title: Sklep Komisije (EU) 2016/2042 z dne 1. septembra 2016 o shemi pomoči SA.38418 – 2014/C (prej 2014/N), ki jo namerava Nemčija izvajati za financiranje filmske produkcije in distribucije (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 5551) (Besedilo velja za EGP )

text:
               22.11.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 314/63

         SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2042
   z dne 1. septembra 2016
   o shemi pomoči SA.38418 – 2014/C (prej 2014/N), ki jo namerava Nemčija izvajati za financiranje filmske produkcije in distribucije

         (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 5551)

   (Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2),
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a),
   po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenima določbama (1), in ob upoštevanju pripomb,
   ob upoštevanju naslednjega:
   1.   POSTOPEK

               (1)

               Nemčija je z dopisom z dne 4. marca 2014 priglasila Komisiji spremembo sheme pomoči za podporo filmski produkciji in distribuciji (Filmförderungsgesetz („FFG“)). Komisiji je predložila nadaljnje informacije v dopisih z dne 17. aprila in 16. julija 2014.

               (2)

               Komisija je z dopisom z dne 17. oktobra 2014 obvestila Nemčijo, da je v zvezi z ukrepom sklenila sprožiti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

               (3)

               Sklep Komisije o začetku postopka (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
                   (2). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

               (4)

               Nemčija je pripombe glede sklepa o sprožitvi postopka poslala z dopisom z dne 11. decembra 2014.

               (5)

               Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani. Posredovala jih je Nemčiji, ki je dobila priložnost za odziv; njene pripombe je Komisija prejela v dopisu z dne 5. marca 2015.

         2.   PODROBEN OPIS UKREPA

   2.1   Naslov, program

               (6)

               Pravna podlaga sheme je sedma različica zakona o ukrepih za spodbujanje nemškega filma (FFG in der Fassung des Siebten Änderungsgesetzes), ki podrobneje opredeljuje pogoje za avdiovizualno podporo nemškega filmskega sklada (Filmförderanstalt („FFA“)). Komisija jo je odobrila do 31. decembra 2016 s sklepom v zadevi SA.36753 z dne 3. decembra 2013. Predvidena priglašena sprememba sheme zadeva financiranje in davek na storitve ponudnikov videoposnetkov na zahtevo brez podjetja ali agencije v Nemčiji.

               (7)

               Obstoječa zvezna shema za financiranje filmske produkcije, distribucije in predvajanje se financira iz posebnega davka („Sonderabgabe“), naloženega podjetjem v filmski in video industriji ter sektorju radiodifuznega oddajanja. Kinematografski operaterji, ponudniki videoposnetkov in videoposnetkov na zahtevo morajo FFA plačati obvezni davek na podlagi njihovega dohodka iz koriščenja filma. Kinematografski operaterji plačujejo davek od prihodkov od prodaje vstopnic na projekcijo. Ponudniki videoposnetkov in videoposnetkov na zahtevo plačujejo davek, ki temelji na njihovem čistem letnem prometu, pod pogojem, da ta presega 50 000 EUR (3).

               (8)

               Sprememba sheme poteka v luči hitrega tehnološkega razvoja, zlasti na področju distribucije filmov. Narašča ogled filmov doma preko spletnega dostopa za razliko od najema fizičnih nosilcev. Kraj sedeža ponudnika zadevnih storitev, v tem primeru omogočanje ogleda filmov v zasebne namene, postaja manj pomemben za uspešen razvoj poslovnega modela. Z izbrane lokacije lahko ponudnik opravlja storitve na drugem območju brez večjih stroškov prevoza ali stroškov fizične navzočnosti. Sedež ali podružnica nista pogoj za zagotavljanje storitev na zahtevo potrošnikom v ciljni državi članici. Ukrep, ki ga Nemčija namerava izpeljati s predlagano spremembo njene zvezne sheme, se nanaša na financiranje filmske distribucije z videoposnetki na zahtevo. Do sedaj so bili do podpore upravičeni le ponudniki storitev videoposnetkov na zahtevo s sedežem ali podružnico v Nemčiji. V prihodnosti bodo ponudniki videoposnetkov na zahtevo brez sedeža ali agencije v Nemčiji upravičeni do enake podpore za njihovo spletno ponudbo v nemškem jeziku, ki je namenjena strankam v Nemčiji.

               (9)

               Poleg tega se oddelek 66a(2) FFG spremeni v delu, ki se nanaša na sistem financiranja sheme tako, da se upošteva to spremembo in da se zagotovi obdavčitev distributerjev videoposnetkov na zahtevo, ki se nahajajo zunaj Nemčije, v zameno za njihovo upravičenost do pomoči. Davek se zaračuna na promet, realiziran s produkti, ki bi prejeli pomoč, torej s spletnimi ponudbami v nemškem jeziku za stranke v Nemčiji, in sicer do take mere, da obseg tega prometa ni predmet primerljivega davka za kinematografsko podporo v kraju, kjer ima ponudnik sedež.

               (10)

               Nemčija utemeljuje vključitev distributerjev videoposnetkov na zahtevo, ki se nahajajo zunaj Nemčije, prvič, z na splošno močno naraščajočim deležem videoposnetkov na zahtevo v distribuciji in porabi filmov, in drugič s tem, da v zadnjem času veliki distributerji videoposnetkov na zahtevo, ki so dejavni na mednarodni ravni, izberejo en sedež znotraj Unije, od koder oskrbujejo več ali vse države članice. Cilj širitve je, da ostane v skladu z obstoječim sistemom in filozofijo FFG, to je da poraba filmov v Nemčiji, na kakršnem koli nosilcu, zagotavlja prihodek v vladni sklad, ki podpira različne kulturne cilje, vključno s filmsko produkcijo in distribucijo.

               (11)

               Kar zadeva uporabo sredstev, ustvarjenih z davkom na domače in tuje ponudnike videoposnetkov, bo 30 % namenjenih podpori filmski distribuciji z videoposnetki ali videoposnetki na zahtevo, ostalo pa bo, skupaj s prispevki iz kinematografov in radiotelevizijskih postaj, namenjeno podpori filmske produkcije ali distribucije prek drugih kanalov. Teh 30 % bo edini vir financiranja pomoči za distribucijo videoposnetkov.

               (12)

               Priglašen ukrep naj bi veljal od trenutka odobritve s strani Komisije do 31. decembra 2016. Ocenjen letni znesek razpoložljivih sredstev iz prihodkov od davka na ponudbo videoposnetkov je 13 milijonov EUR.

         2.2   Obstoj pomoči

               (13)

               Kot je bilo sklenjeno v sklepu o sprožitvi postopka, opisani ukrep predstavlja državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Na podlagi tega člena je pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Opisani ukrep izpolnjuje kumulativne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da se ta lahko šteje za pomoč. Podpora filmski distribuciji se dodeli iz državnih sredstev, daje selektivno gospodarsko prednost podjetjem in lahko izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in trgovino na notranjem trgu.

               (14)

               Vezano na državna sredstva, je podpora, predvidena s strani FFG, odobrena iz skladov, financiranih s prihodki iz različnih parafiskalnih dajatev, kot jih določa ta akt. FFA je institucija, ustanovljena v skladu z javnim pravom, ki prerazporeja prihodke od teh davkov za produkcijo in distribucijo filmov. Pri teh ukrepih so bila torej uporabljena državna sredstva in jih je mogoče pripisati državi.

               (15)

               Upravičenci sheme – filmski producenti, scenaristi, filmski distributerji, kinematografski operaterji – opravljajo gospodarsko dejavnost in se jih zato obravnava kot podjetja. Državna podpora pomeni prednost, ki je ti v normalnih tržnih pogojih ne bi prejeli. Shema je tudi selektivna, saj so njeni edini upravičenci podjetja, ki se ukvarjajo s produkcijo, distribucijo in predvajanjem filmov.

               (16)

               Trg filmske produkcije in distribucije je mednarodni trg. Upravičenci tekmujejo na mednarodni ravni s proizvajalci in distributerji v drugih državah članicah. Zato ukrep, katerega namen je podpreti produkcijo, distribucijo in promocijo filmov, vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami in pomeni državno pomoč v skladu s členom 107(1) Pogodbe.

         2.3   Razlogi za začetek postopka

   2.3.1   Združljivost spremenjene pomoči za distribucijo videoposnetkov na zahtevo s členom 107(3)(d) Pogodbe

               (17)

               Predviden ukrep – financiranje in davek na storitve ponudnikov videoposnetkov na zahtevo brez sedeža ali agencije v Nemčiji – predstavlja spremembo sheme, ki jo je Komisija odobrila do 31. decembra 2016. Merila za oceno državne pomoči se od prejšnje odobritve sheme niso spremenila in predlagana sprememba se nanaša samo na pomoč distribuciji filmov in davek od tujih distributerjev videoposnetkov na zahtevo.

               (18)

               Komisija je že ugotovila, da je pomoč ponudnikom filmske distribucije videoposnetkov na zahtevo skladna s členom 107(3)(d) Pogodbe (4). Razširitev kroga možnih upravičencev na podjetja, ki so ustanovljena drugod, kot taka ne vpliva negativno na oceno združljivosti v skladu s tem členom.

         2.3.2   Mogoča kršitev drugih določb prava Unije

               (19)

               Komisija mora v analizo državne pomoči vključiti skladnost financiranja ukrepa pomoči s pravili prava Unije, razen pravil o konkurenci, če je financiranje sestavni del ukrepa pomoči. To velja, če obstaja neločljiva povezava med davkom in financiranjem pomoči v smislu, da so prihodki od davkov nujno namenjeni financiranju pomoči in imajo neposreden vpliv na višino pomoči (5). Če se v takšnem primeru izkaže, da je davek v nasprotju z drugimi določbami Pogodbe, Komisija ne more razglasiti pomoči, katere del je davek, za združljivo z notranjim trgom (6).

               (20)

               Priglašena shema določa, da se 30 % prihodkov od davka na ponudnike videoposnetkov porabi za financiranje podpore filmske distribucije z videoposnetki. Poleg tega ni drugega vira financiranja za to vrsto pomoči. To vzpostavlja povezavo med financiranjem distribucije videoposnetkov in prihodki od davka na to dejavnost, s katero so prihodki od davkov edini vir financiranja te dejavnosti in neposredno vplivajo na znesek, ki je na voljo za pomoč. Zato je davek neločljiv in je treba preveriti, da je v skladu tudi z drugimi pravili prava Unije in ne le s pravilom o konkurenci.

               (21)

               Skladno s tem je treba oceniti, ali je razširitev davka na ponudnike videoposnetkov na zahtevo, ki se nahajajo izven Nemčije, združljiva s členom 110 Pogodbe, na podlagi katere nobena država članica ne sme naložiti davka na produkte drugih držav članic, če ga ne nalaga na podobne domače produkte. Poleg tega je treba oceniti, če bi davek lahko kršil pravila o pristojnosti v zvezi s ponudniki videoposnetkov na zahtevo s sedežem v drugih državah članicah, kot je določeno z Direktivo 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).

         2.3.2.1   Člen 110 Pogodbe

               (22)

               Davek bi bil nezdružljiv s členom 110 in zato prepovedan v delu, v katerem je diskriminatoren do uvoženih proizvodov, to je v obsegu, ki izravna večino bremena, ki ga nosi obdavčen domači proizvod v primerjavi z uvoženim (8).

               (23)

               V skladu s tem so lahko parafiskalne dajatve, kot tiste, določene v opisani shemi, v nasprotju s členom 110 Pogodbe, če je shema namenjena le nacionalnim ponudnikom storitev ali če so do nje upravičeni v večji meri kot konkurenti iz drugih držav članic. V tem primeru uvožene storitve, da bi bile skladne s Pogodbo, ne smejo biti obdavčene. Če so uvožene storitve ponudnikov v drugih državah članicah, ki so predmet davka, upravičene do sheme na enak način kot domači ponudniki storitev, to ni v nasprotju s členom 110 Pogodbe.

               (24)

               Četudi, kot v tem primeru, shema v svojih pravilih predvideva, da so lahko tuji ponudniki upravičeni tudi do pomoči in niso diskriminirani, to samo po sebi ne zadostuje. Prav tako se izključuje možnost, da bi pogoji v praksi dajali domačim izvajalcem strukturno prednost.

               (25)

               Komisija je pozvala Nemčijo in zainteresirane strani, da podajo pripombe in predložijo ustrezna dejstva o skladnosti sheme s členom 110 Pogodbe.

         2.3.2.2   Direktiva 2010/13/EU

               (26)

               Priglašeni ukrep uvaja davek za ponudnike videoposnetkov na zahtevo s sedežem v drugih državah članicah na promet, ki ga ustvarijo s storitvami videoposnetkov na zahtevo na nemškem trgu. S tem se zastavlja vprašanje, ali Direktiva 2010/13/EU velja za davek.

               (27)

               Skladno s členom 13 Direktive 2010/13/EU morajo države članice zagotoviti, da avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki jih ponujajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, na ustrezen način in kjer je to izvedljivo, spodbujajo produkcijo in dostop do evropskih del. Člen 13 omenja kot primer takšne promocije finančne prispevke za produkcijo in pridobitev pravic do evropskih del ter delež evropskih del v katalogih ponudnikov storitev na zahtevo in njihovega pomena v tovrstnih katalogih. Skladno z uvodno izjavo 19, Direktiva 2010/13/EU ne vpliva na odgovornost držav članic in njihovih pristojnih organov „vključno s sistemi podeljevanja dovoljenj, upravnih pooblastil in obdavčenja – financiranje in programsko zasnov“.

               (28)

               Treba je opozoriti, da so bile v času začetka veljave Direktive 2010/13/EU storitve na zahtevo, kjer ponudnik storitev ni imel sedeža v državi članici, pojav manjšega pomena. Vendar pa se je do danes njihov tržni delež znatno povečal. Leta 2014 je bil trg videoposnetkov na zahtevo v EU vreden 2,501 milijarde EUR, kar predstavlja povečanje za 272 % od leta 2010. V Nemčiji je bil trg videoposnetkov na zahtevo leta 2014 vreden 315,2 milijona EUR, kar predstavlja povečanje za 172 % od leta 2010 (9).

               (29)

               Če bi se FFG obravnavalo kot ukrep za izvajanje člena 13 Direktive 2010/13/EU, bi moralo biti izvajanje pristojnosti Nemčije nad ponudniki videoposnetkov na zahtevo s sedežem v drugih državah članicah ocenjeno na podlagi pravil o pristojnosti, navedenih v tej direktivi. Na podlagi členov 2(1), (2)(a) in (3) Direktive 2010/13/EU ima vsaka država članica pristojnost za urejanje avdiovizualnih medijskih storitev, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev s sedežem v tej državi članici, skladno s posebnimi pravili, ki so v njih določeni. Nadalje v skladu s členom 3(1) Direktive 2010/13/EU „države članice zagotovijo svobodo sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic in ne omejujejo njihovega prenašanja na svojem ozemlju zaradi razlogov, ki sodijo na področja, ki jih usklajuje ta direktiva“.

               (30)

               Kjer se uporablja Direktiva 2010/13/EU mora država članica, v kateri ima ponudnik medijskih storitev sedež, zagotoviti skladnost s pravili, ki veljajo za avdiovizualne medijske storitve v njeni pristojnosti. V členu 3(4)(a) Direktive 2010/13/EU so za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo navedeni možni razlogi za odstopanje od tega načela.

               (31)

               Komisija je zato v sklepu o sprožitvi postopka izrazila pomisleke glede združljivosti priglašene spremembe obstoječega veljavnega ukrepa državne pomoči FFG z notranjim trgom. Ti dvomi se nanašajo zlasti na združljivost Direktive 2010/13/EU s pomočjo filmski distribuciji, ki se financira iz sklada in ki vključuje dajatve za ponudnike videoposnetkov na zahtevo s sedežem zunaj Nemčije.

         3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

               (32)

               Pripombe so bile prejete od desetih zainteresiranih strani. Izrekli sta jih nemški javni radioteleviziji ARD in ZDF, združenje nemških komercialnih izdajateljev televizijskih programov (VPRT), Evropsko združenje digitalnih medijev (EDIMA), Verband Deutscher Kabelnetzbetreiber (ANGA), javni filmski sklad Mitteldeutsche Medienförderung (MDM), Spitzenorganisation der Deutschen Filmwirtschaft (SPIO), zastopani člani na področju filmske produkcije, tehnike in distribucije, kinematografski operaterji (AG Kino in HDF Kino) in združenje nemških filmskih producentov (Produzentenallianz). Ena zainteresirana stranka je prosila, da njena identiteta ostane zaupna.

         3.1   O morebitni kršitvi člena 110 Pogodbe

               (33)

               Zainteresirana stranka, katere identiteta je zaupna („Družba X“), je zaskrbljena, da je člen 110 Pogodbe kršen. Četudi shema v svojih pravilih predvideva, da so tuji ponudniki upravičeni do pomoči in niso diskriminirani, v praksi pogoji dajejo strukturno prednost domačim operaterjem.

               (34)

               Do diskriminacije bi vsaj trenutno lahko prišlo, ker so člani odbora, ki odločajo o nepovratnih sredstvih, vsi Nemci. Dodelitev nepovratnih sredstev bi bila diskrecijska in bi sredstva bila posledično najverjetneje dodeljena nemškim podjetjem. Poleg tega Družba X trdi, da bi tuji ponudniki ponudili višji delež tuje vsebine, četudi je ta namenjena nemškemu občinstvu. Zato bi imeli manj filmov, ki izpolnjujejo pogoje za prejem pomoči, saj ponujajo manj nemških filmov. Poleg tega bi se ponudniki tujih videoposnetkov na zahtevo soočali z jezikovno oviro, saj so zadevna pravila na voljo samo v nemščini, prav tako pa je treba v nemščini predložiti tudi vloge.

               (35)

               Družba X se pritožuje nad nizkim zneskom pomoči na film za pomoč pri distribuciji ter nad na splošno nizkim deležem tovrstne pomoči za distribucijo videoposnetkov na zahtevo v primerjavi s prodajo videoposnetkov na DVD-ju ali BluRay-ju. Prav tako kritizira dejstvo, da se davek obračunava na promet od vseh filmov, nemških ali evropskih, ne glede na to, ali so primerni za financiranje distribucije ali ne. Poleg tega bo domače ponudnike videoposnetkov na zahtevo davek manj prizadel, ker so nekateri od njih vertikalno integrirani ponudniki videoposnetkov na zahtevo ali televizijski in kabelski operaterji, ki so upravičeni tudi do pomoči za produkcijo iz zveznega filmskega sklada, ki se polni s prispevki ponudnikov videoposnetkov na zahtevo.

               (36)

               ANGA, ki zastopa tudi ponudnike videoposnetkov na zahtevo v Nemčiji, po drugi strani ugotavlja, da so diskriminirani domači ponudniki, saj je njihova domača ponudba predmet obdavčitve, medtem ko tuji ponudniki konkurirajo s ponudbo, ki je prilagojena istemu trgu, njihov promet pa ni obdavčen samo zato, ker so se odločili sedež prijaviti v tujini. SPIO, VPRT, združenje nemških filmskih producentov (Produzentenallianz) in MDM tudi namigujejo, da bi davek končal diskriminacijo domačih ponudnikov. Po mnenju organizacije SPIO glavnino prometa od videoposnetkov na zahtevo v Nemčiji naredi 13 podjetij, od tega 6 s sedežem v tujini. Te številke še ne vključujejo nedavnega vstopa na trg vodilnega ponudnika videoposnetkov na zahtevo iz Združenih držav Amerike s sedežem na Nizozemskem. SPIO meni, da bolj ali manj naključna lokacija ponudnika ne bi smela biti odločilni element za obdavčitev. V digitalni dobi ponudnik na notranjem trgu ne potrebuje več kot en sedež. Za obdavčitev bi moralo biti pomembneje, če je ponudnik za nemški trg pridobil filmske licence, ki mu na tem trgu dovoljujejo poslovanje s končnimi potrošniki. SPIO tudi opozarja na zbrane podatke, iz katerih je razvidno, da imajo tuji ponudniki videoposnetkov na zahtevo v svoji ponudbi podoben poudarek na nemški produkciji, kot ga imajo domači ponudniki.

         3.2   O združljivosti z Direktivo 2010/13/EU

               (37)

               V zvezi z Direktivo 2010/13/EU sta Družba X in EDiMA mnenja, da bi priglašeni ukrep predstavljal ukrep za spodbujanje dostopa do evropskih del v skladu s členom 13(1) te direktive in bi bil v nasprotju z načelom države izvora.

               (38)

               Druge zainteresirane stranke so podprle nemški predlog in so bile mnenja, da davek ne bi pomenil kršitve člena 13(1) v povezavi s členoma 2 in 3 Direktive 2010/13/EU.

         4.   PRIPOMBE NEMČIJE

               (39)

               Nemčija navaja, da bi bilo na splošno v interesu vseh držav članic, da se prepreči izkrivljanje konkurence pri odločanju glede lokacije, saj v filmskem sektorju podjetja izbirajo lokacijo sedeža v glavnem zaradi davčnih razlogov. Izključitev ponudnikov videoposnetkov na zahtevo s sedežem zunaj Nemčije, katerih cilj so nemške stranke, bi imela negativen učinek na financiranje evropskih del.

         4.1   O morebitni kršitvi člena 110 Pogodbe

               (40)

               Nemčija potrjuje svoje prepričanje, da predlagani davek na tuje ponudnike videoposnetkov na zahtevo, tudi v praksi, ne daje prednosti domačim operaterjem pred tujimi. Namigovanje Družbe X, da bodo sredstva namenjena nemškim podjetjem, ker odbor za dodeljevanje sredstev sestavljajo Nemci, po mnenju Nemčije ne vzdrži. Merilo za financiranje ni sedež prosilca, temveč kulturna in ustvarjalna kakovost avdiovizualnih del, ki so upravičena do podpore za distribucijo. Nemčija izrecno priznava in pozdravlja dejstvo, da tuji ponudniki videoposnetkov na zahtevo ponujajo veliko število nemških filmov, ki so upravičeni do podpore.

               (41)

               Tudi argument, da bi tuji ponudniki ponujali višji delež tuje vsebine in posledično imeli manj filmov, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči, čeprav se davek obračuna na promet z vsemi filmi, ne drži. Prvič, to ne predstavlja diskriminacije med domačimi in tujimi ponudniki. Prav tako bi se s to situacijo soočali tudi domači ponudniki s ponudbo filmov, ki niso predmet pomoči. Drugič, to ne bi pomenilo posredne diskriminacije, ker tuji ponudniki dejansko ne ponujajo manj filmov, ki so upravičeni do pomoči, v primerjavi z domačimi tekmeci, ampak še več, kot to dokazujejo podatki Evropskega avdiovizualnega observatorija, navedeni v sporočilu Komisije o evropskem filmu v digitalni dobi (10).

               (42)

               Nemčija zavrača tudi trditev, da bi se tuji ponudniki videoposnetkov na zahtevo soočali z jezikovno oviro. Davek se nanaša le na tiste ponudnike, ki aktivno tržijo svojo ponudbo v nemščini na nemški trg; ponudniki morajo biti v vsakem primeru seznanjeni z ustrezno zakonodajo. Poleg tega, če je potrebno, sklad kandidatom svetuje tudi v angleškem jeziku.

               (43)

               Glede domnevnega nizkega zneska pomoči na film za pomoč pri distribuciji ter nad na splošno nizkim deležem tovrstne pomoči za distribucijo videoposnetkov na zahtevo, Nemčija meni, da se pogoji za pomoči pri distribuciji ne razlikujejo glede na različne oblike tehnične podpore. V nobenem primeru ne bi bilo na primer mogoče, da bi pomoč veljala za stroške oblikovanja splošne tehnične infrastrukture za tiskanje ali za nalaganje filmov na različne distribucijske nosilce. Pomoč se dodeli enemu delu, ki je do pomoči upravičeno.

               (44)

               Nazadnje, v zvezi s trditvijo, da bo davek manj prizadel domače ponudnike videoposnetkov na zahtevo, ker naj bi bili nekateri od njih vertikalno integrirani ponudniki videoposnetkov na zahtevo ali televizijski in kabelski operaterji, Nemčija poudarja, prvič, da so integrirani samo nekateri ponudniki. Drugič, ta argument ne upošteva dejstva, da v filmski sklad prispevajo tudi podružnice družb za oddajanje televizijskih programov.

         4.2   O združljivosti z Direktivo 2010/13/EU

               (45)

               Nemčija je določila, da načrtovani davek ne bo spadal na področje Direktive 2010/13/EU. Zato ne pomeni kršitve člena 13(1) v povezavi s členoma 2 in 3 navedene direktive. Davek se ne more šteti kot regulativni ukrep z učinkom na medijske storitve, njihove programske vsebine in širitev. Financiranje filmov ni usklajeno na ravni Unije. Za obdavčitev v kraju potrošnje ali namembnemu kraju medijske storitve velja enaka logika kot se uporablja za obračun DDV-ja za storitve v Uniji od 1. januarja 2015.

               (46)

               Glede na hitro rastoči tržni delež tujih ponudnikov videoposnetkov na zahtevo, bi bili nemški ponudniki v konkurenčno slabšem položaju, če bi bili še naprej obdavčeni, medtem ko tuji konkurenti na domačem trgu ne bi bili obdavčeni z istim davkom. iTunes na primer, ki nima sedeža v Nemčiji, bi bil lahko že danes vodilni ponudnik videoposnetkov na zahtevo za nemške filme.

         5.   OCENA UKREPA

   5.1   Obstoj pomoči

               (47)

               Kot je razloženo v uvodnih izjavah 13 in 16 tega sklepa, opisan ukrep predstavlja državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Podpora filmski distribuciji se dodeli iz državnih sredstev, daje selektivno gospodarsko prednost podjetjem in lahko izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in trgovino na notranjem trgu.

         5.2   Združljivost spremenjene pomoči za distribucijo videoposnetkov na zahtevo s členom 107(3)(d) Pogodbe

               (48)

               Predviden ukrep – financiranje in davek od storitev ponudnikov videoposnetkov na zahtevo brez sedeža ali agencije v Nemčiji – predstavlja spremembo sheme, ki jo je Komisija odobrila do 31. decembra 2016. Merila za oceno državne pomoči niso spremenila glede na prejšnjo odobritev.

               (49)

               Komisija je že ugotovila, da je pomoč ponudnikom filmske distribucije videoposnetkov na zahtevo skladna s členom 107(3)(d) Pogodbe (11). Zato je bilo sklenjeno že v odločitvi o sprožitvi postopka, da razširitev razpona možnih upravičencev na podjetja, ki so ustanovljena drugod, kot taka ne vpliva negativno na oceno združljivosti v skladu s tem členom.

         5.3   Mogoča kršitev drugih določb prava Unije

   5.3.1   Skladnost s členom 110 Pogodbe

               (50)

               Novi davek ne krši člena 110 Pogodbe. Tuji ponudniki videoposnetkov na zahtevo so enako upravičeni do financiranja. Kot je Nemčija pojasnila, shema tujim ponudnikom videoposnetkov na zahtevo na učinkovit način omogoča, da za pomoč za distribucijo zaprosijo na enak način kot njihovi nemški konkurenti.

               (51)

               Tuja podjetja se lahko z možnostjo financiranja seznanijo na enak način kot podjetja s sedežem v Nemčiji. Seznanjena so v vsakem primeru, saj morajo prispevati v sklad, ki zagotavlja pomoč za distribucijo filma. Poleg tega je pomoč dodeljena samo na podlagi vloge, njihove vloge pa so obravnavane popolnoma enako kot vloge nemških podjetij. Izborna komisija se zavezuje, da bo vloge ocenila izključno na podlagi kulturne kakovosti filmov za katere se zaprosi pomoč. Zato sedež distributerja ne sodi med merila, ki jih izborna komisija uporablja pri odločanju.

               (52)

               Tuji ponudniki filmov v nemščini lahko enako posredno koristijo podporo filmske produkcije v Nemčiji kot njihovi nemški konkurenti. Ta podpora zagotavlja stalen dotok filmov s podporo Nemčije, katere lahko tuji ponudniki vključujejo v svojo ponudbo. To dokazuje dejstvo, da njihovi katalogi vsebujejo delež nemških filmov, ki je primerljiv z deležem v katalogih domačih ponudnikov.

               (53)

               Družba X je predložila utemeljitev, da bi davek manj prizadel domače ponudnike videoposnetkov na zahtevo, ker so nekateri od njih vertikalno integrirani ponudniki videoposnetkov na zahtevo ali televizijski in kabelski operaterji, ki lahko tudi koristijo pomoč. Ta argument ne upošteva dejstva, da razlikovanje med integriranimi in neintegriranimi podjetji nima nič skupnega s sedežem podjetja. Prav tako bi bil drugačen učinek na nemške televizije in ponudnike videoposnetkov na zahtevo. Poleg tega ne upošteva dejstva, da ponudniki videoposnetkov na zahtevo producirajo tudi filme, ki so upravičeni do pomoči.

         5.3.2   Združljivost z Direktivo 2010/13/EU

               (54)

               Zastavlja se vprašanje, ali zadevni davek, ki se obračuna na storitve za nemško občinstvo, spada na področje uporabe Direktive 2010/13/EU. Zadevni davek prispeva v javni sklad FFA, ki je namenjen spodbujanju različnih kulturnih ciljev v avdiovizualnem sektorju. 30 % prihodkov od davka bo namenjenih podpori filmski distribuciji z videoposnetki ali videoposnetki na zahtevo. Preostanek bo skupaj s prispevki iz kinematografov in televizijskih postaj bolj na splošno prispeval k podpori filmske produkcije ali distribucije prek drugih kanalov.

               (55)

               Člen 13(1) Direktive 2010/13/EU zajema ukrepe, ki so povezani s spodbujanjem evropskih del s strani avdiovizualnih medijskih storitev in določa, da država članica, ki ima pristojnost nad ponudnikom tovrstnih storitev, spodbujanje zagotavlja. To je mogoče doseči na primer s finančnim prispevkom, ki bi ga tovrstne storitve namenile produkciji evropskih del.

               (56)

               Dejstvo, da obravnavani davek prispeva k financiranju javnega organa, čigar obveznost je, med drugim, da podpira produkcijo in distribucijo evropskih del, sproža dvome glede tega, če lahko sodi v okvir člena 13(1) Direktive 2010/13/EU. Člen 13(1) Direktive 2010/13/EU ne opredeljuje, ali mora spodbujanje evropskih del potekati brez posredovanja strank, razen samega ponudnika storitev na zahtevo.

               (57)

               Poleg tega bi lahko uporaba obravnavanega davka za storitve, ki so usmerjene iz ene države članice na trg druge države članice, postavila pod vprašaj načelo, da ima država članica, v kateri ima ponudnik medijskih storitev sedež, pristojnost nad ponudnikom, kot je določeno v členu 2(2)a Direktive 2010/13/EU.

               (58)

               Predlagana je bila sprememba Direktive 2010/13/EU, da bi se zagotovilo, da direktiva ustrezno zagotavlja razvoj trga na področju avdiovizualnih medijskih storitev, tako linearnih kot nelinearnih. Predlog za takšno spremembo je Komisija sprejela 25. maja 2016 (12). Pojasnjuje, da imajo države članice pravico od ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo v njihovi pristojnosti zahtevati, da finančno prispevajo k produkciji evropskih del. Predlagana sprememba člena 13 zlasti pojasnjuje, da imajo države članice pravico od ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, usmerjenih v občinstvo na njihovih ozemljih, vendar s sedežem v drugih državah članicah, zahtevati tovrstne finančne prispevke. V tem primeru predlagana sprememba predvideva, da morajo finančni prispevki temeljiti samo na prihodkih, zasluženih v ciljni državi članici. Če država članica, v kateri ima ponudnik sedež, naloži finančni prispevek, mora upoštevati kakršen koli finančni prispevek, naložen s strani ciljne države članice.

               (59)

               Komisija meni, da je bilo v predlaganem besedilu člena 13 Direktive 2010/13/EU pojasnjeno kaj bi že bilo možno v skladu s trenutno veljavno direktivo. Člena, tudi kadar se uporablja za namene tega sklepa, ne gre razumeti kot pripisovanja izključne pristojnosti državi članici, v kateri ima ponudnik sedež, za obdavčitev ponudnikov medijskih storitev na zahtevo, ki bi prispevali k produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del ali deležu in/ali pomenu evropskih del v katalogu programov, ki ga ponuja avdiovizualna medijska storitev na zahtevo. Njegovo besedilo ni kategorično in brezpogojno. Poleg tega je obdavčitev ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo le primer ukrepa, ki ga lahko sprejmejo pristojne države članice.

               (60)

               Razlaga, po kateri načelo države izvora, kot je določeno v členu 2(1) Direktive 2010/13/EU velja za davek, kot v tem primeru, privede do situacije, v kateri za ponudnike, ki delujejo na istem trgu, ne veljajo enake obveznosti. Razlaga, na podlagi katere bi država članica ponudnike videoposnetkov na zahtevo, namenjenih njenemu občinstvu, vendar s sedežem v drugi državi članici, oprostila prispevka za spodbujanje evropskih del, bi diskriminirala ponudnike s sedežem v prvi državi članici, ki so obdavčeni medtem ko konkurirajo na istem trgu.

               (61)

               Poleg tega na dan začetka veljavnosti Direktive 2010/13/EU, kot je opisano v uvodni izjavi 28, še ni bilo jasno za koliko bi se povečal obseg tržnega deleža čezmejnega opravljanja storitev videoposnetkov na zahtevo in posledično tudi njegov pomen za prispevek v filmski sklad. Komisija zlasti ugotavlja, da ukrep iz uradnega obvestila Nemčije izrecno omejuje prihodke, ki so predmet davka, na prihodke, pridobljene v ciljni državi članici, in v kolikor še niso predmet prispevka v državi članici, kjer imajo sedež.

               (62)

               Kot posledica tega veljavnost obdavčitve nekaterih ponudnikov videoposnetkov na zahtevo, ki zagotavljajo svoje storitve iz lokacije zunaj Nemčije, ne postavlja pod vprašaj Direktive 2010/13/EU.

         6.   SKLEPNA UGOTOVITEV

               (63)

               Komisija zato ugotavlja, da je sprememba sheme pomoči FFG, ki jo namerava Nemčija izvajati za financiranje distribucije filma s strani ponudnikov videoposnetkov na zahtevo, v skladu s členoma 107(3)(d) in 110 Pogodbe in da se prav tako ne krši Direktive 2010/13/EU –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Ukrep, ki ga Nemčija namerava izvajati s Filmförderungsgesetz in der Fassung des Siebten Änderungsgesetzes je združljiv z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(d) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
   V skladu s tem se izvajanje ukrepa odobri.
   Člen 2
   Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

      V Bruslju, 1. septembra 2016

            Za Komisijo

         Margrethe VESTAGER

            Članica Komisije

      (1)  UL C 437, 5.12.2014, str. 57,

      (2)  Glej opombo 1.

      (3)  Davek za video industrijo znaša 1,8 % za promet do 30 milijonov EUR; 2,0 % za promet med 30 milijoni EUR in 60 milijoni EUR; 2,3 % za promet nad60 milijonov EUR.

      (4)  Odločba Komisije z dne 3. decembra 2013 v zadevi državne pomoči SA.36753 – Nemčija, Filmförderungsgesetz, ob sklicevanju na točke 80 – 95 Odločbe Komisije z dne 10. decembra 2008 v zadevi N 477/2008 – Nemčija, Nemška shema pomoči za filmsko industrijo.

      (5)  Sodba Regie Networks, C-333/07, EU:C:2008:764, odstavek 99; sodba z dne 11. julija 2014, DTS Distribuidora de Televisión Digital proti Komisiji, T-533/10, ZOdl., v pritožbenem postopku, EU:T:2014:629, odstavek 51, in sodba Telefónica de España et Telefónica Móviles España proti Komisiji, T-151/11, ZOdl., v pritožbenem postopku, EU:T:2014:631, odstavek 101.

      (6)  Sodbi DTS Distribuidora de Televisión Digital proti Komisiji, opomba 5 zgoraj, EU:T:2014:629, odstavek 50, in Telefónica de España et Telefónica Móviles España proti Komisiji, opomba 5 zgoraj, EU:T:2014:631, odstavek 100.

      (7)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

      (8)  Odločba Komisije 2000/116/ES v zadevi C-34/97, Nizozemska – Parafiskalne dajatve za promocijo okrasnih rastlin, UL L 34, 9.2.2000, str. 20, odstavek 63.

      (9)  Evropski avdiovizualni observatorij – Trendi prihodkov videoposnetkov na zahtevo, str. 3–4, https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-data-and-information-costs-and-benefits-audiovisual-media-service-directive-avmsd.

      (10)  (COM(2014) 272 final, strani 4–5) „Glede prisotnosti evropskih filmov je iz razpoložljivih podatkov razvidno, da globalni akter (prisoten v 26 državah EU) predlaga, da se v glavnih domačih trgovinah ponudi več filmskih uspešnic iz EU in dobitnikov evropskih filmskih nagrad, kot jih ponujajo nacionalni ponudniki videoposnetkov na zahtevo“.

      (11)  Glej opombo 4.

      (12)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev glede na spreminjajoče se tržne razmere, COM/2016/0287 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DE/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016PC0287&from=EN.


               12.2.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               C 55/133

         P7_TA(2013)0197
   Zahteva za odvzem imunitete Spirosu Danelisu (Spyros Danellis) (II)
   Sklep Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2013 o zahtevi za odvzem imunitete Spirosu Danelisu (Spyros Danellis) (II) (2013/2028(IMM))
   (2016/C 055/25)

      Evropski parlament,

               —

               ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Spirosu Danelisu, ki jo je dne 11. decembra 2012 posredoval namestnik tožilca Vrhovnega sodišča Helenske republike (ref. št. 4825/2012) v zvezi z odločitvijo kretskega tričlanskega pritožbenega sodišča z dne 9. in 16. oktobra 2012 (ref. št. 1382/2012) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 6. februarja 2013,

               —

               po zagovoru Spirosa Danelisa v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju člena 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976 in ob upoštevanju člena 62 ustave Helenske republike,

               —

               ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

               —

               ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0160/2013),

               A.

               ker je namestnik tožilca Vrhovnega sodišča Helenske republike zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Spirosu Danelisu v povezavi z morebitnim sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

               B.

               ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

               C.

               ker se v skladu s členom 62 ustave Helenske republike poslancev v času njihovega mandata ne sme sodno preganjati, jim odvzeti prostost, jih zapreti ali drugače pripreti brez predhodne odobritve parlamenta.

               D.

               ker je Spiros Danelis obtožen krive ovadbe tretje osebe z namenom, da se proti tej osebi sproži sodni pregon, ter širjenja neresničnih trditev o tretji osebi, ki bi lahko škodovale njeni časti in dobremu imenu, kljub temu, da je vedel, da so te trditve neresnične;

               E.

               ker se omenjene domnevne neresnične trditve in ovadbe nanašajo na prodajo plodov oljk in drugih dreves, ki jih je na razlaščenem zemljišču izruval podizvajalec, ki je izvajal javna dela v okviru gradnje jezu v občini Hersonissos v prefekturi Heraklion, katere župan je bil Spiros Danelis;

               F.

               ker domnevna dejanja za namene člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ne predstavljajo mnenja ali glasu, ki bi ga poslanec Evropskega parlamenta izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

               G.

               ker obtožba očitno ni povezana s položajem Spirosa Danelisa kot poslanca Evropskega parlamenta, temveč se nanaša na njegovo prejšnjo funkcijo župana Hersonissosa;

               H.

               ker ni razloga za sum, da gre za fumus persecutionis, zlasti ob upoštevanju, da Spiros Danelis še zdaleč ni edini obtoženi v tej zadevi;

               1.

               se odloči odvzeti imuniteto Spirosu Danelisu;

               2.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje tožilcu Vrhovnega sodišče Helenske republike in Spirosu Danelisu.

      (1)  Sodba z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier (101/63, [1964] Recueil, str. 387); sodba z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi (149/85, [1986] Recueil, str. 2391); sodba z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu (T-345/05, [2008] ZOdl., str. II-2849); sodba z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente (C-200/07 in C-201/07, [2008] ZOdl., str. I-7929); sodba z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu (T-42/06, [2010] ZOdl., str. II-1135); sodba z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello (C-163/10, [2011] ZOdl., str. I-7565).


title: 2005/639/ES: Sklep Sveta z dne 18. julija 2005 o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Kazahstan o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki

text:
               8.9.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 232/63

         SKLEP SVETA
   z dne 18. julija 2005
   o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Kazahstan o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki
   (2005/639/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE —
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v povezavi s členom 300(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Republiko Kazahstan (1), v nadaljnjem besedilu „SPS“, je začel veljati 1. julija 1999.

               (2)

               Člen 17(1) SPS določa, da trgovino z nekaterimi jeklenimi izdelki urejajo naslov III, z izjemo člena 11, in določbe sporazuma o količinski ureditvi.

               (3)

               V letih od 2000 do 2004 so trgovino z nekaterimi jeklenimi izdelki urejali sporazumi med pogodbenicama SPS. Zato je ustrezno skleniti nov sporazum, ki upošteva razvoj v odnosih med pogodbenicama.

               (4)

               Sporazum je treba odobriti —

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   S tem sklepom se v imenu Skupnosti potrdi Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Kazahstan o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki.
   2.   Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost.

      V Bruslju, 18. julija 2005

            Za Svet

            Predsednik

         J. STRAW

      (1)  UL L 196, 28.7.1999, str. 3.
    ---documentbreak---

               8.9.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 232/64

         SPORAZUM
   med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Kazahstan o trgovini z nekaterimi jeklenimi izdelki
   EVROPSKA SKUPNOST
   na eni strani in
   VLADA REPUBLIKE KAZAHSTAN
   na drugi strani,
   ki sta pogodbenici tega sporazuma,
   STA SE —
   KER je bil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (v nadaljnjem besedilu
            „

            SPS
            “

            ), med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Kazahstan na drugi
             (1)

            podpisan dne
            23. januarja 1995

            in je začel veljati
            1. julija 1999

            ;
   KER želita Evropska skupnost (v nadaljnjem besedilu
            „

            Skupnost
            “

            ) in vlada Republike Kazahstan (v nadaljnjem besedilu
            „

            Kazahstan
            “

            ) spodbuditi urejen in uravnotežen razvoj trgovine z jeklenimi izdelki med Skupnostjo in Kazahstanom;
   KER člen 17(1) SPS določa, da trgovino z nekaterimi jeklenimi izdelki (tj. jeklenimi izdelki iz prejšnje Evropske skupnosti za premog in jeklo, v nadaljnjem besedilu
            „

            ESPJ
            “

            ), urejajo naslov III, razen člena 11, in določbe sporazuma; ker ta sporazum pomeni sporazum v smislu člena 17(1) SPS;
   KER je bila v letih 2000 — 2004 trgovina s temi jeklenimi izdelki urejena s sporazumom, ki ga je treba ustrezno zamenjati z novim sporazumom, ki upošteva razvoj odnosov med pogodbenicama;
   KER je namen tega sporazuma zagotoviti okvir, ki dovoljuje odstranitev količinskih omejitev trgovine z nekaterimi jeklenimi izdelki, če so izpolnjeni nekateri pogoji in zlasti, kadar se vzpostavijo ustrezni konkurenčni pogoji v zvezi z jeklenimi izdelki, ki jih zajema Sporazum;
   KER bi moralo ta sporazum spremljati sodelovanje med pogodbenicama na področju jeklarske industrije, vključno z ustrezno izmenjavo podatkov v okviru kontaktne skupine, kakor predvideva člen 17(2) SPS —
   DOGOVORILI O NASLEDNJEM:
   Člen 1
   1.   Ta sporazum velja za trgovino (prejšnje ESPJ) z jeklenimi izdelki.
   2.   Za trgovino z jeklenimi izdelki iz Priloge I lahko veljajo količinske omejitve.
   3.   Za trgovino z jeklenimi izdelki, ki ni navedena v Prilogi I, ne veljajo količinske omejitve.
   4.   Za jeklene izdelke in na področjih, ki jih ne ureja ta sporazum, se uporabljajo ustrezne določbe SPS.
   Člen 2
   1.   Pogodbenici se strinjata, da bosta za vsako koledarsko leto vzpostavili in ohranili količinske omejitve izvoza iz Kazahstana v Skupnost, kakor določa Priloga II, za izdelke iz Priloge I. Za tak izvoz velja sistem dvojnega preverjanja, kakor je določen v Protokolu A.
   2.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost za dosego popolne liberalizacije trgovine v zvezi z jeklenimi izdelki, navedenimi v Prilogi I, če so vzpostavljeni skladni konkurenčni pogoji.
   3.   Količinske omejitve, carine, dajatve ali kateri koli podobni ukrepi v zvezi z izvozom odpadkov in ostankov železa pod oznako 7204 kombinirane nomenklature so med pogodbenicama prepovedani.
   4.   Pogodbenici se strinjata, da se uvoz izdelkov, navedenih v Prilogi I, iz Kazahstana v Skupnost v obdobju od
            1. januarja 2005

            do datuma začetka veljavnosti tega sporazuma odšteje od količinskih omejitev iz Priloge II.
   5.   Uvoz količin, ki presegajo tiste, ki so navedene v Prilogi II, se dovoli, če industrija Skupnosti ne more zadovoljiti notranjega povpraševanja, ki ima za posledico pomanjkljivo ponudbo enega ali več izdelkov iz Priloge I. Na zahtevo katere koli pogodbenice se takoj začnejo posvetovanja za določitev stopnje pomanjkanja na podlagi objektivnih dokazov. Skupnost po končanih posvetovanjih sproži notranje postopke za povečanje količin iz Priloge II.
   6.   Kadar države, ki kandidirajo za članstvo v Evropski uniji, postanejo članice pred iztekom veljavnosti tega sporazuma, se pogodbenici strinjata, da bosta proučili povečanje količinskih omejitev iz Priloge II.
   7.   Vsaka pogodbenica lahko kadar koli zahteva posvetovanja v zvezi z:

               —

               ravnmi količinskih omejitev iz Priloge II, kadar so se pogoji glede izdelkov, navedenih v Prilogi I, znatno poslabšali ali izboljšali;

               —

               možnostjo prenosa neporabljenih količin iz premalo izkoriščenih skupin izdelkov v druge skupine.

         Člen 3
   1.   Za dajanje v prost promet jeklenih izdelkov iz Priloge I, uvoženih na carinsko območje Skupnosti, se zahteva predložitev uvoznega dovoljenja, ki ga je izdal pristojni organ države članice na podlagi predložitve izvoznega dovoljenja, ki so ga izdali organi Kazahstana, in potrdila o poreklu v skladu z določbami Protokola A.
   2.   Za uvoz jeklenih izdelkov, navedenih v Prilogi I, na carinsko območje Skupnosti ne veljajo količinske omejitve iz Priloge II, pod pogojem, da jih spremlja izjava, da so namenjeni za ponovni izvoz iz Skupnosti v enakem stanju ali po obdelavi v okviru upravnega sistema nadzora, ki obstaja v Skupnosti.
   3.   Dovoli se prenos dela količinskih omejitev iz Priloge II, ki ni bil uporabljen v prvem koledarskem letu, do ustreznih količinskih omejitev za naslednje koledarsko leto v višini do 10 % ustrezne količinske omejitve za leto, v katerem ni bila uporabljena. Kazahstan obvesti Skupnost najpozneje do 31. marca naslednjega leta, če namerava uveljaviti to določbo.
   4.   Količinska omejitev za določen izdelek se lahko prilagodi enkrat v koledarskem letu do 10 % količinske omejitve za določeno skupino izdelkov, vendar s privolitvijo obeh pogodbenic. Morebitni popravki količinskih omejitev zaradi prenosa veljajo le za tekoče koledarsko leto. Na začetku naslednjega koledarskega leta veljajo tiste količinske omejitve, ki so navedene v Prilogi II, brez poseganja v določbe zgornjega odstavka 3. Kazahstan obvesti Skupnost najpozneje do 31. maja, če namerava uveljaviti to določbo.
   Člen 4
   1.   Da bi bil sistem dvojnega preverjanja čim bolj učinkovit in da bi čim bolj zmanjšali možnosti zlorab in izogibanja:

               —

               organi Kazahstana do 28. dne v mesecu obvestijo organe Skupnosti o izvoznih dovoljenjih, ki so jih izdali v preteklem mesecu;

               —

               organi Skupnosti do 28. dne v mesecu obvestijo organe Kazahstana o uvoznih dovoljenjih, ki so jih izdali v preteklem mesecu.

         V primeru večjih razhajanj in ob upoštevanju časovnih dejavnikov v zvezi z zagotavljanjem takih podatkov lahko katera koli pogodbenica zahteva posvetovanja, ki se začnejo takoj.
   2.   Brez poseganja v odstavek 1 in z namenom zagotovitve učinkovite uporabe tega sporazuma se obe pogodbenici strinjata, da bosta naredili vse, kar je treba, da bi preprečili, preiskali in sprejeli vse potrebne zakonske in/ali upravne ukrepe proti izogibanju v obliki pretovarjanja, preusmerjanja, lažnih deklaracij glede države ali kraja porekla, ponarejanja dokumentov, lažnih deklaracij glede količin, opisa ali uvrstitve blaga in kakršnega koli drugega načina. V skladu s tem se obe pogodbenici strinjata, da bosta uvedli potrebne predpise in upravne postopke, ki omogočajo učinkovite ukrepe proti takemu izogibanju, kar vključuje sprejetje pravno zavezujočih korektivnih ukrepov proti zadevnim izvoznikom in/ali uvoznikom.
   3.   Če bi katera koli pogodbenica na podlagi podatkov, ki so ji na voljo, menila, da je prišlo do izogibanja določbam tega sporazuma, lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico, ki se začnejo takoj.
   4.   Dokler rezultati posvetovanj iz odstavka 3 niso poznani, če tako zahteva Skupnost in kadar obstajajo zadostni dokazi, Kazahstan zagotovi, da se vsi popravki količinskih omejitev, ki izhajajo iz teh posvetovanj, izvedejo za koledarsko leto, v katerem je bila predložena zahteva za posvetovanja iz odstavka 3, ali za naslednje leto, če je omejitev za navedeno koledarsko leto izčrpana.
   5.   Če pogodbenici v okviru posvetovanja iz odstavka 3 ne dosežeta vzajemno zadovoljive rešitve, ima Skupnost pravico odpisati ustrezne količine glede na količinske omejitve iz Priloge II, kadar obstaja dovolj dokazov, da uvoz jeklenih izdelkov iz Sporazuma, ki so po poreklu iz Kazahstana, pomeni izogibanje določbam tega sporazuma.
   6.   Če pogodbenici v okviru posvetovanja iz odstavka 3 ne dosežeta vzajemno zadovoljive rešitve, ima Skupnost pravico zavrniti uvoz zadevnih izdelkov, kadar obstaja dovolj dokazov o napačnem deklariranju količin, opisa ali uvrstitve.
   7.   Pogodbenici se strinjata, da bosta v celoti sodelovali pri preprečevanju in učinkovitem obravnavanju težav, ki izhajajo iz izogibanja določbam tega sporazuma.
   Člen 5
   1.   Skupnost količinskih omejitev iz Priloge II za uvoz jeklenih izdelkov iz Priloge I v Skupnost ne razporedi na regionalne deleže.
   2.   Pogodbenici sodelujeta, da bi preprečili nenadne in škodljive spremembe tradicionalnih trgovinskih tokov v Skupnost. Če bi nastopila nenadna in škodljiva sprememba tradicionalnih trgovinskih tokov (vključno z regionalno koncentracijo ali izgubo tradicionalne dobave), ima Skupnost pravico, da zahteva posvetovanja za zadovoljivo rešitev problema. Taka posvetovanja se začnejo takoj.
   3.   Kazahstan si prizadeva zagotoviti, da se izvoz jeklenih izdelkov, navedenih v Prilogi I, v Skupnost med letom čim bolj enakomerno razporedi. Pri nenadnem in škodljivem povečanju uvoza ima Skupnost pravico, da zahteva posvetovanja za zadovoljivo rešitev problema. Taka posvetovanja se začnejo takoj.
   4.   Poleg obveznosti iz odstavka 3 in kadar dovoljenja, ki jih izdajajo organi Kazahstana, dosežejo 90 % količinskih omejitev za zadevno koledarsko leto, lahko katera koli pogodbenica zahteva posvetovanja o količinskih omejitvah za zadevno leto. Taka posvetovanja se začnejo takoj. Dokler izid posvetovanj še ni poznan, lahko organi Kazahstana še naprej izdajajo izvozna dovoljenja za izdelke, ki jih zajema ta sporazum, če ne presežejo količin, navedenih v Prilogi II.
   Člen 6
   1.   Kadar se kateri koli izdelek iz tega sporazuma uvaža v Skupnost iz Kazahstana pod pogoji, ki povzročajo ali pretijo, da bodo povzročili, znatno škodo proizvajalcem podobnih izdelkov v Skupnosti, Skupnost Kazahstanu predloži vse ustrezne podatke, da bi poiskali rešitev, ki bi bila sprejemljiva za obe pogodbenici. Pogodbenici takoj začneta posvetovanja.
   2.   Če na posvetovanjih iz odstavka 1 ni dosežen dogovor v 30 dneh od predložitve zahteve Skupnosti za posvetovanja, lahko Skupnost uporabi pravico do ukrepanja v smislu zaščitnih ukrepov v skladu z določbami SPS.
   3.   Določbe člena 13.6 SPS se uporabljajo ne glede na določbe tega sporazuma.
   Člen 7
   1.   Uvrstitev izdelkov, ki jih zajema ta sporazum, temelji na tarifni in statistični nomenklaturi Skupnosti (v nadaljnjem besedilu
            „

            kombinirani nomenklaturi
            “

            ali s kratico
            „

            KN
            “

            ) in vseh njenih spremembah. Spremembe kombinirane nomenklature, izvedene v skladu s postopki, ki veljajo v Skupnosti glede izdelkov, ki jih zajema ta sporazum, ali sklepi v zvezi z razvrstitvijo blaga nimajo za posledico zmanjšanja količinskih omejitev iz Priloge II.
   2.   Poreklo izdelkov, ki jih zajema ta sporazum, se ugotavlja v skladu s pravili, ki veljajo v Skupnosti. Spremembe teh pravil o poreklu se sporočijo Kazahstanu in nimajo za posledico zmanjšanja količinskih omejitev iz Priloge II. Postopki za nadzor porekla zgoraj navedenih izdelkov so določeni v Protokolu A.
   Člen 8
   1.   Brez poseganja v redno izmenjavo podatkov o izvoznih in uvoznih dovoljenjih iz člena 4(1) se pogodbenici strinjata, da si bosta v ustreznih presledkih izmenjevali popolne statistične podatke o izdelkih, navedenih v Prilogi I, ob upoštevanju najkrajših obdobij, v katerih se pripravijo zadevni podatki, ki obsegajo izvozna in uvozna dovoljenja, izdana v skladu s členom 3, ter statistične podatke o uvozu in izvozu za zadevne izdelke.
   2.   Pri večjem razhajanju med izmenjanimi podatki lahko katera koli pogodbenica zahteva posvetovanja.
   Člen 9
   1.   Brez poseganja v določbe o posvetovanjih, predvidenih za posebne okoliščine v prejšnjih členih, se posvetovanja na zahtevo katere koli pogodbenice skličejo zaradi reševanja kakršnih koli težav, ki nastanejo pri uporabi tega sporazuma. Posvetovanja potekajo v duhu sodelovanja in z željo po odpravi razlik med pogodbenicama.
   2.   Kadar ta sporazum določa takojšnji začetek posvetovanj, se pogodbenici obvežeta, da bosta uporabili vsa razumna sredstva za izpolnitev te zahteve.
   3.   Vsa druga posvetovanja urejajo naslednje določbe:

               —

               o vsaki zahtevi za posvetovanja je treba pisno obvestiti drugo pogodbenico,

               —

               kadar je to primerno, zahtevi v razumnem času sledi poročilo, ki navede razloge za posvetovanja,

               —

               posvetovanja se začnejo v roku enega meseca od datuma zahteve,

               —

               pogodbenici dosežeta obojestransko sprejemljivo rešitev v roku enega meseca od začetka pogajanj, razen kadar ta rok pogodbenici sporazumno ne podaljšata.

         4.   Posebna dodatna posvetovanja se lahko izvedejo na podlagi dogovora s pogodbenicama.
   Člen 10
   Obe pogodbenici želita doseči popolno liberalizacijo trgovine z jeklenimi izdelki in priznavata, da je združljivost predpisov o konkurenci, državni pomoči in okolju znotraj vsake pogodbenice pomemben pogoj za spodbujanje trgovine med njima. V ta namen in na zahtevo Kazahstana Skupnost zagotovi tehnično pomoč, da pomaga Kazahstanu pri sprejemanju in izvajanju zakonskih določb, ki bodo združljive s tistimi, ki jih je sprejela in jih uporablja Skupnost. Tako pomoč se določi v projektih, s katerimi se strinjata obe pogodbenici, in se med drugim jasno opredelijo cilji, sredstva in časovni okvir.
   Člen 11
   1.   Ta sporazum začne veljati na dan podpisa. Uporablja se do
            31. decembra 2006

            , razen kadar se sporazum ne odpove ali preneha veljati v skladu z določbami odstavka 3 ali 4.
   2.   Pogodbenici lahko kadar koli predlagata dopolnitve tega sporazuma, ki bodo predmet posvetovanj na zahtevo katere koli pogodbenice.
   3.   Katera koli pogodbenica lahko odpove ta sporazum, če drugo pogodbenico o tem obvesti vsaj šest mesecev vnaprej. V navedenem primeru Sporazum preneha veljati ob izteku odpovednega roka in količinske omejitve v Skupnosti, določene v Prilogi II k tem sporazumu, se sorazmerno zmanjšujejo do datuma začetka veljavnosti odpovedi, razen kadar se pogodbenici ne dogovorita drugače.
   4.   Če Kazahstan pristopi k STO pred iztekom tega sporazuma, Sporazum preneha veljati na dan pristopa.
   5.   Skupnost si pridružuje pravico, da sprejme ustrezne ukrepe, kadar pogodbenici ne moreta doseči vzajemno zadovoljive rešitve pri posvetovanjih, predvidenih v predhodnih členih, ali kadar sporazum odpove katera koli pogodbenica, vključno s ponovno uvedbo sistema avtonomnih kvot glede izvoza izdelkov, navedenih v Prilogi I, iz Kazahstana.
   6.   Prilogi, Potrjeni zapisnik in Protokol A, ki so priloženi k temu sporazumu, so njegov sestavni del.
   Člen 12
   Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, madžarskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in ruskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého července dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende juli to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta juulikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addi' diciannove luglio duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā jūlijā.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų liepos devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év július tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Lulju tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende juli tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego lipca roku dwutysięcznego piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de dois mil e cinco.
      V Bruslju, devetnajstega julija leta dva tisoč pet.
      V Bruseli dňa devätnásteho júla dvetisícpäť.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde juli tjugohundrafem.

      Совершено в городе Брюсселе девятнадцатого іюля две тысячі пятого года.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         За Европейское сообщество

         Por el Gobierno de la República de Kazajstán
         Za vládu Republiky Kazachstán
         For regeringen for Republikken Kasakhstan
         Im Namen der Regierung der Republik Kasachstan
         Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel
         Για την κυβέρνηση της Δημοκρατίας του Καζακστάν
         For the Government of the Republic of Kazakhstan
         Pour le gouvernement de la République du Kazakhstan
         Per il governo della Repubblica del Kazakstan
         Kazahstānas Republikas valdības vārdā
         Kazachstano Respublikos Vyriausybės vardu
         a Kazah Köztársaság Kormánya részéről
         Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Kazakastan
         Voor de regering van de Republiek Kazachstan
         W imieniu rządu Republiki Kazachstanu
         Pelo Governo da República do Cazaquistão
         Za vládu Kazašskej republiky
         Za Vlado Republike Kazahstan
         Kazakstanin tasavallan hallituksen puolesta
         På Republiken Kazakstans regerings vägnar

         За Правительство Республікі Казахстан

      (1)  UL L 196, 28.7.1999, str. 3

               .
   PRILOGA I
   SA Ploščati valjani izdelki
   SA1. Kolobarji

               7208100000

               7208250000

               7208260000

               7208270000

               7208360000

               7208370010

               7208370090

               7208380010

               7208380090

               7208390010

               7208390090

               7211140010

               7211190010

               7219110000

               7219121000

               7219129000

               7219131000

               7219139000

               7219141000

               7219149000

               7225200010

               7225301000

               7225309000

         SA2. Debela pločevina

               7208400010

               7208512010

               7208512091

               7208512093

               7208512097

               7208512098

               7208519110

               7208519190

               7208519810

               7208519891

               7208519899

               7208529110

               7208529190

               7208521000

               7208529900

               7208531000

               7211130000

         SA3. Drugi ploščati valjani izdelki

               7208400090

               7208539000

               7208540000

               7208900010

               7209150000

               7209161000

               7209169000

               7209171000

               7209179000

               7209181000

               7209189100

               7209189900

               7209250000

               7209261000

               7209269000

               7209271000

               7209279000

               7209281000

               7209289000

               7209900010

               7210110010

               7210122010

               7210128010

               7210200010

               7210300010

               7210410010

               7210490010

               7210500010

               7210610010

               7210690010

               7210701010

               7210708010

               7210903010

               7210904010

               7210908091

               7211140090

               7211190090

               7211232010

               7211233010

               7211233091

               7211238010

               7211238091

               7211290010

               7211900011

               7212101000

               7212109011

               7212200011

               7212300011

               7212402010

               7212402091

               7212408011

               7212502011

               7212503011

               7212504011

               7212506111

               7212506911

               7212509013

               7212600011

               7212600091

               7219211000

               7219219000

               7219221000

               7219229000

               7219230000

               7219240000

               7219310000

               7219321000

               7219329000

               7219331000

               7219339000

               7219341000

               7219349000

               7219351000

               7219359000

               7225401290

               7225409000

         PRILOGA II
   KOLIČINSKE OMEJITVE

               (v tonah)

               Izdelki

               2005

               2006

               SA. Ploščati izdelki

               SA1. Kolobarji

               85 000

               87 125

               SA2. Debela pločevina

               0

               0

               SA3. Drugi ploščati izdelki

               115 000

               117 875

         POTRJENI ZAPISNIK
   V okviru tega sporazuma sta se pogodbenici dogovorili, da:

               —

               v okviru izmenjave podatkov, predvidene v členu 4(1) v zvezi z izvoznimi in uvoznimi dovoljenji, bosta pogodbenici pošiljali navedene podatke ne samo za Skupnost kot celoto, temveč tudi za države članice,

               —

               dokler zadovoljiv izid posvetovanj iz člena 5(2) še ni poznan, bo Kazahstan na željo Skupnosti sodeloval tako, da ne bo izdal izvoznih dovoljenj, ki bi še poslabšala težave, povzročene zaradi nenadnih in škodljivih sprememb tradicionalnih trgovinskih tokov; ter

               —

               Kazahstan bo ustrezno upošteval občutljivo naravo majhnih regionalnih trgov znotraj Skupnosti tako glede njihovih tradicionalnih potreb po blagu kot glede preprečevanja regionalnih koncentracij.

         PROTOKOL A
   NASLOV I
   UVRSTITEV
   Člen 1
   1.   Pristojni organi Skupnosti se zavezujejo, da bodo Kazahstan obvestili o vseh spremembah v kombinirani nomenklaturi (KN) v zvezi z izdelki iz Sporazuma pred datumom začetka njihove veljavnosti v Skupnosti.
   2.   Pristojni organi Skupnosti se zavežejo, da pristojne organe Kazahstana obvestijo o vseh sklepih, povezanih z uvrstitvijo izdelkov, ki jih zajema Sporazum, najkasneje v enem mesecu od njihovega sprejema.
   Takšno poimenovanje vključuje:

               (a)

               poimenovanje zadevnih izdelkov,

               (b)

               ustrezne oznake KN,

               (c)

               razloge, zaradi katerih je bila odločitev sprejeta.

         3.   Če ima odločitev o razvrstitvi za posledico spremembo prakse uvrščanja katerega koli izdelka, ki ga zajema Sporazum, pristojni organi Skupnosti zagotovijo 30-dnevni rok od dneva sporočila Skupnosti, po izteku katerega odločitev začne veljati. Za izdelke, odpremljene pred datumom začetka veljavnosti odločitve, še naprej velja prejšnja praksa uvrščanja, pod pogojem, da se zadevno blago predloži za uvoz v Skupnost v 60 dneh od navedenega datuma.
   4.   Če se odločitev Skupnosti o razvrstitvi, ki ima za posledico spremembo prakse razvrščanja katerega koli izdelka, ki ga zajema Sporazum, nanaša na kategorijo, za katero veljajo količinske omejitve, se pogodbenici strinjata, da se bosta posvetovali v skladu s postopki, opisanimi v členu 9(3) Sporazuma, da bi izpolnili obveznost iz člena 7(1) Sporazuma.
   5.   Če se mnenja pristojnih organov Kazahstana in Skupnosti ob vstopu v Skupnost razhajajo glede razvrstitve izdelkov, ki jih zajema Sporazum, razvrstitev začasno temelji na navedbah, ki jih predloži Skupnost, do začetka posvetovanj v skladu s členom 9 Sporazuma, katerih cilj je doseči dogovor glede dokončne razvrstitve zadevnih izdelkov.
   NASLOV II
   POREKLO
   Člen 2
   1.   Izdelke s poreklom iz Kazahstana v skladu z uredbami Skupnosti, ki veljajo za izvoz v Skupnost v skladu z ureditvijo, uvedeno s Sporazumom, spremlja potrdilo o poreklu iz Kazahstana, ki je skladno z vzorcem, priloženem k temu protokolu.
   2.   Potrdilo o poreklu potrdijo organizacije Kazahstana, pooblaščene za te namene v skladu z zakonodajo Kazahstana, če se zadevni izdelki lahko obravnavajo kot izdelki s poreklom iz Kazahstana.
   Člen 3
   Potrdilo o poreklu se izda samo na zahtevo, ki jo je pisno vložil izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik na izvoznikovo odgovornost. Organizacije Kazahstana, pooblaščene za te namene po zakonodaji Kazahstana, zagotovijo, da je potrdilo o poreklu pravilno izpolnjeno in v ta namen zahtevajo vso potrebno dokazno dokumentacijo ali izvedejo vsa preverjanja, za katera menijo, da so ustrezna.
   Člen 4
   Odkritje majhnih razhajanj med izjavami na potrdilu o poreklu in izjavami v dokumentih, predloženih carinskemu uradu zaradi formalnosti, potrebnih za uvoz izdelkov, samo po sebi ne vzbudi dvoma v izjave v potrdilu.
   NASLOV III
   SISTEM DVOJNEGA PREVERJANJA ZA IZDELKE, ZA KATERE VELJAJO KOLIČINSKE OMEJITVE
   ODDELEK I
   Izvoz
   Člen 5
   Ustrezni vladni organi Kazahstana izdajo izvozno dovoljenje za vse pošiljke jeklenih izdelkov iz Sporazuma, ki so poslane iz Kazahstana, do količinskih omejitev, določenih v Prilogi II k Sporazumu.
   Člen 6
   1.   Izvozno dovoljenje ustreza vzorcu, priloženemu k temu protokolu, in velja za izvoz na celotnem carinskem območju Skupnosti.
   2.   Vsako izvozno dovoljenje mora med drugim potrditi, da je bila količina zadevnega izdelka odpisana od ustrezne količinske omejitve, določene za zadevni izdelek v Prilogi II k Sporazumu.
   Člen 7
   Pristojne organe Skupnosti je treba nemudoma obvestiti o odvzemu ali spremembi vseh že izdanih izvoznih dovoljenj.
   Člen 8
   1.   Izvoz se odpiše od količinskih omejitev, določenih za leto, v katerem je bila opravljena odprema blaga, tudi kadar je izvozno dovoljenje izdano po takšni odpremi.
   2.   Za namen uporabe odstavka 1 se šteje, da je bila odprema blaga opravljena na dan, ko je bilo blago naloženo na prevozno sredstvo, uporabljeno za izvoz.
   Člen 9
   Izvozno dovoljenje se v skladu z uporabo člena 11 predloži najkasneje do 31. marca tistega leta, ki sledi letu, v katerem je bilo odpremljeno blago, za katero velja dovoljenje.
   ODDELEK II
   Uvoz
   Člen 10
   Za sprostitev jeklenih izdelkov, za katere veljajo količinske omejitve, v prost promet v Skupnosti se zahteva predložitev uvoznega dovoljenja.
   Člen 11
   1.   Pristojni organi Skupnosti uvozno dovoljenje, navedeno v členu 10, izdajo v desetih delovnih dneh od datuma, ko uvoznik predloži izvirnik ustreznega izvoznega dovoljenja.
   2.   Uvozna dovoljenja so veljavna štiri mesece od datuma izdaje za uvoz na celotnem carinskem območju Skupnosti.
   3.   Pristojni organi Skupnosti prekličejo že izdano uvozno dovoljenje, če je bilo ustrezno izvozno dovoljenje odvzeto. Kadar pa so pristojni organi Skupnosti obveščeni o preklicu ali razveljavitvi izvoznega dovoljenja šele po sprostitvi izdelkov v prost promet v Skupnosti, se ustrezne količine odpišejo od omejitev, določenih za izdelek.
   Člen 12
   Če pristojni organi Skupnosti ugotovijo, da skupna količina, zajeta v izvoznih dovoljenjih, ki so jih izdali pristojni organi Kazahstana, presega ustrezne količinske omejitve, uvedene za izdelke iz Priloge II k Sporazumu, takrat organi Skupnosti začasno prenehajo izdajati nadaljnja uvozna dovoljenja za izdelke, na katere se nanašajo zadevne količinske omejitve. V tem primeru pristojni organi Skupnosti nemudoma obvestijo organe Kazahstana in takoj začnejo posvetovanja iz člena 9(2) Sporazuma.
   NASLOV IV
   OBRAZEC IN PREDLOŽITEV IZVOZNIH DOVOLJENJ IN POTRDIL O POREKLU TER SKUPNE DOLOČBE V ZVEZI Z IZVOZOM V SKUPNOST
   Člen 13
   1.   Izvozna dovoljenja in potrdila o poreklu lahko vsebujejo dodatne izvode, ki so kot taki ustrezno označeni. Sestavljena so v angleškem jeziku. Če so izpolnjena na roko, morajo biti napisana s črnilom in velikimi tiskanimi črkami.
   Te listine merijo 210 x 297 mm. Uporablja se bel brezlesni pisalni papir, ki tehta najmanj 25 g/m2. Če imajo dokumenti več izvodov, ima samo prvi izvod, ki je izvirnik, v ozadju natisnjen vzorec giljoše. Ta izvod je jasno označen kot „izvirnik“ („original“), preostali izvodi pa kot „kopije“ („copies“). Pristojni organi Skupnosti sprejmejo samo izvirnik kot veljavni dokument za namen izvoza v Skupnost v skladu z določbami Sporazuma.
   2.   Vsak dokument je opremljen s standardizirano serijsko številko, natisnjeno ali ne, s katero se lahko poistoveti.
   To številko sestavljajo naslednji elementi:

               —

               dve črki, ki označujeta državo izvoznico:

                           KZ

                           =

                           Kazahstan,

               —

               dve črki, ki označujeta namembno državo članico carinjenja:

                           BE

                           =

                           Belgija

                           CZ

                           =

                           Češka republika

                           DK

                           =

                           Danska

                           DE

                           =

                           Nemčija

                           EE

                           =

                           Estonija

                           EL

                           =

                           Grčija

                           ES

                           =

                           Španija

                           FR

                           =

                           Francija

                           IE

                           =

                           Irska

                           IT

                           =

                           Italija

                           CY

                           =

                           Ciper

                           LV

                           =

                           Latvija

                           LT

                           =

                           Litva

                           LU

                           =

                           Luksemburg

                           HU

                           =

                           Madžarska

                           MT

                           =

                           Malta

                           NL

                           =

                           Nizozemska

                           AT

                           =

                           Avstrija

                           PL

                           =

                           Poljska

                           PT

                           =

                           Portugalska

                           SI

                           =

                           Slovenija

                           SK

                           =

                           Slovaška

                           FI

                           =

                           Finska

                           SE

                           =

                           Švedska

                           GB

                           =

                           Združeno kraljestvo,

               —

               enomestna številka, ki označuje zadevno leto in je enaka zadnji številki pri letu, npr. „5“ za leto 2005,

               —

               dvomestna številka od 01 do 99 za označitev posameznega zadevnega urada v državi izvoznici, ki je dokument izdal,

               —

               petmestna številka, ki teče zaporedoma od 00001 do 99999, dodeljena namembni državi članici carinjenja.

         Člen 14
   Izvozno dovoljenje in potrdilo o poreklu se lahko izdata po odpremi izdelkov, na katere se nanašata. V takih primerih morata vsebovati zaznamek „izdano naknadno“ („issued retrospectively“).
   Člen 15
   1.   V primeru kraje, izgube ali uničenja izvoznega dovoljenja ali potrdila o poreklu lahko izvoznik zaprosi vladni organ Kazahstana, ki je pristojen za izdajanje dokumentov, ali organizacije Kazahstana, pooblaščene za izdajanje potrdil o poreklu po zakonodaji Kazahstana, za dvojnik, ki se sestavi na podlagi izvoznih dokumentov, s katerimi razpolaga izvoznik. Tako izdan dvojnik katerega koli potrdila ali dovoljenja ima zaznamek „dvojnik“ („duplicate“).
   2.   Na dvojniku je datum izvirnika izvoznega dovoljenja ali potrdila o poreklu.
   NASLOV V
   UPRAVNO SODELOVANJE
   Člen 16
   Pogodbenici tesno sodelujeta pri izvajanju določb tega protokola. V ta namen obe pogodbenici spodbujata stike in izmenjavo mnenj, tudi glede tehničnih zadev.
   Člen 17
   Za zagotovitev pravilne uporabe tega protokola si pogodbenici ponudita medsebojno pomoč pri preverjanju verodostojnosti in točnosti izdanih izvoznih dovoljenj ter potrdil o poreklu ali katerih koli izjav, danih v skladu s tem protokolom.
   Člen 18
   Kazahstan pošlje Skupnosti (Evropski komisiji) imena in naslove pristojnih organov Kazahstana, ki so pooblaščeni za izdajo in preverjanje izvoznih dovoljenj ter potrdil o poreklu, skupaj z vzorci žigov in podpisov, ki jih uporabljajo. Kazahstan tudi uradno obvesti Skupnost (Evropsko komisijo) o vseh spremembah teh podatkov.
   Člen 19
   1.   Naknadno preverjanje potrdil o poreklu ali izvoznih dovoljenj se izvaja naključno, ali kadar pristojni organi Skupnosti utemeljeno dvomijo o verodostojnosti potrdila ali dovoljenja ali o točnosti podatkov v zvezi s pravim poreklom zadevnih izdelkov.
   2.   V takih primerih pristojni organi v Skupnosti vrnejo potrdilo o poreklu ali izvozno dovoljenje oziroma njune kopije ustreznim organom Kazahstana, pri čemer po potrebi navedejo oblikovne ali vsebinske razloge, ki opravičujejo poizvedbo. Če je bil predložen račun, se ta račun ali njegova kopija priloži k potrdilu ali dovoljenju ali njunim kopijam. Organi tudi posredujejo vse informacije, ki so bile pridobljene in ki nakazujejo, da so podatki, navedeni na zadevnem potrdilu ali dovoljenju, netočni.
   3.   Določbe iz odstavka 1 se uporabljajo tudi za naknadna preverjanja potrdil o poreklu, predvidenih v členu 2.
   4.   Rezultati naknadnih preverjanj, opravljenih v skladu z odstavkoma 1 in 2, se pristojnim organom Skupnosti sporočijo najkasneje v treh mesecih. V obvestilu je navedeno, ali se sporno potrdilo, dovoljenje ali izjava nanašajo na dejansko izvoženo blago, in ali to blago izpolnjuje pogoje za izvoz v skladu z ureditvijo, določeno s tem sporazumom. Obvestilo na zahtevo Skupnosti vključujejo tudi kopije vseh dokumentov, ki so potrebni za ugotavljanje dejstev in zlasti pravega porekla blaga.
   Če takšna preverjanja razkrijejo sistematične nepravilnosti pri uporabi potrdil o poreklu, lahko Skupnost za uvoz zadevnih izdelkov uvede določbe člena 2(1) tega protokola.
   5.   Ustrezni organi Kazahstana hranijo izvode potrdil in vseh izvoznih dokumentov, ki se nanašajo nanje, vsaj eno leto po izteku veljavnosti Sporazuma zaradi naknadnega preverjanja potrdil o poreklu.
   6.   Uporaba postopka naključnega preverjanja, opredeljenega v tem členu, ne sme pomeniti ovire za sprostitev zadevnih izdelkov v prost promet.
   Člen 20
   1.   Če postopek preverjanja iz člena 19 ali če informacije, ki jih imajo na voljo pristojni organi Skupnosti ali Kazahstana, kažejo ali nakazujejo, da gre za izogibanje ali kršitev glede na določbe Sporazuma, pogodbenici tesno sodelujeta in ustrezno nujno ukrepata, da bi preprečili vsako tako izogibanje ali kršitev.
   2.   V ta namen ustrezni organi Kazahstana na lastno pobudo ali na zahtevo Skupnosti opravijo ustrezne poizvedbe ali poskrbijo za izvedbo takih poizvedb o dejanjih, ki so ali, za katere Skupnost meni, da so, primeri izogibanja ali kršitve glede na določbe tega protokola. Kazahstan sporoči rezultate teh poizvedb Skupnosti, skupaj z vsemi drugimi ustreznimi informacijami, ki omogočajo, da se ugotovi vzrok za izogibanje ali kršitev, vključno s pravim poreklom blaga.
   3.   Po dogovoru med pogodbenicama so pri poizvedbah, navedenih v zgornjem odstavku 2, lahko navzoči uradniki, ki jih imenuje Skupnost.
   4.   V okviru sodelovanja iz zgornjega odstavka 1 si pristojni organi Skupnosti in Kazahstana izmenjajo vse informacije, za katere ena ali druga pogodbenica meni, da so uporabne za preprečitev izogibanja ali kršitev glede na določbe tega sporazuma. Te izmenjave lahko vključujejo informacije o trgovini z vrsto izdelkov, ki so zajeti v Sporazumu med Kazahstanom in tretjimi državami, zlasti kadar Skupnost utemeljeno meni, da so lahko zadevni izdelki, preden so uvoženi v Skupnost, v tranzitu prek ozemlja Kazahstana. To obvestilo lahko na zahtevo Skupnosti vključuje kopije vse ustrezne dokumentacije, kadar je ta na razpolago.
   5.   Kadar so dokazi za izogibanje ali kršitve glede na določbe tega protokola zadostni, se lahko pristojni organi Kazahstana in Skupnosti dogovorijo, da sprejmejo ukrepe, potrebne za preprečitev ponovnih primerov takega izogibanja ali kršitev.


title: Sklep Evropskega parlamenta (EU) 2016/1476 z dne 28. aprila 2016 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor

text:
               14.9.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 246/147

         SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA (EU) 2016/1476
   z dne 28. aprila 2016
   o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (1),

               —

               ob upoštevanju konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za proračunsko leto 2014 (COM(2015) 377 – C8-0204/2015) (2),

               —

               ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2014 z odgovori institucij (3),

               —

               ob upoštevanju izjave o zanesljivosti (4) računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki jo je za proračunsko leto 2014 v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije predložilo Računsko sodišče,

               —

               ob upoštevanju člena 314(10) ter členov 317, 318 in 319 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

               —

               ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (5), zlasti členov 55, 99, 164, 165 in 166,

               —

               ob upoštevanju člena 94 in Priloge V Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0111/2016),

               1.

               podeli razrešnico generalnemu sekretarju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora glede izvrševanja proračuna Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za proračunsko leto 2014;

               2.

               navaja svoje pripombe v spodnji resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in resolucijo, ki je del sklepa, posreduje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču, Evropskemu varuhu človekovih pravic, Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov in Evropski službi za zunanje delovanje in poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

            Predsednik

         Martin SCHULZ

            Generalni sekretar

         Klaus WELLE

      (1)  UL L 51, 20.2.2014.

      (2)  UL C 377, 13.11.2015, str. 1.

      (3)  UL C 373, 10.11.2015, str. 1.

      (4)  UL C 377, 13.11.2015, str. 146.

      (5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.


title: Sklep Sveta (SZVP) 2017/689 z dne 11. aprila 2017 o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu

text:
               12.4.2017

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 99/21

         SKLEP SVETA (SZVP) 2017/689
   z dne 11. aprila 2017
   o spremembi Sklepa 2011/235/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 12. aprila 2011 sprejel Sklep 2011/235/SZVP (1).

               (2)

               Na podlagi pregleda Sklepa 2011/235/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe podaljšati do 13. aprila 2018.

               (3)

               Svet je sklenil tudi, da bi bilo treba posodobiti vnose, ki zadevajo nekatere osebe iz Priloge k Sklepu 2011/235/SZVP.

               (4)

               Sklep 2011/235/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V členu 6 Sklepa 2011/235/SZVP se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

      „2.   Ta sklep se uporablja do 13. aprila 2018. Redno se pregleduje. Če Svet meni, da cilji tega sklepa niso bili doseženi, ga podaljša ali ustrezno spremeni.“.

   Člen 2
   Priloga k Sklepu 2011/235/SZVP se spremeni v skladu s Prilogo k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 11. aprila 2017

            Za Svet

            Predsednik

         L. GRECH

      (1)  Sklep Sveta 2011/235/SZVP z dne 12. aprila 2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam in subjektom zaradi razmer v Iranu (UL L 100, 14.4.2011, str. 51).

      PRILOGA
      Naslednji vnosi nadomestijo vnose v zvezi z osebami iz seznama spodaj iz Priloge I k Sklepu 2011/235/SZVP

                     Ime

                     Podatki za ugotavljanje istovetnosti

                     Razlogi

                     Datum uvrstitve na seznam

                     „20.

                     MOGHISSEH Mohammad (tudi NASSERIAN)

                     Sodnik in vodja podružnice 28 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Prav tako velja za odgovornega za obsodbe pripadnikov skupnosti bahajcev. Obravnaval je primere, povezane z obdobjem po volitvah. Na nepravičnih sojenjih je izrekel dolge zaporne kazni družbenim in političnim aktivistom ter novinarjem, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom ter družbenim in političnim aktivistom.

                     12.4.2011

                     22.

                     MORTAZAVI Said

                     Kraj rojstva: Meybod, Yazd (Iran)
                     Datum rojstva: 1967

                     Nekdanji teheranski generalni tožilec (do avgusta 2009). Kot teheranski generalni tožilec je izdal splošno odredbo, na podlagi katere so pridržali več sto aktivistov, novinarjev in študentov. Na podlagi parlamentarne preiskave januarja 2010 je bilo ugotovljeno, da je neposredno odgovoren za pridržanje treh zapornikov, ki so nato v priporu umrli. Po preiskavi, ki jo je sprožilo iransko sodstvo v zvezi z njegovo vlogo pri smrti treh moških, pridržanih po volitvah na njegov ukaz, je bil avgusta 2010 razrešen s položaja. Iranske oblasti so novembra 2014 uradno priznale njegovo vlogo pri smrti pripornikov. Iransko sodišče ga je 19. avgusta 2015 oprostilo obtožb, povezanih z mučenjem in smrtjo treh mladih moških v centru za pridržanje Kahrizak v letu 2009.

                     12.4.2011

                     23.

                     PIR-ABASSI Abbas

                     Sodnik kazenskega senata. Nekdanji sodnik v podružnici 26 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Pristojen je bil za primere, povezane z obdobjem po volitvah; na nepravičnih sojenjih je izrekel dolge zaporne kazni aktivistom za človekove pravice, pa tudi več smrtnih kazni protestnikom.

                     12.4.2011

                     25.

                     SALAVATI Abdolghassem

                     Sodnik in vodja podružnice 15 revolucionarnega sodišča v Teheranu. Preiskovalni sodnik na sodišču v Teheranu. Pristojen je za primere, povezane z obdobjem po volitvah; kot sodnik je poleti 2009 vodil uprizorjena sojenja in v okviru teh na smrt obsodil dva monarhista. Več kot sto političnih zapornikov, aktivistov za človekove pravice in protestnikov je obsodil na dolge zaporne kazni.

                     12.4.2011

                     33.

                     ABBASZADEH-MESHKINI, Mahmoud

                     Sekretar Sveta za človekove pravice. Nekdanji guverner province Ilam. Nekdanji politični direktor na Ministrstvu za notranje zadeve. Kot vodja Odbora iz člena 10 Zakona o dejavnostih političnih strank in skupin je bil pristojen za izdajo dovoljenj za demonstracije in druge javne prireditve ter za registracijo političnih strank.
                     Leta 2010 je začasno ustavil dejavnosti dveh reformističnih političnih strank, povezanih z Mousavijem – Islamske iranske fronte za sodelovanje in Islamske organizacije revolucionarnih mudžahedinov.
                     Od leta 2009 dosledno in vztrajno prepoveduje vse nevladne shode in ne priznava ustavne pravice do protestov, kar je vodilo v številne aretacije miroljubnih protestnikov, v nasprotju s pravico do svobode združevanja.
                     Leta 2009 poleg tega opoziciji ni dal dovoljenja za organizacijo žalne slovesnosti v spomin žrtvam protestov zaradi predsedniških volitev.

                     10.10.2011

                     35.

                     AKHARIAN Hassan

                     Nekdanji paznik na oddelku 1 zapora Radjaishahr v mestu Karadj. Več nekdanjih pripornikov ga je obtožilo mučenja in izdajanja povelj, s katerimi je preprečil zdravniško pomoč zapornikom. Nek pripornik iz zapora Radjaishahr v svojih zapisih trdi, da so ga pazniki z Akharianovo vednostjo hudo pretepli. Poleg tega naj bi pod Akharianovim vodstvom zabeležili vsaj en primer smrti, in sicer pripornika Mohsena Beikvanda.

                     10.10.2011

                     36.

                     AVAEE Seyyed Ali-Reza (tudi: AVAEE Seyyed Alireza)

                     Direktor urada za posebne preiskave. Do julija 2016 namestnik ministra za notranje zadeve in vodja javnega registra. Od aprila 2014 svetovalec disciplinskega sodišča za sodnike. Nekdanji predsednik pravosodnih organov v Teheranu. Kot predsednik pravosodnih organov v Teheranu je bil odgovoren za kršitve človekovih pravic, samovoljne aretacije, kršitve pravic zapornikov in porast števila usmrtitev.

                     10.10.2011

                     38.

                     FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan (tudi: FIRUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyyed Hasan; FIROUZABADI Maj-Gen Dr Seyed Hassan)

                     Kraj rojstva: Mashad.
                     Datum rojstva: 3.2.1951

                     Kot nekdanji načelnik štaba iranskih oboroženih sil je bil vrhovni vojaški poveljnik, odgovoren za vodenje vseh vojaških oddelkov in policij, vključno z Islamsko revolucionarno gardo (IRGC) in policijo. Sile pod njegovim uradnim poveljstvom so izvajale brutalno represijo nad miroljubnimi protestniki in izvedle množično pridržanje.
                     Tudi član Vrhovnega sveta za nacionalno varnost (SNSC) in Sveta za primernost.

                     10.10.2011

                     39.

                     GANJI Mostafa Barzegar

                     Nekdanji generalni tožilec v Kvomu. Verjetno trenutno v postopku premestitve na drug položaj. Odgovoren je za samovoljna pridržanja in trpinčenje mnogih storilcev kaznivih dejanj v Kvomu. Z vpletenostjo v hudo kršitev pravice do dolžnega pravnega postopanja je prispeval k pretirani in vse pogostejši uporabi smrtne kazni ter znatnemu povečanju števila usmrtitev od začetka leta.

                     10.10.2011

                     40.

                     HABIBI Mohammad Reza

                     Vodja urada Ministrstva za pravosodje v Yazdu. Nekdanji namestnik tožilca v Isfahanu. Verjetno trenutno v postopku premestitve na drug položaj. Vpleten je v postopke, v katerih je bila obtožencem kršena pravica do pravičnega sojenja – npr. Abdollahu Fathiju, ki je bil usmrčen maja 2011, potem ko mu Habibi na sojenju marca 2010 ni priznal pravice do zaslišanja in ni upošteval njegovih težav z duševnim zdravjem. Z vpletenostjo v hudo kršitev pravice do dolžnega pravnega postopanja je torej prispeval k pretirani in vse pogostejši uporabi smrtne kazni ter znatnemu povečanju števila usmrtitev od začetka leta 2011.

                     10.10.2011

                     41.

                     HEJAZI Mohammad

                     Kraj rojstva: Isfahan
                     Datum rojstva: 1956

                     Kot general pri IRGC je imel ključno vlogo pri ustrahovanju in grožnjah, uperjenih zoper iranske „sovražnike“, ter bombardiranju vasi iraških Kurdov. Kot nekdanji vodja enote Sarollah pri IRGC in nekdanji vodja milice Basij je imel osrednjo vlogo pri zatrtju protestov po volitvah.

                     10.10.2011

                     46.

                     KAMALIAN Behrouz
                     (tudi: Hackers Brain)

                     Kraj rojstva: Teheran
                     Datum rojstva: 1983

                     Vodja kibernetske skupine „Ashiyaneh“, povezane z IRGC. Skupina „Ashiyaneh“ Digital Security, ki jo je ustanovil Behrouz Kamalian, je odgovorna za intenzivna prizadevanja za kibernetsko utišanje domačih nasprotnikov in reformistov, pa tudi tujih institucij. Na spletnem mestu poveljstva revolucionarne garde za kibernetsko obrambo 32 so se 21. junija 2009 pojavile fotografije obrazov 26. ljudi, domnevno posnetih med povolilnimi protesti. Spremljal jih je poziv Irancem, naj „razkrijejo identiteto izgrednikov“.

                     10.10.2011

                     49.

                     MALEKI Mojtaba

                     Namestnik vodje Ministrstva za pravosodje v provinci Khorasan Razavi. Nekdanji tožilec v Kermanshahu. Odgovoren je za drastično povečanje števila smrtnih kazni, izrečenih v Iranu, med drugim za kazenski pregon sedmih zapornikov, obsojenih zaradi trgovine z drogo, ki so bili obešeni istega dne, to je 3. januarja 2010, v osrednjem zaporu v Kermanshahu.

                     10.10.2011

                     51.

                     SALARKIA Mahmoud

                     Nekdanji direktor teheranskega nogometnega kluba „Persepolis“

                     Vodja Komisije za gorivo in promet v mestu Teheran. Namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve v času zatiranja protestov leta 2009.
                     Kot namestnik generalnega tožilca v Teheranu za zaporniške zadeve je bil neposredno odgovoren za številne naloge, izdane za prijetje nedolžnih, miroljubnih protestnikov in aktivistov. Iz mnogih poročil zagovornikov človekovih pravic je razvidno, da domala vse, ki so prijeti na njegov ukaz, zadržujejo na skrivni lokaciji, kjer nimajo dostopa do odvetnika ali svoje družine, in brez vsakršne obtožbe, različno dolgo in pogosto v razmerah, enakih prisilnemu izginotju. Njihove družine pogosto niso obveščene o prijetju.

                     10.10.2011

                     53.

                     TALA Hossein (tudi: TALA Hosseyn)

                     Nekdanji poslanec iranskega parlamenta. Nekdanji namestnik generalnega guvernerja („Farmandar“) province Teheran, do septembra 2010, odgovoren zlasti za poseg policijskih sil in s tem nasilje nad demonstranti. Decembra 2010 je prejel nagrado za svojo vlogo pri zatrtju povolilnih protestov.

                     10.10.2011

                     56.

                     BAHRAMI Mohammad-Kazem

                     Vodja upravnega sodišča. Kot vodja sodne veje oboroženih sil je bil vpleten v zatiranje miroljubnih protestnikov.

                     10.10.2011

                     73.

                     FAHRADI Ali

                     Namestnik vodje inšpektorata za pravne zadeve in javni nadzor pri Ministrstvu za pravosodje v Teheranu. Tožilec v mestu Karaj. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim sodne procese, na katerih je izrečena smrtna kazen. Med njegovim mandatom je bilo na območju Karaja veliko usmrtitev.

                     23.3.2012

                     74.

                     REZVANMA-NESH Ali

                     Namestnik tožilca na območju Karaja v provinci Alborz. Odgovoren za hude kršitve človekovih pravic, med drugim je bil vpleten v usmrtitev mladoletnika.

                     23.3.2012

                     76.

                     SADEGHI Mohamed

                     Polkovnik in namestnik vodje tehnične in kibernetske obveščevalne službe IRGC ter vodja centra za analize in boj proti organiziranemu kriminalu pri IRGC. Odgovoren za aretacije in mučenje blogerjev in novinarjev.

                     23.3.2012

                     79.

                     RASHIDI AGHDAM, Ali Ashraf

                     Nekdanji vodja zapora Evin (imenovan sredi leta 2012). Po njegovem imenovanju so se razmere v zaporu poslabšale, poročila pa omenjajo vse slabše ravnanje z zaporniki. Oktobra 2012 je devet zapornic začelo gladovno stavkati v protest proti kršenju njihovih pravic in nasilnemu ravnanju paznikov v zaporu.

                     12.3.2013

                     82.

                     SARAFRAZ, Mohammad (Dr.) (tudi: Haj-agha Sarafraz)

                     Kraj rojstva: Teheran
                     Datum rojstva: pribl. 1963
                     Kraj stalnega prebivališča: Teheran

                     Član vrhovnega sveta za kibernetski prostor. Nekdanji predsednik Radiotelevizije Islamske republike Iran (IRIB). Kot vodja IRIB World Service in Press TV je odgovoren za vse programske odločitve. Tesno povezan z državnim varnostnim aparatom. Pod njegovim vodstvom Press TV skupaj z IRIB sodeluje z iranskimi varnostnimi službami in tožilci ter prenaša izsiljena priznanja pripornikov, med drugim tudi izsiljeno priznanje iransko-kanadskega novinarja in filmskega ustvarjalca Maziarja Baharija, in sicer v tedenski oddaji „Iran danes“. Neodvisni regulator za radiodfuzijo OFCOM je Press TV v Združenem kraljestvu naložil globo v višini 100 000  GBP zaradi predvajanja Baharijevega priznanja leta 2011, ki so ga posneli v zaporu pod prisilo. Sarafraza se torej povezuje s kršenjem pravice do dolžnega pravnega postopanja in pravičnega sojenja.

                     12.3.2013

                     86.

                     MUSAVI-TABAR, Seyyed Reza

                     Nekdanji vodja revolucionarnega tožilstva v Shirazu. Odgovoren za nezakonite aretacije in trpinčenje političnih aktivistov, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, bahajcev in zapornikov vesti, ki so jih nadlegovali, mučili, zasliševali ter jim odrekali pravico do odvetnika in dolžnega pravnega postopanja. Musavi-Tabar je podpisoval sodne odločbe v zloglasnem centru za pridržanje št. 100 (moški zapor), med drugim tudi odločbo za triletno pridržanje bahajske zapornice Rahe Sabet v samici.

                     12.3.2013“