title: 2009/50/ES,Euratom: Sklep Sveta in Komisije z dne 18. decembra 2008 o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji

text:
               24.1.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 21/41

      SKLEP SVETA IN KOMISIJE

   z dne 18. decembra 2008
   o sklenitvi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji
   (2009/50/ES, Euratom)
   SVET EVROPSKE UNIJE IN
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2), zadnjega stavka člena 47(2), člena 55, člena 57(2), člena 71, člena 80(2) ter členov 93, 94, 133 in 181a v povezavi z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,
   ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 6(2) Akta,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju odobritve Sveta v skladu s členom 101 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji je bil v imenu Skupnosti in držav članic podpisan dne 20. maja 2008 v skladu s Sklepom Sveta 2008/792/ES (2).

               (2)

               Do začetka veljavnosti se Protokol začasno uporablja od 1. januarja 2007.

               (3)

               Protokol je treba skleniti –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Uzbekistan na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji se s tem sklepom odobri v imenu Skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo in držav članic.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Skupnosti in njenih držav članic poda uradno obvestilo iz člena 3 Protokola. Predsednik Komisije hkrati poda uradno obvestilo v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo.

      V Bruslju, 18. decembra 2008

            Za Svet

            Predsednik

         M. BARNIER

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  Mnenje z dne 2. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (2)  UL L 272, 14.10.2008, str. 5.


title: Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

text:
               14.4.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 100/51

         SKLEP SVETA 2011/235/SZVP
   z dne 12. aprila 2011
   o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 21. marca 2011 ponovno poudaril, da je močno zaskrbljen zaradi poslabšanja stanja človekovih pravic v Iranu.

               (2)

               Svet je zlasti opozoril na močno povečano število usmrtitev v zadnjih mesecih in sistematično zatiranje iranskih državljanov, ki morajo zaradi uveljavljanja svojih zakonitih pravic do svobode izražanja in mirnega zborovanja prenašati nadlegovanje in odvzem prostosti. Unija ponovno ostro obsoja mučenje ter drugo okrutno, nečloveško in ponižujoče ravnanje.

               (3)

               Svet je zato ponovno potrdil, da je odločen še naprej opozarjati na kršitve človekovih pravic v Iranu, ter izjavil, da je proti ljudem, odgovornim za resne kršitve, pripravljen uvesti omejevalne ukrepe.

               (4)

               Omejevalni okrepi bi se morali nanašati na osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za vodenje ali izvajanje hudih kršitev človekovih pravic pri zatiranju miroljubnih protestnikov, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, študentov ali drugih oseb, ki zagovarjajo svoje legitimne pravice, vključno s svobodo izražanja, pa tudi osebe, ki so vpletene v ali odgovorne za vodenje ali izvajanje hudih kršitev pravice do poštenega sojenja, mučenje, okrutno, nečloveško in ponižujoče ravnanje ali vsesplošno, prekomerno in vse pogostejšo uporabo smrtne kazni, vključno z javnimi usmrtitvami, kamenjanjem, obešanjem ali usmrtitvijo mladoletnih prestopnikov v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Irana na področju človekovih pravic.

               (5)

               Za izvajanje nekaterih ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da osebam, odgovornim za resne kršitve človekovih pravic v Iranu, in osebam, ki so z njimi povezane, navedenim na seznamu v Prilogi, preprečijo vstop na svoje ozemlje ali tranzit preko njega.
   2.   Odstavek 1 nobene države članice ne zavezuje k temu, da lastnim državljanom odkloni vstop na svoje ozemlje.
   3.   Odstavek 1 ne vpliva na primere, v katerih posamezno državo članico zavezuje drugačna mednarodnopravna obveznost, in sicer:

               (a)

               kot državo gostiteljico mednarodne medvladne organizacije;

               (b)

               kot državo gostiteljico mednarodne konference, ki jo skličejo Združeni narodi ali pa je pod njihovim okriljem;

               (c)

               v skladu z večstranskim sporazumom o dodeljenih privilegijih in imunitetah ali

               (d)

               v okviru Lateranske pogodbe, ki sta jo leta 1929 sklenila Sveti sedež (Vatikanska mestna država) in Italija.

         4.   Odstavek 3 se uporablja tudi v primerih, ko je država članica država gostiteljica Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE).
   5.   Svet je ustrezno obveščen o vseh primerih, ko posamezna država članica odobri izjemo v skladu z odstavkom 3 ali 4.
   6.   Države članice lahko odobrijo izvzetje iz ukrepov na podlagi odstavka 1, kadar je potovanje utemeljeno z nujnimi humanitarnimi potrebami ali udeležbo na medvladnih srečanjih, vključno s tistimi, ki jih podpira Unija ali jih gosti država članica, ki predseduje OVSE, in na katerih poteka politični dialog, ki neposredno spodbuja demokracijo, človekove pravice in pravno državo v Iranu.
   7.   Država članica, ki želi dovoliti izjeme iz odstavka 6, o tem pisno obvesti Svet. Izvzetje se šteje za odobreno, če eden ali več članov Sveta ne pošlje pisnega ugovora v dveh delovnih dneh po prejemu uradnega obvestila o predlaganem izvzetju. Če eden ali več članov Sveta vloži ugovor, lahko Svet s kvalificirano večino odloči, da se predlagana izjema odobri.
   8.   Kadar posamezna država članica na podlagi odstavkov 3, 4, 6 ali 7 osebam s seznama v Prilogi dovoli vstop na svoje ozemlje ali tranzit prek njega, se dovoljenje omeji na namen, za katerega je bilo dano, ter na osebe, na katere se nanaša.
   Člen 2
   1.   Zamrznejo se vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti, s katerimi razpolagajo ali jih nadzorujejo osebe, ki so odgovorne za resne kršitve človekovih pravic v Iranu, in vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti, s katerimi razpolagajo ali jih nadzorujejo z njimi povezane osebe in subjekti, kakor so navedeni v Prilogi.
   2.   Osebam ali subjektom, navedenim v Prilogi, se neposredno ali posredno ne dajejo na voljo ali v njihovo korist nobena sredstva ali gospodarski viri.
   3.   Pristojni organi države članice lahko pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali razpolaganje z nekaterimi sredstvi ali gospodarskimi viri, potem ko so ugotovili, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri:

               (a)

               nujni za osnovne potrebe oseb, navedenih v Prilogi, in njihovih vzdrževanih družinskih članov, vključno s plačili za živila, najemnine ali hipoteke, zdravila in zdravljenje, davke, zavarovalne premije in pristojbine za storitve javnih gospodarskih služb;

               (b)

               namenjeni izključno za plačilo razumnih honorarjev in nadomestil za stroške zagotavljanja pravnih storitev;

               (c)

               namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za redno ohranjanje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali

               (d)

               nujni za kritje izrednih stroškov, pod pogojem, da je pristojni organ o razlogih, na podlagi katerih meni, da bi bilo treba izdati posebno dovoljenje, obvestil pristojne organe in Komisijo vsaj dva tedna pred izdajo dovoljenja.

         Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh dovoljenjih, izdanih na podlagi tega odstavka.
   4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi države članice dovolijo sprostitev nekaterih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

               (a)

               sredstva ali gospodarski viri so v postopku sodnega, upravnega ali arbitražnega zasega, določenega pred datumom, ko je bila oseba, subjekt ali organ iz odstavka 1 vključena na seznam iz Priloge, ali so predmet pravne, upravne ali arbitražne sodbe, izdane pred navedenim datumom;

               (b)

               sredstva ali gospodarski viri se bodo uporabljali izključno za poravnavo terjatev, ki so zavarovane s takšno zastavno pravico ali priznane kot veljavne v takšni sodbi, v mejah, določenih z veljavno zakonodajo in predpisi, ki urejajo pravice oseb s takimi terjatvami;

               (c)

               zaseg ali odločba nista v korist osebe ali subjekta iz Priloge ter

               (d)

               priznanje zastavne pravice ali sodbe ni v nasprotju z javnim redom v zadevni državi članici.

         Zadevna država članica obvesti druge države članice in Komisijo o vseh dovoljenjih, izdanih na podlagi tega odstavka.
   5.   Odstavek 1 ne preprečuje osebi ali subjektu s seznama, da plača zapadlo plačilo po pogodbi, ki je bila sklenjena pred uvrstitvijo zadevne osebe ali subjekta na seznam iz Priloge, pod pogojem, da je ustrezna država članica odločila, da oseba ali subjekt iz odstavka 1 plačila ne prejme neposredno ali posredno.
   6.   Odstavek 2 se ne uporablja za prilive na zamrznjene račune, kot so:

               (a)

               obresti ali drugi dohodki na teh računih ali

               (b)

               zapadla plačila na podlagi pogodb, dogovorov ali obveznosti, ki so bili sklenjeni ali so nastali pred datumom, od katerega za te račune veljajo ukrepi iz odstavkov 1 in 2,

         pod pogojem, da za takšne obresti, druge dohodke in plačila še naprej veljajo ukrepi iz odstavka 1.
   Člen 3
   1.   Svet na predlog države članice ali visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko sestavi in spremeni seznam iz Priloge.
   2.   Svet o svojem sklepu in razlogih za vključitev na seznam obvesti zadevno osebo ali subjekt, bodisi neposredno, če je naslov znan, bodisi z objavo uradnega obvestila, s tem pa navedeni osebi ali subjektu da možnost, da predloži pripombe.
   3.   Če so podane pripombe ali predloženi novi tehtni dokazi, Svet ponovno pregleda svoj sklep in o tem ustrezno obvesti zadevno osebo ali subjekt.
   Člen 4
   1.   V Prilogi so navedeni razlogi za uvrstitev zadevnih oseb in subjektov na seznam.
   2.   Priloga vključuje tudi informacije, potrebne za identifikacijo zadevnih oseb ali subjektov, če so te informacije na voljo. Pri osebah lahko te informacije vključujejo imena, tudi vzdevke, datum in kraj rojstva, državljanstvo, številko potnega lista in osebne izkaznice, spol, naslov, če je znan, ter funkcijo ali poklic. Pri subjektih lahko te informacije vključujejo imena, kraj in datum registracije, matično številko in sedež podjetja.
   Člen 5
   Da bi čim bolj povečali učinek ukrepov iz tega sklepa, Unija spodbuja tretje države k sprejetju podobnih omejevalnih ukrepov.
   Člen 6
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se do 13. aprila 2012. Redno se ga pregleduje. Sklep se podaljša ali spremeni, če Svet meni, da njegovi cilji niso bili doseženi.

      V Luxembourgu, 12. aprila 2011

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      PRILOGA

         Seznam oseb in subjektov iz člena 1 in člena 2

         Fizične osebe

                  Ime

                  Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                  Razlogi

                  Datum uvrstitve na seznam

                  1.

                  AHMADI-MOQADDAM Esmail

                  Kraj rojstva: Teheran, Iran Datum rojstva: 1961

                  Vodja iranske državne policije. Sile pod njegovim vodstvom so izvajale brutalne napade na miroljubne protestnike, tudi nasilen nočni napad na nastanitvene objekte Univerze v Teheranu 15. junija 2009.

                  2.

                  ALLAHKARAM Hossein

                  Vodja Ansar-e Hezbollah in polkovnik v IRGC. Soustanovil je Ansar-e Hezbollah. Ta paravojaška enota je bila odgovorna za izredno nasilje med izvajanjem represivnih ukrepov nad študenti in univerzami v letih 1999, 2002 in 2009.

                  3.

                  ARAGHI (ERAGHI) Abdollah

                  Namestnik vodje kopenskih sil IRGC.
                  Bil je neposredno in osebno odgovoren za nasilno zatrtje protestov skozi vse poletje 2009.

                  4.

                  FAZLI Ali

                  Namestnik poveljnika sil Basij, nekdanji vodja oddelka Seyyed al-Shohada znotraj IRGC, provinca Teheran (do februarja 2010). Oddelek Seyyed al-Shohada je pristojen za zagotavljanje varnosti v provinci Teheran in je imel ključno vlogo pri brutalnem zatrtju protestov leta 2009.

                  5.

                  HAMEDANI Hossein

                  Vodja oddelka Rassoulollah znotraj IRGC, od novembra 2009 pristojen za območje širšega Teherana. Oddelek Rassoulollah je pristojen za zagotavljanje varnosti na območju širšega Teherana in je imel ključno vlogo pri brutalnem zatrtju protestov leta 2009. Odgovoren za nasilje nad protestniki v času dogodkov okoli Noči Ašure decembra 2009 in po tem.

                  6.

                  JAFARI Mohammad-Ali
                  (a.k.a. “Aziz Jafari”)

                  Kraj rojstva: Yazd (Iran) - Datum rojstva: 1.9.1957

                  Generalni poveljnik IRGC. IRGC in baza Sarollah sta imela pod poveljstvom generala Aziza Jafarija ključno vlogo pri nezakonitemu vmešavanju v predsedniške volitve leta 2009; aretirali so in zadrževali politične aktiviste, spopadali pa so se tudi s protestniki na ulicah.

                  7.

                  KHALILI Ali

                  General IRGC, vodja medicinske enote v bazi Sarollah. Podpisal je pismo, poslano Ministrstvu za zdravje 26. junija 2009, v katerem prepoveduje izročitev dokumentov ali zdravniških spričeval komur koli, ki je bil poškodovan ali hospitaliziran med dogodki po volitvah.

                  8.

                  MOTLAGH Bahram Hosseini

                  Vodja oddelka Seyyed al-Shohada znotraj IRGC, provinca Teheran. Oddelek Seyyed al-Shohada je imel ključno vlogo pri organizaciji zatrtja protestov.

                  9.

                  NAQDI Mohammad-Reza

                  Kraj rojstva: Nadžaf (Irak) Datum rojstva: približno 1952

                  Poveljnik sil Basij. Naqdi je bil kot poveljnik sil Basij znotraj IRGC odgovoren za zlorabe s strani sil Basij, ki so se zgodile ob koncu leta 2009, oziroma je pri njih sodeloval; sem sodi tudi nasilni odziv na proteste ob Noči Ašure, kjer je bilo do 15 mrtvih, več sto protestnikov pa aretiranih.
                  Pred njegovim imenovanjem za poveljnika sil Basij oktobra 2009 je bil Naqdi vodja obveščevalne enote sil Basij, odgovoren za zasliševanje oseb, aretiranih ob zatrtju protestov po volitvah.

                  10.

                  RADAN Ahmad-Reza

                  Kraj rojstva: Isfahan (Iran) - Datum rojstva: 1963

                  Namestnik vodje iranske državne policije. Radan je bil kot namestnik vodje iranske državne policije od leta 2008 odgovoren za pretepe, umore in samovoljne aretacije ter priprtja protestnikov, ki so jih izvajale policijske sile.

                  11.

                  RAJABZADEH Azizollah

                  Nekdanji vodja teheranske policije (do januarja 2010). Azizollah Rajabzadeh je kot poveljnik sil pregona na območju širšega Teherana najvišji uradnik, obtožen za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

                  12.

                  SAJEDI-NIA Hossein

                  Vodja teheranske policije, nekdanji namestnik vodje iranske državne policije, odgovoren za policijske operacije. Pristojen je za usklajevanje operacij zatiranja (za Ministrstvo za notranje zadeve) v iranskem glavnem mestu.

                  13.

                  TAEB Hossein

                  Kraj rojstva: Teheran Datum rojstva: 1963

                  Nekdanji poveljnik sil Basij (do oktobra 2009). Trenutno namestnik poveljnika obveščevalne enote IRGC. Sile pod njegovim poveljem so sodelovale pri množičnemu pretepanju, umorih, pridržanju in mučenju miroljubnih protestnikov.

                  14.

                  SHARIATI Seyeed Hassan

                  Vodja sodstva v Mašhadu. Sojenja so pod njegovim nadzorom potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, ne da bi se spoštovale temeljne pravice obtožencev in ob zanašanju na priznanja, pridobljena pod pritiskom in z mučenjem. Sodbe o usmrtitvi so se izdajale v ogromnem številu, smrtne kazni pa so se izrekale brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

                  15.

                  DORRI-NADJAFABADI Ghorban-Ali

                  Kraj rojstva: Najafabad (Iran) - Datum rojstva: 1945

                  Nekdanji iranski generalni tožilec do septembra 2009 (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času predsedovanja Katamija). Kot iranski generalni tožilec je po prvih protestih po volitvah odredil in nadziral uprizorjena sojenja, v okviru katerih se niso spoštovale pravice obtožencev, niti ti niso smeli imeti odvetnika. Odgovoren je tudi za zlorabe v centru za pridržanje Kahrizak.

                  16.

                  HADDAD Hassan
                  (alias Hassan ZAREH DEHNAVI)

                  Sodnik v podružnici 26 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Pristojen je bil za primere zapornikov, povezanih s krizo po volitvah; in redno grozil družinam zapornikov, da bi slednje utišal. Odigral je ključno vlogo pri izdajanju odredb o zadržanju v centru za pridržanje Kahrizak.

                  17.

                  Hodjatoleslam Seyed Mohammad SOLTANI

                  Sodnik revolucionarnega sodišča v Mašhadu. Sojenja so v njegovi pristojnosti potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, ne da bi se spoštovale temeljne pravice obtožencev. Sodbe o usmrtitvi so se izdajale v ogromnem številu, smrtne kazni pa so se izrekale brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

                  18.

                  HEYDARIFAR Ali-Akbar

                  Sodnik revolucionarnega sodišča v Teheranu. Sodeloval je v sojenjih protestnikom. Sodstvo ga je zaslišalo v zvezi s pozivi na sodišče s strani centra za pridržanje Kahrizak. Odigral je ključno vlogo pri izdajanju odredb o zadržanju zapornikov v centru za pridržanje Kahrizak.

                  19.

                  JAFARI-DOLATABADI Abbas

                  Teheranski generalni tožilec od avgusta 2009. Dolatabadijev urad je obtožil veliko število protestnikov, vključno s posamezniki, ki so sodelovali na protestih decembra 2009 ob Noči Ašure. Septembra 2009 je odredil zaprtje Karroubijevega urada in aretacijo več reformističnih politikov, junija 2010 pa je prepovedal dve reformistični politični stranki. Njegov urad je protestnike obtožil moharebeha, tj. sovraštva do boga, za kar je predpisana smrtna kazen; tistim, ki jih je čakala smrtna kazen, pa ni omogočil poštenega sojenja. Njegov urad si je prav tako za tarče izbiral in aretiral reformiste, aktiviste za človekove pravice in predstavnike medijev, vse kot del širokega zatrtja politične opozicije.

                  20.

                  MOGHISSEH Mohammad
                  (a.k.a. NASSERIAN)

                  Sodnik in vodja v podružnici 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Pristojen je za primere, povezane z obdobjem po volitvah. Izrekel je dolge zaporne kazni v okviru nepoštenih sojenj družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, izrekel pa je tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom.

                  21.

                  MOHSENI-EJEI Gholam-Hossein

                  Kraj rojstva: Ejiyeh - Datum rojstva: približno 1956

                  Iranski generalni tožilec od septembra 2009 in tiskovni predstavnik sodstva (nekdanji minister za obveščevalne dejavnosti v času volitev leta 2009). Medtem ko je bil minister za obveščevalne dejavnosti med volitvami so bili obveščevalni uradniki pod njegovim poveljem odgovorni za zadrževanje in mučenje več sto aktivistov, novinarjev, disidentov in reformističnih politikov ter za zagotavljanje njihovih lažnih priznanj pod pritiskom. Poleg tega so politične osebnosti prisilili v lažna priznanja ob neznosnem zasliševanju, ki je vključevalo mučenje, zlorabo, izsiljevanje in grožnje družinskim članom.

                  22.

                  MORTAZAVI Said

                  Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran) - Datum rojstva: 1967

                  Vodja iranske službe za boj proti tihotapljenju, nekdanji teheranski generalni tožilec do avgusta 2009. Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, ki so jo uporabili za zadržanje več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Avgusta 2010 je bil razrešen s položaja po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz.

                  23.

                  PIR-ABASSI Abbas

                  Podružnici 26 in 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Pristojen je za primere, povezane z obdobjem po volitvah; izrekel je dolge zaporne kazni v okviru nepoštenih sojenj aktivistom za človekove pravice, izrekel pa je tudi več smrtnih kazni protestnikom.

                  24.

                  MORTAZAVI Amir

                  Namestnik tožilca v Mašhadu. Sojenja, ki jih je vodil, so potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, ne da bi se spoštovale temeljne pravice obtožencev. Sodbe o usmrtitvi so se izdajale v ogromnem številu, smrtne kazni pa so se izrekale brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

                  25.

                  SALAVATI Abdolghassem

                  Sodnik in vodja v podružnici 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Pristojen je za primere, povezane z obdobjem po volitvah; kot sodnik je poleti 2009 vodil uprizorjena sojenja in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.

                  26.

                  SHARIFI Malek Adjar

                  Vodja sodstva v Vzhodnem Azerbajdžanu. Bil je odgovoren za sojenje Sakinehu Mohammadi-Ashtianiju.

                  27.

                  ZARGAR Ahmad

                  Sodnik v podružnici 36 prizivnega sodišča v Teheranu. Potrdil je dolgoročne zaporne obsodbe in smrtne obsodbe zoper protestnike.

                  28.

                  YASAGHI Ali-Akbar

                  Sodnik revolucionarnega sodišča v Mašhadu. Sojenja so v njegovi pristojnosti potekala po hitrem postopku in za zaprtimi vrati, ne da bi se spoštovale temeljne pravice obtožencev. Sodbe o usmrtitvi so se izdajale v ogromnem številu, smrtne kazni pa so se izrekale brez ustreznega upoštevanja postopkov poštenega zaslišanja.

                  29.

                  BOZORGNIA Mostafa

                  Vodja oddelka 350 v zaporu Evin. Večkrat je uporabil nesorazmerno nasilje nad zaporniki.

                  30.

                  ESMAILI Gholam-Hossein

                  Vodja iranske organizacije za zapore. Na tem položaju je sodeloval pri masovnem priprtju političnih protestnikov in pri prikrivanju zlorab v okviru zapornega sistema.

                  31.

                  SEDAQAT Farajollah

                  Pomočnik sekretarja generalne uprave za zapore v Teheranu - nekdanji vodja zapora Evin v Teheranu do oktobra 2010, torej v obdobju, ko je prihajalo do mučenja. Kot nadzornik je večkrat grozil zapornikom in izvajal pritisk nad njimi.

                  32.

                  ZANJIREI Mohammad-Ali

                  Kot namestnik vodje iranske organizacije za zapore je bil odgovoren za zlorabe in kratenje pravic v centrih za pridržanje. Odredil je premestitev več zapornikov v samico.


title: 2013/194/EU: Sklep Sveta z dne 22. aprila 2013 o imenovanju španske članice in španske nadomestne članice Odbora regij

text:
               25.4.2013

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 113/17

         SKLEP SVETA
   z dne 22. aprila 2013
   o imenovanju španske članice in španske nadomestne članice Odbora regij
   (2013/194/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi izteka mandata Juana Ignacia DIEGA PALACIOSA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. Zaradi izteka mandata Cristine MAZAS PÉREZ-OLEAGA se je sprostilo mesto nadomestne članice –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se v Odbor regij imenujeta:

               (a)

               za članico:

                           —

                           Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA, Consejera de Economía, Hacienda y Empleo

                     in

               (b)

               za nadomestno članico:

                           —

                           Inmaculada VALENCIA BAYÓN, Directora General de Economía y Asuntos Europeos.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Luxembourgu, 22. aprila 2013

            Za Svet

            Predsednik

         E. GILMORE

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1754 z dne 29. septembra 2016 o spremembi Sklepa (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije

text:
               1.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 268/82

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1754
   z dne 29. septembra 2016
   o spremembi Sklepa (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(3) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Na podlagi člena 78(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je Svet sprejel dva sklepa o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1523 (2) naj bi 40 000 prosilcev za mednarodno zaščito premestili iz Italije in Grčije v druge države članice. V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1601 (3) naj bi 120 000 prosilcev za mednarodno zaščito premestili iz Italije in Grčije v druge države članice.

               (2)

               V skladu s členom 4(2) Sklepa (EU) 2015/1601 bodo od 26. septembra 201654 000 prosilcev premestili iz Italije in Grčije na ozemlja drugih držav članic, razen če Komisija v skladu s členom 4(3) tega sklepa do tega datuma predlaga, da bi te premestitve dodelila določeni državi članici upravičenki, ki se sooča z izrednimi razmerami zaradi nenadnega prihoda oseb.

               (3)

               Člen 1(2) Sklepa (EU) 2015/1601 določa, da bi morala Komisija redno pregledovati razmere v zvezi z množičnim prihodom državljanov tretjih držav v države članice. Komisija bo po potrebi predložila predloge za spremembo navedenega sklepa, da se upoštevajo spreminjajoče se razmere na terenu in njihov učinek na mehanizem premestitev ter spreminjajoči se pritisk na države članice, zlasti na najbolj obremenjene države članice.

               (4)

               Da bi zaustavili nedovoljene migracije iz Turčije v EU, sta se EU in Turčija 18. marca 2016 (4) dogovorili o več točkah ukrepanja, med drugim, da bo za vsakega Sirca, ki ga bo Turčija ponovno sprejela z grških otokov, iz Turčije v EU premeščen drug Sirec, v okviru obstoječih obveznosti. Premestitev v okviru tega mehanizma se bo najprej začela z izpolnjevanjem zavez, ki so jih države članice dale v sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta 20. julija 2015. Morebitne nadaljnje potrebne premestitve se bodo reševale s podobno prostovoljno ureditvijo za največ 54 000 oseb, pri čemer naj bi omogočili, da se zaveze glede premestitve, sprejete v okviru te ureditve, uravnotežijo z nedodeljenimi mesti iz Sklepa (EU) 2015/1601.

               (5)

               Pričakovati je mogoče, da se bo s preselitvami, humanitarnim sprejemom ali drugimi oblikami zakonitega sprejema iz Turčije po nacionalnih in večstranskih programih omilil migracijski pritisk na države članice, iz katerih bodo v skladu s Sklepom (EU) 2015/1601 opravljene premestitve, saj bo to zagotovilo zakonito in varno pot za vstop v Unijo in osebe odvrnilo od nezakonitega vstopanja. Zato bi bilo solidarnostna prizadevanja držav članic, da na svoje ozemlje prostovoljno sprejmejo sirske državljane, ki so prisotni v Turčiji in ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, treba upoštevati pri dodelitvi prej navedenih 54 000 prosilcev za mednarodno zaščito. Število oseb, ki jih bo posamezna država članica tako sprejela iz Turčije, bi bilo treba odšteti od števila oseb, ki bodo v to državo članico premeščene v skladu s Sklepom (EU) 2015/1601 iz prej navedene kvote 54 000 prosilcev.

               (6)

               Mehanizmi za sprejem lahko vključujejo preselitev, humanitarni sprejem ali druge zakonite poti za sprejem sirskih državljanov, ki so prisotni v Turčiji in ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, kot so programi za humanitarni vizum, humanitarne premestitve, programi za združitev družin, projekti zasebnega sponzorstva, programi štipendiranja, programi mobilnosti delavcev in drugi.

               (7)

               Ta sklep ne bi smel vplivati na obveznosti držav članic v okviru programa za preselitev, dogovorjenega v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta, in te obveznosti se ne bi smele upoštevati pri zavezah v okviru Sklepa (EU) 2015/1601. Zato država članica, ki se odloči, da bo izpolnila svoje obveznosti iz Sklepa (EU) 2015/1601, tako da prek preselitve sprejme Sirce, prisotne v Turčiji, ne bi smela imeti možnosti to šteti kot del zaveze v okviru programa za preselitev z dne 20. julija 2015.

               (8)

               Da bi zagotovili ustrezno spremljanje stanja, bi morala država članica, ki se odloči za to možnost, vsak mesec poročati Komisiji o številu Sircev, ki jih je iz Turčije sprejela na svoje ozemlje v okviru možnosti iz te spremembe, ter pri tem navesti vrsto programa – nacionalnega ali večstranskega – po katerem je osebo sprejela, in obliko zakonitega sprejema.

               (9)

               Ker ciljev tega sklepa države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenega cilja.

               (10)

               Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

               (11)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola Združeno kraljestvo ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanj ni zavezujoč in se v njem ne uporablja.

               (12)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člena 4 in 4a navedenega protokola Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (13)

               V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

               (14)

               Glede na nujnost razmer bi moral ta sklep začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V člen 4 Sklepa (EU) 2015/1601 se vstavi naslednji odstavek:

      „3a.   Kar zadeva premestitev prosilcev iz točke (c) odstavka 1, se države članice lahko odločijo, da svojo obveznost izpolnijo tako, da na svoje ozemlje sprejmejo sirske državljane iz Turčije po nacionalnem ali večstranskem programu sprejema za osebe, ki nedvomno potrebujejo mednarodno zaščito, razen po programu za preselitev, dogovorjenem v Sklepih predstavnikov vlad držav članic, ki so se 20. julija 2015 sestali v okviru Sveta. Obveznost posamezne države članice se ustrezno zmanjša za število tako sprejetih oseb.
      Za vsak takšen zakonit sprejem, ki povzroči zmanjšanje obveznosti premestitve, se smiselno uporabi člen 10.
      Države članice, ki se odločijo za možnost iz tega odstavka, vsak mesec poročajo Komisiji o številu oseb, ki so jih zakonito sprejele za namene tega odstavka, pri čemer navedejo vrsto programa, po katerem so osebo sprejele, in obliko uporabljenega zakonitega sprejema.“

   Člen 2
   1.   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
   2.   Ta sklep se uporablja do 26. septembra 2017.
   3.   Ta sklep se uporablja za vse osebe, ki so jih države članice za namene odstavka 3a člena 4 Sklepa (EU) 2015/1601 sprejele z ozemlja Turčije od 1. maja 2016.

      V Bruslju, 29. septembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. ŽIGA

      (1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

      (2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 239, 15.9.2015, str. 146).

      (3)  Sklep Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (UL L 248, 24.9.2015, str. 80).

      (4)  Izjava EU –Turčija z dne 18. marca 2016.


title: 2014/344/EU: Sklep Sveta z dne 19. maja 2014 o sklenitvi Dogovora med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu

text:
               11.6.2014

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 170/49

         SKLEP SVETA
   z dne 19. maja 2014
   o sklenitvi Dogovora med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu

      (2014/344/EU)

   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zlasti člena 74 ter člena 78(1) in (2) v povezavi s točko (a) člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               V skladu s Sklepom Sveta 2014/186/EU (1) je Komisija dne 3. marca 2014 podpisala Dogovor med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajnom o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (v nadaljnjem besedilu: Dogovor), in sicer s pridržkom njegove sklenitve.

               (2)

               Dogovor bi bilo treba odobriti.

               (3)

               Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 21 Uredbe (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2), Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri navedeni uredbi, ki je zanju zavezujoča. Za izvajanje člena 49(1) Uredbe (EU) št. 439/2010 bi torej morala sodelovati pri tem sklepu. Zato Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri tem sklepu.

               (4)

               Kot je opredeljeno v uvodni izjavi 22 Uredbe (EU) št. 439/2010, Danska ne sodeluje in pri navedeni uredbi, ki zanjo ni zavezujoča. Danska zato ne sodeluje pri tem sklepu –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Dogovor med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajnom o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu se odobri v imenu Unije.
   Besedilo Dogovora je priloženo temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 13(1) Dogovora (3).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 19. maja 2014

            Za Svet

            Predsednik

         A. TSAFTARIS

      (1)  klep Sveta 2014/186/EU z dne 11. februarja 2014 o podpisu, v imenu Unije, Dogovora med Evropsko unijo in Kneževino Lihtenštajn o podrobnostih njenega sodelovanja pri Evropskem azilnem podpornem uradu (UL L 102, 5.4.2014, str. 3).

      (2)  Uredba (EU) št. 439/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o ustanovitvi Evropskega azilnega podpornega urada (UL L 132, 29.5.2010, str. 11).

      (3)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Dogovora.


title: Sklepa Sveta z dne 10. novembra 2015 o imenovanju člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko

text:
               14.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 380/2

         SKLEPA SVETA
   z dne 10. novembra 2015
   o imenovanju člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Madžarsko
   (2015/C 380/02)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 z dne 18. julija 1994 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (1) in zlasti člena 8 Uredbe,
   ob upoštevanju seznama kandidatov, ki so ga vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,
   ob upoštevanju seznamov članov in nadomestnih članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 2. decembra 2013 (2) in 12. junija 2014 (3), z izjemo nekaterih članov in nadomestnih članov, imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za obdobje do 7. novembra 2016.

               (2)

               Madžarska vlada je za prosti mesti podala predloga o imenovanju –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za obdobje do 7. novembra 2016 se za člana in nadomestnega člana upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu imenujeta:
   I.   PREDSTAVNIKI VLAD

               Država

               Član

               Nadomestni član

               Madžarska

               Katalin BALOGH

               Gyula MADARÁSZ

         Člen 2
   Svet bo člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani, imenoval pozneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 10. novembra 2015

            Za Svet

            Predsednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  UL L 216, 20.8.1994, str. 1.

      (2)  Sklep Sveta z dne 2. decembra 2013 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (UL C 360, 10.12.2013, str. 8).

      (3)  Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Litvo in Malto (UL C 182, 14.6.2014, str. 14); Sklep Sveta z dne 12. junija 2014 o imenovanju članov in nadomestnih članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Francijo (UL C 186, 18.6.2014, str. 5).


title: Sklep Sveta z dne 12. julija 2011 o imenovanju člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za Madžarsko

text:
               14.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 208/3

         SKLEP SVETA
   z dne 12. julija 2011
   o imenovanju člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za Madžarsko
   2011/C 208/02
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1365/75 z dne 26. maja 1975 o ustanovitvi Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (1), zlasti člena 6 Uredbe,
   ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so jih Svetu predložile vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s sklepoma z dne 22. novembra 2010 (2) in 7. marca 2011 (3), razen nekaterih članov in nadomestnih članov, imenoval člane in nadomestne člane upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer za obdobje od 1. decembra 2010 do 30. novembra 2013.

               (2)

               Madžarska vlada je za prosto mesto podala predlog za imenovanje –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za člana upravnega odbora Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer se za obdobje do 30. novembra 2013 imenuje:
   PREDSTAVNIKI VLAD

               Država

               Člani

               Nadomestni člani

               Madžarska

               Péter CSÁNYI

         Člen 2
   Svet bo člane in nadomestne člane, ki še niso bili predlagani, imenoval kasneje.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 12. julija 2011

            Za Svet

            Predsednik

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  UL L 139, 30.5.1975, str. 1.

      (2)  UL C 322, 27.11.2010, str. 8.

      (3)  UL C 83, 17.3.2011, str. 4.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2015/1835 z dne 12. oktobra 2015 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije

text:
               13.10.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 266/55

         SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1835
   z dne 12. oktobra 2015
   o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije
   (prenovitev)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 42 in 45 Pogodbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropska obrambna agencija (v nadaljnjem besedilu: agencija) je bila ustanovljena s Skupnim ukrepom Sveta 2004/551/SZVP (1), z namenom Svetu in državam članicam zagotavljati podporo v prizadevanjih za izboljšanje obrambnih zmogljivosti Unije na področju kriznega upravljanja ter pri izvajanju evropske varnostne in obrambne politike.

               (2)

               Evropska varnostna strategija, ki jo je Evropski svet odobril 12. decembra 2003, opredeljuje ustanovitev obrambne agencije kot pomemben prispevek k razvoju bolj prilagodljivih in učinkovitejših evropskih vojaških virov.

               (3)

               V poročilu o izvajanju evropske varnostne strategije z dne 11. decembra 2008 je poudarjena vodilna vloga agencije pri razvoju ključnih obrambnih zmogljivosti v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP).

               (4)

               Člen 45 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določa, da Svet sprejme sklep o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja agencije, ki bi moral upoštevati raven dejanskega sodelovanja držav članic pri dejavnostih agencije.

               (5)

               Agencija bi morala pomagati pri izvajanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), zlasti SVOP.

               (6)

               Struktura agencije bi ji morala omogočiti, da se odziva na operativne potrebe Unije in njenih držav članic v okviru SVOP ter tesno sodeluje s tretjimi državami, organizacijami in subjekti, če je to potrebno za izpolnjevanje njenih nalog.

               (7)

               Agencija bi morala biti pri svojem delu tesno povezana z obstoječimi dogovori, združenji in organizacijami, kot so tisti ustanovljeni z okvirnim sporazumom pisma o nameri (v nadaljevanju: okvirni sporazum LoI), kakor tudi z Organizacijo vzajemnega sodelovanja na področju oborožitve (Organisation Conjointe de Coopération en matière d'Armement – OCCAR) in Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).

               (8)

               Agenciji bi moralo biti omogočeno, da pri izpolnjevanju svojega poslanstva sodeluje in sklepa ustrezne dogovore z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije.

               (9)

               V skladu s členom 18(2) PEU bi moral imeti visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) vodilno vlogo v strukturi agencije in bi moral zagotavljati osnovno povezavo med agencijo in Svetom.

               (10)

               Svet bi moral pri izvajanju svojih nalog političnega nadzora in oblikovanja politike za agencijo določiti smernice ali navodila.

               (11)

               Glede na njihovo naravo bi moram Svet soglasno odobriti sklenitev upravnih dogovorov med agencijo in tretjimi državami, organizacijami in subjekti.

               (12)

               Pri sprejemanju smernic, navodil in odločitev v zvezi z delom agencije bi se moral Svet sestati na ravni obrambnih ministrov. Vse smernice, navodila ali odločitve, ki jih sprejme Svet v zvezi z delom agencije, bi se morale pripraviti v skladu s členom 240 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

               (13)

               Pristojnosti pripravljalnih in svetovalnih teles Sveta, zlasti Odbora stalnih predstavnikov v skladu s členom 240 PDEU, Političnega in varnostnega odbora (PVO) v skladu s členom 38 PEU in Vojaškega odbora EU (VOEU), bi morale ostati nespremenjene.

               (14)

               Direktorji za nacionalno oborožitev (DNO), direktorji za zmogljivosti, direktorji za raziskovalne in tehnološke dejavnosti ter direktorji za obrambno politiko bi morali prejemati poročila in pri pripravi sklepov Sveta, ki se nanašajo na agencijo, prispevati k zadevam, ki so v njihovi pristojnosti.

               (15)

               Agencija bi morala biti pravna oseba, da bi lahko opravljala svoje naloge in izpolnjevala svoje cilje, pri tem pa vzdrževala tesne stike s Svetom in v celoti upoštevala pristojnosti Unije in njenih institucij.

               (16)

               Zagotoviti bi bilo treba tudi, da lahko proračuni, ki jih upravlja agencija, za vsak primer posebej, prejemajo prispevke iz splošnega proračuna Unije, pri tem pa bi se v celoti upoštevala pravila, postopki in postopki odločanja, ki veljajo za proračun, vključno s členom 41(2) PEU.

               (17)

               Čeprav je agencija odprta za sodelovanje vseh držav članic, bi morala zagotavljati tudi možnost, da posebne skupine držav članic pripravijo ad hoc projekte ali programe.

               (18)

               Dejstvo, da ti ad hoc projekti in programi spadajo med funkcije in naloge agencije, temelji na prizadevanjih za pojasnitev statusa teh dejavnosti kot sestavnih delov proračuna agencije. S tem bi bilo treba zagotoviti, da so samo dejavnosti, v katerih vloga agencije pri upravljanju projektov ali programov v podporo državam članicam ustvarja dodano vrednost, lahko upravičene do oprostitve iz člena 3 Protokola (št. 7) o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 7), ki je priložen PEU in PDEU, ter točke (aa) člena 151(1) Direktive Sveta 2006/112/ES (2). Da bi se takšna oprostitev uporabila, mora imeti agencija vlogo, ki prinaša dodano vrednost. Oprostitev se torej ne bi razširila na primere, ko ta vloga vključuje zgolj dobavo blaga ali opravljanje storitev za države članice.

               (19)

               Agencija bi morala ob upoštevanju sklepa Sveta o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja v skladu s členom 42(6) in členom 46 PEU ter Protokolom (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, katerega vzpostavitev določa člen 42 PEU (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 10), ki je priložen k PEU in PDEU, podpirati izvajanje stalnega strukturnega sodelovanja.

               (20)

               Agencija bi morala imeti postopke odločanja, ki bi dovoljevali učinkovito izpolnjevanje njenih nalog ob spoštovanju politike nacionalne varnosti in obrambe sodelujočih držav članic.

               (21)

               Agencija bi morala svoje naloge izvajati ob doslednem spoštovanju člena 40 PEU.

               (22)

               Agencija bi morala v celoti spoštovati varnostne standarde in pravila Sveta. Uporabljati bi morala ustrezno zakonodajo Unije glede dostopa javnosti do dokumentov iz Uredbe (ES) št. 1049/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ter glede varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4).

               (23)

               V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen k PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. Ta sklep zato za Dansko ne bo zavezujoč.

               (24)

               Potrebnih je več sprememb Sklepa Sveta 2011/411/SZVP (5). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni sklep prenoviti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   POGLAVJE I

      USTANOVITEV, POSLANSTVO IN NALOGE AGENCIJE

   Člen 1
   Ustanovitev
   1.   Agencija za področje razvoja obrambnih zmogljivosti, raziskav, nabave in oborožitve (v nadaljnjem besedilu: Evropska obrambna agencija ali agencija) je bila prvotno ustanovljena s Skupnim ukrepom 2004/551/SZVP in nadaljuje delovanje v skladu z naslednjimi določbami.
   2.   Agencija deluje pod vodstvom Sveta, podpira SZVP in SVOP znotraj enotnega institucionalnega okvira Unije ter ne posega v odgovornosti institucij Unije in organov Sveta. Agencija ob doslednem spoštovanju člena 40 PEU ob opravljanju svojega poslanstva ne posega v druge pristojnosti Unije.
   3.   V agenciji lahko sodelujejo vse države članice, ki želijo v njej sodelovati. Države članice, ki ob sprejetju tega sklepa že sodelujejo v agenciji, nadaljujejo kot sodelujoče države članice.
   4.   Vse države članice, ki želijo sodelovati v agenciji po začetku veljavnosti tega sklepa ali želijo izstopiti iz nje, o tej nameri uradno obvestijo Svet in to sporočijo VP. Vse potrebne tehnične in finančne ureditve za sodelovanje ali izstop določi usmerjevalni odbor iz člena 8.
   5.   Sedež agencije je v Bruslju.
   Člen 2
   Poslanstvo
   1.   Poslanstvo agencije je podpirati Svet in države članice v njihovih prizadevanjih za izboljšanje obrambnih zmogljivosti Unije na področju kriznega upravljanja ter pri ohranjanju SVOP v sedanji obliki in njenem razvoju v prihodnosti.
   2.   Agencija ugotavlja operativne potrebe, spodbuja ukrepe za njihovo izpolnjevanje, prispeva k določanju in po potrebi izvajanju vseh ukrepov, ki so potrebni za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja, sodeluje pri določanju evropske politike na področju zmogljivosti in oboroževanja ter pomaga Svetu pri oceni izboljšanja vojaških zmogljivosti.
   3.   Agencija pri opravljanju svojega poslanstva ne posega v pristojnosti držav članic na področju obrambe.
   Člen 3
   Opredelitve
   V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

               (a)

               „sodelujoče države članice“ pomeni države članice, ki sodelujejo v agenciji;

               (b)

               „prispevajoče države članice“ pomeni tiste sodelujoče države članice, ki prispevajo k določenemu projektu ali programu agencije.

         Člen 4
   Politični nadzor in način poročanja Svetu
   1.   Agencija deluje pod vodstvom in političnim nadzorom Sveta, kateremu predloži poročila in od katerega prejema smernice ali navodila v zvezi z delom Agencije, predvsem v zvezi z njenim triletnim okvirom načrtovanja.
   2.   Agencija Svetu redno poroča o svojih dejavnostih in zlasti:

               (a)

               vsako leto v novembru Svetu predloži poročilo o dejavnostih agencije v zadevnem letu;

               (b)

               ob upoštevanju sklepa Sveta o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja Svetu vsaj enkrat letno predloži informacije o prispevku agencije k dejavnostim ocenjevanja v okviru stalnega strukturnega sodelovanja iz točke (f)(ii) člena 5(3).

         Agencija Svetu pravočasno priskrbi informacije o pomembnih zadevah, ki se usmerjevalnemu odboru predložijo v odločitev.
   3.   Svet soglasno, po posvetovanju s PVO ali drugimi pristojnimi organi Sveta, kar je ustrezno, izda smernice ali navodila v zvezi z delom Agencije, predvsem v zvezi s triletnim okvirom načrtovanja.
   4.   Agencija lahko po potrebi Svetu in Komisiji predloži priporočila za uresničevanje njenega poslanstva.
   Člen 5
   Funkcije in naloge
   1.   Agencija pri izpolnjevanju svojih funkcij in nalog spoštuje druge pristojnosti Unije in institucij Unije.
   2.   Agencija pri izpolnjevanju svojih funkcij in nalog ne posega v pristojnosti držav članic na področju obrambe.
   3.   Agencija, ki deluje pod vodstvom Sveta:

               (a)

               sodeluje pri ugotavljanju ciljev držav članic glede njihovih vojaških zmogljivosti in pri oceni izpolnjevanja obveznosti, ki so jih države članice prevzele v zvezi s temi zmogljivostmi, zlasti tako, da:

                           (i)

                           v povezavi s pristojnimi organi Sveta, vključno z Vojaškim odborom Evropske unije (VOEU), ter z uporabo med drugim mehanizma za razvoj zmogljivosti (CDM) in morebitnih prihodnjih mehanizmov, opredeljuje prihodnje potrebe Unije glede obrambnih zmogljivosti;

                           (ii)

                           usklajuje izvajanje načrta za razvoj zmogljivosti (CDP) in morebitnih prihodnjih načrtov;

                           (iii)

                           na podlagi meril, o katerih se dogovorijo države članice, ocenjuje obveznosti držav članic glede zmogljivosti, med drugim v okviru postopka CDP ter z uporabo CDM in morebitnih prihodnjih mehanizmov;

               (b)

               spodbuja usklajevanje operativnih potreb ter sprejetje učinkovitih in usklajenih postopkov naročanja, zlasti tako, da:

                           (i)

                           spodbuja in usmerja usklajevanje vojaških potreb;

                           (ii)

                           pospešuje stroškovno učinkovit in smotrn nakup z določitvijo najboljše prakse in obveščanjem o njej;

                           (iii)

                           presoja finančne prioritete za razvoj zmogljivosti in nabave;

               (c)

               predlaga večstranske projekte za izpolnjevanje ciljev glede vojaških zmogljivosti, zagotavlja usklajevanje programov, ki jih izvajajo države članice, in upravljanje posebnih programov sodelovanja, zlasti tako, da:

                           (i)

                           pospešuje in predlaga nove večstranske projekte sodelovanja;

                           (ii)

                           določa in predlaga skupne dejavnosti na operativnem področju;

                           (iii)

                           si prizadeva za usklajevanja obstoječih programov, ki jih izvajajo države članice;

                           (iv)

                           na zahtevo držav članic prevzame odgovornost za upravljanje posameznih programov;

                           (v)

                           na zahtevo držav članic pripravlja programe, ki se jih upravlja v okviru OCCAR ali na kakšen drug način, kar je bolj ustrezno;

               (d)

               podpira raziskave na področju obrambne tehnologije ter usklajuje in načrtuje skupne raziskovalne dejavnosti in preučuje tehnične rešitve za prihodnje operativne potrebe, zlasti tako, da:

                           (i)

                           v povezavi z raziskovalnimi dejavnostmi Unije, kjer je to primerno, pospešuje raziskave za izpolnjevanje prihodnjih potreb glede varnostnih in obrambnih zmogljivosti in s tem krepitev evropskega industrijskega in tehnološkega potenciala na tem področju;

                           (ii)

                           pospešuje učinkoviteje usmerjene skupne raziskovalne in tehnološke dejavnosti na področju obrambe;

                           (iii)

                           pospešuje obrambne raziskave in tehnologije s študijami in projekti;

                           (iv)

                           upravlja obrambne raziskovalne in tehnološke pogodbe;

                           (v)

                           si v povezavi s Komisijo prizadeva, da bi kar najbolje izkoristili dopolnjevanje in sinergijo med raziskovalnimi programi na področju obrambe in civilne zaščite;

               (e)

               prispeva k določanju, in po potrebi izvajanju, vsakršnih koristnih ukrepov za krepitev industrijskih in tehnoloških temeljev obrambnega sektorja ter izboljšanju učinkovitosti vojaških izdatkov, zlasti tako, da:

                           (i)

                           prispeva k vzpostavljanju mednarodno konkurenčnega evropskega trga za obrambno opremo ne da bi posegala v pravila notranjega trga in pristojnosti Komisije na tem področju;

                           (ii)

                           v posvetovanju s Komisijo, oziroma če je to ustrezno, z industrijo razvija ustrezne politike in strategije;

                           (iii)

                           si v posvetovanju s Komisijo in v okviru svojih nalog prizadeva za razvoj in uskladitev ustreznih postopkov na ravni celotne EU;

               (f)

               podpira stalno strukturno sodelovanje, vzpostavljeno na podlagi sklepa Sveta, zlasti tako, da:

                           (i)

                           spodbuja večje skupne ali evropske pobude za razvoj zmogljivosti;

                           (ii)

                           pomaga pri rednem ocenjevanju prispevkov sodelujočih držav članic, kar zadeva navedene zmogljivosti, zlasti tistih v skladu z naknadno določenimi merili, med drugim na podlagi člena 2 Protokola št. 10, o čemer naj bi vsaj enkrat letno pripravila poročilo;

               (g)

               si prizadeva za usklajenost z drugimi politikami Unije, če so te pomembne za obrambne zmogljivosti;

               (h)

               si prizadeva za tesnejše sodelovanje na področju obrambemed sodelujočimi državami članicami v skladu z okvirjem politike za sistematično in dolgoročno sodelovanje na področju obrambe;

               (i)

               ob upoštevanju postopkov kriznega upravljanja EU, zagotavlja podporo operacijam SVOP.

         Člen 6
   Pravna oseba
   Agencija ima status pravne osebe, ki je potreben, da lahko opravlja svoje funkcije in dosega svoje cilje. Države članice morajo agenciji zagotoviti kar največjo možno pravno sposobnost, ki se v skladu z njihovo zakonodajo lahko podeli pravnim osebam. Agencija lahko predvsem pridobi premičnine in nepremičnine in z njimi razpolaga ter nastopa kot stranka v sodnem postopku. Agencija lahko sklepa pogodbe z zasebnimi ali javnimi subjekti ali organizacijami.
   POGLAVJE II

      ORGANI IN OSEBJE AGENCIJE

   Člen 7
   Vodja agencije
   1.   Vodja agencije je visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP).
   2.   Vodja agencije je odgovoren za splošno organiziranost in delovanje agencije in zagotavlja, da izvršni direktor izvaja smernice in navodila Sveta in odločitve usmerjevalnega odbora in poroča vodji agencije.
   3.   Vodja agencije predloži Svetu poročila agencije iz člena 4(2).
   4.   Vodja agencije je odgovoren za pogajanja o upravnih dogovorih s tretjimi državami in drugimi organizacijami, združenji ali subjekti v skladu z navodili usmerjevalnega odbora. V sklopu teh dogovorov, ki jih odobri usmerjevalni odbor, je vodja agencije odgovoren za to, da se z njimi vzpostavijo ustrezni delovni odnosi.
   Člen 8
   Usmerjevalni odbor
   1.   Usmerjevalni odbor, ki ga sestavljajo po en predstavnik iz vsake sodelujoče države članice s polnomočnimi pooblastili svoje vlade in en predstavnik Komisije, je organ odločanja agencije. Usmerjevalni odbor deluje v skladu s smernicami in navodili Sveta.
   2.   Usmerjevalni odbor se sestaja na stopnji obrambnih ministrov sodelujočih držav članic ali njihovih predstavnikov. Na stopnji obrambnih ministrov se načeloma sestane vsaj dvakrat letno.
   3.   Vodja agencije skliče in predseduje sestankom usmerjevalnega odbora. Če tako zahteva sodelujoča država članica, vodja agencije skliče sestanek najkasneje v enem mesecu.
   4.   Vodja agencije lahko prenese pooblastilo predsedovanja sestankom usmerjevalnega odbora na stopnji predstavnikov obrambnih ministrov.
   5.   Usmerjevalni odbor lahko zaseda v posebnih sestavah (kot na primer direktorji za nacionalno oborožitev, direktorji za zmogljivosti, direktorji za raziskovalne in tehnološke dejavnosti ali direktorji za obrambno politiko).
   6.   Sestankov usmerjevalnega odbora se udeležujejo:

               (a)

               izvršni direktor agencije iz člena 10 ali njegov predstavnik;

               (b)

               predsednik Vojaškega odbora EU ali njegov predstavnik;

               (c)

               predstavniki Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD).

         7.   Na sestanke o zadevah skupnega interesa lahko usmerjevalni odbor povabi:

               (a)

               generalnega sekretarja Nata ali njegovega imenovanega predstavnika;

               (b)

               vodjo/predsedujočega drugih ureditev, združenj ali organizacij, katerih dejavnosti so pomembne za agencijo (kot so tisti ustanovljeni z okvirnim sporazumom LoI, kakor tudi z OCCAR in ESA);

               (c)

               predstavnike ostalih tretjih strank, če je to primerno.

         Člen 9
   Naloge in pristojnosti usmerjevalnega odbora
   1.   V okviru smernic in navodil Sveta iz člena 4(1) usmerjevalni odbor:

               (a)

               odobri poročila, ki se predložijo Svetu;

               (b)

               najpozneje do 31. decembra vsakega leta soglasno sprejme splošni proračun agencije;

               (c)

               odobri triletni okvir načrtovanja, s katerim se določijo prednostne naloge agencije v okviru mej splošnega proračuna, pri čemer je treba upoštevati, da so finančne vrednosti, pripisane drugemu in tretjemu letu v okviru načrtovanja, določene le zaradi načrtovanja in ne pomenijo pravno zavezujočih mej;

               (d)

               v skladu s členom 19 odobri pripravo ad hoc projektov ali programov v okviru agencije;

               (e)

               imenuje izvršnega direktorja in namestnika;

               (f)

               po potrebi odloči, da ena ali več držav članic agenciji zaupa upravno in finančno upravljanje določenih dejavnosti v njeni pristojnosti v skladu s členom 17;

               (g)

               odobri vsa priporočila Svetu ali Komisiji;

               (h)

               sprejme poslovnik usmerjevalnega odbora;

               (i)

               lahko spremeni finančna pravila za izvajanje splošnega proračuna agencije;

               (j)

               lahko spremeni pravila in predpise za začno in pogodbeno osebje ter za napotene nacionalne strokovnjake;

               (k)

               določa tehnične in finančne ureditve v zvezi s sodelovanjem ali izstopom držav članic iz člena 1(4);

               (l)

               sprejme navodila za pogajanja o upravnih dogovorih, ki jih vodi vodja agencije;

               (m)

               odobri ad hoc dogovore iz člena 23(1);

               (n)

               sklepa upravne dogovore iz člena 26(1) med agencijo in tretjimi strankami;

               (o)

               odobri letne računovodske izkaze in bilanco stanja;

               (p)

               poda odobritev za odločitve v zvezi z organizacijsko strukturo Agencije;

               (q)

               odobri sporazume o ravni storitev ali delovne dogovore iz člena 25, razen tistih, ki so administrativne narave;

               (r)

               sprejme vse ostale ustrezne odločitve za izpolnjevanje poslanstva agencije.

         2.   Razen če ni drugače predvideno v tem sklepu, usmerjevalni odbor sprejema odločitve s kvalificirano večino. Glasovi sodelujočih držav članic se ponderirajo v skladu s členom 16(4) in (5) PEU. Glasovanja se lahko udeležijo samo predstavniki sodelujočih držav članic.
   3.   Če član sodelujoče države članice v usmerjevalnem odboru izjavi, da namerava zaradi navedenih pomembnih razlogov nacionalne politike nasprotovati sprejetju odločitve s kvalificirano večino, se glasovanje ne izvede. Ta predstavnik lahko preko vodje agencije zadevo predloži Svetu, ki usmerjevalnemu odboru izda smernice, če je to primerno. Pri sprejemanju odločitev s kvalificirano večino, pa se usmerjevalni odbor lahko tudi odloči, da zadevo predloži Svetu v odločitev. Svet odloča soglasno.
   4.   Usmerjevalni odbor lahko na predlog izvršnega direktorja ali sodelujoče države članice odloči, da bo ustanovil:

               (a)

               odbore za pripravo upravnih in proračunskih odločitev usmerjevalnega odbora v sestavi delegatov sodelujočih držav članic in predstavnikov Komisije;

               (b)

               posebne odbore za določena vprašanja, ki so v pristojnosti agencije. Te odbore sestavljajo delegati sodelujočih držav članic in, razen če usmerjevalni odbor ne določi drugače, predstavnik Komisije.

         Odločitev o ustanovitvi takih odborov opredeljuje tudi njihova pooblastila, sestavo in trajanje.
   Člen 10
   Izvršni direktor
   1.   Izvršnega direktorja in namestnika izbere in imenuje usmerjevalni odbor na priporočilo vodje agencije za triletno obdobje. Usmerjevalni odbor lahko ta mandat podaljša za dve leti. Izvršni direktor in namestnik delujeta pod vodstvom vodje agencije in v skladu z odločitvami usmerjevalnega odbora.
   2.   Sodelujoče države članice kandidature predložijo vodji agencije, ki o tem obvesti usmerjevalni odbor. Za organizacijo predizbirnega postopka je odgovoren vodja agencije.
   Po odobritvi s strani usmerjevalnega odbora se vzpostavi svetovalna skupina, katere sestava zagotavlja ustrezno ravnotežje med predstavniki ESZD, agencije in sodelujočih držav članic.
   Na podlagi predizbirnega postopka vodja agencije usmerjevalnemu odboru predloži izbor vsaj dveh kandidatov, pri čemer navede, katerega priporoča.
   3.   Izvršni direktor s pomočjo namestnika izvaja vse potrebne ukrepe, da se zagotovita učinkovitost in smotrnost dela agencije. Izvršni direktor je odgovoren za nadzor in usklajevanje funkcionalnih enot za zagotovitev splošne medsebojne povezanosti njihovega dela.
   4.   Izvršni direktor je odgovoren za:

               (a)

               zagotavljanje izvajanja triletnega okvira načrtovanja agencije;

               (b)

               pripravo dela usmerjevalnega odbora;

               (c)

               pripravo predloga okvirnega letnega proračuna, ki se predloži usmerjevalnemu odboru;

               (d)

               pripravo triletnega okvira načrtovanja, ki se predloži usmerjevalnemu odboru;

               (e)

               zagotavljanje tesnega sodelovanja in posredovanja informacij pripravljalnim telesom Sveta, zlasti PVO in VOEU;

               (f)

               pripravo poročila iz člena 4(2);

               (g)

               pripravo izkaza prihodkov in odhodkov in izvrševanje splošnega proračuna agencije in proračunov ad hoc projektov/programov, ki so bili zaupani agenciji;

               (h)

               vsakdanje upravljanje agencije;

               (i)

               vse vidike varnosti;

               (j)

               vse kadrovske zadeve.

         5.   V okviru splošnega proračuna agencije in ob upoštevanju dogovorjenega triletnega okvira načrtovanja je izvršni direktor pristojen za sklepanje pogodb in zaposlovanje osebja. Izvršni direktor ima isto pristojnost v zvezi z drugimi proračuni, opredeljenimi v členu 12, zlasti proračuni v zvezi z dejavnostmi v okviru poglavja IV in vsemi proračuni, ki izhajajo iz dodatnih prihodkov iz člena 15.
   6.   Izvršni direktor je odgovoren usmerjevalnemu odboru.
   7.   Izvršni direktor je zakoniti predstavnik agencije.
   Člen 11
   Osebje
   1.   Osebje agencije, vključno z izvršnim direktorjem, sestavljajo začasni in pogodbeni uslužbenci, ki so izbrani izmed kandidatov iz vseh sodelujočih držav članic na najširši možni geografski osnovi in iz institucij EU. Osebje agencije izbira izvršni direktor na osnovi ustrezne usposobljenosti in izkušenj ter s pomočjo poštenih in preglednih razpisnih postopkov. Izvršni direktor vnaprej objavi podatke o vseh prostih delovnih mestih in pogoje za izbirni postopek. V vsakem primeru je namen zaposlovanja agenciji zagotoviti storitve kar najbolj sposobnega in učinkovitega osebja.
   2.   Vodja agencije na predlog izvršnega direktorja in po posvetovanju z usmerjevalnim odborom imenuje osebje agencije na višji vodstveni ravni ter obnavlja pogodbe z njimi.
   3.   Osebje agencije sestavljajo:

               (a)

               osebje, ki ga agencija najame neposredno na podlagi pogodb za določen čas, izbrano med državljani sodelujočih držav članic. Svet je soglasno sprejel predpise, ki se uporabljajo za to osebje (6). Usmerjevalni odbor pregleda in po potrebi spremeni te predpise, kadar ga ti predpisi za to pooblaščajo;

               (b)

               nacionalni strokovnjaki, ki jih sodelujoče države članice napotijo na delovna mesta v organizacijski strukturi agencije ali za določene naloge in projekte. Svet je soglasno sprejel predpise, ki se uporabljajo za to osebje (7). Usmerjevalni odbor pregleda in po potrebi spremeni te predpise, kadar ga ti predpisi za to pooblaščajo;

               (c)

               uradniki Unije, ki so napoteni na agencijo za določen čas in/ali za določene naloge ali projekte, kot je potrebno.

         4.   Agencija se lahko obrne tudi na:

               (a)

               osebje tretjih držav, organizacij in subjektov, ki ga ti plačajo in s katerimi je agencija sklenila upravne dogovore v skladu s členom 26(1), jih dodelila agenciji ali jih tja napotila v soglasju z usmerjevalnim odborom in v skladu s pogoji, ki se določijo v navedenih dogovorih;

               (b)

               pogodbene uslužbence in napotene strokovnjake za namene prispevanja k izvajanju enega ali več ad hoc projektov ali programov agencije iz poglavja IV. V takih primerih lahko proračuni, povezani z zadevnimi ad hoc projekti ali programi, krijejo osnovne plače pogodbenih uslužbencev ter dodatke in stroške zadevnih napotenih strokovnjakov.

         5.   Skupno število let, ko lahko osebje na katerem koli delovnem mestu dela za agencijo, ne presega 10 let.
   6.   Sodišče Evropske unije je pristojno za vse spore med agencijo in katero koli osebo, za katero se uporabljajo kadrovski predpisi agencije.
   POGLAVJE III

      PRORAČUN IN FINANČNI PREDPISI

   Člen 12
   Proračun agencije
   Proračun agencije vključuje splošni proračun, proračune, povezane z dejavnostmi v okviru poglavja IV, in vse proračune, ki izhajajo iz dodatnih prihodkov iz člena 15.
   Proračun agencije se določi v skladu s proračunskimi načeli Evropske unije (8).
   Člen 13
   Splošni proračun
   1.   Vodja agencije usmerjevalnemu odboru vsako leto do 31. marca predloži predhodno oceno predloga splošnega proračuna za naslednje leto.
   2.   Vodja agencije usmerjevalnemu odboru vsako leto do 30. junija predloži revidiran predhoden osnutek predloga proračuna za naslednje leto, skupaj z osnutkom triletnega okvira načrtovanja.
   3.   Vodja agencije usmerjevalnemu odboru vsako leto do 30. septembra predloži predlog splošnega proračuna skupaj z osnutkom triletnega okvira načrtovanja. Predlog vsebuje:

               (a)

               odobrena proračunska sredstva, ki se štejejo za potrebna:

                           (i)

                           za pokrivanje delovanja agencije, stroškov osebja in sestankov;

                           (ii)

                           za pridobitev zunanjega mnenja, predvem operativnih analiz, ki so nujne za opravljanje nalog agencije, in za določene dejavnosti v skupno dobro vseh sodelujočih držav članic, kot je navedeno v členu 5;

               (b)

               napoved potrebnih prihodkov za pokrivanje odhodkov.

         4.   Cilj usmerjevalnega odbora je zagotoviti, da bodo odobrena proračunska sredstva iz točke (a)(ii) odstavka 2 predstavljala znaten delež skupnih odobrenih proračunskih sredstev iz navedenega odstavka. Ta odobrena proračunska sredstva odražajo dejanske potrebe in agenciji omogočajo njeno operativno vlogo.
   5.   Osnutku splošnega proračuna sta priložena podrobna utemeljitev in kadrovska organizacijska shema.
   6.   Usmerjevalni odbor lahko soglasno odloči, da predlog splošnega proračuna pokriva tudi določene projekte ali programe, če je očitno, da gre za skupno korist vseh sodelujočih držav članic.
   7.   Odobrena proračunska sredstva so uvrščena v naslove in poglavja, tako da so odhodki razvrščeni po vrsti ali namenu, in po potrebi dodatno razvrščeni v člene.
   8.   Vsak naslov lahko vključuje poglavje z naslovom „začasna odobrena proračunska sredstva“. Ta odobrena proračunska sredstva so vpisana, kadar na osnovi ustrezne utemeljitve ni jasno, kolikšen je potreben znesek odobrenih proračunskih sredstev ali obseg za izvrševanje vpisanih odobrenih proračunskih sredstev.
   9.   Proračunske prihodke sestavljajo:

               (a)

               prispevki, ki jih plačajo sodelujoče države članice na osnovi ključa bruto nacionalnega dohodka (BND);

               (b)

               drugi prihodki.

         Predlog splošnega proračuna mora vsebovati postavke za knjiženje namenskih prihodkov in mora, če je to mogoče, navajati predviden znesek.
   10.   Usmerjevalni odbor vsako leto do 31. decembra soglasno sprejme predlog splošnega proračuna. Pri tem usmerjevalnemu odboru predseduje vodja agencije ali predstavnik, ki ga imenuje vodja agencije, ali član usmerjevalnega odbora, ki ga vodja agencije povabi za ta namen. Izvršni direktor razglasi, da je bil proračun potrjen in o tem obvesti sodelujoče države članice.
   11.   Če na začetku proračunskega leta predlog splošnega proračuna ni sprejet, se lahko na mesec porabi znesek v višini največ ene dvanajstine odobrenih proračunskih sredstev iz predhodnega proračunskega leta v zvezi s katerim koli poglavjem ali drugo manjšo enoto proračuna. Po tem dogovoru agencija ne sme razpolagati z odobrenimi proračunski sredstvi, ki presegajo eno dvanajstino njihovega obsega, predvidenega v predlogu splošnega proračuna v pripravi. Na predlog izvršnega direktorja lahko usmerjevalni odbor s kvalificirano večino odobri izdatke, ki presegajo eno dvanajstino, če vsa odobrena proračunska sredstva za to proračunsko leto ne presegajo tistih iz preteklega proračunskega leta. Izvršni direktor lahko zahteva prispevke, ki so potrebni za pokritje odobrenih proračunskih sredstev po tej določbi, in so plačljivi najkasneje 30 dni po izdaji zahtevka za prispevke.
   Člen 14
   Spremembe proračuna
   1.   V primeru neizogibnih, izrednih ali nepredvidenih okoliščin lahko izvršni direktor usmerjevalnemu odboru poda predlog sprememb proračuna.
   2.   Predlog sprememb proračuna se pripravi, predlaga in sprejme in o njem se izda uradno obvestilo po istem postopku kot za splošni proračun. Usmerjevalni odbor mora glede na nujnost ustrezno ukrepati.
   Člen 15
   Dodatni prihodki
   1.   V okviru misije v skladu s členom 2 lahko agencija prejme dodatne prihodke za določen namen:

               (a)

               iz splošnega proračuna Unije za vsak primer posebej, pri tem pa se morajo v celoti spoštovati pravila, postopki in postopki odločanja, ki veljajo za proračun;

               (b)

               od držav članic, tretjih držav ali drugih tretjih strank, razen če usmerjevalni odbor odloči drugače v enem mesecu od prejema teh informacij agencije.

         2.   Prihodki iz odstavka 1 se smejo uporabiti samo za tisti namen, za katerega so bili dodeljeni.
   Člen 16
   Prispevki in povračila
   1.   Določitev prispevkov, kadar se uporablja ključ BND:

               (a)

               Kadar se uporablja ključ BND, se struktura obveznih prispevkov držav članic določi v skladu s ključem bruto nacionalnega proizvoda po členu 41(2) PEU in v skladu s Sklepom Sveta 2007/436/ES, Euratom (9), ali katerim koli drugim sklepom, ki ga morda nadomešča.

               (b)

               Podatki za izračun vseh prispevkov so navedeni v rubriki „lastni viri BND“ v tabeli „Povzetek financiranja skupnega proračuna po vrsti lastnih virov in po državi članici“, priloženi najnovejšemu proračunu Unije. Obvezni prispevek vsake države članice je sorazmeren z deležem BND te države članice v celotnem skupnem BND držav članic, ki so dolžne prispevek plačati.

         2.   Načrt plačevanja prispevkov:

               (a)

               Prispevke za financiranje splošnega proračuna agencije plačajo sodelujoče države članice v treh enakih obrokih, in sicer do 15. marca, 15. junija in 15. oktobra zadevnega proračunskega leta.

               (b)

               Ko so spremembe proračuna sprejete, morajo zadevne države članice obvezne prispevke plačati najkasneje 60 dni po tem, ko je bil zahtevek za prispevke odposlan.

               (c)

               Vse države članice plačajo bančne stroške, povezane s plačilom svojih prispevkov.

               (d)

               Če letni proračun ni odobren do 30. novembra, lahko agencija izda na zahtevo države članice posamezen začasni zahtevek za prispevke za to državo članico.

         Člen 17
   Upravljanje proračunov, povezanih z ad hoc dejavnostmi, s strani agencije
   1.   Na predlog izvršnega direktorja ali države članice lahko usmerjevalni odbor odloči, da države članice lahko agenciji zaupajo upravno in finančno upravljanje določenih dejavnosti v svoji pristojnosti v skladu s členi 19 in 20.
   2.   V okviru ad hoc projektov in programov agencije lahko usmerjevalni odbor agencijo pooblasti da, pod pogoji, določenimi v dogovorih, ki urejajo zadevne dejavnosti, sklepa pogodbe in sporazume o nepovratnih sredstvih, in od teh držav članic vnaprej zbere potrebne prispevke za izpolnitev zadevnih pogodb in sporazumov o nepovratnih sredstvih.
   Člen 18
   Izvajanje proračuna
   1.   Finančne določbe, ki se uporabljajo za splošni proračun agencije so določene v Sklepu Sveta 2007/643/SZVP (10). Usmerjevalni odbor soglasno pregleda in po potrebi spremeni te določbe.
   2.   Na predlog izvršnega direktorja usmerjevalni odbor po potrebi sprejme pravila za izvajanje, ki urejajo izvajanje in nadzor splošnega proračuna, zlasti glede javnih naročil, ne da bi pri tem posegal v ustrezna pravila EU. Usmerjevalni odbor mora predvsem zagotoviti, da se ustrezno upoštevajo zahteve po zanesljivosti dobave ter zaščiti zaupnosti obrambnih podatkov in pravic intelektualne lastnine.
   3.   Kolegij revizorjev izvaja revizije vseh prihodkov in odhodkov agencije.
   POGLAVJE IV

      UPRAVLJANJE AGENCIJE AD HOC PROJEKTOV ALI PROGRAMOV IN Z NJIMI POVEZANI PRORAČUNI

   Člen 19

      Ad hoc projekti ali programi Kategorije A („opt out“) in z njimi povezani ad hoc proračuni
   1.   Ena ali več sodelujočih držav članic ali izvršni direktor lahko usmerjevalnemu odboru predloži ad hoc projekt ali program v sklopu pristojnosti agencije, v katerem je predvideno splošno sodelovanje sodelujočih držav članic ter je navedena pričakovana dodana vrednost agencije. Usmerjevalni odbor se obvesti o morebitnem ad hoc proračunu, povezanem s predlaganim projektom ali programom, in o morebitnih prispevkih tretjih strank.
   2.   Načeloma prispevajo vse sodelujoče države članice. O svojih namerah v zvezi s tem obvestijo izvršnega direktorja.
   3.   Usmerjevalni odbor odobri pripravo ad hoc projekta ali programa.
   4.   Na predlog izvršnega direktorja ali sodelujoče države članice se lahko usmerjevalni odbor odloči, da bo ustanovil odbor za nadzor upravljanja in izvajanja ad hoc projekta ali programa. Odbor sestavljajo delegati iz vseh prispevajočih držav članic, če k projektu ali programu prispeva tudi Unija, pa tudi predstavnik Komisije. Usmerjevalni odbor s sklepom določi mandat in trajanje odbora.
   5.   Prispevajoče države članice, ki se sestanejo v sklopu usmerjevalnega odbora, za take ad hoc projekte ali programe odobrijo:

               (a)

               pravila za upravljanje projekta ali programa;

               (b)

               morebitni ad hoc proračun, povezan s projektom ali programom, ključ za prispevke in potrebna pravila za izvajanje;

               (c)

               sodelovanje tretjih strank v odboru iz odstavka 4. To sodelovanje ne posega v avtonomijo odločanja Unije.

         6.   Če Unija prispeva k ad hoc projektu ali programu, potem Komisija sodeluje pri odločitvah iz odstavka 5, postopki sprejemanja odločitev, ki veljajo za splošni proračun Unije, pa se v celoti upoštevajo.
   Člen 20

      Ad hoc projekti ali programi Kategorije B („opt in“) in z njimi povezani ad hoc proračuni
   1.   Ena ali več sodelujočih držav članic lahko obvesti usmerjevalni odbor, da namerava pripraviti ad hoc projekt ali program v okviru pristojnosti agencije in morebiten ad hoc proračun, povezan z njim ter navede pričakovano dodano vrednost agencije. Usmerjevalni odbor se obvesti o morebitnem ad hoc proračunu, povezanem s predlaganim projektom ali programom, o zadevnih podrobnostih v zvezi s človeškimi viri za tak projekt ali program, in o morebitnih prispevkih tretjih strank.
   2.   Da se zagotovijo največje možne priložnosti za sodelovanje, morajo biti vse države članice pravočasno obveščene o ad hoc projektu ali programu, vključno z osnovo za širitev sodelovanja, tako da bo lahko vsaka država članica izrazila interes za sodelovanje. Poleg tega se bo pobudnik projekta ali programa potrudil, da bo njihovo članstvo čim širše. Sodelovanje bodo določili pobudniki za vsak primer posebej.
   3.   Ad hoc projekt ali program se v tem primeru šteje za projekt ali program agencije, razen če usmerjevalni odbor najkasneje v enem mesecu po prejemu informacij iz odstavka 1 ne odloči drugače.
   4.   Vse sodelujoče države članice, ki želijo naknadno sodelovati v ad hoc projektu ali programu, morajo o svoji nameri obvestiti prispevajoče države članice. Prispevajoče države članice najkasneje dva meseca po prejemu tega obvestila same odločajo o sodelovanju zadevne države članice, pri tem pa upoštevajo osnovo, ki je določena takrat, ko so bile sodelujoče zadevne države članice obveščene o projektu ali programu.
   5.   Prispevajoče države članice same odločajo o ustanovitvi in izvajanju ad hoc projekta ali programa in o morebitnem, s tem povezanim, proračunom. Če Unija prispeva k takemu projektu ali programu, potem Komisija sodeluje pri odločitvah iz tega odstavka, postopki sprejemanja odločitev, ki veljajo za splošni proračun Unije, pa se v celoti upoštevajo. Prispevajoče države članice po potrebi usmerjevalni odbor obveščajo o dogodkih v zvezi s tem projektom ali programom.
   Člen 21

      Ad hoc projekti in programi v okviru poslanstva agencije in z njimi povezani ad hoc proračuni
   1.   V okviru poslanstva agencije, njenih dejavnosti in nalog, kakor so določene v členih 2 oziroma 5 in pod pogojem odobritve ad hoc projektov in programov v skladu s členoma 19 in 20, lahko dejavnosti agencije med drugim zajemajo:

               (a)

               nabave prek javnih naročil, dodeljene skladu z ustreznimi predpisi Unije, ki urejajo dodeljevanje javnih naročil;

               (b)

               nepovratna sredstva, dodeljene v skladu s finančnimi določbami in predpisi iz člena 18.

         2.   Ad hoc proračuni, povezani s projekti in programi agencije ter upravljani v skladu s členom 17, po potrebi vsebujejo odobritve, s katerimi so kriti:

               (a)

               stroški, povezani s pravnimi obveznostmi iz odstavka 1;

               (b)

               stroški iz točke (a)(i) člena 13(3), če so ti stroški neposredno posledica upravljanja zadevnih ad hoc projektov in programov.

         Člen 22
   Prispevki iz splošnega proračuna Unije za ad hoc proračune
   Prispevki iz splošnega proračuna Unije se lahko dodelijo ad hoc proračunom, ki so bili določeni za ad hoc projekte ali programe iz členov 19 in 20.
   Člen 23
   Sodelovanje tretjih strank
   1.   Tretje stranke lahko kot sodelujoče članice prispevajo k posameznemu ad hoc projektu ali programu, ki je bil pripravljen v skladu s členoma 19 ali 20, in k proračunu, povezanem s tem. Usmerjevalni odbor s kvalificirano večino po potrebi odobri ad hoc dogovore med agencijo in tretjimi strankami za vsak posamezen projekt ali program.
   2.   Za ad hoc projekte ali programe iz člena 19 prispevajoče države članice, ki se sestajajo v sklopu usmerjevalnega odbora, skupaj z ustreznimi tretjimi strankami odobrijo vse potrebne ureditve v zvezi z njihovim prispevkom.
   3.   Za ad hoc projekte ali programe iz člena 20 se prispevajoče države članice skupaj z ustreznimi tretjimi strankami odločajo o vseh potrebnih dogovorih v zvezi z njihovim prispevkom.
   POGLAVJE V

      ODNOSI Z INSTITUCIJAMI, ORGANI, URADI IN AGENCIJAMI UNIJE

   Člen 24
   Odnosi s Komisijo
   1.   Komisija je članica usmerjevalnega odbora brez pravice glasovanja in je v smislu sodelovanja in vzajemne koristi v celoti povezana z delom agencije.
   2.   Agencija ima vzpostavljene delovne odnose s Komisijo zlasti zato, da bi s Komisijo izmenjevala strokovno znanje in svetovanje na tistih področjih, na katerih dejavnosti Unije zadevajo naloge agencije in na katerih so dejavnosti agencije povezane z dejavnostmi Unije.
   3.   Potrebni dogovori za kritje prispevka iz splošnega proračuna Unije po členih 15 in 22 se za vsak primer posebej sklenejo z medsebojnim sporazumom med agencijo in Komisijo ali z medsebojnim sporazumom med prispevajočimi državami članicami in Komisijo.
   4.   Komisija lahko sodeluje v projektih in programih agencije. V takem primeru sodeluje v sklepih iz člena 23(2) in (3), brez poseganja v suverenost držav članic na področju razvoja obrambnih zmogljivosti.
   Člen 25
   Odnosi z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije
   1.   Agencija lahko, kolikor je to pomembno za opravljanje njenih nalog, vzpostavi in ohranja sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami, vzpostavljenimi s PEU ali PDEU ali na podlagi zadevnih pogodb.
   Agencija s temi subjekti po potrebi sklene sporazume o ravni storitve ali delovne dogovore. Taki dogovori o delu se lahko navezujejo na izmenjavo operativnih, strateških ali tehničnih podatkov, vključno z osebnimi in tajnimi podatki v skladu z ustreznimi varnostnimi pravili.
   2.   Subjekti iz odstavka 1 lahko sodelujejo v projektih in programih agencije in v s tem povezanem proračunu.
   POGLAVJE VI

      ODNOSI S TRETJIMI DRŽAVAMI, ORGANIZACIJAMI IN SUBJEKTI

   Člen 26
   Upravni dogovori in druge zadeve
   1.   Za opravljanje svojega poslanstva lahko agencija sklepa upravne dogovore s tretjimi državami in drugimi organizacijami in subjekti. Taki dogovori zajemajo predvsem:

               (a)

               načelo odnosov med agencijo in tretjo stranko;

               (b)

               določbe za svetovanje o zadevah, ki so povezane z delom agencije;

               (c)

               varnostne zadeve.

         Pri tem mora spoštovati enotni institucionalni okvir in avtonomijo odločanja Unije. Vsak tak dogovor sklene usmerjevalni odbor po soglasni odobritvi Sveta.
   2.   Agencija ima vzpostavljene tesne delovne odnose z ustreznimi elementi OCCAR in tistimi ustanovljenimi z okvirnim sporazumom LoI, da bi vključila te elemente ali da bi, kakor je to ustrezno in na podlagi medsebojnega dogovora, ustrezno in pravočasno poenotila njihova načela in prakse.
   3.   Vzajemna preglednost in skladni razvoj na področju zmogljivosti se zagotovi z uporabo CDM postopkov. Drugi delovni odnosi med agencijo in ustreznimi NATO organi se opredelijo z upravnim dogovorom iz odstavka 1 ob polnem upoštevanju uveljavljenega okvira sodelovanja in posvetovanja med Unijo in NATO.
   4.   V okviru dogovorov iz odstavka 1, ima agencija pravico vzpostaviti delovne odnose z organizacijami in subjekti, drugimi kot tistimi, navedenimi v odstavkih 2 in 3, da bi se olajšalo njihovo morebitno sodelovanje v projektih in programih.
   5.   V okviru dogovorov iz odstavka 1, ima agencija pravico vzpostaviti delovne odnose s tretjimi državami, da bi se olajšalo morebitno sodelovanje v določenih projektih in programih.
   6.   Če agencija namerava v skladu s členom 7(4) vzpostaviti nove delovne odnose z organizacijami, subjekti ali tretjimi državami, navedenimi v odstavkih 4 in 5 tega člena, zaprosi za predhodno odobritev usmerjevalnega odbora.
   Agencija prav tako poroča usmerjevalnemu odboru o razvoju vzpostavljenih odnosov.
   Agencija na zahtevo sodelujočih držav članic skliče ad hoc sestanek s sodelujočimi državami članicami in organizacijo, subjektom ali tretjo državo, s katero je agencija sklenila upravni dogovor, za namene posvetovanja in izmenjave informacij, v skladu z ustreznimi varnostnimi pravili, o morebitnem sodelovanju te organizacije, subjekta ali tretje države v določenih projektih in programih.
   POGLAVJE VII

      RAZNE DOLOČBE

   Člen 27
   Privilegiji in imunitete
   1.   Privilegiji in imunitete izvršnega direktorja in osebja agencije so določeni v sklepu predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o privilegijih in imunitetah, dodeljenih Evropski obrambni agenciji in njenim uslužbencem, z dne 10. novembra 2004.
   Pred začetkom veljavnosti tega sklepa lahko država gostiteljica izvršnemu direktorju in osebju agencije dodeli privilegije in imunitete, določene v tem sklepu.
   2.   Privilegiji in imunitete agencije so določeni v Protokolu št. 7.
   3.   Predvsem se drugi pododstavek člena 3 Protokola št. 7 uporablja za dejavnosti, pri katerih vloga agencije pri upravljanju projektov ali programov v podporo državam članicam prinaša dodano vrednost, in ne za primere, ko ta vloga pomeni zgolj dobavo blaga ali opravljanje storitev za države članice.
   Člen 28
   Klavzula o pregledu
   Vodja agencije v petih letih od začetka veljavnosti tega sklepa usmerjevalnemu odboru predloži poročilo o izvajanju tega sklepa z namenom, da ga Svet po potrebi pregleda.
   Člen 29
   Pravna odgovornost
   1.   Pogodbeno odgovornost agencije ureja zakon, ki se uporablja za zadevno pogodbo.
   2.   Sodišče Evropske unije je pristojno na podlagi katere koli arbitražne klavzule iz pogodb, ki jih sklene agencija.
   3.   Osebno odgovornost osebja do agencije urejajo ustrezni predpisi, ki se uporabljajo za agencijo.
   Člen 30
   Dostop do dokumentov
   Za dokumente agencije se uporabljajo pravila, določena v Uredbi (ES) št. 1049/2001.
   Člen 31
   Varstvo podatkov
   Pravila iz Uredbe (ES) št. 45/2001 se uporabljajo za obdelavo vseh osebnih podatkov, ki jih obravnava agencija.
   Usmerjevalni odbor na predlog vodje agencije po potrebi sprejme izvedbena pravila.
   Člen 32
   Varnost
   1.   Agencija uporablja varnostne predpise Sveta, določene v Sklepu Sveta 2013/488/EU (11).
   2.   Agencija zagotovi ustrezno varovanje svojih zunanjih komunikacij.
   Člen 33
   Jezikovna ureditev
   Jezikovno ureditev agencije soglasno določi Svet.
   Člen 34
   Razveljavitev
   Sklep 2011/411/SZVP se razveljavi.
   Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo za sklicevanja na ta sklep in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.
   Člen 35
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Luxembourgu, 12. oktobra 2015

            Za Svet

            Predsednica

         F. MOGHERINI

      (1)  Skupni ukrep Sveta 2004/551/SZVP z dne 12. julija 2004 o ustanovitvi Evropske obrambne agencije (UL L 245, 17.7.2004, str. 17).

      (2)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

      (3)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

      (4)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

      (5)  Sklepa Sveta 2011/411/SZVP z dne 12. julija 2011 o določitvi statuta, sedeža in načina delovanja Evropske obrambne agencije ter razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/551/SZVP (UL L 183, 13.7.2011, str. 16).

      (6)  Sklep Sveta 2004/676/ES z dne 24. septembra 2004 o Kadrovskih predpisih Evropske obrambne agencije (UL L 310, 7.10.2004, str. 9).

      (7)  Sklep Sveta 2004/677/ES z dne 24. septembra 2004 o pravilniku, ki se uporablja za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene Evropski obrambni agenciji (UL L 310, 7.10.2004, str. 64).

      (8)  Načela enotnosti, točnosti, enoletnosti, ravnotežja, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije in dobrega finančnega poslovodenja iz člena 6 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

      (9)  Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 163, 23.6.2007, str. 17).

      (10)  Sklep Sveta 2007/643/SZVP z dne 18. septembra 2007 o finančnem pravilniku Evropske obrambne agencije ter o pravilih za oddajanje javnih naročil in pravilniku o finančnih prispevkih iz operativnega proračuna Evropske obrambne agencije (UL L 269, 12.10.2007, str. 1).

      (11)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

      PRILOGA I

         RAZVELJAVLJENI AKTI IN NAKNADNE SPREMEMBE

                  Skupni ukrep Sveta 2004/551/SZVP

                     UL L 245, 17.7.2004, str. 17.

                  Skupni ukrep Sveta 2008/299/SZVP

                     UL L 102, 12.4.2008, str. 34.

                  Sklep Sveta 2011/411/SZVP

                     UL L 183, 13.7.2011, str. 16.

      PRILOGA II

         KORELACIJSKA TABELA

                  Sklep 2011/411/SZVP

                  Ta sklep

                  Člen 1

                  Člen 1

                  Člen 2

                  Člen 2

                  Člen 3

                  Člen 3

                  —

                  Člen 3(c)

                  Člen 4(3) do (4)

                  —

                  Člen 4(5)

                  Člen 4(3)

                  Člen 5

                  Člen 5

                  —

                  Člen 5(3)(g)

                  Člen 6

                  Člen 6

                  Člen 7

                  Člen 7

                  Člen 8

                  Člen 8

                  Člen 9

                  Člen 9

                  Člen 9(1)(b)

                  —

                  Člen 9(1)(c)

                  Člen 9(1)(b)

                  —

                  Člen 9(1)(c)

                  Člen 10

                  Člen 10

                  Člen 11

                  Člen 11

                  člen 11(1), prvi stavek

                  Člen 11(3)

                  —

                  Člen 11(1)

                  —

                  Člen 11(2)

                  Člen 11(2)

                  Člen 11(5)

                  Člen 11(3)(a)

                  —

                  Člen 11(3)(b) in (c)

                  Člen 11(4)

                  člen 11(1), drugi, tretji in četrti stavek

                  Člen 11(6)

                  —

                  Člen 11(8)

                  Člen 11(4)

                  Člen 11(9)

                  Člen 12

                  —

                  —

                  Člen 12

                  Člen 13

                  Člen 13

                  Člen 13(2)(a)(ii)

                  —

                  —

                  Člen 13(2)(a)(ii)

                  Člen 14

                  Člen 14

                  Člen 14(3)

                  —

                  Člen 15

                  Člen 15

                  Člen 16

                  Člen 16

                  Člen 17

                  Člen 17

                  Člen 18

                  Člen 18

                  Člen 19

                  Člen 19

                  Člen 20

                  Člen 20

                  —

                  Člen 21

                  Člen 21

                  Člen 22

                  Člen 22

                  Člen 23

                  Člen 22(4)

                  Člen 24(4), drugi stavek

                  Člen 23

                  Člen 24

                  Člen 23(2)

                  Člen 24(4), prvi stavek

                  —

                  Člen 25

                  Člen 24

                  Člen 26

                  Člen 24(6) do (8)

                  —

                  —

                  Člen 24(6)

                  Člen 25

                  Člen 27

                  Člen 25, prvi odstavek

                  —

                  Člen 26

                  Člen 28

                  Člen 27

                  Člen 29

                  Člen 28

                  Člen 30

                  —

                  Člen 31

                  Člen 29

                  Člen 32

                  Člen 30

                  Člen 33

                  Člen 31

                  Člen 34

                  Člen 32

                  Člen 35