title: Pravilnik o varnosti in zaščiti v Evropskem parlamentu – Sklep predsedstva z dne 15. januarja 2018

text:
               2.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 79/3

         PRAVILNIK O VARNOSTI IN ZAŠČITI V EVROPSKEM PARLAMENTU
   Sklep predsedstva
   z dne 15. januarja 2018
   (2018/C 79/04)

      Kazalo

               POGLAVJE 1:

            SPLOŠNE DOLOČBE
            5

               Člen 1

            Opredelitev pojmov
            5

               Člen 2

            Namen
            6

               Člen 3

            Področje uporabe
            6

               Člen 4

            Pisarne poslancev
            6

               Člen 5

            Načela
            7

               Člen 6

            Organizacija
            7

               Člen 7

            Naloge generalnega direktorata za varnost in zaščito
            7

               Člen 8

            Pooblaščeno osebje
            8

               Člen 9

            Opravljanje nalog s strani osebja GD SAFE
            8

               Člen 10

            Obveznost upoštevanja navodil in sodelovanja
            8

               Člen 11

            Prenos nalog na pogodbeno stranko
            9

               POGLAVJE 2:

            STANJE PRIPRAVLJENOSTI
            9

               Člen 12

            Stopnje stanja pripravljenosti
            9

               Člen 13

            Odločitev o stopnji stanja pripravljenosti
            9

               Člen 14

            Obveščanje o stopnjah stanja pripravljenosti
            10

               POGLAVJE 3:

            PREPREČEVANJE VARNOSTNIH INCIDENTOV
            10

               Člen 15

            Ocena tveganja
            10

               Člen 16

            Nadzor dostopa
            10

               Člen 17

            Osebno varovanje
            10

               POGLAVJE 4:

            ODZIV NA VARNOSTNE INCIDENTE
            11

               Člen 18

            Sum varnostnega incidenta
            11

               Člen 19

            Primer varnostnega incidenta
            11

               Člen 20

            Poročilo o varnostnem incidentu
            11

               POGLAVJE 5:

            SLUŽBENO OROŽJE
            11

               Člen 21

            Splošna načela
            11

               Člen 22

            Pooblastilo za nošenje službenega orožja
            12

               Člen 23

            Priprava in uporaba službenega orožja
            12

               Člen 24

            Navzočnost oboroženih zunanjih varnostnikov v prostorih Parlamenta
            12

               Člen 25

            Posledice izvlečenja ali uporabe službenega orožja – poročanje in pomoč
            12

               POGLAVJE 6:

            IZVRŠEVANJE
            12

               Člen 26

            Izvrševanje skladnosti z varnostnimi ukrepi
            12

               POGLAVJE 7:

            VARNOSTNE POIZVEDBE IN DODATNE PREISKAVE
            13

               Člen 27

            Varnostne poizvedbe
            13

               Člen 28

            Dodatne preiskave
            13

               Člen 29

            Preiskovalni ukrepi v okviru dodatnih preiskav
            14

               POGLAVJE 8:

            KONČNE DOLOČBE
            15

               Člen 30

            Stiki z državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami, nacionalnimi organi, drugimi institucijami Unije in mednarodnimi organi
            15

               Člen 31

            Pritožbeni mehanizem za poslance Evropskega parlamenta
            15

               Člen 32

            Izvedbena pravila
            15

               Člen 33

            Razveljavitev
            15

               Člen 34

            Začetek veljavnosti in objava
            15
         PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 232,
   ob upoštevanju Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priloženega Pogodbam, zlasti členov 1 in 18,
   ob upoštevanju Poslovnika Evropskega parlamenta, zlasti člena 25(2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Varnostni cilj Parlamenta je omogočiti ustrezno delovanje Parlamenta z vzdrževanjem reda ter zagotavljanjem varnega in zaščitenega okolja v prostorih Parlamenta ter zadostne ravni fizičnega varovanja oseb, stavb in premoženja pred grožnjami.

               (2)

               Parlament bi si moral prizadevati, da doseže primerno raven varnosti oseb, stavb in premoženja, ki omogoča ustrezno ravnovesje med varnostjo in dostopnostjo.

               (3)

               Varnost in zaščita v Parlamentu bi morali temeljiti na načelih zakonitosti, sorazmernosti, odgovornosti in učinkovitosti.

               (4)

               Pri razvoju in izvajanju vseh politik Parlamenta bi bilo treba upoštevati vprašanja varnosti in zaščite.

               (5)

               Dolžnost skrbnega ravnanja, ki jo mora izpolniti Parlament, vključuje vse potrebne korake za izvajanje varnostnih ukrepov, namenjenih preprečevanju razumno predvidljive škode za osebe iz člena 3(2), prostore in fizično premoženje Parlamenta.

               (6)

               Parlament je sklenil sporazume z vladami Belgije, Luksemburga in Francije, s katerimi se potrjuje, da je Parlament odgovoren za varnost v svojih prostorih.

               (7)

               Parlament je z vlado Belgije podpisal memorandum o soglasju o varnostnem preverjanju in lahko podpiše podobne sporazume z drugimi državami članicami.

               (8)

               Sedanja praksa v institucijah Unije, državah članicah in drugih mednarodnih organizacijah kaže, da sistem stopenj stanja pripravljenosti najučinkoviteje zagotavlja, da se v odgovor na ocenjeno stopnjo tveganja sprejmejo ustrezni in sorazmerni varnostni ukrepi. Sistem stopenj stanja pripravljenosti v Parlamentu, uveden s Sklepom predsedstva z dne 16. decembra 2002, je treba pregledati in poenostaviti, da bo prožnejši in učinkovitejši, kar zadeva odzive na varnostne grožnje.

               (9)

               Države članice in tretje države gostiteljice bi morale imeti možnost, da Parlament pooblastijo, da predsedniku zagotavlja oboroženo osebno varovanje med njegovo prisotnostjo na njihovem ozemlju in da ima v svojih prostorih strelno orožje za varovanje oseb.

               (10)

               Vprašanja v zvezi z izkaznicami za vstop ureja ločen sklep predsedstva, sprejet na podlagi člena 116a(1) Poslovnika Parlamenta.

               (11)

               Pri izvajanju tega sklepa bi moral Parlament zagotoviti varstvo zasebnosti in osebnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1) –

         SPREJELO NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE 1

      SPLOŠNE DOLOČBE

   Člen 1
   Opredelitev pojmov
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (1)

               „varnost“ pomeni zaščito telesne celovitosti oseb, stavb in premoženja;

               (2)

               „varnostni incident“ pomeni vsako potekajočo ali neposredno varnostno grožnjo, vključno z nasilnimi dejanji, vandalizmom, sabotažo, krajo ali drugimi dejanji, ki se kazensko preganjajo, razen primerov višje sile;

               (3)

               „varnostna grožnja“ pomeni dogodke ali osebe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo negativno vplivali na varnost, če se nanje ne odzovemo ali jih ne obvladamo;

               (4)

               „večji varnostni incident“ pomeni varnostni incident, za katerega se lahko razumno pričakuje, da bo povzročil izgubo življenja, resno poškodbo ali škodo, veliko škodo za premoženje Parlamenta ali prekinitev bistvenih operativnih zmogljivosti Parlamenta;

               (5)

               „red“ pomeni stanje, ki omogoča nemoten potek parlamentarnih dejavnosti, ohranjanje dostojanstva Parlamenta, vzdrževanje varnosti v prostorih Parlamenta in delovanje opreme Parlamenta;

               (6)

               „grožnja redu“ pomeni dogodke ali osebe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo negativno vplivali na red v Parlamentu, če se nanje ne odzovemo ali jih ne obvladamo;

               (7)

               „zaščita“ pomeni preprečevanje nesreč in odzivanje nanje, preprečevanje požarov in odzivanje nanje ter prvo pomoč in evakuacijo stavb;

               (8)

               „nujnost“ pomeni potrebo po hitrem ukrepanju v primeru varnostnega incidenta;

               (9)

               „varnostno tveganje“ pomeni kombinacijo možnih posledic varnostne grožnje in povezane verjetnosti, da se uresničijo;

               (10)

               „obvladovanje tveganja“ pomeni vse varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo učinkovito zmanjšali varnostno tveganje s preprečevanjem, ublažitvijo ali izogibanjem varnostnim incidentom;

               (11)

               „preprečevanje tveganja“ pomeni varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo zmanjšali verjetnost varnostnega incidenta;

               (12)

               „ublažitev tveganja“ pomeni varnostne ukrepe, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo ublažili posledice varnostnega incidenta;

               (13)

               „območje omejenega dostopa“ pomeni območje, do katerega je dostop omejen z uporabo elektronskih čitalcev izkaznic, elektronskih ključavnic ali drugih naprav;

               (14)

               „premoženje“ pomeni vse premičnine v prostorih Parlamenta;

               (15)

               „prostori“ pomenijo vse objekte Parlamenta, vključno s stavbami, pisarnami, sobami in drugimi območji ter območji s komunikacijskimi in informacijskimi sistemi, v katerih Parlament izvaja stalne ali začasne dejavnosti;

               (16)

               „stanje pripravljenosti“ pomeni sklop varnostnih ukrepov, namenjenih zagotavljanju določene ravni varovanja, sorazmerne z varnostnimi grožnjami;

               (17)

               „standardni varnostni ukrepi“ pomeni sklop varnostnih ukrepov, ki se uporabijo na vsaki stopnji stanja pripravljenosti in so usklajeni z enakovrednimi varnostnimi ukrepi, ki se uporabljajo v drugih institucijah Unije na enaki stopnji stanja pripravljenosti;

               (18)

               „izbirni varnostni ukrepi“ pomeni sklop dodatnih ukrepov, ki jih Parlament lahko sprejme za vsako stopnjo stanja pripravljenosti, da bi se učinkoviteje in prožneje odzval na ugotovljena tveganja, ki mu pretijo.

         Člen 2
   Namen
   Namen tega sklepa je:

               —

               določiti pravni okvir glede varnosti v Parlamentu, vključno z osnovnimi načeli, ki se uporabljajo na področju varnosti;

               —

               določiti pravni okvir glede zaščite v Parlamentu; in

               —

               opredeliti organizacijo in odgovornosti glede varnosti v Parlamentu in naloge varnostnih organov Parlamenta.

         Člen 3
   Področje uporabe
   1.   Ta sklep se uporablja v vseh prostorih Parlamenta znotraj in zunaj Unije. Kadar Parlament deli prostore z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, se ta sklep uporablja ob posvetovanju z zadevnimi drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije.
   2.   Ne glede na morebitne posebne določbe za določene skupine uslužbencev se ta sklep uporablja za poslance, osebje Parlamenta, ponudnike storitev in njihovo osebje, praktikante in vse druge osebe, ki imajo dostop do prostorov Parlamenta.
   3.   Brez poseganja v nacionalno pravo se ta sklep uporablja zunaj prostorov Parlamenta za osebje, ki ga Parlament pooblasti za osebno varovanje predsednika, kolikor zadeva to varovanje.
   4.   Ta sklep se ne uporablja v zvezi s kibernetsko varnostjo.
   5.   Ta sklep se ne uporablja za obdelavo in varstvo zaupnih informacij, razen za postopek pridobitve varnostne odobritve in preiskave morebitnih kršitev zaupnosti.
   6.   Ta sklep se ne uporablja za neprekinjeno delovanje in krizno upravljanje, ki ga je predsedstvo odobrilo 9. maja 2016.
   7.   Ta sklep se ne uporablja za varnost poslancev in osebja Parlamenta na uradnih misijah, z izjemo predsednika.
   8.   Ta sklep se ne uporablja za pravila o izkaznicah za vstop v smislu člena 116a Poslovnika Evropskega parlamenta.
   Člen 4
   Pisarne poslancev
   Dostop Generalnega direktorata za varnost in zaščito (GD SAFE) do pisarne, dodeljene poslancu, je omejen na preprečevanje varnostnih incidentov in odziv nanje, kot je določeno v členih 18, 19 in 27 do 29 tega sklepa.
   Člen 5
   Načela
   1.   Ta sklep se izvaja v skladu s Pogodbama, zlasti z Listino o temeljnih pravicah in Protokolom št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ter veljavnimi pravili nacionalnega prava.
   2.   Ukrepi, sprejeti v skladu s tem sklepom, ne posegajo v pristojnosti organov kazenskega pregona držav članic, Poslovnik Parlamenta, statut poslancev Evropskega parlamenta ter člen 86 in Prilogo IX Kadrovskih predpisov.
   3.   Če ta sklep ne vsebuje posebnih določb, Parlament v svojih prostorih in stavbah uporablja pravila države članice, v kateri se nahajajo prostori in stavbe, o zaščiti, zlasti pravila glede požarne varnosti.
   4.   Varnost in zaščita v Parlamentu temeljita na načelih zakonitosti, sorazmernosti, odgovornosti in učinkovitosti.
   5.   Načelo zakonitosti pomeni, da je treba pri izvajanju tega sklepa obvezno delovati znotraj pravnega okvira in izpolnjevati pravne zahteve.
   6.   Vsi varnostni ukrepi, namenjeni fizičnim osebam, se sprejmejo neprikrito, razen če je mogoče razumno pričakovati, da bi to zmanjšalo njihov učinek. Osebe, ki jim je namenjen varnostni ukrep, so vnaprej obveščene o razlogih zanj in njegovih verjetnih učinkih, razen če je mogoče razumno pričakovati, da bi se zaradi posredovanja teh informacij zmanjšala učinkovitost ukrepa. V tem primeru se osebo, ki ji je namenjen varnostni ukrep, obvesti po tem, ko ni več tveganja za zmanjšanje učinka varnostnega ukrepa.
   7.   Uporaba pooblastil s strani varnostnih organov ter intenzivnost posameznega posredovanja v okviru varnostnega ukrepa je sorazmerna z varnostnim tveganjem.
   Člen 6
   Organizacija
   1.   V skladu s členom 22(5) Poslovnika Parlamenta je predsednik organ, odgovoren za varnost v Parlamentu.
   2.   GD SAFE pod vodstvom generalnega sekretarja v prostorih Parlamenta zagotavlja varnost in zaščito v skladu s tem sklepom. Generalni sekretar lahko generalnemu direktorju za varnost in zaščito poda navodila za zagotovitev varnosti in zaščite.
   3.   Predsednik lahko v določeni situaciji osebju zaupa izvajanje njegovih navodil za ponovno vzpostavitev varnosti in reda v prostorih Parlamenta.
   4.   Če poslanec moti nemoten potek plenarnega zasedanja, lahko generalni sekretar v primeru sprejetja ukrepov v skladu s členom 165(3) Poslovnika Parlamenta zaprosi za pomoč GD SAFE.
   5.   GD SAFE pri njegovem delu podpira usmerjevalni odbor za upravljanje varnosti.
   Člen 7
   Naloge generalnega direktorata za varnost in zaščito
   1.   GD SAFE:

               —

               zagotavlja ustrezno raven varnosti, zaščite in reda ter varovanja oseb, stavb in premoženja s preprečevanjem incidentov v zvezi z varnostjo in zaščito v prostorih Parlamenta in odzivanjem nanje;

               —

               uporablja usklajen celosten pristop, ki zagotavlja ustrezno raven varovanja oseb, stavb in premoženja sorazmerno z ugotovljenimi tveganji;

               —

               spodbuja in krepi kulturo varnosti Parlamenta, zagotavlja učinkovito varnost, izboljšuje upravljanje varnosti Parlamenta, dodatno krepi omrežja in sodelovanje z ustreznimi organi na ravni Unije ter nacionalni in mednarodni ravni ter izboljšuje spremljanje in nadzor varnostnih ukrepov;

               —

               organizira osebno varovanje predsednika;

               —

               razvija celovito metodologijo za oceno tveganja, izvaja analize in ocene tveganja ter generalnemu sekretarju priporoča ukrepe, potrebne za preprečevanje ali blažitev tveganj, povezanih z opredeljenimi varnostnimi incidenti ali grožnjami ter spremlja izvajanje teh ukrepov;

               —

               sodeluje pri naročanju in ocenjevanju varnostne opreme ali arhitekturnih načrtov, povezanih z varnostjo. Za končno odobritev te opreme in načrtov ter izdajo dovoljenj zanje je potrebno predhodno posvetovanje z GD SAFE.

         2.   Kadar varnost pisarn za stike Evropskega parlamenta upravljajo ali so zanjo pristojne druge institucije, organi, uradi ali agencije Unije, GD SAFE preveri, ali je varnost, ki jo zagotavljajo, vsaj enakovredna varnosti v Parlamentu.
   3.   GD SAFE deluje kot kontaktna točka za osnovno varnostno preverjanje in dovoljenje za dostop do tajnih podatkov za poslance na njihovo zahtevo in zadevno osebje ter zagotavlja potrebno komunikacijo s pristojnimi nacionalnimi organi, izmenjavo informacij z drugimi institucijami Unije in izvajanje notranjega postopka za obravnavo zahtevkov. Ti postopki so v skladu z ustreznimi dvostranskimi dogovori med Parlamentom in varnostnimi organi držav članic ter medinstitucionalnimi sporazumi, sklenjenimi med Parlamentom in drugimi institucijami Unije.
   4.   GD SAFE generalnemu sekretarju priporoči ustrezno stopnjo pripravljenosti glede na pričakovane grožnje in incidente, ki vplivajo na varnost Parlamenta, ali v odziv nanje, kot tudi potrebne ukrepe za obvladovanje teh okoliščin.
   5.   GD SAFE generalnemu sekretarju predlaga strategijo za varnost.
   Člen 8
   Pooblaščeno osebje
   1.   Zgolj člani osebja, ki jih generalni sekretar posamično pooblasti za to s prenosom pristojnosti na generalnega direktorja za varnost in zaščito, so lahko pooblaščeni skladno s svojimi dolžnostmi in za obdobje, v katerem te dolžnosti opravljajo, da izvajajo enega ali več naslednjih ukrepov:

               (a)

               nosijo in uporabljajo službeno orožje;

               (b)

               opravljajo varnostne poizvedbe;

               (c)

               opravljajo dodatne preiskave.

         2.   Generalni direktor za varnost in zaščito lahko v odziv na posebne okoliščine ter v okviru omejitev iz tega sklepa in izvedbenih pravil izda službena navodila, ki se uporabljajo za vse osebje, ki opravljajo posebne naloge, in v katerih so opredeljeni dovoljeni varnostni ukrepi.
   Člen 9
   Opravljanje nalog osebja GD SAFE
   1.   Osebje GD SAFE ne potrebuje posebnega ukaza nadrejenih glede izbire varnostnih ukrepov, če to zaradi nujnosti ni mogoče in so ukrepi zajeti v tem sklepu.
   2.   Osebje GD SAFE zaradi opravljanja svojih nalog ne sme biti v neugodnem položaju, razen če prekorači pooblastila oziroma službena navodila ali ravna v nasprotju z zakonom.
   Člen 10
   Obveznost upoštevanja navodil in sodelovanja
   1.   Upoštevanje tega sklepa in njegovih izvedbenih pravil ter ukrepov, ki jih sprejme pooblaščeno osebje za njihovo izvajanje, je obvezno.
   2.   Na zahtevo mora vse osebje, tudi ponudniki storitev in njihovo osebje, praktikanti ter obiskovalci in gosti, sodelovati z GD SAFE pri izpolnjevanju njegovih nalog.
   3.   Neupoštevanje tega sklepa in njegovih izvedbenih pravil ter ukrepov, sprejetih za njihovo izvajanje, lahko sproži disciplinski ukrep v skladu s Pogodbama, členoma 11 in 166 Poslovnika Parlamenta, Kadrovskimi predpisi, pogodbenimi sankcijami ali pravnimi postopki v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi.
   Člen 11
   Prenos nalog na pogodbeno stranko
   Dodatne naloge varnosti in zaščite, ki jih Parlament sam ne more neposredno opravljati iz pravnih, tehničnih ali operativnih razlogov, se lahko prenesejo na tretjo stranko v skladu z notranjimi pravili in postopki Parlamenta. Te naloge lahko med drugim vključujejo službene pse za odkrivanje, elektronsko odkrivanje, storitve požarne varnosti, ravnanje z nevarnimi snovmi in predmeti, odstranjevanje opuščenih ali nevarnih vozil in zunanje varnostno osebje, ki zagotavlja pomoč za posebne dogodke. Kljub temu te naloge ostanejo v izključni pristojnosti Parlamenta.
   POGLAVJE 2

      STANJE PRIPRAVLJENOSTI

   Člen 12
   Stopnje stanja pripravljenosti
   1.   Stanje pripravljenosti se opredeli z barvnimi kodami: BELA ustreza najnižji stopnji ogroženosti; RUMENA, ORANŽNA in RDEČA ustrezajo višjim stopnjam ogroženosti:

               —

               BELA stopnja stanj pripravljenosti se uporabi v primeru, da se ne ugotovi posebna grožnja ali incident, ki bi vplival na varnost v Parlamentu,

               —

               RUMENA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja, kadar so ugotovljene grožnje ali pride do incidentov, ki vplivajo na varnost in lahko negativno vplivajo na Parlament ali njegovo delovanje,

               —

               ORANŽNA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja, kadar so ugotovljene grožnje ali pride do incidentov, ki vplivajo na varnost v Parlamentu in ki so usmerjeni proti Parlamentu, njegovemu delovanju ali dejavnosti, čeprav točen predmet, cilj ali čas napada ni bil ugotovljen,

               —

               RDEČA stopnja stanja pripravljenosti se uporablja v primeru groženj neposrednega napada, ki vplivajo na varnost in so izrecno usmerjene proti Parlamentu ali njegovemu delovanju.

         2.   Generalni sekretar pred sprejetjem izvedbenih ukrepov iz člena 32 o stopnji stanja pripravljenosti predsedstvo ustno obvesti o predvidenih ukrepih.
   Člen 13
   Odločitev o stopnji stanja pripravljenosti
   1.   Predsednik na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju priporočila GD SAFE:

               (a)

               v posvetovanju z drugimi institucijami Unije, ki imajo prostore v isti državi članici, drugimi organi Unije in državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami odloči o stopnjah stanja pripravljenosti in krajih dela, v katerih se te stopnje uporabljajo;

               (b)

               odloči, ali bi bilo treba sprejeti izbirne varnostne ukrepe in katere tovrstne ukrepe bi bilo treba sprejeti;

               (c)

               člane predsedstva obvesti o morebitnih odločitvah, sprejetih v skladu s tem členom.

         2.   GD SAFE pod vodstvom generalnega sekretarja:

               (a)

               izvaja odločitve o stopnji stanja pripravljenosti v prostorih Parlamenta;

               (b)

               v nujnih primerih sprejme odločitve iz odstavka 1(a) in (b). Generalni direktor za varnost in zaščito čim prej po sprejetju teh ukrepov predsednika in generalnega sekretarja obvesti o ukrepih in razlogih zanje;

               (c)

               stalno spremlja varnostne grožnje in tveganja z namenom preverjanja primernosti uporabljene stopnje stanja pripravljenosti.

         3.   Vodje pisarn Parlamenta za stike so pristojni za izvajanje odločitev o stanju pripravljenosti v posameznih pisarnah za stike.
   4.   Vodje pisarn Parlamenta za stike lahko v nujnih primerih v skladu s tem sklepom sprejmejo dodatne varnostne ukrepe. O teh ukrepih se nemudoma obvesti generalnega sekretarja in generalnega direktorja za varnost in zaščito.
   Člen 14
   Obveščanje o stopnjah stanja pripravljenosti
   1.   Stopnje stanja pripravljenosti se v javnih prostorih nazorno prikažejo s sistemom barvnih kod.
   2.   Ob spremembi stopnje pripravljenosti predsednik poslance in osebje Parlamenta obvesti o ukrepih, ki vplivajo na dejavnosti Parlamenta. O sprejetih ukrepih se obvesti tudi druge institucije Unije in ustrezne nacionalne organe.
   POGLAVJE 3

      PREPREČEVANJE VARNOSTNIH INCIDENTOV

   Člen 15
   Ocena tveganja
   Da se preprečijo varnostni incidenti, GD SAFE:

               —

               oceni varnostno tveganje, ki je značilno za opravljanje določenih nalog osebja v generalnem sekretariatu Parlamenta, in varnostno tveganje za osebe v prostorih Parlamenta,

               —

               v posvetovanju z ustreznimi generalnimi direktorati oceni varnostno tveganje za prostore in premoženje Parlamenta,

               —

               za varnost dogodkov v prostorih Parlamenta in njegovi okolici generalnemu sekretarju ali zadevni službi predlaga ustrezne ukrepe.

         Člen 16
   Nadzor dostopa
   1.   GD SAFE lahko za preprečevanje varnostnih incidentov opravlja varnostne preglede vseh oseb, tudi poslancev, blaga in premoženja, preden vstopijo v prostore Parlamenta in dokler so v njih, zlasti:

               —

               preveri identiteto vsake osebe, ki želi vstopiti v Parlament ali se v njem že zadržuje,

               —

               izvede varnostno preverjanje zunanjih oseb, preden jim odobri dostop do prostorov Parlamenta, da ugotovi, ali ogrožajo varnost.
               Ob zagotavljanju skladnosti z veljavno zakonodajo s področja varstva osebnih podatkov, lahko GD SAFE v ta namen uporabi vse vire informacij, ki so Parlamentu na voljo, pri čemer upošteva zanesljivost teh virov, in dostopa do ustreznih podatkov o zadevnih osebah, s katerimi razpolaga Parlament,

               —

               z vizualnimi in tehničnimi sredstvi na vhodih Parlamenta pregleda osebe, vozila, opremo in blago. Pregleda lahko tudi osebno prtljago in poštne pošiljke,

               —

               upravlja nadzorni sistem za dostop oseb in vozil do prostorov Parlamenta,

               —

               evidentira vstop oseb, vozil, blaga in opreme v prostore Parlamenta in na območje omejenega dostopa ter izstop iz njih,

               —

               osebam, vozilom in blagu, ki nimajo dovoljenja za vstop, prepreči vstop v prostore Parlamenta.

         2.   V primeru neupoštevanja ukrepov iz odstavka 1 se dostop do prostorov Parlamenta lahko zavrne.
   Člen 17
   Osebno varovanje
   GD SAFE v sodelovanju s kabinetom predsednika in protokolarno službo Parlamenta in v povezavi z organi države članice gostiteljice ali zadevne tretje države izvede ustrezne operativne ukrepe, da zagotovi osebno varovanje predsednika. Predsednik lahko na podlagi ocene tveganja, ki jo je opravil GD SAFE, naroči, da se osebno varovanje v prostorih Parlamenta zagotovi tudi drugim osebam, vključno s poslanci.
   POGLAVJE 4

      ODZIV NA VARNOSTNE INCIDENTE

   Člen 18
   Sum varnostnega incidenta
   1.   V primeru utemeljenega suma varnostnega incidenta, GD SAFE izvede vse potrebne ukrepe za preverjanje. V primeru utemeljenega suma večjega varnostnega incidenta, generalni direktor za varnost in zaščito o tem nemudoma obvesti generalnega sekretarja, ki lahko GD SAFE predvsem naroči, naj pregleda stavbe in premoženje Parlamenta. GD SAFE lahko pri izpolnjevanju te naloge sodeluje z nacionalnimi organi.
   2.   GD SAFE generalnega sekretarja nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih. Če ukrepi zadevajo poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.
   Člen 19
   Primer varnostnega incidenta
   1.   GD SAFE v primeru varnostnega incidenta izvede vse potrebne ukrepe, da učinkovito ustavi incident. V zvezi s tem lahko zlasti izvede ukrepe:

               —

               ki so usmerjeni na osebo, ki ogroža varnost, da ji na primer zavrne dostop do prostorov Parlamenta ali da od te osebe zahteva, da zapusti prostore Parlamenta, in jo pospremi iz prostorov Parlamenta,

               —

               ki so usmerjeni na predmete, ki ogrožajo varnost, vključno z zasegom, odstranitvijo, uničenjem in predajo teh predmetov nacionalnim organom,

               —

               ki so potrebni za takojšnjo zaščito navzočih v prostorih Parlamenta, in sicer izda obvezna navodila osebam v stavbah. Če se sprejmejo ti ukrepi, pooblaščeno osebje nemudoma obvesti nadrejene in počaka na nadaljnja navodila,

               —

               za pregled prostorov Parlamenta, vključno z dostopom do pisarn poslancev, če je ta pregled potreben za preprečitev, odložitev ali ustavitev incidenta.

         2.   GD SAFE sprejme vse potrebne ukrepe, da zavaruje dokaze, povezane z varnostnimi incidenti v Parlamentu, po potrebi v sodelovanju z nacionalnimi organi.
   3.   GD SAFE generalnega sekretarja nemudoma obvesti o sprejetih ukrepih. Če ukrepi zadevajo poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.
   Člen 20
   Poročilo o varnostnem incidentu
   GD SAFE v primeru večjega varnostnega incidenta ali kriznih razmer pripravi poročilo s povzetkom incidenta. Poročilo se posreduje generalnemu sekretarju. Če incident zadeva poslance, generalni sekretar o tem obvesti predsednika.
   POGLAVJE 5

      SLUŽBENO OROŽJE

   Člen 21
   Splošna načela
   Vsaka priprava, nošenje, hramba in uporaba službenega orožja mora biti v skladu s tem sklepom, njegovimi izvedbenimi ukrepi in ustreznimi določbami:

               —

               nacionalnega prava države članice ali tretje države gostiteljice, na ozemlju katerih so kraj dela ali drugi prostori Parlamenta,

               —

               morebitne druge nacionalne zakonodaje, veljavne za posamezen primer, kadar denimo osebje spremlja predsednika v državo, ki ni država članica ali tretja država gostiteljica,

               —

               mednarodnega javnega prava.

         Člen 22
   Pooblastilo za nošenje službenega orožja
   Službeno orožje lahko pri opravljanju svojih nalog nosi in uporablja le pooblaščeno osebje in osebje, ki ima za to izredno dovoljenje v skladu s členom 24. Z izjemo primerov iz člena 24, mora biti orožje službeno orožje, ki ga posamično izstavi Parlament, in si ga kolegi ne smejo izmenjevati med seboj, razen v nujnih primerih.
   Člen 23
   Priprava in uporaba službenega orožja
   Osebje, ki je pooblaščeno za nošenje in uporabo službenega orožja, lahko to orožje uporabi le v samoobrambi ali za zaščito drugih pred neposredno grožnjo (bodisi da gre za dejansko grožnjo ali je mogoče utemeljeno sklepati, da gre za grožnjo), smrtjo ali hudimi poškodbami ali za preprečitev storitve hudega kaznivega dejanja, ki resno ogroža življenje. Njihov odziv mora biti sorazmeren s potrebo po samoobrambi in obrambi drugih. Pooblaščeno osebje se mora identificirati kot tako in jasno opozoriti, da namerava uporabiti službeno orožje, razen če bi zaradi tega po nepotrebnem ogrozilo sebe ali bi s tem druge osebe izpostavilo življenjski nevarnosti ali nevarnosti hudih poškodb oziroma bi bilo to jasno neprimerno ali nesmiselno glede na okoliščine incidenta.
   Člen 24
   Navzočnost oboroženih zunanjih varnostnikov v prostorih Parlamenta
   1.   Voditelje držav in vlad ter predstavnike institucij Unije in določenih mednarodnih organizacij (2) lahko spremljata dva oborožena zunanja varnostnika. Predsednik lahko na predlog generalnega sekretarja in ob upoštevanju priporočila GD SAFE za te delegacije dovoli navzočnost dodatnih oboroženih zunanjih varnostnikov in lahko dovoli, da tudi druge obiskovalce spremljajo oboroženi zunanji varnostniki.
   2.   Generalnega direktorja GD SAFE se pisno obvesti o vseh prošnjah za napotitev oboroženih zunanjih varnostnikov. GD SAFE pred odobreno napotitvijo vsem oboroženim zunanjim varnostnikom sporoči posebne pogoje napotitve in pravila delovanja.
   3.   Generalnega sekretarja se obvesti o vseh napotitvah oboroženih zunanjih varnostnikov v prostore Parlamenta.
   Člen 25
   Posledice izvlečenja ali uporabe službenega orožjaPoročanje in pomoč
   1.   Vsak član osebja, ki izvleče ali uporabi službeno orožje, o tem nemudoma obvesti generalnega direktorja za varnost in zaščito ter pripravi pisno poročilo o incidentu. Generalni direktor za varnost in zaščito o incidentu nemudoma obvesti generalnega sekretarja, ki obvesti predsednika. Generalni sekretar začne takojšnjo notranjo preiskavo incidenta in predsednika obvesti o ugotovitvah te preiskave.
   2.   Generalni sekretar zagotovi, da je lahko vsak uslužbenec, ki pri opravljanju svojih nalog izvleče ali uporabi službeno orožje, deležen potrebne zdravniške ali psihološke podpore.
   POGLAVJE 6

      IZVRŠEVANJE

   Člen 26
   Izvrševanje skladnosti z varnostnimi ukrepi
   1.   Če je to potrebno za ponovno vzpostavitev reda v prostorih Parlamenta ali odpravo varnostni incident, lahko osebje GD SAFE, ki ima to nalogo, uporabi sorazmerno silo v mejah tega sklepa in zlasti določb o uporabi službenega orožja, da se izvrši skladnost z veljavnimi varnostnimi ukrepi.
   2.   Osebje GD SAFE pri opravljanju svojih nalog v največji možni meri uporabi druga razpoložljiva sredstva, preden uporabi silo ali službeno orožje v skladu s tem sklepom in veljavnim nacionalnim pravom.
   3.   Ravnanje po ukazu nadrejenega za uporabo sile in službenega orožja, pri kateri je oseba umrla ali bila hudo poškodovana, ne more biti izgovor v obrambi v primeru disciplinskega ali sodnega postopka, če je ta ukaz očitno nezakonit ali pomeni očitno kršitev varnostnih standardov in je imel zadevni član osebja možnost, da ukaz zavrne. Proti nadrejenim, ki izdajo nezakonite ukaze, se sprožijo disciplinski postopki.
   POGLAVJE 7

      VARNOSTNE POIZVEDBE IN DODATNE PREISKAVE

   Člen 27
   Varnostne poizvedbe
   1.   GD SAFE lahko po tem, ko uradno obvesti generalnega sekretarja, v okviru preiskovanja varnostnih incidentov opravi varnostne poizvedbe, da bi preprečil podobne incidente v prihodnje.
   Če se te varnostne poizvedbe nanašajo na poslance, je potrebno predhodno soglasje predsednika.
   2.   Varnostne poizvedbe lahko vključujejo le naslednje ukrepe:

               —

               preverjanje evidenc o prihodih in odhodih, posnetkov CCTV, zapise komunikacij in podobnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 in drugih virov informacij,

               —

               predhodna preverjanja,

               —

               sprejemanje izjav od oseb, ki lahko pojasnijo dejstva,

               —

               zavarovanje dokazov in prizorišča incidenta,

               —

               izvajanje nadzornih ukrepov.

         3.   Osebje, pooblaščeno za opravljanje varnostnih poizvedb, deluje objektivno in nepristransko.
   4.   GD SAFE generalnemu sekretarju poroča o varnostnih poizvedbah, ki jih je opravil v okviru preiskovanja varnostnih incidentov.
   Člen 28
   Dodatne preiskave
   1.   GD SAFE lahko po tem, ko uradno obvesti generalnega sekretarja, brez poseganja v pristojnosti ali navodila drugih pristojnih služb, opravi dodatne preiskave ravnanja oseb, ki jih zahtevajo notranji organi in ki lahko privedejo do upravnih, disciplinskih, civilnih ali kazenskih postopkov. Dodatne preiskave, ki jih zahtevajo zunanji organi, mora predhodno odobriti generalni sekretar.
   Če se te varnostne poizvedbe nanašajo na poslance, jih mora predhodno odobriti predsednik.
   2.   Dodatne preiskave se lahko opravijo zgolj na zahtevo notranjega ali zunanjega organa, ki je pristojen za upravne, disciplinske, civilne ali kazenske postopke, razen v primerih, ko zaradi nujnosti tovrstna zahteva še ni bila uradno prejeta.
   Ukrepi so v teh primerih omejeni na zavarovanje dokazov, dokumentiranih v poročilu iz člena 29(6).
   3.   Organ, ki zahteva dodatno preiskavo, natančno določi mandat, tako da opredeli cilje preiskave in ukrepe, ki jih je treba sprejeti.
   4.   GD SAFE lahko z dodatno preiskavo zgolj:

               —

               pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi poslanca, ki jo je začel predsednik v skladu s členom 166 Poslovnika Parlamenta,

               —

               pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi, ki jo je začel organ za imenovanje, da se preveri, ali je član osebja ali nekdanji član osebja kršil obveznosti iz člena 86 Kadrovskih predpisov,

               —

               pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavi ravnanja ponudnikov storitev in njihovega osebja, ki ima dostop do stavb, premoženja ali informacij, s katerimi razpolaga Parlament, ki jo je začel pristojni odredbodajalec na podlagi prenosa,

               —

               pomaga ali zagotovi podporo pri preiskavah izgube ali nedovoljenega razkritja zaupnih informacij Unije, ki jih je začel predsednik, če so v to izgubo ali nedovoljeno razkritje vpleteni poslanci, ali ki jih je začel generalni sekretar v skladu s členom 14 Sklepa predsedstva z dne 15. aprila 2013 o pravilniku o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta, če je vpletena katera koli druga oseba,

               —

               sodeluje z organi pregona držav članic pri izvajanju njihovih preiskav, vključno s protiobveščevalnimi in protiterorističnimi ukrepi;

               —

               sodeluje z Evropskim uradom proti goljufijam v skladu s praktičnimi ureditvami, dogovorjenimi s tem uradom,

               —

               sodeluje z organi držav članic in tretjih držav gostiteljic pri praktičnem izvajanju njihovih preiskav.

         Člen 29
   Preiskovalni ukrepi v okviru dodatnih preiskav
   1.   Preiskovalni ukrepi, ki jih GD SAFE izvaja v okviru dodatnih preiskav, so omejeni glede na prejeti mandat in ustrezno področje preiskovalnih pooblastil pristojnega notranjega ali zunanjega organa. Pristojni organ čim bolj opredeli naloge, ki jih je treba opraviti.
   2.   GD SAFE lahko na podlagi tega in pod temi pogoji:

               —

               zavaruje prizorišče in dokaze,

               —

               zahteva pomoč katerega koli uradnika ali drugega uslužbenca Parlamenta ali zunanjega podizvajalca,

               —

               sprejema izjave od oseb, ki lahko pojasnijo dejstva,

               —

               ima dostop do vseh prostorov v poslopjih ali kraju dela Parlamenta, za katera ne veljajo posebni predpisi, in izvaja preglede na kraju samem, tudi osebnih predmetov,

               —

               dostopa do dokumentov in ustreznih informacij v obsegu, ki je potreben za preiskavo.

         3.   Informacije, posredovane ali pridobljene v okviru dodatnih preiskav, so ne glede na njihovo obliko poklicna skrivnost.
   4.   Izpraševanja se lahko snemajo ali zapisujejo, če je oseba, ki se izprašuje, o tem vnaprej obveščena in če se sprejmejo vsi potrebni in ustrezni ukrepi, da se zagotovi zaupnost osebnih podatkov.
   5.   Osebe, ki se preiskujejo ali katerih morebitna vpletenost se ugotovi v okviru preiskave, je treba nemudoma obvestiti o preiskavi. To obveščanje se lahko odloži, če bi lahko ogrozilo preiskavo ali če gre za primere, ki zahtevajo uporabo preiskovalnih postopkov v okviru pristojnosti nacionalnih pravosodnih organov in ohranitev absolutne tajnosti za namene preiskave.
   6.   Ko se preiskava zaključi, GD SAFE generalnemu sekretarju predloži poročilo. Poročilo vsebuje dejstva in okoliščine v zadevi ter po potrebi predloge o varnostnih in zaščitnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Ugotovitve, ki se nanašajo na imenovano osebo, se ne smejo potrditi, ne da bi ta oseba imela možnost, da poda pripombe k dejstvom, ki se nanjo nanašajo.
   7.   Generalni sekretar poročilo posreduje notranjemu ali zunanjemu organu, ki je zahteval preiskavo. Če poročilo zadeva poslance, generalni sekretar kopijo poročila pošlje predsedniku.
   POGLAVJE 8

      KONČNE DOLOČBE

   Člen 30
   Stiki z državami članicami in tretjimi državami gostiteljicami, nacionalnimi organi, drugimi institucijami Unije in mednarodnimi organi
   GD SAFE brez poseganja v pristojnosti in naloge drugih služb Parlamenta zagotovi zunanje povezave:

               (a)

               z oddelki za varnost in zaščito drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije o vprašanjih v zvezi z varnostjo in zaščito oseb, stavb in premoženja Parlamenta;

               (b)

               s službami za varnost, zaščito in oceno tveganja ter obveščevalnimi službami, vključno z nacionalnimi organi za varnost in zaščito držav članic, tretjih držav in mednarodnih organizacij in organov, o vseh vprašanjih, ki vplivajo na varnost in zaščito v Parlamentu;

               (c)

               s policijo, gasilci in drugimi nujnimi službami o vseh rutinskih vprašanjih in vprašanjih ukrepanja v sili, ki vplivajo na varnost in zaščito v Parlamentu; ter

               (d)

               z oddelki za varnost in zaščito drugih institucij, organov, uradov in agencij Unije ter mednarodnih organizacij z namenom izmenjave najboljše prakse in po potrebi spodbujanje usklajevanja, tudi na področju usposabljanja osebja.

         Člen 31
   Pritožbeni mehanizem za poslance Evropskega parlamenta
   Če poslanec meni, da je bil ta sklep v njegovem primeru nepravilno uporabljen, se lahko obrne na predsednika. Predsednik zadevo preuči in po potrebi ustrezno ukrepa.
   Člen 32
   Izvedbena pravila
   Generalni sekretar Evropskega parlamenta lahko sprejme izvedbena pravila za ta sklep.
   Člen 33
   Razveljavitev
   Pravila o varnosti, sprejeta s sklepi predsedstva z dne 1. in 3. oktober 2001, 16. decembra 2002 in 25. februarja 2004 se razveljavijo.
   Člen 34
   Začetek veljavnosti in objava
   Ta sklep začne veljati 17. marca 2018.

      (1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

      (2)  Evropski svet, Svet ministrov EU, Komisija EU, Evropska služba za zunanje delovanje, Evropska centralna banka, NATO, Mednarodni denarni sklad, OZN, Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija.


title: Sklep Sveta (EU) 2018/319 z dne 27. februarja 2018 o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije na 26. zasedanju Revizijskega odbora Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Konvencije o mednarodnih železniških prevozih in njenih dodatkov

text:
               5.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 62/10

         SKLEP SVETA (EU) 2018/319
   z dne 27. februarja 2018
   o določitvi stališča, ki se zavzame v imenu Evropske unije na 26. zasedanju Revizijskega odbora Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet v zvezi z določenimi spremembami Konvencije o mednarodnih železniških prevozih in njenih dodatkov
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Unija je h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom dne 3. junija 1999 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija COTIF), pristopila v skladu s Sklepom Sveta 2013/103/EU (1).

               (2)

               Vse države članice, razen Cipra in Malte, izvajajo Konvencijo COTIF.

               (3)

               Revizijski odbor Medvladne organizacije za mednarodni železniški promet (OTIF) (v nadaljnjem besedilu: Revizijski odbor) je bil ustanovljen v skladu s točko (c) člena 13(1) Konvencije COTIF. Pričakuje se, da bo Revizijski odbor na svojem 26. zasedanju, ki bo potekalo od 27. februarja do 1. marca 2018, sklepal o določenih spremembah Konvencije COTIF kot tudi njenih dodatkov, in sicer Dodatka E (Enotna pravila za pogodbo o uporabi infrastrukture v mednarodnem železniškem prometu – CUI), Dodatka F (Enotna pravila za potrditev tehničnih standardov in sprejetje enotnih tehničnih predpisov za železniški material, namenjen uporabi v mednarodnem prometu – APTU) in Dodatka G (Enotna pravila za tehnično odobritev železniškega materiala, ki se uporablja v mednarodnem prometu – ATMF).

               (4)

               Na 26. zasedanju bo Revizijski odbor odločal tudi o sprejetju novega Dodatka H v zvezi z varnim upravljanjem vlakov v mednarodnem prometu.

               (5)

               Cilj sprememb Poslovnika Revizijskega odbora je posodobitev nekaterih določb zaradi pristopa Unije h Konvenciji COTIF leta 2011, zlasti določb, ki urejajo glasovalno pravico regionalne organizacije in ugotavljanje sklepčnosti.

               (6)

               Cilj sprememb Konvencije COTIF je posodobitev in poenostavitev postopka za revizijo Konvencije COTIF in njenih dodatkov ter preprečevanje neželenih učinkov sedanjega dolgotrajnega postopka revizije, vključno s tveganjem za nastanek notranjih neskladnosti med spremembami, ki jih sprejeme Revizijski odbor, in tistimi, ki jih sprejme Generalna skupščina OTIF, pa tudi zunanjih neskladnosti, zlasti z zakonodajo Unije.

               (7)

               Cilj sprememb Dodatka E (CUI) je zagotoviti jasnejšo opredelitev uporabe Enotnih pravil CUI in čim bolj sistematično uporabo Enotnih pravil CUI za njihov predvideni namen, tj. v mednarodnem železniškem prometu, na primer pri tovornih koridorjih ali mednarodnih potniških vlakih.

               (8)

               Cilj sprememb Dodatka F (APTU) in Dodatka G (ATMF) je harmonizacija med pravili organizacije OTIF in pravili Unije, zlasti po sprejetju četrtega železniškega paketa leta 2016 s strani Unije.

               (9)

               Namen novega Dodatka H je izboljšati interoperabilnost onkraj Unije na podlagi koncepta harmoniziranih meril za izdajo varnostnih spričeval za prevoznike v železniškem prometu s strani državnih organov kot dokaz, da so prevozniki v železniškem prometu zmožni varno upravljati vlake v zadevni državi.

               (10)

               Večina predlaganih sprememb je v skladu z zakonodajo in strateškimi cilji Evropske unije, zato bi jih Unija morala podpreti. Za nekatere spremembe je potrebna dodatna razprava v Evropski uniji in bi jih bilo zato treba na 26. zasedanju Revizijskega odbora zavrniti.

               (11)

               Stališče Unije na 26. zasedanju Revizijski odbor bi zato moralo temeljiti na besedilu iz priponke k temu sklepu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Stališče, ki se zavzame v imenu Evropske unije na 26. zasedanju Revizijskega odbora, ustanovljenega s Konvencijo o mednarodnem železniškem prometu z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999, temelji na besedilu iz priponke k temu sklepu.
   2.   Predstavniki Unije v Revizijskem odboru se lahko za manjše spremembe dokumentov, navedenih v priponki k temu Sklepu, dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.
   Člen 2
   Sklep Revizijskega odbora se po sprejetju objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   Člen 3
   Ta Sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 27. februarja 2018

            Za Svet

            Predsednica

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Sklep Sveta 2013/103/EU z dne 16. junija 2011 o podpisu in sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet o pristopu Evropske unije h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (UL L 51, 23.2.2013, str. 1).

      DODATEK
      1.   UVOD
      Generalni sekretariat OTIF je sklical 26. zasedanje Revizijskega odbora COTIF99, ki bo potekalo v Bernu, v Švici, od 27. februarja do 1. marca 2018. Dokumenti v zvezi s točkami dnevnega reda so na voljo na spletni strani OTIF na naslednji povezavi: http://otif.org/en/?page_id=126.
      2.   OPOMBE K TOČKAM DNEVNEGA REDA

         1. točka dnevnega reda – Odprtje zasedanja in ugotovitev sklepčnosti

         Dokument(-i): niso na voljo

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: se ne uporablja

         Stališče: ni izraženo

         2. točka dnevnega reda – Izvolitev predsednika in podpredsednika

         Dokument(-i): niso na voljo

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: države članice

         Stališče: ni izraženo

         3. točka dnevnega reda – Sprejetje dnevnega reda

         Dokument(-i): LAW-17125-CR 26/3.1

         Pristojnost: Unija (deljena in izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija

         Stališče: za sprejetje predlaganega dnevnega reda

         4. točka dnevnega reda – Sprememba Poslovnika

         Dokument(-i): LAW-17125-CR 26/4

         Pristojnost: Unija (deljena in izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija

         Stališče: podpre se predlagani osnutek sprememb Poslovnika Revizijskega odbora OTIF z izjemo naslednjih točk:

                  a.

                  v členu 92(2) Poslovnika bi moralo biti določeno: „Obdobje traja 12 tednov, če je dokument predložen v vseh treh delovnih jezikih.“ in

                  b.

                  sprememba člena 9(4) Poslovnika o glasovanju v primeru, da ni jezikovnih različic, se zavrne.

            Trenutna različica poslovnika Revizijskega odbora je stopila v veljavo pred pristopom Unije h Konvenciji COTIF; določene določbe so zato zastarele in jih je treba posodobiti. Zlasti je treba spremeniti določbe, ki urejajo glasovalne pravice Unije in doseganje sklepčnosti (členi 4, 20 in 21), da bodo v skladu s členom 38 Konvencije COTIF ter Sporazumom med EU in organizacijo OTIF.

         5. točka dnevnega reda – Delna revizija osnovne Konvencije: sprememba postopka za revizijo Konvencije COTIF

         Dokument(-i): LAW-17126-CR 26/5

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: države članice

         Stališče: podpre se sprejetje predlagane revizije člena 34 Konvencije za zagotovitev fiksnega časovnega roka (36 mesecev) za uveljavitev spremembe dodatkov, ki jih je sprejela Generalna skupščina, vključno z določbo o prilagodljivosti za podaljšanje tega časovnega roka za vsak primer posebej, o čemer odloči Generalna skupščina v skladu s členom 14(6) Konvencije z večino glasov.
      Cilj predloga so izboljšave in poenostavitev postopka za revizijo Konvencije COTIF za dosledno in hitro izvajanje sprememb Konvencije in njenih dodatkov ter preprečevanje neželenih učinkov sedanjega dolgotrajnega postopka revizije, vključno s tveganjem za nastanek notranjih neskladnosti med spremembami, ki jih sprejeme Revizijski odbor, in tistimi, ki jih sprejme Generalna skupščina, pa tudi zunanjih neskladnosti, zlasti z zakonodajo Unije. Priporočilo sekretariata OTIF je odražalo prevladujoče mnenje v okviru zadevne delovne skupine, ki se je ukvarjala s to zadevo; bilo je ugotovljeno, da bi morale biti članice organizacije OTIF sposobne prenesti sprejete spremembe, vključno s parlamentarnimi postopki, v treh letih. Zdi se, da je predlog potreben za podporo učinkovitemu delovanju in razvoju organizacije OTIF.

         6. točka dnevnega reda – Delna revizija Enotnih pravil CIM – Poročilo generalnega sekretarja

         Dokument(-i): LAW-17126-CR 26/6

         Pristojnost: Unija (deljena in izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija (če se izvaja glasovanje)

         Stališče: upošteva se poročilo generalnega sekretarja, predložijo se informacije o ustreznih trenutnih dejavnostih in dogajanjih, spodbudi se nadaljnje delo na ocenjevanju povezav med carinskimi in prevoznimi predpisi, podpre se vzpostavitev delovne skupine pravnih strokovnjakov ali alternativne ureditve usklajevanja v okviru obstoječih organov OTIF v zvezi s carinskimi zadevami in digitalizacijo prevoznih listin za prevoz tovora.

         7. točka dnevnega reda – Delna revizija Enotnih pravil CUI

         Dokument(-i): LAW-17128-CR 26/7.1; LAW-17129-CR 26/7.2

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: države članice

         Stališče: podprejo se spremembe zadevnih členov 1(1) in (2), 3 (nova točka aa) in spremembe točk b), c) in g)), 5(1), 5bis (1) in (2), 7(2), 8(1) in (2), 9(1) in 10(3) Enotnih pravil CUI, generalnega sekretarja pa se zaprosi, da jih predloži Generalni skupščini v odločanje.
      Glavna bistvena sprememba je namenjena pojasnitvi področja uporabe Enotnih pravil CUI s tem, da se v člen 3 uvede opredelitev pojma „mednarodni železniški promet“, ki pomeni „promet, ki zahteva uporabo mednarodne vlakovne poti ali nekaj zaporednih nacionalnih vlakovnih poti, ki potekajo po vsaj dveh državah in jih usklajujejo zadevni upravljavci infrastrukture“ in ustrezno spremeni člen 1 (Področje uporabe), ohrani pa se povezava med Enotnimi pravili CIV in CIM.
      Cilj je zagotoviti bolj sistematično uporabo Enotnih pravil CUI za predviden namen, tj. v mednarodnem železniškem prometu. Osnutek sprememb, ki je bil predlagan Revizijskemu odboru, je skladen s kompromisnim besedilom, ki izhaja iz dela priložnostne delovne skupine v okviru organizacije OTIF, ki se je sestala 10. decembra 2014, 8. julija 2015, 24. novembra 2015 in 31. maja 2016. Komisija je prispevala h končnemu rezultatu, ki v skladu z obsegom in ciljem Konvencije COTIF, tj. mednarodnimi prevozi, potrjuje uporabo Enotnih pravil CUI v mednarodnem železniškem prometu, kot je pojasnjeno v novi opredelitvi.
      Komisija je ocenila, da so osnutki sprememb členov 1 in 3, ki jih je predlagal sekretariat OTIF, v skladu z opredelitvami in določbami pravnega reda Unije v zvezi z upravljanjem železniške infrastrukture in usklajevanjem med upravljavci infrastrukture (npr. členi 40, 43 in 46 Direktive 2012/34/EU (prenovitev)).
      Osnutek sprememb, ki ga je predlagal sekretariat OTIF za člen 8 (Odgovornost upravljavca), je v bistvu redakcijska sprememba, ki ne vpliva na področje uporabe ali vsebino določbe. Predlagani osnutki sprememb tako za člen 9 kot tudi za člene 3, 5, 5bis, 7 in 10 so izključno redakcijske narave.

         8. točka dnevnega reda – Nov Dodatek H v zvezi z varnim upravljanjem vlakov v mednarodnem prometu

         Dokument(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17131-CR26/8.1; LAW-17132-CR 26/8.2

         Pristojnost: Unija (izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija

         Stališče:

      podpre se (LAW-17131-CR26/8.1) vključitev novega Dodatka H h Konvenciji COTIF v zvezi z varnim upravljanjem vlakov v mednarodnem prometu za odločanje Generalne skupščine ob upoštevanju naslednjega (izbris – prečrtano; dodatek – podčrtano, če je ustrezno):

                  —

                  v členu (2)(b): besedna zveza „organ za certificiranje“ („Certification Authority“) se nadomesti z „organ za izdajanje varnostnih spričeval“ („Safety Certification Authority“). Zamenjavo je treba dosledno uporabiti skozi celotno besedilo. V nemščini: „Sicherheitsbescheinigungsbehörde“ namesto „Zertifizierungsbehörde“. V francoščini: „autorité de certification de sécurité“ namesto „autorité de certification“;

                  —

                  člen 4(1): doda se stavek „Organ za izdajanje varnostnih spričeval in nadzorni organ iz člena 6(1) sta lahko ločena organa ali sta lahko združena v isto organizacijo“;

                  —

                  člen 6(1): doda se stavek „Nadzorni organ in organ za izdajanje varnostnih spričeval iz člena 4(1) sta lahko ločena organa ali sta lahko združena v isto organizacijo“;

                  —

                  člen 8(3): besedilo se spremeni tako, da se glasi: „Da bi usklajeno izpolnili zahteve iz teh enotnih pravil, priloge k tem pravilom vključujejo:

                     […]

                                 […]a)

                                 skupno varnostno metodo za zahteve sistema za varno upravljanje, ki jo morajo organi za izdajanje varnostnih spričeval uporabiti pri izdajanju varnostnih spričeval, prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture pa pri razvijanju, izvajanju, vzdrževanju in izboljševanju svojih sistemov za varno upravljanje;

                                 […]b)

                                 skupno varnostno metodo pri nadzorovanju, ki jo morajo uporabljati prevozniki v železniškem prometu […], upravljavci infrastrukture ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje;

                                    c)

                                    potrebne povezave s skupno varnostno metodo za ovrednotenje in oceno tveganja, ki jo morajo uporabljati prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje, pri vseh tehničnih, operativnih ali organizacijskih spremembah železniškega sistema;

                                 d)

                                 skupno varnostno metodo za nadzorovanje, ki jo morajo uporabljati nadzorni organi.“;

                  —

                  v členu 2(f), redakcijska izboljšava, uskladitev s terminologijo Unije (nemška različica): „‚Eisenbahnsystem‘ das Schienennetz in jedem Vertragsstaat, bestehend aus […]

                        Strecken
                     , Bahnhöfen, Drehscheiben und Terminals“;

                  —

                  v členu 7(4), redakcijska izboljšava (nemška različica): „Die am Betrieb von Zügen im internationalen Verkehr beteiligten Infrastrukturbetreiber und Eisenbahnunternehmen haben […]

                        ein

                     Sicherheitsmanagementsystem einzurichten und dessen korrekte Anwendung in Übereinstimmung mit diesen Einheitlichen Rechtsvorschriften zu kontrollieren.“

            Poda se soglasje, da se generalnega sekretarja zaprosi za spremembo obrazložitvenega poročila v podporo novemu Dodatku H in predložitev Generalni skupščini v odobritev.
      Podprejo se (LAW-17131-CR26/8.2) za namene vključitve novega Dodatka H v konvencijo COTIF, spremembe členov 2, 6, 20, 33 in 35 Konvencije COTIF in poda se soglasje, da se sekretarja zaprosi, da jih predloži Generalni skupščini v odobritev.
      Osnutek novega Dodatka H določa nove določbe za ureditev varnega upravljanja vlakov v mednarodnem prometu s ciljem harmonizacije Konvencije COTIF s pravnim redom Unije in za podporo interoperabilnosti onkraj meja Evropske unije. Predlagano besedilo je v skladu z besedilom nove Direktive (EU) 2016/798 o varnosti na železnici in z njo povezano sekundarno zakonodajo, z izjemo manj pomembnih vprašanj, ki bi jih bilo treba obravnavati v skladu z zgornjimi predlogi. Kot rečeno, je treba spremeniti tudi določene določbe Konvencije COTIF za namen vključitve tega novega Dodatka H.

         9. točka dnevnega reda – Delna revizija Enotnih pravil ATMF

         Dokument(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17133-CR26/9; LAW-17134-CR26/09-10

         Pristojnost: Unija (izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija

         Stališče: podpre se delna revizija Enotnih pravil ATMF skladno s predlogom sekretariata OTIF ob upoštevanju naslednjega (izbris – prečrtano; dodatek – podčrtano, če je ustrezno):

                  —

                  v členu 7(1)(a) se besedilo spremeni tako, da se glasi: „Vozila so v skladu z enotnimi tehničnimi predpisi (ETP), veljavnimi v času zahteve po sprejetju, nadgradnji ali prenovi, v skladu s temi Enotnimi pravili,
                        in upoštevajo strategijo zamenjave za uporabo ETP, kot je določeno v členih 8(2)(a) in 8(4)(f) Enotnih pravil APTU, ter možnosti za odstopanja, kot je določeno v členu 7a Enotnih pravil ATMF
                     ; to je treba stalno upoštevati pri vsakem vozilu v uporabi.

                  —

                        Odbor strokovnjakov za tehnična vprašanja (TEC) mora preučiti potrebo po pripravi nove Priloge k tem enotnim pravilom, vključno z določbami, ki prosilcem omogočajo pridobitev večje pravne varnosti glede upoštevanja predpisov, preden predložijo svojo zahtevo za sprejetje, nadgradnjo ali prenovo vozil.
                     “;

                  —

                  v členu 2(w) se dosledno spremeni opredelitev in uporaba pojma „vozila“ v celotnem besedilu (v vseh jezikih). Opredelitev pojma se glasi: „vozila“ pomenijo železniško vozilo z lastnim pogonom ali brez njega, ki se na lastnih kolesih premika po železniških tirih.“ V celotnem besedilu bi bilo treba uporabljati pojem „vozilo oz. vozila“ in ne pojem „železniško vozilo“, kot se pojavlja na določenih mestih.

                  —

                  v členu 5, redakcijska izboljšava (nemška različica): beseda „Notifikation“ se nadomesti z besedo „Notifizierung“ v besedilu „Jeder Vertragsstaat hat durch […]

                        Notifizierung

                     […].“ in nadalje „Die […]

                        Notifizierungen

                     können durch regionale Organisationen, die dem COTIF beigetreten sind, im Namen von Vertragsstaaten, die Mitglied der betreffenden Organisation sind, vorgenommen werden.“;

                  —

                  v členu 10, redakcijska izboljšava (nemška različica): beseda „Verzeichnis“ se nadomesti z besedo „Dossier“ v besedilu „Wenn eine neue Betriebszulassung erforderlich ist, hat der Antragsteller dem betreffenden Vertragsstaat ein das Vorhaben beschreibendes […]

                        Dossier

                     zu übersenden.“in nadalje„Der Vertragsstaat hat seine Entscheidung spätestens vier Monate nach der Vorlage des voll-ständigen […]

                        Dossiers

                     durch den Antragsteller zu treffen“;

                  —

                  v členu 13(1)(a), redakcijska izboljšava (angleška in nemška različica): kratica CTE se nadomesti s polnim nazivom Odbora v besedilu „comply with the specifications adopted by the […]

                        Committee of Technical Experts
                     “ in „mit den vom […]

                        Fachausschuss für technische Fragen

                     angenommenen Spezifikationen übereinstimmen;“;

                  —

                  doda se naslednji člen 14: „Člen 14 – Priloge in priporočila

                                 § 1

                                 Odbor strokovnjakov za tehnična vprašanja sklepa o sprejetju priloge ali določbe, ki jo spremeni, v skladu s postopkom, določenim v členih 16, 20 in 33(6) Konvencije. Sklepi stopijo v veljavo v skladu s členom 35 (3) in (4) Konvencije.

                                 § 2

                                 Vlogo za sprejetje priloge ali določbe, ki jo spremeni, lahko vloži: a) država pogodbenica vsaka regionalna organizacija, kot je določeno v členu 2 x) Enotnih pravil ATMF; kateri koli predstavnik mednarodnega združenja za tiste člane, za katere je priloga pri izvajanju njihovih dejavnosti nujno potrebna iz varnostnih in gospodarskih razlogov.

                                 § 3

                                 Za pripravo prilog je pristojen Odbor strokovnjakov za tehnična vprašanja ob pomoči ustreznih delovnih skupin in generalnega sekretariata na podlagi vlog, vloženih v skladu z odstavkom (2).

                                 § 4

                                 Odbor strokovnjakov za tehnična vprašanja lahko priporoči metode in prakse v zvezi s tehnično odobritvijo železniškega materiala, ki se uporablja v mednarodnem prometu.“

            Določbe Enotnih pravil ATMF so v skladu z določbami Direktive (EU) 2008/57/ES o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti z delom Direktive (EU) 2004/49/ES o varnosti na železnici. S sprejetjem četrtega železniškega paketa je Unija spremenila nekaj določb tega pravnega reda. Na podlagi analize, ki jo je opravila Komisija, sta sekretariat OTIF in zadevna delovna skupina pripravila spremembe v zvezi s členi 2, 3a, 5, 6, 7, 10, 10b, 11 in 13 Enotnih pravil ATMF. Te spremembe so potrebne za uskladitev določene terminologije z novimi določbami Unije ter upoštevanje nekaterih sprememb postopkov v Uniji, zlasti dejstva, da bo za izdajanje dovoljenj za vozila pristojna Agencija EU za železnice. Predlagane spremembe ne vplivajo na osnovni koncept ATMF.

         10. točka dnevnega reda – Delna revizija Enotnih pravil APTU

         Dokument(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17135-CR26/10; LAW-17134-CR26/09-10

         Pristojnost: Unija (izključna)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: Unija

         Stališče: podpreta se sprejetje sprememb člena 8 Dodatka F h Konvenciji COTIF in sprejetje sprememb zadevnega pojasnjevalnega poročila.
      Določbe Enotnih pravil ATMF so v skladu z določbami Direktive (EU) 2008/57/ES o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti, zlasti tistimi, ki obravnavajo vsebino Enotnih tehničnih predpisov (ETP) in njihovo enakovrednost s Tehničnimi specifikacijami Unije za interoperabilnost (TSI). S sprejetjem četrtega železniškega paketa in zlasti prenovitvijo Direktive (EU) 2016/797 o interoperabilnosti železniškega sistema je Unija spremenila več določb tega pravnega reda. Na podlagi analize, ki jo je opravila Evropska komisija, sta sekretariat OTIF in zadevna delovna skupina pripravila spremembe Enotnih pravil APTU za zagotovitev nadaljnje harmonizacije s pravom Unije. Spremembe zadevajo člen 8 Enotnih pravil APTU in vsebujejo dva dodatna oddelka v vsebini Enotnih tehničnih predpisov, ki so enakovredni TSI Unije. Te spremembe so potrebne za zagotavljanje, da bo vsebina prihodnjih TSI Unije ostala enakovredna Enotnim tehničnim predpisom organizacije COTIF. Predlagane spremembe ne vplivajo na osnovni koncept APTU.

         11. točka dnevnega reda – Splošna razprava o potrebi po uskladitvi pogojev dostopa

         Dokument(-i): LAW-17130-CR26/11

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: se ne uporablja

         Stališče: ni izraženo

         12. točka dnevnega reda – Razno

         Dokument(-i): LAW-17130-CR26/12

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: države članice

         Stališče: ne nasprotuje se sestavi delovne skupine pravnih strokovnjakov za zagotavljanje pomoči in lažje delovanje obstoječih organov organizacije OTIF na pravnem področju in zagotovitev učinkovitega upravljanja Konvencije.

         13. točka dnevnega reda – Delna revizija Enotnih pravil CUV

         Dokument(-i): LAW-17144-CR 26/13 (Predlog s strani Švice)

         Pristojnost: Unija (deljena)

         Uveljavljanje glasovalnih pravic: države članice

         Stališče: nasprotuje se predlogu za presojo spremembe člena 7 Enotnih pravil CUV, ki ga je predložila Švica.
      Člen 7, odstavek 1 Enotnih pravil CUV obravnava odgovornost imetnika vagonov in uporabnika vagonov (prevoznikov v železniškem prometu) v primeru škode, ki jo je povzročil vagon in ki je nastala zaradi napake na vagonu. Predlagani osnutek spremembe dodaja novo merilo za zagotavljanje dokazov o imetnikovi odgovornosti za škodo, ki je nastala zaradi vagona z napako. V skladu z veljavnim členom 7 Enotnih pravil CUV, če jih pogodbeni stranki uporabljata, je imetnik vagona odgovoren samo, če je dokazano, da je bila povzročena škoda z vagonom zaradi napake, za katero je odgovoren imetnik. Zdi se, da predlog za spremembo dodaja drugo merilo, ki določa, da mora imetnik dokazati, da ni odgovoren za napako, zaradi katere je nastala škoda.
      Odstavek 2 veljavnega člena 7 Enotnih pravil CUV določa, da se „pogodbeni stranki lahko dogovorita o določbah, ki odstopajo od odstavka 1“. Na tej podlagi so podjetja v sektorju v pogajanjih, ki so potekala od leta 2013 do 2016, dosegla sporazum, h kateremu je pristopilo 600 železniških podjetij, ter omogočila potrebne spremembe enotne Splošne pogodbe o uporabi vagonov (GCU) za jasnejšo opredelitev odgovornosti imetnikov vagonov. Podpisani Sporazum je v Pogodbo GCU uvedel novi člen 27 v zvezi z načelom odgovornosti v primeru škode, ki jo povzroči vagon, za boljšo uravnoteženost in več jasnosti za celotni sektor v primeru škode, ki jo povzroči vagon. Uvaja pojem „domneva krivde“, ki omogoča prevzem odgovornosti imetnika za napako na vozilu, ki je nastala zaradi kršenja obveznosti vzdrževanja. Ta sprememba se uporablja od 1. januarja 2017. Danes večina imetnikov in prevoznikov v železniškem prometu, ki delujejo v Uniji, uporablja Pogodbo GCU. Švicarski predlog zato ni potreben, saj sporazumi, ki so jih sklenila podjetja v sektorju, zadostujejo za jasno opredelitev odgovornosti imetnika in prevoznika v železniškem prometu v primeru škode, ki jo povzroči vozilo v okviru prodajne pogodbe. Nič ne kaže, da ta sporazum ne bi zagotavljal ustreznega ravnovesja med interesi pogodbenih strank. Predlog pa prav tako ne daje trdne podlage in zadostne utemeljitve za predlagane spremembe.


               6.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 86/154

         P8_TA(2016)0245
   Imenovanje člana Računskega sodišča – Rimantas Šadžius
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Računskega sodišča (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))
   (Posvetovanje)
   (2018/C 086/28)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0126/2016),

               —

               ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016),

               A.

               ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

               B.

               ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 23. maja 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

               1.

               odobri predlog Sveta, da se Rimantas Šadžius imenuje za člana Računskega sodišča;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.


title: Sklep (EU, Euratom) 2018/335 predstavnikov vlad držav članic z dne 28. februarja 2018 o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča

text:
               7.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 64/1

         SKLEP (EU, Euratom) 2018/335 PREDSTAVNIKOV VLAD DRŽAV ČLANIC
   z dne 28. februarja 2018
   o imenovanju sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča
   PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE SO –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 19 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 253 in 255 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Mandat štirinajstih sodnikov in petih generalnih pravobranilcev Sodišča poteče 6. oktobra 2018. Zato bi bilo treba opraviti imenovanja na ta delovna mesta za obdobje od 7. oktobra 2018 do 6. oktobra 2024.

               (2)

               Predlagano je bilo, da se podaljša mandat sodnikov Sodišča Alexandra ARABADJIEVA, Jeana-Clauda BONICHOTA, Thomasa VON DANWITZA, Carla Gustava FERNLUNDA, Egilsa LEVITSA, Constantinosa LYCOURGOSA, Jiříja MALENOVSKÝJA in Alexandre PRECHAL. Prav tako je bilo predlagano, da se podaljša mandat generalnih pravobranilcev Sodišča Yvesa BOTA in Macieja SZPUNARA. Poleg tega je bilo predlagano imenovanje Lucie Serene ROSSI na mesto sodnice Sodišča in imenovanje Giovannija PITRUZZELLE na mesto generalnega pravobranilca Sodišča.

               (3)

               Odbor, ustanovljen na podlagi člena 255 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dal mnenje o ustreznosti navedenih kandidatov za opravljanje nalog sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča –

         SPREJELI NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za sodnike Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2018 do 6. oktobra 2024 imenujejo:

               —

               Alexander ARABADJIEV,

               —

               Jean-Claude BONICHOT,

               —

               Thomas VON DANWITZ,

               —

               Carl Gustav FERNLUND,

               —

               Egils LEVITS,

               —

               Constantinos LYCOURGOS,

               —

               Jiří MALENOVSKÝ,

               —

               Alexandra PRECHAL,

               —

               Lucia Serena ROSSI.

         Člen 2
   Za generalne pravobranilce Sodišča se za obdobje od 7. oktobra 2018 do 6. oktobra 2024 imenujejo:

               —

               Yves BOT,

               —

               Giovanni PITRUZZELLA,

               —

               Maciej SZPUNAR.

         Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 28. februarja 2018

            Predsednik

         D. TZANTCHEV


title: Sklep Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO

text:
               8.3.2018

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 65/24

         SKLEP SVETA (SZVP) 2018/340
   z dne 6. marca 2018
   o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 46(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),
   ob upoštevanju predloga Zvezne republike Nemčije, Kraljevine Španije, Francoske republike in Italijanske republike,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 11. decembra 2017 sprejel Sklep (SZVP) 2017/2315.

               (2)

               Člen 4(2)(e) navedenega sklepa določa, da Svet sprejme sklep ali priporočilo o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in bodo hkrati odražali podporo razvoju zmogljivosti ter zagotavljali znatno podporo v okviru sredstev in zmogljivosti za operacije in misije skupne varnostne in obrambne politike.

               (3)

               Države članice, vključene v PESCO, so 11. decembra 2017 na podlagi predlogov projektov, ki so bili predstavljeni, sprejele izjavo, v kateri so določile začetni seznam 17 projektov, ki se bodo izvajali v okviru PESCO. Ta izjava je bila sprejeta v pričakovanju uradne odločitve, ki naj bi jo Svet sprejel v začetku leta 2018 v skladu s členom 46(6) Pogodbe o Evropski uniji in členom 5 Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315.

               (4)

               Drugi pododstavek člena 5(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315 določa da je seznam članic projekta za vsak posamezen projekt priložen sklepu Sveta iz točke (e) člena 4(2).

               (5)

               Za zagotovitev skladnosti bo izvajanje vseh projektov PESCO temeljilo na skupnih pravilih upravljanja za projekte, vključno, med drugim in če je ustrezno, s pravili glede vloge opazovalcev, ki se sprejmejo na podlagi točke (f) člena 4(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315, ter katere bi lahko države članice, ki sodelujejo v posameznem projektu, temu projektu ustrezno prilagodile.

               (6)

               Svet bi torej moral sprejeti sklep o določitvi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V okviru PESCO se oblikujejo naslednji projekti:

               1.

               evropsko zdravstveno poveljstvo;

               2.

               evropske varne programsko definirane zveze (ESSOR);

               3.

               mreža logističnih vozlišč v Evropi in podpora za operacije;

               4.

               vojaška mobilnost;

               5.

               strokovni center za misije Evropske unije za usposabljanje (EUTM CC);

               6.

               evropski center za certificiranje usposabljanja za evropske vojske;

               7.

               energetska operativna funkcija (EOF);

               8.

               sveženj razmestljivih vojaških zmogljivosti za pomoč ob nesrečah;

               9.

               pomorski (pol-)avtonomni sistemi za protiminsko delovanje (MAS MCM);

               10.

               pristaniški in pomorski nadzor in zaščita (HARMSPRO);

               11.

               izpopolnitev pomorskega nadzora;

               12.

               platforma za izmenjavo informacij v zvezi s kibernetskimi grožnjami in odzivanjem na incidente;

               13.

               enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti;

               14.

               sistem strateškega poveljevanja in nadzorovanja (C2) za misije in operacije SVOP;

               15.

               pehotno bojno oklepno vozilo/amfibijsko udarno vozilo/lahko oklepno vozilo;

               16.

               posredna strelna podpora (EvroArtilerija);

               17.

               operativno jedro za odzivanje na krize pri EUFOR (EUFOR CROC).

         Člen 2
   Seznam članic projekta za vsak posamezen projekt se nahaja v Prilogi.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 6. marca 2018

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

      PRILOGA

         Seznam članic projekta za vsak posamezen projekt

                  Projekt

                  Članice projekta

                              1.

                              evropsko zdravstveno poveljstvo

                  Nemčija, Češka, Španija, Francija, Italija, Nizozemska, Romunija, Slovaška, Švedska

                              2.

                              evropske varne programsko definirane zveze (ESSOR)

                  Francija, Belgija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Finska

                              3.

                              mreža logističnih vozlišč v Evropi in podpora za operacije

                  Nemčija, Belgija, Bolgarija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Madžarska, Nizozemska, Slovenija, Slovaška

                              4.

                              vojaška mobilnost

                  Nizozemska, Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovenija, Slovaška, Finska, Švedska

                              5.

                              strokovni center za misije Evropske unije za usposabljanje (EU TMCC)

                  Nemčija, Belgija, Češka, Irska, Španija, Francija, Italija, Ciper, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Romunija, Švedska

                              6.

                              evropski center za certificiranje usposabljanja za evropske vojske

                  Italija, Grčija

                              7.

                              energetska operativna funkcija (EOF)

                  Francija, Belgija, Španija, Italija

                              8.

                              sveženj razmestljivih vojaških zmogljivosti za pomoč ob nesrečah

                  Italija, Grčija, Hrvaška, Avstrija

                              9.

                              pomorski (pol-) avtonomni sistemi za protiminsko delovanje (MAS MCM)

                  Belgija, Grčija, Latvija, Nizozemska, Portugalska, Romunija

                              10.

                              pristaniški in pomorski nadzor in zaščita (HARMSPRO)

                  Italija, Grčija, Španija, Portugalska

                              11.

                              izpopolnitev pomorskega nadzora

                  Grčija, Bolgarija, Irska, Španija, Hrvaška, Italija, Ciper

                              12.

                              platforma za izmenjavo informacij v zvezi s kibernetskimi grožnjami in odzivanjem na incidente

                  Grčija, Španija, Italija, Ciper, Madžarska, Avstrija, Portugalska

                              13.

                              enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti

                  Litva, Španija, Francija, Hrvaška, Nizozemska, Romunija, Finska

                              14.

                              sistem strateškega poveljevanja in nadzorovanja (C2) za misije in operacije SVOP

                  Španija, Nemčija, Italija, Portugalska

                              15.

                              pehotno bojno oklepno vozilo/amfibijsko udarno vozilo/lahko oklepno vozilo

                  Italija, Grčija, Slovaška

                              16.

                              posredna strelna podpora (EvroArtilerija)

                  Slovaška, Italija

                              17.

                              operativno jedro za odzivanje na krize pri EUFOR (EUFOR CROC)

                  Nemčija, Španija, Francija, Italija, Ciper