti, ki ne dopušča zmanjšanja prostora za ključ, če je napadena,

                              —

                              ključi za šifriranje ali informacije, ki se lahko uporabljajo za izpeljevanje ključev so vedno zaščiteni, če so na pomnilniškem ključu 002E.

                  —

                  Asimetrični algoritmi šifriranja:

                              —

                              RSA (1 024 bit modul) ali boljši,

                              —

                              generiranje ključev mora biti odvisno od naključne vrednosti, ki ne dopušča zmanjšanja prostora za ključ, če je napadena.

            Uporabi se protokola za zavarovanje vsebine s šifriranjem (ESP, RFC2406). Uporabljen bo v tunelskem načinu. Vsebina in originalna IP-glava bosta šifrirana.
      Za izmenjavo sejnih ključev se uporabi protokol upravljanja z varnostnimi ključi (IKE).
      Ključi IKE ne bodo veljavni več kot 1 dan.
      Sejni ključi ne bodo veljavni več kot 1 uro.
      8.2   Druge varnostne značilnosti
      Poleg zaščite dostopnih točk do SIS II mora komunikacijska infrastruktura zaščititi tudi izbirne splošne storitve. Te storitve morajo izpolnjevati iste zaščitne ukrepe, primerljive s tistimi v CS-SIS. Vse splošne storitve morajo biti zato zaščitene najmanj s požarnim zidom, protivirusno zaščito in s sistemom za zaznavanje vsiljivcev. Poleg tega morajo biti naprave za splošne storitve in njihovi zaščitni ukrepi pod stalnim varnostnim nadzorom (beleženje in spremljanje).
      Za zagotovitev visoke stopnje varnosti se mora organizacija, odgovorna za operativno upravljanje centralnega SIS II, zavedati vseh incidentov v zvezi z varnostjo, do katerih lahko pride v komunikacijski infrastrukturi. Zato mora komunikacijska infrastruktura omogočati, da se incidenti v zvezi z varnostjo brez zamude sporočijo organizacijam, odgovornim za operativno upravljanje centralnega SIS II. Vsi incidenti v zvezi z varnostjo morajo biti redno zabeleženi, npr. mesečna poročila in ad hoc poročila.
      9.   Struktura službe za pomoč uporabnikom
      Ponudnik komunikacijske infrastrukture mora zagotoviti službo za pomoč uporabnikom, ki sodeluje z organizacijo, odgovorno za operativno upravljanje za centralni SIS II.
      10.   Sodelovanje z drugimi sistemi
      Komunikacijska infrastruktura mora zagotoviti, da podatki ne gredo izven določenih komunikacijskih kanalov. Za tehnično izvajanje to pomeni, da:

                  —

                  je vsak nedovoljen in/ali nenadzorovan dostop do drugih omrežij strogo prepovedan. To vključuje medsebojno povezljivost z internetom,

                  —

                  ne sme priti do prehajanja podatkov v druge sisteme v omrežju; npr. medsebojna povezljivost z različnimi IP navideznih zasebnih omrežij (VPN) ni dovoljena.

            Poleg zgoraj omenjenih tehničnih omejitev, ki jih povzroča, vpliva tudi na službo za pomoč uporabnikom informacijske infrastrukture. Služba za pomoč uporabnikom ne sme nikomur posredovati nobenih podatkov glede centralnega SIS II, razen organizaciji, odgovorni za operativno upravljanje za centralni SIS II.


title: 2011/250/EU: Sklep Sveta z dne 31. januarja 2011 o podpisu Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu, v imenu Evropske unije

text:
               27.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 106/1

         SKLEP SVETA
   z dne 31. januarja 2011
   o podpisu Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu, v imenu Evropske unije
   (2011/250/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(4) Pogodbe v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 9. junija 2010 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Republiko Uzbekistan o spremembi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), da se zagotovi, da se načela, ki se uporabljajo za trgovino z drugim blagom, formalno razširijo tudi na trgovino s tekstilnimi izdelki. Ta pogajanja so bila uspešno sklenjena in Protokol o spremembi Sporazuma s črtanjem člena 16 in vseh sklicevanj nanj, je bil parafiran 1. julija 2010.

               (2)

               V okviru pogajanj sta se strani medsebojno dogovorili, da se besedilo prečisti ter črta zastarela tehnična določba, ki je prenehala veljati leta 1998, in zadevna priloga, ki se nanjo sklicuje.

               (3)

               Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

               (4)

               Protokol o spremembi Sporazuma bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani o spremembi Sporazuma z namenom razširitve določb Sporazuma na dvostransko trgovino s tekstilom, ob upoštevanju izteka veljavnosti dvostranskega sporazuma o tekstilu (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve navedenega protokola (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije, s pridržkom njegove sklenitve, in da poda(-jo) naslednjo izjavo:

      „Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost ter od tega dneva naprej izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se ustrezna sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ ali ‚Skupnost‘ v besedilu Sporazuma, kjer je to primerno, razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘ “.

   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 31. januarja 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 229, 31.8.1999, str. 3.

      (2)  Besedilo Protokola bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep Sveta z dne 14. decembra 2000 o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem v zvezi z začasno uporabo četrtega protokola o pogojih za ribolov, predvidenih v Sporazumu o ribolovu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32000D0815

Uradni list L 329 , 27/12/2000 str. 0046 - 0046

		Sklep Svetaz dne 14. decembra 2000o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem v zvezi z začasno uporabo četrtega protokola o pogojih za ribolov, predvidenih v Sporazumu o ribolovu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani(2000/815/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 300(2) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije,ob upoštevanju naslednjega:(1) V skladu s Sporazumom o ribolovu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani [1], ki zadeva ribolov v vodah izključnega gospodarskega območja Grenlandije, so med Skupnostjo in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije potekala pogajanja o novem izvedbenem protokolu, ki naj bi zajel obdobje od 2001 do 2006.(2) Rezultat teh pogajanj je nov protokol, parafiran 13. septembra 2000.(3) V skladu s tem protokolom bodo ribiči Skupnosti imeli možnosti ribolova v vodah, ki so v pristojnosti Grenlandije, od 1. januarja 2001 do 31. decembra 2006.(4) Zadevni protokol se mora uporabljati od 1. januarja 2001, da se ne prekinejo ribolovne aktivnosti plovil Skupnosti. V ta namen sta pogodbenici parafirali sporazum v obliki izmenjave pisem, ki predvideva začasno uporabo parafiranega protokola od dneva, ki sledi dnevu, ko je prenehal veljati veljavni protokol. Ta sporazum se odobri do dokončne odločitve, ki se sprejme v skladu s členom 37 Pogodbe.(5) Za zagotovitev eksistence ribičev Skupnosti je pomembno, da se ta ribolovna območja odprejo 1. januarja 2001; zaradi nujnosti zadeve je treba zagotoviti izjemo za šesttedensko obdobje, navedeno v odstavku 1(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov Evropske unije, priloženega Amsterdamski pogodbi –SKLENIL:Člen 1Sporazum v obliki izmenjave pisem, ki zadevajo začasno uporabo četrtega protokola o pogojih za ribolov, predvidenih v Sporazumu o ribolovu med Evropsko skupnostjo na eni strani in vlado Danske ter lokalno vlado Grenlandije na drugi strani, se odobri v imenu Skupnosti.Besedila Sporazuma v obliki izmenjave pisem in Protokola so priložena temu sklepu.Člen 2Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem, da bi zavezali Skupnost.V Bruslju, 14. decembra 2000Za SvetPredsednikJ. Glavany[1] UL L 29, 1.2.1985, str. 9.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 9. aprila 2001 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezno republiko Jugoslavijo (ZRJ) o dejavnostih Misije Evropske unije za nadzor (EUMM) v ZRJ

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32001D0352

Uradni list L 125 , 05/05/2001 str. 0001 - 0001

		Sklep Svetaz dne 9. aprila 2001o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Zvezno republiko Jugoslavijo (ZRJ) o dejavnostih Misije Evropske unije za nadzor (EUMM) v ZRJ(2001/352/SZVP)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 24 Pogodbe,ob upoštevanju priporočila predsedstva,ob upoštevanju naslednjega:(1) 22. decembra 2000 je Svet sprejel Skupni ukrep 2000/811/SZVP o Misiji Evropske unije za nadzor [1].(2) Člen 6 tega skupnega ukrepa predvideva, da se podrobna pravila za delovanje EUMM na področjih v njeni pristojnosti določijo z dogovori, sklenjenimi v skladu s postopkom, določenim v členu 24 Pogodbe.(3) Po sprejetem Sklepu Sveta z 12. marca 2001, ki pooblašča predsedstvo, da začne pogajanja, se je predsedstvo z ZRJ pogodilo o Sporazumu o dejavnostih EUMM.(4) Ta sporazum je treba odobriti –SKLENIL:Člen 1Sporazum med Evropsko unijo in Zvezno republiko Jugoslavijo o dejavnostih Misije Evropske unije za nadzor (EUMM) v Zvezni republiki Jugoslaviji se odobri v imenu Evropske unije.Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.Člen 2Predsednika Sveta se pooblasti, da določi osebo, pooblaščeno za podpis sporazuma, zavezujočega za Evropsko unijo.Člen 3Ta sklep se objavi v Uradnem listu.Veljati začne z dnem objave.V Luxembourgu, 9. aprila 2001Za SvetPredsednicaA. Lindh[1] UL L 328, 31.12.2000, str. 53.--------------------------------------------------


title: 2009/817/ES: Sklep Sveta z dne 27. oktobra 2009 o imenovanju francoskega člana Odbora regij

text:
               7.11.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 291/26

      SKLEP SVETA

   z dne 27. oktobra 2009
   o imenovanju francoskega člana Odbora regij
   (2009/817/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 263 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga francoske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 24. januarja 2006 sprejel Sklep 2006/116/ES o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2006 do 25. januarja 2010 (1).

               (2)

               Zaradi izteka mandata Bernarda SOULAGE se je sprostilo mesto člana Odbora regij –

         SKLENIL:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2010, se za člana Odbora regij ponovno imenuje:
   Bernard SOULAGE, Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 27. oktobra 2009

            Za Svet

            Predsednik

         C. BILDT

      (1)  UL L 56, 25.2.2006, str. 75.


title: 2010/1/: Sklep „Omnibus“ št. 1/2010 Odbora za sodelovanje med EU in San Marinom z dne 29. marca 2010 o različnih ukrepih za izvajanje Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino

text:
               23.6.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 156/13

         SKLEP„OMNIBUS“ št. 1/2010 ODBORA ZA SODELOVANJE MED EU IN SAN MARINOM
   z dne 29. marca 2010
   o različnih ukrepih za izvajanje Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino
   ODBOR ZA SODELOVANJE MED EU IN SAN MARINOM JE –
   ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino (1) ter zlasti členov 7(2), 8(3), 13(2) in 23(3) Sporazuma,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je začel veljati 1. aprila 2002.

               (2)

               Začasni sporazum o trgovini in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino (2) se je tako zaradi začetka veljavnosti Sporazuma prenehal uporabljati.

               (3)

               V skladu s Sporazumom mora Odbor za sodelovanje med EU in San Marinom (v nadaljnjem besedilu: Odbor za sodelovanje) sprejeti določeno število sklepov za pravilno izvajanje Sporazuma.

               (4)

               V členu 7(2) Sporazuma je določeno, da bi moral Odbor za sodelovanje podrobneje določiti predpise Unije v zvezi z delovanjem carinske unije. Ker obstaja carinski zakonik Skupnosti in ker trenutno carinjenje izvajajo carinski uradi Unije, ni treba sestaviti podrobnega seznama predpisov, ki se uporabljajo.

               (5)

               Republika San Marino je pogodbenica Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES). Uporaba zakonodaje EU s strani Republike San Marino na tem področju bi poenostavila pravilno delovanje carinske unije, ustanovljene s Sporazumom.

               (6)

               Republika San Marino mora za uskladitev s členom 6(4) in členom 7(1) Sporazuma sprejeti vse potrebne ukrepe, da se na njenem ozemlju uporablja zakonodaja Unije s področij varnosti živil ter veterinarskih in fitosanitarnih zadev, v obsegu, potrebnem za pravilno izvajanje tega sporazuma. Vzpostaviti bi bilo treba upravno sodelovanje, da bi se organom Republike San Marino v zvezi s tem zagotovila pomoč.

               (7)

               Priloga II k Sporazumu vsebuje seznam carinskih uradov, ki lahko opravljajo formalnosti pri carinjenju v imenu in za račun Republike San Marino. Glede na to, da sta se Italija in Republika San Marino dogovorili o povečanju števila uradov z namenom spodbujanja gospodarskega razvoja preko nudenja podpore trgovinski menjavi med Republiko San Marino in tretjimi državami, bi bilo treba ta seznam posodobiti.

               (8)

               Sklepi Odbora za sodelovanje o carinskem sodelovanju, sprejeti na podlagi Začasnega sporazuma, se še naprej upoštevajo. Zato je primerno, da ostanejo v veljavi.

               (9)

               Odbor za sodelovanje mora v skladu s členom 8(3)(b) Sporazuma določiti načine dodeljevanja zneskov uvoznih dajatev, ki se zaračunajo v imenu Republike San Marino. Odstotek, ki se odšteje za kritje stroškov upravljanja, bi bilo treba izenačiti z odstotkom iz člena 2(3) Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (3) –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Sprejme se poslovnik Odbora za sodelovanje iz Priloge I.
   Člen 2
   1.   Ustanovljen je Odbor za carinsko sodelovanje, ki deluje pod vodstvom Odbora za sodelovanje, njegova naloga pa je zlasti zagotoviti pravilno in enotno uporabo carinskih določb Sporazuma.
   2.   Odbor za carinsko sodelovanje sestavljajo carinski strokovnjaki iz Unije in Republike San Marino. Odbor za carinsko sodelovanje se sestaja izmenično pod predsedstvom predstavnika Evropske komisije in predstavnika Republike San Marino. Poslovnik Odbora za sodelovanje se smiselno uporablja za Odbor za carinsko sodelovanje.
   3.   Odbor za carinsko sodelovanje redno obvešča Odbor za sodelovanje o vseh svojih dejavnostih. Te informacije in sporočila se izmenjujejo s posredovanjem sekretariata Odbora za sodelovanje. Kadar se pojavljajo načelna vprašanja v zvezi z nejasnostmi pri razlagi Sporazuma, se Odbor za carinsko sodelovanje obrne na Odbor za sodelovanje.
   Člen 3
   1.   Republika San Marino uporablja carinsko zakonodajo Unije, kot se uporablja v Uniji, in zlasti carinski zakonik Skupnosti (4) ter njegove izvedbene določbe. Republika San Marino uporablja zakonodajo Unije v zvezi z mednarodno trgovino z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami.
   2.   Za uporabo posebnih carinskih postopkov ter uporabo zakonodaje v zvezi z mednarodno trgovino z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami se carinsko ozemlje Unije in ozemlje Republike San Marino obravnavata kot eno samo carinsko območje.
   Člen 4
   Službe Evropske komisije in organi Republike San Marino določijo praktične ukrepe za uporabo zakonodaje Unije glede varnosti živil ter veterinarskih in fitosanitarnih zadev.
   Člen 5
   Kadar je v določbi Unije, ki jo mora Republika San Marino uporabljati po členu 7(1) Sporazuma na področjih carinskih zadev, skupne trgovinske politike, nadzora trga, zdravja, varnosti in varstva potrošnikov, mednarodne trgovine z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami, kmetijstva ali varnosti živil ter veterinarskih in fitosanitarnih zadev, določeno, da mora za ureditev določenih zadev Evropska komisija sprejeti odločitev, navedeno odločitev sprejmejo organi Republike San Marino po soglasju Evropske komisije. Kadar je v takšni določbi Unije določeno, da mora odločitev sprejeti ali sporočilo sestaviti država članica, potem to odločitev sprejmejo ali sporočilo sestavijo organi Republike San Marino. Ti organi upoštevajo mnenja znanstvenih odborov Unije ter se pri teh odločitvah ravnajo po sodni praksi Sodišča in praksi Evropske komisije.
   Člen 6
   1.   Seznam carinskih uradov Unije, pristojnih za carinjenje blaga, namenjenega v Republiko San Marino, ki je priložen Sporazumu, se nadomesti s seznamom iz Priloge II k temu sklepu.
   2.   Na vseh italijanskih carinskih uradih se lahko opravijo postopki carinjenja v zvezi z izvozom, razen formalnosti:

               (a)

               ki se izvedejo v okviru carinskih postopkov z ekonomskim učinkom;

               (b)

               ki zadevajo izvoz orožja, umetnin, predhodnih sestavin in blaga z dvojno rabo;

         (c) ki se morajo opraviti pri uradih in oddelkih, naštetih v Prilogi II.
   Člen 7
   Načini dodeljevanja zneskov uvoznih dajatev, ki jih zaračuna Unija za Republiko San Marino, državni blagajni San Marina so navedeni v Prilogi III.
   Člen 8
   1.   Sklep št. 3/92 Odbora za sodelovanje med EGS in San Marinom z dne 22. decembra 1992 o medsebojni pomoči iz člena 13 Začasnega sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino (5) ostaja v veljavi ter pomeni izvajanje člena 23(8) Sporazuma.
   2.   Sklep št. 4/92 Odbora za sodelovanje med EGS in San Marinom z dne 22. decembra 1992 v zvezi z nekaterimi načini upravnega sodelovanja za izvajanje Začasnega sporazuma ter postopkom za pošiljanje blaga v Republiko San Marino (6), kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 1/2002 Odbora za sodelovanje med ES in San Marinom (7), ostaja v veljavi. Ta sklep pomeni izvajanje člena 8(3)(a) in (c) ter člena 23(8) Sporazuma in se smiselno uporablja za uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v tranzitnem postopku Unije.
   Člen 9
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 29. marca 2010

            Za Odbor za sodelovanje

            Predsednik

         Gianluca GRIPPA

      (1)  UL L 84, 28.3.2002, str. 43.

      (2)  UL L 359, 9.12.1992, str. 14.

      (3)  UL L 253, 7.10.2000, str. 42.

      (4)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti, kakor je bila večkrat spremenjena. Uredba (EGS) št. 2913/92 se nadomesti z Uredbo (ES) št. 450/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Skupnosti (Modernizirani carinski zakonik) glede na določbe iz člena 188 Uredbe (ES) št. 450/2008.

      (5)  UL L 42, 19.2.1993, str. 29.

      (6)  UL L 42, 19.2.1993, str. 34.

      (7)  UL L 99, 16.4.2002, str. 23.

      PRILOGA I

         POSLOVNIK ODBORA ZA SODELOVANJE MED EU IN SAN MARINOM

      Člen 1
      Odboru za sodelovanje za obdobje šestih mesecev v skladu z naslednjim postopkom izmenično predsedujeta:

                  (a)

                  predstavnik Evropske komisije od 1. januarja do 30. junija;

                  (b)

                  predstavnik Republike San Marino od 1. julija do 31. decembra.

            Člen 2
      Predsednik Odbora za sodelovanje po pridobitvi soglasja obeh delegacij določi datum in kraj sestankov. Sestanki so organizirani izmenično v Bruslju in v Republiki San Marino.
      Člen 3
      Pred vsakim sestankom je predsednik obveščen o predvideni sestavi delegacij obeh strani.
      Člen 4
      1.   Predsednik za vsak sestanek pripravi začasni dnevni red. Obema delegacijama je poslan najpozneje 15 dni pred začetkom sestanka.
      2.   Na začasni dnevni red so vključene točke, za katere je obema delegacijama poslana dokumentacija najpozneje do datuma odpošiljanja začasnega dnevnega reda.
      3.   Predsednik lahko skrajša roka, predvidena v odstavkih 1 in 2 ter ob upoštevanju posebnih okoliščin, če se obe delegaciji s tem strinjata.
      4.   Odbor za sodelovanje sprejme dnevni red na začetku vsakega sestanka. Točka, ki ni navedena v začasnem dnevnem redu, je na dnevni red uvrščena, če se s tem strinjata Unija in Republika San Marino.
      Člen 5
      1.   Razen če ni določeno drugače, sestanki Odbora za sodelovanje niso javni.
      2.   Brez poseganja v druge veljavne določbe so posvetovanja Odbora za sodelovanje tajna, razen če odbor ne določi drugače.
      Člen 6
      Posvetovanja Odbora za sodelovanje se lahko opravijo v pisni obliki, če se s tem strinjata Unija in Republika San Marino.
      Člen 7
      Akte, ki jih sprejme Odbor za sodelovanje, podpiše predsednik.
      Člen 8
      1.   Priporočila in sklepi Odbora za sodelovanje v smislu člena 23 Sporazuma se naslovijo kot „priporočilo“ oziroma „sklep“, čemur sledita zaporedna številka in opis njihove vsebine.
      2.   Priporočila in sklepi Odbora za sodelovanje se posredujejo naslovnikom iz člena 10.
      Člen 9
      1.   Sporazumno se pripravi povzetek sklepov, ki jih sprejme Odbor za sodelovanje.
      2.   Naloge sekretariata skupno zagotavljata predstavnik Evropske komisije in predstavnik Republike San Marino.
      Člen 10
      Vsa sporočila predsednika, predvidena v tem poslovniku, so naslovljena na Evropsko komisijo in Republiko San Marino.
      Člen 11
      1.   Pogodbenici krijeta vsaka svoje stroške za osebje, potovanja in dnevnice ter za pošto in telekomunikacije, ki nastanejo zaradi njune udeležbe na sestankih Odbora za sodelovanje.
      2.   Druge stroške, ki so povezani s praktično organizacijo sestankov (prostori, oprema itd.), krijeta bodisi Unija ali Republika San Marino, odvisno od kraja sestanka.
      Člen 12
      Uradni jeziki Odbora za sodelovanje so uradni jeziki institucij Evropske unije.
      Člen 13
      Korespondenca, namenjena Odboru za sodelovanje, je naslovljena na njegovega predsednika pri sekretariatu Odbora za sodelovanje, pri čemer se uporabi naslov Evropske komisije.

      PRILOGA II

         Seznam carinskih uradov Unije, pristojnih za carinjenje blaga, namenjenega v Republiko San Marino

                  —

                  ANCONA: Ufficio delle Dogane di Ancona; Sezione Operativa Territoriale di Falconara Aeroporto,

                  —

                  BOLOGNA: Ufficio delle Dogane di Bologna; Sezione Operativa Territoriale Aeroporto „G. Marconi“,

                  —

                  FORLÌ: Ufficio delle Dogane di Forlì-Cesena; Sezione Operativa Territoriale Aeroporto „Ridolfi“,

                  —

                  GENOVA: Ufficio delle Dogane di Genova; Sezione Operativa Territoriale Passo Nuovo; Sezione Operativa Territoriale Voltri; Sezione Operativa Territoriale Aeroporto,

                  —

                  GIOIA TAURO: Ufficio delle Dogane di Gioia Tauro,

                  —

                  LA SPEZIA: Ufficio delle Dogane di La Spezia,

                  —

                  LIVORNO: Ufficio delle Dogane di Livorno,

                  —

                  MILANO: Ufficio delle Dogane di Varese; Sezione Operativa Territoriale di Malpensa,

                  —

                  ORIO AL SERIO: Ufficio delle Dogane di Bergamo; Sezione Operativa Territoriale di Orio al Serio,

                  —

                  RAVENNA: Ufficio delle Dogane di Ravenna; Sezione Operativa Territoriale di San Vitale,

                  —

                  RIMINI: Ufficio delle Dogane di Rimini; Sezione Operativa Territoriale di Aeroporto „F. Fellini“,

                  —

                  ROMA: Ufficio delle Dogane di Roma II; Sezione Operativa Territoriale di Fiumicino,

                  —

                  TARANTO: Ufficio delle Dogane di Taranto,

                  —

                  TRIESTE: Ufficio delle Dogane di Trieste; Sezione Operativa Territoriale di Porto industriale; Sezione Operativa Territoriale di Punto Franco Vecchio; Sezione Operativa Territoriale di Punto Franco Nuovo,

                  —

                  VENEZIA: Ufficio delle Dogane di Venezia; Sezione Operativa Territoriale di Interporto; Sezione Operativa Territoriale di Portogruaro.

      PRILOGA III

         Načini dodeljevanja zneskov uvoznih dajatev, ki jih zaračuna Unija za Republiko San Marino, državni blagajni Republike San Marino

      Člen 1
      Kar zadeva določanje, nadziranje in dajanje na razpolago uvoznih dajatev, zaračunanih za blago, namenjeno v Republiko San Marino, se smiselno uporabljajo člen 3, člen 6(1), (3)(a) in (b) ter prvi pododstavek odstavka 4, člen 10(1) ter člen 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 (1). Veljajo zlasti naslednje določbe:

                  (a)

                  države članice Unije s carinskimi uradi iz Priloge II vodijo za uvozne dajatve, zaračunane za blago, namenjeno v Republiko San Marino, posebne račune, enake tistim, določenim za lastna sredstva Skupnosti v členu 6(1) in (3)(a) in (b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000;

                  (b)

                  uvozne dajatve, ki se nanašajo na dokumenta T2 SM ali T2L SM, določijo carinski uradi iz Priloge II k temu sklepu, takoj ko so vknjiženi in knjiženi na računih iz točke (a).
                  Če carinski urad odhoda tranzitnega postopka T2 SM ali izdaje dokumenta T2L SM v treh mesecih ne prejme informacij, potrebnih za dokazilo, da je blago prispelo v Republiko San Marino, je treba popraviti začetni vpis v račune.
                  V tem primeru so uvozne dajatve določene kot lastna sredstva Unije in knjižene na računih v skladu s členom 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 oziroma, kakor je primerno, na posebnih računih v skladu s členom 6(3)(b) navedene uredbe.
                  Navedeni postopek se smiselno uporablja za pridobljene proizvode ali blago v nespremenjenem stanju znotraj ozemlja Republike San Marino v okviru postopka aktivnega oplemenitenja ali za blago, za katero je v okviru postopka začasnega uvoza nastal carinski dolg;

                  (c)

                  zadevne države članice v skladu s prvim pododstavkom člena 6(4) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 pošljejo Evropski komisiji poročila o svojih računih, ki jih priložijo poročilom o lastnih sredstvih. V poročilih, sestavljenih na enak način kot za lastna sredstva, je treba tudi navesti celotne zneske dajatev, zaračunanih na vsakem carinskem uradu;

                  (d)

                  dokazila je treba hraniti v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 3 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000. Ta dokazila in dokazila glede lastnih sredstev je treba arhivirati ločeno;

                  (e)

                  popravki določenih pravic ali računov, izvedenih po 31. decembru tretjega leta po prvotni določitvi pravic, se ne vknjižijo, razen kadar gre za točke, ki jih je bodisi Evropska komisija, država članica ali Republika San Marino priglasila po tem datumu;

                  (f)

                  uporablja se člen 18 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000. Zadevni inšpekcijski pregledi se nanašajo tudi na dokumente iz točke (b) prvega pododstavka člena 18(2), ki potrjujejo prispetje blaga v Republiko San Marino. Pri teh pregledih lahko sodelujejo pooblaščenci Republike San Marino;

                  (g)

                  zadevne države članice knjižijo v dobro računa Evropske komisije iz člena 9 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 pravice, knjižene na posebnih računih iz člena 6(3)(a) in (b) navedene uredbe, in sicer v rokih iz člena 10(1) navedene uredbe in po odštetju zneska za stroške zbiranja.
                  Odstotek, ki ga lahko Unija kot stroške zbiranja odšteje od uvoznih dajatev, ki jih Unija zaračuna v imenu Republike San Marino, je določen na 25 %;

                  (h)

                  zadevne države članice so odvezane obveznosti dajanja na razpolago Evropski komisiji zneske v višini določenih pravic za San Marino šele, ko so izpolnjeni pogoji iz člena 17(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

            Člen 2
      Evropska komisija prenese zneske, knjižene na računu, ki ga je odprla Republika San Marino v 30 dneh, ko država članica priglasi vsako vknjižbo. Republika San Marino Evropski komisiji pošlje podatke o računu, na katerega se knjižijo prejemki. Prav tako poravna stroške za upravljanje tega računa.
      Člen 3
      Pri izvajanju točk (a) in (b) člena 1 se uporabljajo določbe iz Dodatka.

         (1)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

         Dodatek

            Upravni postopek, ki se uporablja pri izvajanju točk (a) in (b) člena 1

         1.   Izpolnitev formalnosti za sprostitev v prosti promet pri pooblaščenih carinskih uradih
         Ko je blago, namenjeno v Republiko San Marino, sproščeno v prosti promet, se giba v skladu s tranzitnim postopkom T2 SM ali dokumentom T2L SM, kot je primerno. Uvozne dajatve se vknjižijo v rokih, določenih v zadevni zakonodaji Unije.
         Za potrebe nadzora je treba ustrezne opombe pri vknjiženih dajatvah vpisati tudi v register, ki ga posebej za ta namen vodi zadevni carinski urad, v katerega so zabeleženi vsi uvozi, namenjeni v Republiko San Marino, vključno z navedbo uvoženega blaga, datuma prejema uvozne deklaracije, podlage za izračun, pripadajočih zneskov dajatev, referenčne številke gibanja ali izdanega dokumenta (T2 SM ali T2L SM).
         Organi Republike San Marino z uporabo sporočila „obvestilo o prispetju“ obvestijo urad odhoda o prispetju blaga na dan, ko je blago predloženo namembnemu uradu, in uradu odhoda pošljejo sporočilo „rezultati kontrole“ najpozneje tretji dan po dnevu, ko je bilo blago predloženo namembnemu uradu.
         Kadar se pri pomožnem tranzitnem postopku uporabi dokument T2 SM, ali dokument T2L SM, carinski urad na ta dokumenta zabeleži rok treh mesecev od datuma izdaje navedenih dokumentov, v katerem je treba carinskemu uradu, ki je dokumenta izdal, vrniti izvod št. 5 dokumenta T2 SM ali izvod dokumenta T2L SM, ki so ju ustrezno ožigosali organi Republike San Marino.
         2.   Izpolnitev računovodskih formalnosti pri pooblaščenih carinskih uradih
         Knjiženje uvoznih dajatev na račune „San Marino“ (podoben postopek, kot je opisan v členu 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000) se izvede v skladu z določbami navedenega člena.
         Vendar se lahko organi držav članic s carinskimi uradi iz Priloge II odločijo, da ne knjižijo na „San Marino“ računov, kadar se višina ugotovljenih dajatev, za katere je bilo predloženo jamstvo, izpodbija, in bi se po rešitvi nastalega spora lahko spremenila. V tem primeru se višina uvoznih dajatev knjiži na posebne „San Marino“ račune, dokler se ne končajo nacionalni upravni in/ali pravni postopki pri pristojnih organih (podoben postopek, kot je opisan v členu 6(3)(b) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000).
         Za namene tega odstavka se kot „pristojni organi“ obravnavajo:

                     —

                     za vsa vprašanja glede izvajanja zakonodaje, predpisov ali upravnih določb, ki veljajo na področju carin, upravni ali sodni organi države članice, ki so opravili carinjenje ali, če je to primerno, organi Evropske unije,

                     —

                     za vsa vprašanja glede postopkovnih določb (priglasitve, roki itd.) upravni ali pravni organi države članice, ki je opravila carinjenje,

                     —

                     za vsa vprašanja glede izvajanja izvedbenih ukrepov, ki zadevajo prisilno izterjavo terjatev na ozemlju Republike San Marino, sodni organi Republike San Marino.

               3.   Zaključek tranzitnega postopka in vrnitev dokazil
         Tranzitni postopek se lahko zaključi, ko carinski organ odhoda blaga prejme ustrezno obvestilo o prispetju in obvestilo o rezultatih kontrole v rokih, določenih v carinski zakonodaji Unije.
         Kadar se uporabi pomožni postopek za tranzit ali je bil izdan dokument T2L SM, se izvod št. 5 dokumenta T2 SM ali izvod dokumenta T2L SM, ki so ga ustrezno ožigosali organi Republike San Marino, vrne v roku treh mesecev, navedenem v četrtem pododstavku odstavka 1, carinskemu uradu, ki ga je izdal.
         Kadar se zgornji obvestili, navedeni v prvem pododstavku, ne predložita ali kadar izvod št. 5 dokumenta T2 SM ali izvod dokumenta T2L SM ni v določenem roku vrnjen uradu odhoda, se v zgoraj navedeni register vpiše opomba in popravi začetni vpis v račune. V tem primeru so uvozne dajatve določene kot lastna sredstva Unije in knjižene na računih v skladu s členom 6(3)(a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 ali, če je to primerno, na posebnih računih iz člena 6(3)(b) navedene uredbe.
         Ta vpis se opravi ne glede na morebitne popravke, ki se izkažejo za potrebne po zaključku poizvedovalnega postopka, izvedenega v okviru tranzitnih postopkov Unije, ali kot rezultat dejavnosti, začetih v okviru medsebojne pomoči, določene s Sklepom št. 3/92 Odbora za sodelovanje med EGS in San Marinom.
         4.   Uporaba posebnega postopka v okviru postopkov aktivnega oplemenitenja in postopki začasnega uvoza
         Zgoraj navedeni postopek se smiselno uporablja za pridobljene proizvode ali blago v nespremenjenem stanju, ki je prodano znotraj ozemlja Republike San Marino v okviru postopka aktivnega oplemenitenja, ali za blago, za katero je v okviru postopkov začasnega uvoza nastal carinski dolg.


title: Soglasni sklep predstavnikov vlad držav članic o določitvi sedeža Urada Skupnosti za rastlinske sorte (97/C 36/01)

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

41997D0205(01)

Uradni list C 036 , 05/02/1996 str. 0001 - 0001

		Soglasni sklep predstavnikov vlad držav članic o določitvi sedeža Urada Skupnosti za rastlinske sorte(97/C 36/01)PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC SO,ob upoštevanju člena 216 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2100/94 z dne 27. julija 1994 o žlahtniteljskih pravicah v Skupnosti [1],ker je treba določiti sedež Urada Skupnosti za rastlinske sorte,SKLENILI:Člen 1Urad Skupnosti za rastlinske sorte ima sedež v Angersu.Člen 2Ta sklep, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, začne veljati danes.V Bruslju, 6. decembra 1996Za SvetPredsednikD. Spring[1] UL L 227, 1.9.1994, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 24. marca 1997Prečiščeno besedilo te odločbe zajema popravke, ki jih je odobril Svet 14. maja 1997. o odpravi carin za nekatere žgane pijače

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31997D0360

Uradni list L 155 , 12/06/1997 str. 0060 - 0060

		Sklep Svetaz dne 24. marca 1997 [1]o odpravi carin za nekatere žgane pijače(97/360/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113 Pogodbe, skupaj s prvim stavkom člena 228(2),ob upoštevanju predloga Komisije,ker odprava carin s strani Združenih držav Amerike in Evropske skupnosti velja za splošno koristno;ker so Združene države Amerike in Evropska skupnost pripravile Sporazum o žganih pijačah v obliki memoranduma o soglasju; ker Sporazum vključuje spremembe v seznamu ES žganih pijač CXL, ki jih je treba predložiti Svetovni trgovinski organizaciji;ker mora Sporazum o žganih pijačah med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo v obliki memoranduma o soglasju odobriti Skupnost,SKLENIL:Člen 1Skupnost s tem odobri in sprejme Sporazum o žganih pijačah v obliki memoranduma o soglasju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike.Besedilo sporazuma je priloženo k tej odločbi.Člen 2Komisija je pooblaščena, da predloži Svetovni trgovinski organizaciji spremembe seznama Skupnosti, kot je navedeno v seznamu žganih pijač ES CXL, ki je v priloženem Sporazumu.Člen 3Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo, pooblaščeno za podpis Sporazuma v obliki memoranduma o soglasju, s katerim bo zavezana Skupnost.Člen 4Ta sklep bo objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti.V Bruslju, 24. marca 1997Za SvetPredsednikH. Van Mierlo[1] Prečiščeno besedilo te odločbe zajema popravke, ki jih je odobril Svet 14. maja 1997.--------------------------------------------------