title: Odločba Nadzornega organa Efte št. 273/14/COL z dne 9. julija 2014 o financiranju družbe Scandinavian Airlines z novim revolving kreditom (Norveška) [2015/2023]

text:
               12.11.2015

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 295/47

         ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE
   št. 273/14/COL
   z dne 9. julija 2014
   o financiranju družbe Scandinavian Airlines z novim revolving kreditom (Norveška) [2015/2023]
   NADZORNI ORGAN EFTE (v nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ) JE –
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti členov 61 in 109 ter Protokolov 26 in 27 k Sporazumu,
   OB UPOŠTEVANJU Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču) in zlasti člena 24 Sporazuma,
   OB UPOŠTEVANJU Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) ter zlasti člena 1(2) dela I in člena 7(2) dela II Protokola,
   ob upoštevanju naslednjega:
   I.   DEJSTVA

   1.   POSTOPEK

               (1)

               Konec oktobra 2012 so Norveška, Danska in Švedska (v nadaljnjem besedilu: države) neformalno obvestile Nadzorni organ in Evropsko komisijo (v nadaljnjem besedilu: Komisija), da nameravajo sodelovati pri novem revolving kreditu v korist družbe Scandinavian Airlines (v nadaljnjem besedilu: družba SAS). Države so se 12. novembra 2012 odločile za sodelovanje pri novem revolving kreditu, ne da bi ukrep formalno priglasile Nadzornemu organu.

               (2)

               Nadzorni organ je 5. februarja 2013 prejel pritožbo od Združenja evropskih nizkocenovnih letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: ELFAA) proti sodelovanju držav pri revolving kreditu. V dopisu z dne 18. februarja 2013 je Nadzorni organ norveške organe pozval, naj predložijo pripombe na pritožbo in o domnevni nezakoniti državni pomoči.

               (3)

               Norveški organi so odgovorili z dopisom z dne 25. marca 2013. V dopisu z dne 6. junija 2013 so predložili tudi dodatne informacije.

               (4)

               Nadzorni organ je z Odločbo št. 259/13/COL z dne 19. junija 2013 začel formalni postopek preiskave o morebitni nezakoniti pomoči družbi SAS z novim revolving kreditom (v nadaljnjem besedilu: odločba o začetku postopka). Odločba o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
                   (1). Norveški organi, družba SAS in družba Foundation Asset Management Sweden AB (v nadaljnjem besedilu: FAM) (2) so predložili pripombe na odločbo o začetku postopka. Nadzorni organ je 6. novembra 2013 opažanja, ki jih je prejel od družb SAS in FAM, posredoval norveškim organom in jim dal možnost odgovora. V dopisu z dne 6. decembra 2013 so norveški organi sporočili, da nimajo pripomb na opažanja družb SAS in FAM.

               (5)

               Nadzorni organ je z dopisom z dne 25. februarja 2014 od norveških organov zahteval dodatne informacije. Norveški organi so te informacije poslali v dopisu z dne 27. marca 2014.

               (6)

               V dopisu z dne 6. marca 2014 so norveški organi obvestili Nadzorni organ, da je družba SAS sklenila, da razveljavi novi revolving kredit in razišče alternativne možnosti za povečanje svoje kapitalske osnove. Razveljavitev je začela učinkovati 4. marca 2014.

               (7)

               Nadzorni organ ima za ta postopek v skladu s členom 109(1) Sporazuma EGP v povezavi s členom 24 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču pristojnost, da oceni, ali je Norveška spoštovala določbe Sporazuma EGP. Po drugi strani je Komisija pristojna le za to, da oceni, ali sta Danska in Švedska spoštovali določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Za zagotavljanje enotne uporabe na celotnem območju EGP Nadzorni organ in Komisija na podlagi člena 109(2) in Protokola 27 k Sporazumu EGP medsebojno sodelujeta, si izmenjujeta informacije in se posvetujeta o vprašanjih politike nadzora in posameznih primerih.

               (8)

               Glede na navedeno in glede na vzporedno pristojnost obeh institucij v tej zadevi je Nadzorni organ pred sprejetjem te odločbe sodeloval s Komisijo in se z njo posvetoval.

         2.   SKANDINAVSKI TRG ZA ZRAČNI PROMET

               (9)

               Med letoma 2001 in 2011 naj bi se skandinavski trg za zračni promet povečal za 126 %, izračunano na podlagi razpoložljivih sedež kilometrov (3). Skoraj celotno rast na skandinavskem trgu letov na kratke razdalje so dosegli nizkocenovni letalski prevozniki, zlasti družbi Norwegian Air Shuttle in Ryanair. Dejansko se ocenjuje, da so nizkocenovni letalski prevozniki ustvarili 90 % rasti v tem obdobju (4).

               (10)

               Kljub povečanemu pomenu nizkocenovnih letalskih prevoznikov je največji akter na skandinavskem trgu še vedno družba SAS, ki je imela po ocenah v letu 2011 35,6-odstotni tržni delež, potem ko je imela pred desetletjem več kot 50-odstotni tržni delež. Tržni delež družbe Norwegian Air Shuttle v letu 2011 je znašal 18,7 %, družbe Ryanair pa 6,8 %.

         3.   UPRAVIČENEC

               (11)

               Družba SAS je domači letalski prevoznik v državah, največji letalski prevoznik v Skandinaviji in osmi največji letalski prevoznik v Evropi. Je tudi ustanovni član letalskega združenja Star Alliance. Skupina letalskih prevoznikov, ki zajema družbe Scandinavian Airlines, Widerøe (5) in Blue1, ima sedež v Stockholmu, njeno glavno evropsko in medcelinsko vozlišče pa je københavnsko letališče. Leta 2013 je družba SAS prevozila 28 milijonov potnikov, njeni prihodki pa so znašali okoli 42 milijard švedskih kron (SEK).

               (12)

               Družba SAS je trenutno v 50-odstotni lasti držav. Švedska ima v lasti 21,4-odstotni delež, Danska 14,3-odstotni delež in Norveška 14,3-odstotni delež. Glavni zasebni delničar je fundacija Knut and Alice Wallenberg (v nadaljnjem besedilu: fundacija KAW) s 7,6-odstotnim deležem, preostali delničarji pa imajo v lasti delež v višini 1,5 % ali manj.

                  Preglednica 1

                  Glavni delničarji družbe SAS na dan 31. marca 2012
                   (6)

                           Delničar

                           Skupaj (%)

                           Švedska vlada

                           21,4

                           Danska vlada

                           14,3

                           Norveška vlada

                           14,3

                           Fundacija Knut in Alice Wallenberg

                           7,6

                           Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

                           1,5

                           A.H Värdepapper AB

                           1,4

                           Unionen

                           1,4

                           Danska državna banka

                           1,4

                           Robur Försäkring

                           0,9

                           Ponderus Försäkring

                           0,8

                           Andra AP-fonden

                           0,5

                           Tredje AP-fonden

                           0,5

                           SSB + TC Ledning Omnibus FD No OM79

                           0,5

                           Nordnet Pensionsförsäkring AB

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond Mega

                           0,3

                           JPM Chase NA

                           0,3

                           AMF Aktiefond Småbolag

                           0,3

                           JP Morgan Bank

                           0,3

                           KPA Pensionsförsäkring AB

                           0,2

                           Nomura International

                           0,2

               (13)

               Finančno stanje družbe SAS je že nekaj let šibko, s ponavljajočimi se izgubami med letoma 2008 in 2013. Novembra 2012 ji je bonitetna agencija Standard and Poor's (v nadaljnjem besedilu: agencija S&P) znižala bonitetno oceno z B– na CCC+ (7). Te težave je dodatno okrepilo tržno okolje z visokimi cenami goriva in negotovim povpraševanjem.

               (14)

               Iz letnih poročil družbe je mogoče sklepati, da je zlasti med letoma 2008 in 2012 družba SAS vsako leto ustvarila velike izgube in zabeležila znatne vsote neto finančnega dolga.

                  Preglednica 2

                  Ključni finančni podatki družbe SAS za obdobje 2007–2012 (v milijonih SEK)
                   (8)

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012
                           (jan.–okt.)

                           Prihodki

                           50 958

                           52 870

                           44 918

                           41 070

                           41 412

                           35 986

                           Neto finančni dolg

                           1 231

                           8 912

                           6 504

                           2 862

                           7 017

                           6 549

                           EBT (dobiček pred obdavčitvijo)

                           1 044

                           – 969

                           – 3 423

                           – 3 069

                           – 1 629

                           – 1 245

                           Čisti dobiček

                           636

                           – 6 360

                           – 2 947

                           – 2 218

                           – 1 687

                           – 985

                           Denarni tok za dano leto

                           – 1 839

                           – 3 084

                           – 1 741

                           868

                           – 1 243

                           – 1 018

                           Donosnost vloženega kapitala (ROCE) – v %

                           6,7

                           – 19,6

                           – 11,7

                           – 7,6

                           – 2,2

                           – 8,1

                           Donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi – v %

                           3,8

                           – 47,6

                           – 26,8

                           – 17,0

                           – 12,0

                           – 24,8

                           Razmerje pokritja obresti – v %

                           1,8

                           – 5,3

                           – 4,4

                           – 1,9

                           – 0,6

                           – 1,6

               (15)

               Zaradi poslabšanja finančnega stanja je družba SAS v letih 2009 in 2010 upoštevala program za bistveno zmanjšanje stroškov (v nadaljnjem besedilu: Core SAS). Pri izvajanju tega programa je morala zbrati lastniški kapital od svojih delničarjev z dvema novima izdajama delnic družbe SAS s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje (i) 6 milijard SEK v aprilu 2009 in (ii) 5 milijard SEK v maju 2010 (9).

               (16)

               Finančne težave družbe SAS so dosegle vrhunec v letu 2012, ko je družba predstavila poslovni načrt 4 Excellence Next Generation (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt 4XNG), ki ga je vodstvo družbe dojemalo kot „zadnji poziv“ za družbo SAS (10). Poleg tega so novembra 2012 mediji poročali o možnosti stečaja družbe SAS (11).

         4.   OPIS UKREPA: NOVI REVOLVING KREDIT V LETU 2012

               (17)

               Kot drugi letalski prevozniki po svetu se je družba SAS opirala na zunanje kredite, da je vzdrževala najnižjo raven likvidnosti. Od 20. decembra 2006 naprej se je družba SAS opirala na revolving kredit z rokom izteka junija 2013 (v nadaljnjem besedilu: stari revolving kredit). Stari revolving kredit je znašal 366 milijonov EUR in na izključni osnovi so ga zagotavljale številne banke […]. Vključeval je tudi številne finančne zaveze ali pogoje, […].

               (18)

               Decembra 2011 se je zaradi poslabšanja poslovanja vodstvo družbe SAS odločilo, da popolnoma izčrpa stari revolving kredit. Potem ko je januarja 2012 hčerinska družba družbe SAS (družba Spanair) vložila zahtevo za stečaj, je družba SAS začela pogajanja z bankami in z njimi 15. marca 2012 dosegla sporazum, da na novo opredelijo finančne zaveze. Ta nova opredelitev finančnih zavez je povečala strošek črpanja starega revolving kredita, zaostrila pogoje črpanja in od družbe SAS zahtevala, da v celoti in takoj povrne izčrpani znesek. Poleg tega je morala družba SAS kreditodajalcem predstaviti načrt dokapitalizacije, ki so ga odobrili upravni odbor družbe in glavni delničarji, tj. države in fundacija KAW.

               (19)

               Načrt dokapitalizacije je temeljil na t. i. poslovnem načrtu 4XNG, ki je bil v pripravi že od začetka leta 2012. V poslovnem načrtu 4XNG so bili maja 2012 obravnavani tudi pomisleki, ki jih je izrazil […] o obstoječem poslovnem načrtu družbe SAS, imenovanem 4 Excellence (v nadaljnjem besedilu: poslovni načrt 4X). Po trditvah družbe SAS naj bi poslovni načrt 4XNG družbi omogočil, da bi se na trgu pozicionirala kot finančno samozadosten letalski prevoznik. Načrt je vseboval več finančnih ciljev, ki bi jih morala družba SAS dosegati v letih 2014 in 2015. Ti so vključevali maržo dobička pred obrestmi in obdavčitvijo (EBIT) nad 8 %, razmerje finančne pripravljenosti nad 20 % in razmerje med kapitalom in obveznostmi do virov sredstev najmanj 35 %. Poslovni načrt 4XNG naj bi družbi SAS omogočil povečanje dobička pred obdavčitvijo (EBT) za približno 3 milijarde SEK letno, pri čemer bi njegovo izvajanje terjalo stroške prestrukturiranja in enkratni strošek v višini približno 1,5 milijarde SEK.

               (20)

               Nadaljnji cilj poslovnega načrta 4XNG je bil pripraviti družbo na uvedbo novih računovodskih pravil za pokojnine od novembra 2013 dalje, za katera je bilo predvideno, da bodo negativno vplivala na lastniški kapital družbe SAS. Poleg tega je načrt vključeval obveznost dokončanja načrta za prodajo sredstev in financiranje, ki je skupaj znašal približno 3 milijarde SEK v potencialnih neto prejemkih. Prodaja sredstev je vključevala (12): (i) prodajo družbe Widerøe, podružničnega regionalnega letalskega prevoznika na Norveškem (13), (ii) prodajo naložb v manjšinske deleže v […], (iii) prodajo deležev v nepremičninah, povezanih z letališčem, (iv) zunanje izvajanje storitev zemeljske oskrbe (14), (v) prodajo letalskih motorjev (15), (vi) zunanje izvajanje sistemov upravljanja in klicnih centrov (16), in (vii) prodajo ali zavarovano financiranje treh letal Q400.

               (21)

               Norveška vztraja pri tem, da se poslovni načrt 4XNG financira sam, kar pomeni, da bi družba SAS ustvarila dovolj prejemkov iz poslovanja in neključnih prodaj, da bi financirala začetne stroške izvajanja poslovnega načrta 4XNG. Vendar pa je bila družba SAS zaskrbljena glede tega, kako vlagatelji dojemajo slabo likvidnostno stanje, ki so ga povzročili znatni začetni stroški izvajanja poslovnega načrta 4XNG. Družba SAS je zato zahtevala podaljšanje starega revolving kredita, skupaj z novim revolving kreditom, ki bi ga podprle države in fundacija KAW. Vendar pa je družba SAS trdila, da ne bo črpala niti starega revolving kredita (po podaljšanju) niti novega revolving kredita.

               (22)

               Razprave o novem revolving kreditu so se začele 4. junija 2012 (17). Najprej so banke, ki so bile kreditodajalke starega revolving kredita, v skladu z načrtom dokapitalizacije (glej odstavek 18) zahtevale, da države zagotovijo dodatni kapital, npr. z izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje, ker niso bile pripravljene same podpreti novega revolving kredita. Vendar pa so države to zamisel zavrnile.

               (23)

               Po pogajanjih so banke sprejele novi revolving kredit, ki bi bil vzpostavljen skupaj z državami in fundacijo KAW in bi bil strukturiran strogo pod enakimi pogoji, brez podrejanja ali neenakovrednih pravic do zavarovanja. Treba je opozoriti, da je bilo sprva načrtovano, da bo novi revolving kredit znašal 3–6 milijard SEK, medtem ko je bilo na voljo zavarovanje le v višini 1–4 milijard SEK. 22. oktobra 2012 je bila nato višina novega revolving kredita znižana na 3,5 milijarde SEK (kar znaša približno 400 milijonov EUR).

               (24)

               Novi revolving kredit so zagotovile iste banke, ki so zagotovile tudi starega (z izjemo ene banke) (18), skupaj z državami in fundacijo KAW. V zvezi s tem so 50 % novega revolving kredita zagotovile države v sorazmerju s svojim lastništvom delnic v družbi SAS, preostalih 50 % pa so zagotovile banke in fundacija KAW. Države in KAW so sodelovale pri novem revolving kreditu pod enakimi pogoji (provizije, obrestne mere, zaveze) kot banke.

               (25)

               Glavne značilnosti novega revolving kredita so bile naslednje:

                           —

                           razdeljen je bil na dva podinstrumenta v višini 2 milijard SEK (podinstrument A) in 1,5 milijarde SEK (podinstrument B), v zvezi s katerima so države prispevale k 50 % vrednosti. Cenovni pogoji za oba podinstrumenta so vključevali začetno provizijo, provizijo za prevzete obveznosti, provizijo za uporabo, maržo in izstopno provizijo.

                           —

                           Družba SAS je morala za črpanje revolving kredita izpolniti nekatere pogoje, ki pa so bili pri podinstrumentu B strožji kot pri A (19).

                           —

                           Novi revolving kredit je nadaljeval zavarovalni paket starega revolving kredita, poleg tega pa je bilo od decembra 2012 za kreditodajalce odobreno zavarovanje na vseh delnicah v družbi Widerøe in vseh drugih neobremenjenih osnovnih sredstvih družbe SAS. Novi revolving kredit je imel tako prvovrstno zavarovanje s številnimi sredstvi družbe SAS, vključno s 100 % delnic hčerinskih družb Widerøe in SAS Spare Engine, 18 letali in številnimi nepremičninami. Te garancije so bile ocenjene na knjigovodsko vrednost približno 2,7 milijarde SEK (tj. približno 75 % novega revolving kredita) in so se pro rata delile na podinstrumenta A in B.

                           —

                           Podinstrument B je bilo mogoče črpati le, če je bil podinstrument A v celoti izčrpan. Po 1. januarju 2014 bi ga družba SAS lahko črpala le, če bi bila prodaja sredstev ali delnic družbe Widerøe zaključena.

                           —

                           Rok zapadlosti novega revolving kredita je bil 31. marec 2015.

               (26)

               Dogovor o pogojih novega revolving kredita je bil dosežen 25. oktobra 2012. Vendar pa je bil med drugim predmet parlamentarne odobritve posameznih držav in podpisa sporazumov s sindikati članov pilotske kabine in kabinskega osebja.

               (27)

               Države so predložile poročilo z dne 7. novembra 2012, ki ga je pripravila družba CITI (v nadaljnjem besedilu: poročilo CITI), s katerim je želela oceniti, ali bi tudi zasebni vlagatelji v okoliščinah, čim bližjih tem, v katerih so se znašle države, sodelovali pri novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji. Ob predvidevanju, da bo izvajanje poslovnega načrta 4XNG v osnovnem scenariju uspešno, je bilo v poročilu CITI ugotovljeno, da bi udeležba držav pri novem revolving kreditu ustvarila interno stopnjo donosnosti v višini [90–140 %], mnogokratnik denarnega toka približno [4–9-krat] in povečanje vrednosti lastniškega kapitala približno [700–1 200 %] (od novembra 2012 do marca 2015). V poročilu CITI je bilo ugotovljeno, da bo donos, ki so ga zahtevale države, najmanj tolikšen, kot so ga zahtevali zasebni vlagatelji v podobnem položaju. Vendar pa v poročilu CITI ni bila ocenjena verjetnost, da bo družba SAS uspešno izvajala osnovni scenarij poslovnega načrta 4XNG, in prav tako ni bil ocenjen vpliv odstopanj od osnovnega scenarija, kot na primer neuspešna monetizacija neključnih sredstev.

               (28)

               Družba SAS je 19. decembra 2012 sporočila, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za začetek veljavnosti novega revolving kredita (glej odstavek 26), vključno s parlamentarno odobritvijo v državah. Novi revolving kredit je učinkoval od navedenega datuma do 3. marca 2014 in tako nadomestil stari revolving kredit (20).

               (29)

               V dopisu z dne 6. junija 2013 je Norveška razložila, da so se zaradi prodaje 80 % delnic družbe Widerøe (odstavek 20), države in banke kreditodajalke z družbo SAS dogovorile o spremembi pogojev za novi revolving kredit, čeprav formalno še niso podpisale sporazuma o spremembi. Norveški organi so v pripombah, ki so jih predložili med formalno preiskavo, obvestili Nadzorni organ, da so vse stranke podpisale sporazum o spremembi novega revolving kredita, ki naj bi začel veljati po končani transakciji Widerøe, tj. 30. septembra 2013. Te spremembe so vključevale naslednje:

                           —

                           podinstrument A bi se znižal z 1,173 milijarde SEK na 0,8 milijarde SEK, rok zapadlosti pa bi se za pet mesecev podaljšal, in sicer do 1. junija 2014,

                           —

                           družba SAS bi zastavila [0,5–0,8] milijarde SEK v gotovini kot zavarovanje podinstrumenta A. Preostale [0,1–0,4] milijarde SEK bi bilo zavarovane z garancijami, ki so bile že navedene v sporazumu o novem revolving kreditu,

                           —

                           0,2 milijarde SEK iz podinstrumenta A bi razveljavili, potem ko bi bil oddelek zemeljske oskrbe delno prodan. Družba SAS je do 4. marca 2014, ko je bil novi revolving kredit razveljavljen, že podpisala pismo o nameri s potencialnim kupcem (21),

                           —

                           podinstrument B bi se znižal z 1,5 milijarde SEK na 1,2 milijarde SEK.

         5.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNE PREISKAVE

               (30)

               Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka izrazil dvome o udeležbi držav, fundacije KAW in bank pri novem revolving kreditu na osnovi pari passu, predvsem zaradi naslednjega:

                           —

                           Banke so bile predhodno izpostavljene družbi SAS zaradi udeležbe pri starem revolving kreditu. Dejansko so banke svoj prispevek pri novem revolving kreditu prepolovile in tako v okviru revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države – ki glede na vztrajno negativne rezultate družbe SAS niso prejele nobenega donosa, kar zadeva izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje iz let 2009 in 2010 – svojo izpostavljenost družbi SAS povečale.

                           —

                           Na odločitev bank za sodelovanje pri novem revolving kreditu je lahko vplivalo dejstvo, da je družba SAS v januarju 2012 popolnoma izčrpala stari revolving kredit, saj bi se banke tako izognile nadaljnjemu črpanju in zagotovile, da njihovi prispevki v revolving kredit ne bi bili povsem izgubljeni zaradi težav družbe. Nadzorni organ je menil, da ni jasno, ali je na odločitev bank za sodelovanje pri novem revolving kreditu vplivala stalna finančna podpora držav družbi SAS v preteklih letih. Nadzorni organ je opozoril tudi, da je bilo sodelovanje držav stroga zahteva zasebnih akterjev za sodelovanje pri novem revolving kreditu.

                           —

                           Nadzorni organ je dvomil o tem, ali je lahko udeležba fundacije KAW pri novem revolving kreditu primerljiva z udeležbo zasebnih vlagateljev glede na izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic in tudi prek banke SEB.

               (31)

               Nadzorni organ je imel tudi pomisleke o tem, ali se lahko udeležba držav pri novem revolving kreditu šteje za racionalno z vidika delničarja in ali bi prestala preskus na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu zunaj obravnave na osnovi pari passu. Glede tega je Nadzorni organ ocenil, ali je poslovni načrt 4XNG temeljil na dovolj trdnih domnevah, da bi zasebnega vlagatelja pritegnil k sodelovanju pri novem revolving kreditu, in ali so bile analize občutljivosti, izvedene v okviru načrta, pretirano optimistične.

               (32)

               Nadzorni organ je med drugim opozoril tudi na optimistične napovedi v načrtu glede rasti trga razpoložljivih sedež kilometrov in BDP ter 0-odstotno stopnjo inflacije v obdobju 2015–2017. Podobno pa ni bilo jasno, ali je bilo uspešno izvedbo vseh pobud za prihranek pri stroških in prodajo sredstev mogoče predvideti ob podpisu novega revolving kredita.

               (33)

               V zvezi s pogoji novega revolving kredita in oceno družbe CITI o predvideni donosnosti udeležbe držav pri novem revolving kreditu je Nadzorni organ poudaril, da v poročilu družba CITI ni niti ocenila poslovnega načrta 4XNG niti izvedla analize občutljivosti finančnega modela, temveč se je zgolj oprla na informacije, ki so ji bile posredovane. Nadzorni organ je izpostavil tudi, da poročilo CITI ni ocenilo varnosti novega revolving kredita z vidika zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu in ni upoštevalo vpliva morebitnih drugih scenarijev z manj ugodnimi napovedmi (vključno z neplačevanjem obveznosti) na analizo donosnosti. V okviru tega je Nadzorni organ navedel, da je poročilo CITI ocenilo verjetnost, da družba SAS ne bi izpolnila svojih obveznosti v naslednjih treh letih, kot nično, kar se je zdela morebitna podcenjenost tveganja.

               (34)

               Glede na navedeno Nadzorni organ ni mogel izključiti, da bi sodelovanje držav pri novem revolving kreditu lahko pomenilo prednost v korist družbe SAS v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

               (35)

               Če je novi revolving kredit pomenil državno pomoč v smislu Sporazuma EGP, pa je Nadzorni organ dvomil o združljivosti revolving kredita s Sporazumom EGP. V zvezi s tem je Nadzorni organ ocenil, ali je mogoče uporabiti katerega od morebitnih razlogov za združljivost, določenih v Sporazumu EGP. Glede na naravo ukrepa in težave družbe SAS je Nadzorni organ navedel, da se zdijo edina relevantna merila ta, ki zadevajo pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP na podlagi Smernic Nadzornega organa o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (22) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Vendar pa je Nadzorni organ predhodno sklenil, da se zdi, da pogoji za pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij, določeni v smernicah za reševanje in prestrukturiranje, niso izpolnjeni.

         6.   PRIPOMBE NA ODLOČBO O ZAČETKU POSTOPKA
   6.1   Pripombe norveških organov

               (36)

               Norveška vztraja, da je bila njena udeležba pri novem revolving kreditu pod tržnimi pogoji, saj je pri njem sodelovala na osnovi pari passu z bankami in fundacijo KAW, kar izključuje prisotnost državne pomoči.

               (37)

               Norveška trdi, da družba SAS ni črpala starega revolving kredita v obdobju, ko so potekala pogajanja o novem revolving kreditu. Opozarja, da so spremembe starega revolving kredita iz marca 2012 uvedle še strožje pogoje za črpanje, in trdi, da so imele banke tako od konca junija 2012 možnost zavrniti zahtevo družbe SAS za črpanje. Družba SAS je izčrpani znesek revolving kredita v marcu 2012 v celoti odplačala in po tem datumu ni črpala starega revolving kredita. Tako so se lahko banke upravičeno štele za „zunanje“ vlagatelje, ki sodelujejo pri novem revolving kreditu pod enakovrednimi pogoji kot države (23) brez nezavarovane izpostavljenosti družbi SAS (24).

               (38)

               V zvezi s sodelovanjem fundacije KAW pri novem revolving kreditu skupaj z bankami norveški organi menijo, da je imela fundacija KAW omejeno gospodarsko izpostavljenost banki SEB in to ni moglo vplivati na odločitev glede sodelovanja pri novem revolving kreditu.

               (39)

               Poleg tega Norveška meni, da je bil poslovni načrt 4XNG realen in bi ga bilo mogoče uspešno izvesti. Meni, da so bili skrbno preučeni vsi vidiki in predpostavke, vključno s tistimi, ki zadevajo napovedi prihodka („RASK“) (25), varčevalne ukrepe in načrtovane prodaje, da bi izpolnili finančne cilje iz poslovnega načrta 4XNG za obdobje 2014–2015. Poleg tega je bil poslovni načrt 4XNG, skupaj z vsemi predpostavkami, na katere so se opirali, pod drobnogledom zunanjih finančnih svetovalcev držav (Goldman Sachs) in tudi bank […] ter je bil prilagojen glede na njihove pripombe in priporočila. Prav tako poudarja, da je bilo pri odločitvi za sodelovanje pri novem revolving kreditu pričakovano uspešno izvajanje poslovnega načrta tudi zato, ker je bila sklenitev novih sporazumov s sindikati pogoj, ki bi moral biti izpolnjen za novi revolving kredit. Poleg tega je po mnenju Norveške razvoj dogodkov med decembrom 2012 in razveljavitvijo novega revolving kredita dne 4. marca 2014 kazal na to, da je bil načrt na dobri poti, da bi dosegel pričakovane rezultate (26).

               (40)

               V zvezi s pogoji za novi revolving kredit Norveška trdi, da so bili ti v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj so bili podobni tistim v primerljivih poslih, novi revolving kredit pa je imel tudi višja vnaprejšnja plačila in strožje pogoje za črpanje kot večina analiziranih poslov. Kar zadeva zavarovalni paket, Norveška navaja, da je bilo dejansko finančno tveganje bank kreditodajalk zanemarljivo, ker je ocenjena vrednost garancij močno presegala velikost podinstrumenta A. Posledično bi bile v primeru likvidacije vse terjatve bank kreditodajalk poravnane z zavarovalnim paketom ali s sredstvi družbe SAS, ki bi jih lahko prodali, kot npr. […], njeno imetništvo delnic v družbi […] itd. Prej navedeno podpira tudi dejanska razveljavitev pomembnega dela obveznosti v skladu s podinstrumentom A v prvi polovici leta 2013. Po trditvah Norveške to kaže, da so banke pri odločanju o sodelovanju pri novem revolving kreditu skupaj z državami in fundacijo KAW ravnale poslovno in preudarno.

               (41)

               Norveška poroča še, da je sodelovanje pri novem revolving kreditu ustvarilo znaten donos za kreditodajalce revolving kredita, ne da bi bilo treba družbi SAS kredit črpati. To bi moralo podpreti vidik, da je bilo sodelovanje držav pri novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami v celoti skladno načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

         6.2   Pripombe družbe SAS

               (42)

               Družba SAS trdi, da so države sodelovale pri novem revolving kreditu v svoji vlogi delničarjev, in ne javnih organov. S tega vidika je bilo sodelovanje pri takšnem instrumentu ugodnejše kot kapitalski vložek glede na znatno ustvarjanje prihodkov za delničarje/kreditodajalce v smislu provizij in tudi predvideno povečanje vrednosti delnic.

               (43)

               Kar zadeva preskus pari passu, družba SAS navaja, da je bil izpolnjen glede na to, da banke niso bile izpostavljene družbi SAS, zato bi jih bilo treba obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje. Poleg tega sodelovanje držav pri novem revolving kreditu ni vplivalo na obnašanje bank, saj je družba SAS (in ne banke) zahtevala, da se novemu revolving kreditu pridružijo delničarji. Poleg tega družba SAS trdi, da so se banke odločile za sodelovanje pri novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW na podlagi zelo pozitivnih rezultatov analize tveganja in prihodkov.

               (44)

               Družba SAS nadalje podpira norveško trditev, da so bile predpostavke, na katerih temelji poslovni načrt 4XNG, stabilne z zelo realnimi napovedmi, kar zadeva tri glavne dejavnike, in sicer rast trga v razpoložljivih sedež kilometrih, rast BDP v obdobju 2015–2017 in predvideno inflacijo v višini 0 %. Poleg tega so banke kreditodajalke pozorno preučile tveganja, povezana z izvajanjem načrta, s posebnim poudarkom na prihodku na razpoložljivi sedež kilometer (RASK) kot ključnim kazalcem za dobičkonosnost družbe.

               (45)

               Obenem družba SAS trdi, da je bil zavarovalni paket ustrezno ocenjen in da je bilo tveganje, da družba SAS ne bi izpolnila svojih obveznosti pri izvajanju poslovnega načrta 4XNG, omejeno. To podpira tudi dejstvo, da je bil prihranek pri stroških pogoj, ki je moral biti izpolnjen, da bi kreditodajalci sodelovali pri novem revolving kreditu, sklenitev novih kolektivnih pogodb v novembru 2012 pa ključna za uspešno izvajanje načrta.

               (46)

               Poleg tega družba SAS očita Nadzornemu organu, da ni upošteval druge možnosti – stečaja in dejstva, da bi države izgubile vrednost njihovega skupnega imetništva delnic, če ne bi bil dan na voljo novi revolving kredit. V tem okviru družba SAS poudarja, da so države sodelovale pri novem revolving kreditu v vlogi glavnih delničarjev družbe SAS, s ciljem, da se doseže primeren donos na njihovo naložbo.

               (47)

               Nazadnje družba SAS poroča, da je izvajanje poslovnega načrta 4XNG doseglo dobiček pred obdavčitvijo v višini 3 milijard SEK, kar je privedlo do pozitivnega rezultata družbe SAS v obdobju od novembra 2012 do julija 2013.

         6.3   Pripombe družbe FAM

               (48)

               Po navedbah družbe FAM, ki je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije KAW, na odločitev slednje za sodelovanje pri novem revolving kreditu ni vplival njen delež v banki SEB in izpostavljenost banke SEB družbi SAS. Družba FAM trdi, da fundacija KAW ni imela večinskega deleža v banki SEB, prav tako pa ni bilo mogoče trditi, da banko SEB obvladuje.

               (49)

               Družba FAM je preučila poslovni načrt 4XNG, z njim povezana finančna tveganja in zavarovalni paket, ter menila, da je v interesu fundacije KAW, da sodeluje pri novem revolving kreditu. V zvezi s tem je primerjala vidik zaščite dolgoročnih naložb fundacije KAW v družbo SAS in morebitne prihodnje donose na naložbo ter visoke provizije, ki bi jih družba SAS plačala v skladu z novim revolving kreditom, ter prenehanje družbe SAS, kar pa po njenem mnenju ni bila gospodarsko zanimiva možnost.

               (50)

               Družba FAM se strinja z Norveško in družbo SAS, da so vsi deležniki sodelovali pri novem revolving kreditu pod enakimi pogoji, brez podrejenosti in nesorazmernih pravic do garancij ali drugače nesimetričnih pogojev. Odločitev za sodelovanje pri novem revolving kreditu je temeljila na poglobljeni analizi obetov dobičkonosnosti kot posledice močne in konkurenčne družbe SAS v prihodnosti.

               (51)

               Družba FAM se strinja s stališčem Norveške, da je odločitev bank kreditodajalk za sodelovanje pri novem revolving kreditu temeljila na poslovnih vidikih, saj je bila njihova izpostavljenost na podlagi starega revolving kredita le teoretična. Trdi, da so imele banke še manj spodbud za sodelovanje pri novem revolving kreditu kot države in fundacija KAW, ki so lahko računale na dvig cene delnice. Zato meni, da je treba preskus pari passu šteti za izpolnjenega.

         II.   OCENA

   1.   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

               (52)

               Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
               „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

               (53)

               Pojem državne pomoči se tako nanaša na vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev s strani države ali posrednika po naročilu države.

               (54)

               Da bi ukrep pomenil državno pomoč, mora izhajati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi. Načeloma so državna sredstva sredstva države članice in njenih javnih organov, pa tudi sredstva javnih podjetij, na katera imajo javni organi neposredno ali posredno nadzorni vpliv.

               (55)

               Neizpodbitno je, da je zadevni ukrep vključeval državna sredstva, saj je bil financiran iz sredstev, ki izvirajo iz državnih proračunov, in ga je bilo mogoče pripisati državi. Zlasti je treba opozoriti, da je norveški parlament odobril sodelovanje vlade pri novem revolving kreditu (odstavek 28).

               (56)

               Zadevni ukrep mora izkrivljati ali imeti možnost izkrivljati konkurenco ter vplivati na trgovino med pogodbenicami.

               (57)

               V skladu z ustaljeno sodno prakso velja, da kadar finančna podpora, ki jo odobri država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini znotraj Unije, obstaja vsaj morebiten vpliv na trgovino med državami članicami in na konkurenco (27). V zvezi s tem Nadzorni organ meni, da bi kakršna koli gospodarska prednost, dodeljena družbi SAS prek državnih sredstev, izpolnila ta pogoj. Družba SAS konkurira drugim letalskim prevoznikom v Evropski uniji in EGP, in to zlasti od začetka veljavnosti tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji sveženj“) dne 1. januarja 1993 (28). Poleg tega za potovanja na razmeroma kratkih razdaljah znotraj EGP letalski promet konkurira cestnemu in železniškemu prometu, zato bi bili lahko prizadeti tudi cestni in železniški prevozniki.

               (58)

               Edino merilo za pojem državne pomoči, ki je tako sporno, je, ali je ukrep družbi SAS dal selektivno neupravičeno gospodarsko prednost.

               (59)

               Glede na razveljavitev novega revolving kredita z dne 4. marca 2014 je Nadzorni organ ocenil, ali je nov revolving kredit družbi SAS podelil selektivno neupravičeno gospodarsko prednost od njegove vzpostavitve leta 2012 do razveljavitve leta 2014.

         2.   GOSPODARSKA PREDNOST V KORIST DRUŽBE SAS

               (60)

               Da bi ugotovil, ali je bila dodeljena državna pomoč v korist družbe SAS v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, bo Nadzorni organ ocenil, ali je letalski prevoznik dobil gospodarsko prednost, ki je ne bi dobil pod običajnimi tržnimi pogoji. Za preučitev tega vprašanja Nadzorni organ uporablja preskus na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katerim ne bi bila vpletena državna pomoč, ali bi bil v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj, ki je po velikosti primerljiv z ustreznimi organi v javnem sektorju in deluje pod običajnimi tržnimi pogoji v tržnem gospodarstvu, pripravljen zagotoviti zadevni ukrep za upravičenca.

               (61)

               V skladu s preskusom na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu mora Nadzorni organ zato oceniti, ali bi zasebni vlagatelj pod enakimi pogoji izvedel transakcijo, ki se ocenjuje. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj, ki želi svoje dobičke povečati, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja za svoj dobiček (29).

               (62)

               Načeloma prispevek iz javnih sredstev ne vključuje državne pomoči, če se izvede hkrati z znatnim kapitalskim vložkom zasebnega vlagatelja v primerljivih okoliščinah in pod primerljivimi pogoji (pari passu) (30).

         2.1   Udeležba držav, fundacije KAW in bank pri novem revolving kreditu na osnovi pari passu

               (63)

               Nadzorni organ ugotavlja, da so banke kreditodajalke, ki so udeležene pri novem revolving kreditu, sodelovale tudi pri starem revolving kreditu. Vendar pa so pri novem revolving kreditu države povečale svojo izpostavljenost družbi SAS, medtem ko so banke svoj prispevek v grobem razpolovile (s 366 milijonov EUR na približno 200 milijonov EUR) in zato za približno 50 % zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS na podlagi revolving kredita. Ob upoštevanju tega je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka izrazil dvom glede izpolnjevanja preskusa pari passu, saj se zdi, da države in banke niso bile v primerljivem položaju.

               (64)

               Norveška in družba SAS sta v okviru formalnega postopka preiskave navedli, da banke kreditodajalke niso bile izpostavljene pri starem revolving kreditu, ko so potekala pogajanja o sodelovanju pri novem revolving kreditu. Banke bi bilo zato treba obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje v položaju, ki je primerljiv s položajem držav in fundacije KAW.

               (65)

               Nadzorni organ navaja, da je družba SAS januarja 2012 v celoti izčrpala stari revolving kredit (odstavek 18). Dejansko so spremembe starega revolving kredita v marcu 2012 med drugim vključevale pogoj, da se v celoti in takoj odplača izčrpani znesek. Zneski so bili v celoti povrnjeni marca 2012, nato pa so spremembe starega revolving kredita, ki so bile uvedene v istem mesecu, družbi SAS močno otežile črpanje kredita (31). Poleg tega je morala družba SAS do junija 2012 predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali odobriti upravni odbor ter države in fundacija KAW kot glavni delničarji. Ta načrt so banke na začetku zavrnile. Šele novembra 2012 so se države po natančni preučitvi revidiranega poslovnega načrta 4XNG odločile za sodelovanje pri novem revolving kreditu, nato pa so jim sledile banke.

               (66)

               Zato so norveški organi in družba SAS med formalnim postopkom preiskave trdili, da je bilo družbi SAS učinkovito preprečeno, da bi zahtevala črpanje starega revolving kredita. Ob poznavanju tega položaja so se morale banke odločiti, ali naj nadaljujejo stari revolving kredit do njegovega izteka junija 2013 ali sodelujejo pri novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW, čeprav so imele države in fundacija KAW kot delničarji večje spodbude za sodelovanje, saj bi z izvajanjem poslovnega načrta 4XNG lahko dosegle večjo vrednost svojih delnic.

               (67)

               Čeprav Nadzorni organ meni, da je verjetno, da banke, vsaj tiste, ki niso imele nezavarovane dvostranske izpostavljenosti družbi SAS, niso bile materialno izpostavljene staremu revolving kreditu v času, ko so sprejele odločitev za sodelovanje pri novem revolving kreditu, pa prav tako meni, da je še vedno obstajalo tveganje, da bi lahko družba SAS izpolnjevala pogoje za črpanje pred vzpostavitvijo novega revolving kredita. Dejstvo, da se to ni zgodilo in da se stari revolving kredit ni uporabljal, potem ko je bil marca 2012 v celoti odplačan, v zvezi s tem ni pomembno. Na podlagi tega se zdi, da so imele banke določeno stopnjo izpostavljenosti družbi SAS na podlagi starega revolving kredita, ki je države in fundacija KAW niso imele. Zato Nadzorni organ ne more sprejeti trditve norveških organov, da so banke sodelovale pri novem revolving kreditu kot „zunanji“ vlagatelji, ne glede na njihovo izpostavljenost pri starem revolving kreditu.

               (68)

               Poleg tega se Nadzorni organ ne more strinjati z Norveško, da izpostavljenost nekaterih bank v obliki dvostranskih instrumentov, povezanih s starim revolving kreditom (32), ni vključevala finančnega tveganja za banke v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu na podlagi dejstva, da teh instrumentov ne bi bilo mogoče črpati, če ne bi bil stari revolving kredit v celoti izčrpan. Kot prej navedeno, je obstajalo tveganje, pa čeprav majhno, da bi bili pogoji za črpanje lahko izpolnjeni kljub dejstvu, da je bila zaradi sprememb marca 2012 in uvedenih strožjih pogojev verjetnost, da bo družba SAS črpala stari revolving kredit, zelo majhna.

               (69)

               Poleg tega se zdi, da so imele nekatere banke druge vrste izpostavljenosti družbi SAS. Na primer, poleg sodelovanja pri starem revolving kreditu je imela banka […] (dne 30. septembra 2012) nezavarovano (in nečrpano) dvostransko izpostavljenost družbi SAS v višini [200–600] milijonov SEK in nezavarovano izpostavljenost na podlagi kreditnih kartic v višini [500–900] milijonov SEK. Zato je bilo mogoče, da bi bila odgovorna za kritje vseh stroškov povračila strankam, če bi družba SAS preklicala ustrezne lete. Čeprav je ta nezavarovana izpostavljenost na podlagi kreditnih kartic znašala [0–2 %] celotnega kreditnega portfelja banke […], ki znaša približno [1 000–3 000] milijard SEK, je kljub temu predstavljala finančno tveganje, zato ni mogoče sprejeti trditve, da je bila banka […] v primerljivem položaju kot države, ko se je odločala o sodelovanju pri novem revolving kreditu.

               (70)

               Poleg tega so imele tri druge banke izpostavljenost v smislu neporavnanih finančnih mehanizmov za letala (npr. […]). Čeprav države trdijo, da so bila financiranja zavarovana z letali in niso predstavljala finančnega tveganja za banke, ker jih je mogoče zlahka prodati na trgu, ta trditev ni bila dejansko dokazana. Ni jasno, ali bi bil v primeru hitre razprodaje letal skupni znesek dejansko povrnjen.

               (71)

               Poleg tega je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka dvomil o tem, ali bi ravnanje držav lahko vplivalo na obnašanje bank glede na stalno finančno podporo, ki so jo države namenjale letalskemu prevozniku v prejšnjih letih (npr. izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje iz let 2009 in 2010). Poleg tega so bile banke pripravljene sodelovati pri novem revolving kreditu samo pod pogojem, da so pri njem sodelovale države, kot je navedeno v odstavkih 21 in 22.

               (72)

               Nadzorni organ načeloma meni, da pogoja pari passu ni mogoče uporabiti v primerih, kadar vpletenost držav predstavlja strogo zahtevo za udeležbo zasebnih akterjev v transakciji.

               (73)

               V okviru formalnega postopka preiskave sta Norveška in družba SAS trdili, da se banke na nobeni stopnji med pogajanji za novi revolving kredit niso počutile „okužene“ zaradi preteklega ravnanja držav in njihove pripravljenosti za podporo družbi SAS, kljub temu, da so se njihove napovedi prihodkov od izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje v letih 2009 in 2010 izkazale za neustrezne.

               (74)

               Nadzorni organ ne more izključiti možnosti, da zasebni akterji ne bi bili pripravljeni vlagati v podjetje s takšnimi rezultati in nepredvidljivimi napovedmi, razen v primeru udeležbe držav. Obenem ne more izključiti tudi, da države, ki so zavrnile zagotavljanje novega lastniškega kapitala in udeležbo pri podrejenem revolving kreditu, niso bile več pripravljene vlagati dodatnih sredstev v družbo SAS. Ne glede na te pomisleke Nadzorni organ ni prepričan, da je sodelovanje držav pri novem revolving kreditu potekalo pod pogoji pari passu z bankami kreditodajalkami ob upoštevanju, da so banke zaradi udeležbe držav zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS na podlagi revolving kredita za približno 50 %, medtem ko so države svojo izpostavljenost istočasno povečale.

               (75)

               V zvezi s tem, ali se obnašanje fundacije KAW lahko obravnava kot referenčna točka za določitev ravnanja zasebnega vlagatelja, je formalna preiskava pokazala, da je bila izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic v banki SEB manjša od tiste, ki je bila navedena v odločbi o začetku postopka. Ob upoštevanju, da je fundacija KAW le manjšinski delničar v banki SEB in da je bila izpostavljenost banke SEB družbi SAS omejena, je mogoče trditi, da je bilo sodelovanje fundacije KAW pri novem revolving kreditu utemeljeno z obeti dobičkonosnosti naložbe.

               (76)

               Glede na prej navedeno v formalnem postopku preiskave Nadzorni organ ni mogel z gotovostjo skleniti, da je zadevna transakcija potekala pod pogoji pari passu.

               (77)

               Ne glede na oceno pogojev pari passu je Nadzorni organ proučil tudi, ali bi lahko bila udeležba držav pri novem revovling kreditu racionalna z vidika delničarja in ali bi prestala preskus na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu zunaj obravnave na osnovi pari passu.

         2.2   Ocena sodelovanja držav pri novem revolving kreditu na podlagi preskusa vlagatelja v tržnem gospodarstvu

               (78)

               Vprašanje, na katero je treba odgovoriti, je, ali bi zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe SAS, in v podobnih okoliščinah kot države v letu 2012, sodeloval pri novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji (33).

               (79)

               Neodvisne analize, ki so jih pred sklenitvijo novega revolving kredita opravili zunanji finančni svetovalci (tj. družbi Goldman Sachs International in CITI kot svetovalci držav in družba […] kot svetovalec kreditodajalcev), so koristne za ta namen. Po trditvah Norveške v njenem odgovoru na odločbo o začetku postopka so se države odločile za sodelovanje pri novem revolving kreditu, potem ko so njeni zunanji svetovalci natančno pregledali poslovni načrt 4XNG in so bili pogoji novega revolving kredita prilagojeni.

               (80)

               Nadzorni organ je v odločbi o začetku postopka izrazil zadržke glede obsega poročila, ki ga je pripravila družba CITI, Norveška pa je pojasnila, da se je za sodelovanje pri novem revolving kreditu odločila na podlagi vseh analiz, ki so jih pripravili njeni finančni svetovalci, in da se poročilo CITI torej ne bi smelo ocenjevati ločeno.

               (81)

               Finančni svetovalci so imeli med drugim nalogo, da opravijo kritično analizo poslovnega načrta 4XNG in novega revolving kredita ter ustreznih občutljivosti in ranljivosti v zvezi s tem. Ta analiza je bila opravljena v več zaporednih poročilih glede na preteklo uspešnost družbe SAS in druga gospodarska merila uspešnosti. Svetovalci so izdali vrsto priporočil v zvezi s strategijami za zmanjševanje tveganja za poslovni načrt 4XNG in novi revolving kredit. V skladu s temi nasveti so države zahtevale številne prilagoditve poslovnega načrta 4XNG (za pospešitev varčevalnih ukrepov in vključitev dodatnih pobud) ter prilagoditve v okviru novega revolving kredita za zmanjšanje verjetnosti črpanja.

               (82)

               Pri analizi poslovnega načrta 4XNG so zunanji svetovalci prepoznali ključna področja morebitnega tveganja, vključno s cilji glede prihrankov pri stroških, prodajami in pritiski v zvezi s prihodkom na razpoložljivi sedež kilometer, ter jim namenili posebno pozornost. Rezultat te ocene tveganja so med drugim naslednji pomisleki:

                           —

                              Cilji glede prihrankov pri stroških

                           Poslovni načrt 4XNG je bil po prejetih pripombah zunanjih svetovalcev spremenjen in razširjen, da bi vključeval pobude za zmanjšanje stroškov v višini približno [1–4] milijard SEK na leto (kar je več od prvotnega cilja v višini [1–4] milijard SEK na leto). Medtem ko je bilo nedoseganje ciljev za prihranke pri stroških prepoznano kot problematično, pa je bil ključni korak za odpravo tveganja poslovnega načrta 4XNG pred dokončno vzpostavitvijo novega revolving kredita sklenitev novih pogodb s sindikati, ki je vključevala znižanje plač in drugih prispevkov za zaposlene ter spremembe pokojninskega načrta v novembru 2012. To je privedlo do neposrednih prihrankov pri stroških v višini skoraj […] SEK, ki jih je bilo treba na zahtevo držav izvršiti, preden bi lahko začel veljati novi revolving kredit.

                           —

                              Prodaje

                           V zvezi z začetnimi predpostavkami glede prodaj sredstev, ki jih je izpodbijal zunanji finančni svetovalec, in tudi zaradi novih informacij, ki so se pojavile med postopkom, je končni seznam načrtovanih prodaj v poslovnem načrtu 4XNG odstopal od seznama, ki ga je prvotno predložila družba SAS (34). Finančni svetovalec držav je na koncu sklenil, da so prodaje (z ocenjeno odtujitveno vrednostjo v višini približno 3,0 milijarde SEK), ki so vključene v končnem poslovnem načrtu 4XNG, izvedljive v predvidenem časovnem okviru. Poleg tega je novi revolving kredit vseboval določbe glede časovnega poteka prodaje družbe Widerøe in tudi glede stroge uporabe prihodkov od prodaje za odplačilo novega revolving kredita.

                           —

                              Pritisk v zvezi s prihodkom na razpoložljivi sedež kilometer

                           Predpostavke za osnovni donos in pritisk v zvezi s prihodkom na razpoložljivi sedež kilometer so bile ocenjene in so se štele za razumne, pri čemer je treba upoštevati ustrezne podatke o preteklih trendih, napovedi tretjih oseb in znane spremembe v konkurenčnem okolju v tistem času. Zato se je štelo, da te predpostavke ne pomenijo znatnega negativnega tveganja za izvedbo poslovnega načrta 4XNG.

               (83)

               V zvezi z dvomi Nadzornega organa, ki jih je izrazil v odločbi o začetku postopka glede optimističnih pričakovanj za določene dejavnike v poslovnem načrtu 4XNG (npr. rast trga v razpoložljivih sedež kilometrih, napovedi BDP in inflacijo v višini 0 % za obdobje 2015–2017), informacije, ki sta jih predložili Norveška in družba SAS med formalnim postopkom preiskave, kažejo, da so v teh ocenah upoštevani zlasti glavni trgi, na katerih je dejavna družba SAS. To je vključevalo izrazitejšo izpostavljenost družbe trgu severne in ne toliko južne Evrope ter njeno izpostavljenost trgom ZDA in Azije. Poleg tega predložene pripombe kažejo, da je ocenjena stroškovna inflacija v višini 0 % letno za obdobje 2015–2017 neto učinek osnovne stopnje inflacije v višini 2 % letno (v skladu z ocenjeno stopnjo inflacije v EU) in predpostavke, da bi bilo to mogoče izravnati z novimi varčevalnimi ukrepi.

               (84)

               Kar zadeva pomanjkanje preskusa občutljivosti analize interne stopnje donosnosti, ki je bila predstavljena v poročilu CITI (glej odstavek 33), in začetne pomisleke Nadzornega organa glede morebitnega učinka manj optimističnih scenarijev, je Nadzorni organ od Norveške v pripombah na odločbo o začetku postopka prejel dodatne informacije o obsegu izvedene analize občutljivosti. V zvezi s tem je družba Goldman Sachs predstavila več analiz občutljivosti med razvojem poslovnega načrta 4XNG v obdobju od junija do septembra 2012. Revidirana analiza iz septembra 2012 je pokazala, da družbi SAS ne bi zmanjkalo denarja celo v predstavljenih negativnih scenarijih, tj. v vseh analiziranih primerih bi denarni položaj družbe SAS ostal nad dovoljeno spodnjo mejo revolving kredita. Vendar pa je bilo za ohranjanje zaupanja v trg ugotovljeno, da je potrebno likvidnostno varovalo in da je revolving kredit še vedno najrealnejša možnost za podporno likvidnost.

               (85)

               Nadzorni organ zato upošteva zaporedne finančne preglede, ki so bili izvedeni za poslovni načrt 4XNG (vključno z obširno analizo in preskušanjem različnih iteracij načrta). Nadzorni organ upošteva tudi zahteve držav za zmanjšanje tveganja pri izvajanju in doseganje konsolidiranega načrta prestrukturiranja pred udeležbo pri novem revolving kreditu. Takšni ukrepi bi se zdeli v skladu s tistimi, ki bi jih sprejel preudaren zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. Ne glede na to bi bilo treba razmisliti, ali so bili pogoji novega revolving kredita v skladu s tistimi, ki bi jih sprejel zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe.

               (86)

               Norveška in družba SAS sta pojasnili, da je posebna značilnost letalskega sektorja potreba po vzdrževanju visoke ravni finančne pripravljenosti, da se ohrani zaupanje strank in deležnikov v zmožnost podjetja, da nadaljuje opravljanje storitev. Glede na finančne težave, s katerimi se je družba SAS spopadala v letu 2012, in tedanji položaj likvidnosti, je bila verjetna spodbuda za udeležbo držav pri novem revolving kreditu, kot delničarjev družbe SAS, preprečiti večje izgube ali stečaj v primeru zmanjšanja plačilne sposobnosti družbe.

               (87)

               V zvezi s tem se zdi, da so države pri dokončnem oblikovanju pogojev novega revolving kredita v veliki meri upoštevale priporočila neodvisnih finančnih svetovalcev. Dejansko se zdi, da so bili pogoji novega revolving kredita kolektivno usmerjeni k zmanjševanju glavnih poslovnih tveganj, ki so bila prepoznana. Na primer, kot je navedeno v odstavku 82, ključni pogoj, ki je moral biti izpolnjen za izvajanje novega revolving kredita, je bila uspešna sklenitev novih kolektivnih pogodb z letalskimi posadkami. Poleg tega se je zdelo, da je zaradi pogojev za črpanje podinstrumenta B malo verjetno, da bi lahko družba ta podinstrument črpala pred marcem 2015 (35). Tudi finančne zaveze, povezane z novim revolving kreditom, so bile strukturirane tako, da družba SAS ne bi imela dostopa do novega revolving kredita oziroma bi morala povrniti kakršen koli črpan znesek revolving kredita v tem času, če ne bi bila zmožna izvajati ključnih finančnih napovedi iz poslovnega načrta 4XNG (36).

               (88)

               Poleg prej navedenih opažanj je Nadzorni organ prejel dodatne informacije v zvezi z ustreznostjo osnovnega zavarovanja novega revolving kredita. V poročilu iz maja 2012 je družba […] zagotovila neodvisno oceno vrednosti družbe Widerøe in nekaterih opredmetenih sredstev (vključno z nadomestnimi motorji, zadevnimi letali, nekaj manjšimi nepremičninami in nekaj opreme), ki so bili pozneje uporabljeni kot zavarovanje novega revolving kredita. Medtem ko je bil poudarek na družbi Widerøe kot najpomembnejšega sredstva v zavarovalnem paketu, je ocena drugih sredstev temeljila na bolj omejenih informacijah, splošno vrednotenje pa je predvidevalo skupno vrednost sredstev v višini približno [1–4]–[3–6] milijard SEK. Skupna ocenjena vrednost sredstev, ki so bila v zavarovalnem paketu, je tako presegla obseg podinstrumenta A. V skladu s trditvami Norveške se je to štelo kot zadostno z vidika kreditodajalcev novega revolving kredita, saj se je, kot je bilo prej navedeno, verjetnost, da bi družba SAS črpala podinstrument B, štela za zanemarljivo.

               (89)

               Dejanska finančna tveganja, povezana z novim revolving kreditom, so bila nadalje zmanjšana zaradi določb o obveznem predplačilu in/ali razveljavitvi obveznosti na podlagi novega revolving kredita, če družba SAS proda nekatera sredstva ali sodeluje pri drugih možnostih financiranja. Takšne določbe glede predplačila in razveljavitve so omogočile zmanjšanje morebitnih izgub skozi čas. Kot rezultat prodaje družbe Widerøe in v skladu s sporazumom, ki je začel veljati septembra 2013 na podlagi te prodaje (glej odstavek 29), se je skupna višina novega revolving kredita zmanjšala s 3,5 milijarde SEK na 2 milijardi SEK.

               (90)

               Zato se zdi, da je bila sprejeta vrsta celovitih in skladnih ukrepov, zlasti za zagotovitev neprekinjene sposobnosti preživetja družbe SAS v obdobju 2012–2015 in omejitev ključnih finančnih tveganj, povezanih z novim revolving kreditom.

               (91)

               Poleg tega Nadzorni organ priznava, da je treba razmisliti, ali bi bil primerljiv zasebni vlagatelj v podobnih tržnih okoliščinah kot države (tj. kot obstoječi delničarji družbe SAS) pripravljen zagotoviti zadevni ukrep za upravičenca. V ta namen je koristno upoštevati alternativne obratne hipotetične scenarije, ki bi se pojavili, če ukrep ne bi bil sprejet.

               (92)

               V zvezi s tem Norveška in družba SAS v pripombah na odločbo o začetku postopka trdita, da bi bil stečaj verjeten, če ne bi bil dan na voljo novi revolving kredit leta 2012. Po navedbah Norveške bi to ustrezalo skupni izgubi v višini 1 044,6 milijona SEK za države, tj. vrednost njihovega skupnega imetništva delnic. Nadaljnji pomislek je bil tudi v zvezi z napovedjo o odpovedi morebitnih prihodnjih kapitalskih dobičkov, če bi se poslovni načrt 4XNG uspešno izvajal. Za primerjavo, Norveška v svojih pripombah ocenjuje, da bi v primeru, da družba SAS ne bi izpolnila svojih obveznosti na podlagi novega revolving kredita, morebitna skupna izguba, ki izhaja iz skupnega imetništva delnic držav in njihovih prispevkov v novi revolving kredit, v najskrajnejšem primeru znašala okoli [1 000–3 000] milijonov SEK (37).

               (93)

               Zato se zdi v primeru stečaja družbe SAS morebitna dodatna izguba, povezana z udeležbo držav pri novem revolving kreditu (tj. približno 447,5 milijona SEK na podlagi norveške ponazoritve), razmeroma omejena v primerjavi z izgubo, ki bi kljub temu nastala v zvezi z imetništvom delnic držav. Zdi se, da primerjava te razmeroma omejene postopne spremembe v negativnem scenariju (stečaj) in morebitnega pozitivnega učinka za države zaradi uspešne izvedbe poslovnega načrta 4XNG dodatno podpira odločitev držav za sodelovanje pri novem revolving kreditu. Po najbolj optimističnem osnovnem scenariju so v poročilu CITI morebitni kapitalski dobički za države ocenjeni na skupno [7 000–12 000] milijonov SEK. Čeprav je Nadzorni organ v odločbi o začetku postopka izrazil nekaj zadržkov glede optimistične narave takšnih napovedi rasti, pa priznava možnost, da bi morebitni kapitalski dobički tudi v bolj konzervativnih scenarijih še vedno lahko znatno presegli morebitne izgube, ki bi sledile v negativnem scenariju.

               (94)

               Nadzorni organ zato upošteva prej navedeno oceno razmerja med tveganjem in donosom ter obsežen pregled in preskušanje poslovnega načrta 4XNG, dodatna preverjanja osnovnega zavarovanja (38), določbe o razveljavitvi in predplačilu, ki so zmanjšale morebitno izgubo skozi čas (39), in razne druge ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključene v pogoje novega revolving kredita (40). Ob upoštevanju navedenega se zdi, da je odločitev držav za sodelovanje pri novem revolving kreditu skladna z ukrepi zasebnega akterja, ki deluje z namenom pridobitve normalnega tržnega donosa glede na poseben položaj družbe v tistem času.

               (95)

               Na podlagi navedenega Nadzorni organ ugotavlja, da so države, v svoji vlogi kot obstoječi delničarji družbe SAS, pri odločanju za sodelovanje pri novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami kreditodajalkami v obdobju od decembra 2012 do marca 2014 ravnale po razumnih in realnih napovedih glede dobičkonosnosti. To sodelovanje zato ni pomenilo nobene prednosti za družbo SAS v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

         3.   UGOTOVITEV O PRISOTNOSTI DRŽAVNE POMOČI

               (96)

               Glede na navedeno Nadzorni organ ugotovi, da sodelovanje Norveške pri novem revolving kreditu ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP –

         SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:
   Člen 1
   Financiranje družbe SAS z novim revolving kreditom, ki ga je Norveška izvajala decembra 2012, ne pomeni državne pomoči v skladu s členom 61(1) Sporazuma EGP.
   Člen 2
   Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.
   Člen 3
   Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

      V Bruslju, 9. julija 2014

            Za Nadzorni organ Efte

         Oda Helen SLETNES

            Predsednica

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Članica kolegija

      (1)  UL C 290, 5.10.2013, str. 9 (popravek).

      (2)  FAM je družba, ki se ukvarja z upravljanjem sredstev fundacije Knut and Alice Wallenberg.

      (3)  Razpoložljivi sedež kilometer (ASK – available seat kilometer) je enota za merjenje potniške zmogljivosti na letih letalskega prevoznika. Je enaka številu razpoložljivih sedežev, pomnoženim s številom prevoženih kilometrov.

      (4)  Vir: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

      (5)  Glej opombo 11 in odstavek 29 v zvezi s prodajo 80 % delnic družbe Widerøe.

      (6)  Vir: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

      (7)  Novejši podatki o bonitetni oceni agencije S&P za družbo SAS so opisani v opombi 24 v nadaljevanju.

      (8)  Vir: Letna poročila družbe SAS za obdobje 2008–2012, dostopna na: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

      (9)  Izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje iz let 2009 in 2010 sta bili predmet Sklepa Komisije v zadevi SA. 29785 (dostopen na http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), v katerem je Komisija ugotovila, da nista vključevala državne pomoči.

      (10)  V zvezi s tem glej izjavo izvršnega direktorja družbe SAS, ki jih je navedel Reuters 12. novembra 2012: „‚To je resnično naš ‚zadnji poziv‘, če bo družba SAS še obstajala v prihodnosti,‘ je dejal izvršni direktor […] po vzpostavitvi novega načrta za reševanje letalskega prevoznika, […] ki ni imel celoletnega dobička že od leta 2007“, dostopno v angleškem jeziku na http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Glej tudi članek z naslovom „SAS tops European airline critical list“, objavljen v Financial Times dne 13. novembra 2012, dostopen v angleškem jeziku na http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

      (11)  Glej na primer članek tiskovne agencije Reuters z dne 18. novembra 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) in Financial Times z dne 19. novembra 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

      (12)  V skladu z informacijami s strani norveških organov je bila zaradi velike negotovosti, kar zadeva časovni okvir prodaje in ustvarjanje prihodkov, prodaja […] umaknjena s končnega seznama načrtovanih prodaj.

      (13)  Družba SAS je 20. maja 2013 sporočila, da je podpisala pogodbo o prodaji 80 % svojih delnic v družbi Widerøe naložbeni skupini. Družba SAS bo obdržala 20 % delnic v družbi Widerøe, vendar bo imela možnost, da leta 2016 na skupino prenese popolno lastništvo. Glej http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

      (14)  Družba SAS je prodala 10 % deležev v svoji družbi za zemeljsko oskrbo družbi Swissport. Ta nakup je začel veljati 1. novembra 2013. Pogajanja trenutno mirujejo, dokler družba Swissport ne zaključi nakupa in integracije družbe Servisair.

      (15)  Prodaja je bila opravljena z likvidnostnim učinkom približno 1,7 milijarde SEK.

      (16)  Ti ukrepi se v večji meri izvajajo, prihranki pa bodo znašali približno 1 milijardo SEK.

      (17)  […].

      (18)  Banka […], ena od kreditodajalk pri starem revolving kreditu, je navedla, da ni pripravljena sodelovati pri novem revolving kreditu. Posledično sta […] in […] sorazmerno povečala svojo udeležbo pri novem revolving kreditu.

      (19)  Glej opombo 33 v nadaljevanju.

      (20)  Glej http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

      (21)  Obveznost na podlagi podinstrumenta A se je 31. oktobra 2013 znižala z 0,8 milijarde SEK na 0,6 milijarde SEK kot posledica prodaje deleža družbe SAS v družbi SAS Ground Handling družbi Swissport.

      (22)  UL L 97, 15.4.2005, str. 41, in Dopolnilo EGP št. 18, 14.4.2005, str. 1.

      (23)  Druga možnost bi bila omogočiti, da se stari revolving kredit dne 20. junija 2013 izteče, pri tem pa preprečiti uporabo v tem obdobju, če družba SAS ne bi mogla izpolniti pogojev za črpanje.

      (24)  Norveški organi so posredovali informacije o drugih izpostavljenostih bank družbi SAS v obliki dvostranskih instrumentov, različnih dogovorov o varovanju pred tveganjem, kreditnih kartic, finančnih mehanizmov za letala, možnosti prekoračitve in nepremičninskih transakcij. Norveški organi trdijo, da banke, z morebitno izjemo izpostavljenosti […] v zvezi s plačili kreditnih kartic, niso imele nezavarovane izpostavljenosti družbi SAS. Različne oblike navedene izpostavljenosti so bile omejene v smislu velikosti ali pa zavarovane in se zato zdijo nepomembne v zvezi z odločitvijo bank, da sodelujejo pri novem revolving kreditu.

      (25)  Prihodek na razpoložljivi sedež kilometer (RASK) je enota, ki se pogosto uporablja za merjenje prihodkov letalskega prevoznika.

      (26)  Norveška in družba SAS v zvezi s tem poudarjata tudi, da je agencija S&P 5. avgusta 2013 družbi SAS zvišala bonitetno oceno s CCC+ na B– s stabilnimi obeti.

      (27)  Glej sodbo z dne 17. septembra 1980 v zadevi Philip Morris Holland BV proti Komisiji, 730/79, Recueil, str. 2671, točka 11; sodbo z dne 4. aprila 2001 v zadevi Regione Friuli Venezia Giulia proti Komisiji, T-288/97, Recueil, stran II-1169, točka 41; in sodbo z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg proti Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), C-280/00, Recueil, stran I-7747, točka 75.

      (28)  „Tretji sveženj“ je vključeval tri zakonodajne ukrepe: (i) Uredba Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (UL L 240, 24.8.1992, str. 1); (ii) Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8); in (iii) Uredba Sveta (EGS) št. 2409/92 z dne 23. julija 1992 o prevozninah in tarifah za zračni promet (UL L 240, 24.8.1992, str. 15). Te uredbe so bile vključene v Sporazum EGP do trenutka, ko so bile razveljavljene z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev), kakor je vključena v Prilogi XIII k Sporazumu EGP.

      (29)  Sodbi z dne 6. marca 2003 v združenih zadevah Westdeutsche Landesbank Girozentrale in Land Nordrhein-Westfalen proti Komisiji, T-228/99 in T-233/99, Recueil, str. II435, točka 255.

      (30)  Sodba z dne 12. decembra 2000 v zadevi Alitalia, T-296/97, Recueil, str. II-3871, točka 81.

      (31)  […].

      (32)  Poleg starega revolving kredita so imele do 30. septembra 2012 tri banke izpostavljenosti v obliki dvostranskih instrumentov, povezanih s starim revolving kreditom, ki jih ne bi bilo mogoče črpati, če ne bi bil stari revolving kredit v celoti izčrpan. Zneski posameznih dvostranskih instrumentov so bili [400–800] milijonov EUR za banko […], [200–400] milijonov EUR za banko […] in [400–800] milijonov EUR za banko […].

      (33)  Sodba z dne 21. marca 1991 v zadevi Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil, str. I-1603, točka 20.

      (34)  Na primer, […] je bil umaknjen s končnega seznama načrtovanih prodaj […].

      (35)  Na primer, eden od pogojev za črpanje podinstrumenta B je bil, da bi morala imeti družba SAS dobiček pred obrestmi, obdavčitvijo, amortizacijo in najemninami (EBITDAR) najmanj [5–9] milijard SEK v zadnjih 12 mesecih. Ker je ta presegal predvideni EBITDAR za vsako leto v obdobju 2012–2015, se je štelo za malo verjetno, da bi bila družba SAS zmožna črpati podinstrument B v obdobju novega revolving kredita.

      (36)  Finančne zaveze v zvezi z […]. Zadnji dve finančni zavezi sta bili prilagojeni na vsake tri mesece na podlagi finančnega modela, ki je podlaga za poslovni načrt 4XNG, iz česar je mogoče sklepati, da je morala družba SAS izpolnjevati svoje finančne cilje.

      (37)  Z namenom ponazoritve Norveška ocenjuje skupno izgubo držav na podlagi novega revolving kredita ob predpostavki, da je družba SAS v celoti izčrpala podinstrument A (ki ga v znesku [700–1 200] milijonov SEK krijejo države), in ob nadaljnji predpostavki, da je zavarovanje zajemalo le 50 % obveznosti podinstrumenta A in so države že prejele prvi obrok provizije za prevzete obveznosti. To bi pomenilo ocenjeno izgubo v višini [400–800] milijonov SEK pri novem revolving kreditu, skupaj z ocenjeno izgubo na podlagi skupnega lastništva delnic v višini [700–1 200] milijonov SEK, kar skupaj znaša [1 100–2 000] milijonov SEK.

      (38)  Glej odstavek 88.

      (39)  Glej odstavka 82 in 89.

      (40)  Glej odstavka 82 in 87.


title: Sklep št. 1357/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi Sklepa št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (Besedilo velja za EGP)

text:
               30.12.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 350/56

      SKLEP št. 1357/2008/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 16. decembra 2008
   o spremembi Sklepa št. 1720/2006/ES o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja
   (Besedilo velja za EGP)
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 149(4) in 150(4) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   po posvetovanju z Odborom regij,
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               S Sklepom št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 (3) je bil uveden akcijski program na področju vseživljenjskega učenja za obdobje 2007–2013.

               (2)

               Člen 9(2) Sklepa št. 1720/2006/ES določa, da se vsi potrebni ukrepi za izvajanje programa, ki niso navedeni v odstavku 1, sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 10(3) navedenega sklepa, torej s postopkom posvetovanja, ki ga določa Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

               (3)

               Besedilo Sklepa št. 1720/2006/ES torej zlasti pomeni, da se odločitve o izbiri, ki niso navedene v členu 9(1), sprejemajo v skladu s svetovalnim postopkom, Evropski parlament pa ima pravico do njihovega pregleda.

               (4)

               Te postopkovne zahteve dodatno podaljšujejo roke v postopku dodeljevanja subvencij kandidatom za dva ali tri mesece. Povzročajo številne zamude v škodo upravičencev do subvencij, nesorazmerno večajo breme uprave programa in ob upoštevanju narave dodeljenih subvencij ne ustvarjajo dodane vrednosti.

               (5)

               Da bi se omogočilo hitrejše in učinkovitejše izvajanje odločitev o izbiri, je treba svetovalni postopek nadomestiti z obveznostjo Komisije, da nemudoma obvesti Evropski parlament in države članice o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje Sklepa št. 1720/2006/ES brez sodelovanja odbora –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sklep št. 1720/2006/ES se spremeni:

               1.

               V členu 9 se odstavek (2) nadomesti z naslednjim:
               „2.   Komisija obvesti odbor iz člena 10 in Evropski parlament o vseh drugih odločitvah o izbiri v zvezi z izvajanjem tega sklepa, ki jih sprejme v dveh delovnih dneh po sprejetju teh odločitev. Te informacije vsebujejo opise in analizo prejetih prijav, pa tudi opis postopka ocenjevanja in izbora ter sezname predlaganih projektov za financiranje in tistih, za katere je bilo financiranje zavrnjeno.“

               2.

               V členu 10 se odstavek (3) črta.

         Člen 2
   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o učinkih tega sklepa do 30. junija 2010.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 16. decembra 2008

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         H.-G. PÖTTERING

            Za Svet

            Predsednik

         B. LE MAIRE

      (1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 115.

      (2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 2. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 20. novembra 2008.

      (3)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

      (4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.


title: 2004/1/: Sklep Stalnega odbora držav EFTE št. 1/2004/SC z dne 5. februarja 2004 o ustavnovitvi Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem

text:
               30.11.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 332/34

      SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE
   št. 1/2004/SC
   z dne 5. februarja 2004
   o ustavnovitvi Urada za finančni mehanizem EGP in norveški finančni mehanizem
   STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –
   ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil prilagojen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum EGP“,
   ob upoštevanju Sporazuma o udeležbi Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike v Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum o širitvi EGP“,
   ob upoštevanju Protokola 38a o finančnem mehanizmu EGP, vstavljenega v Sporazum EGP s Sporazumom o širitvi EGP,
   ob upoštevanju Sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko skupnostjo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2004–2009,
   ob upoštevanju Sklepa Stalnega odbora držav Efte št. 4/2003/SC z dne 4. decembra 2003 o ustanovitvi začasnega odbora za finančni mehanizem EGP –
   SKLENIL:
   Člen 1
   1.   Ustanovi se Urad za finančni mehanizem EGP 2004–2009 in norveški finančni mehanizem.
   2.   Urad pomaga pri upravljanju finančnega mehanizma EGP in norveškega finančnega mehanizma.
   3.   Urad pomaga tudi pri upravljanju finančnega instrumenta EGP 1999–2003 ter finančnega mehanizma 1994–1998.
   4.   Sedanja enota za finančni instrument sekretariata Efte se vključi v nov Urad. O finančnem mehanizmu EGP Urad do začetka veljavnosti Sporazuma o širitvi EGP poroča začasnemu odboru za finančni mehanizem EGP, potem pa novemu odboru za finančni mehanizem EGP.
   5.   O norveškem finančnem mehanizmu Urad poroča norveškim organom.
   6.   Upravno je Urad del sekretariata Efte. Urad bo imel ločen upravni proračun, financiran s sredstvi na podlagi razmerja, ki bo temeljilo na njihovih zadevnih stroških.
   7.   Direktorja Urada imenuje Stalni odbor po predlogu začasnega odbora za finančni mehanizem EGP.
   Člen 2
   Ta sklep začne veljati takoj.
   Člen 3
   Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

      V Bruslju, 5. februarja 2004

            Za Stalni odbor

            Predsednik

         Njegova presvetla visokost Princ Nikolaus von LIECHTENSTEIN

            Generalni sekretar

         William ROSSIER


title: 2008/451/ES: Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o uskladitvi nadomestil iz Sklepa 2003/479/ES in Sklepa 2007/829/ES o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta

text:
               18.6.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 158/56

      SKLEP SVETA

   z dne 16. junija 2008
   o uskladitvi nadomestil iz Sklepa 2003/479/ES in Sklepa 2007/829/ES o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta
   (2008/451/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28(1) Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 207(2) Pogodbe,
   ob upoštevanju Sklepa 2003/479/ES (1) in zlasti člena 15(7) Sklepa,
   ob upoštevanju Sklepa 2007/829/ES (2) in zlasti člena 15(6) Sklepa,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Člen 15(7) Sklepa 2003/479/ES in člen 15(6) Sklepa 2007/829/ES določata, da se dnevna in mesečna nadomestila vsako leto uskladijo brez učinka za nazaj na podlagi prilagajanja osnovnih plač uradnikov Skupnosti v Bruslju in Luxembourgu.

               (2)

               Svet je z Uredbo (ES, Euratom) št. 420/2008/ES z dne 14. maja 2008 o prilagoditvi osebnih prejemkov in pokojnin uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti z učinkom od 1. julija 2007 (3), ter ponderjev, ki se zanje uporabljajo, sprejel prilagoditev prejemkov in pokojnin uradnikov Skupnosti v višini 1,4 % –

         SKLENIL:
   Člen 1
   1.   V členu 15(1) Sklepa 2003/479/ES in členu 15(1) Sklepa 2007/829/ES se zneska 29,44 EUR in 117,74 EUR ustrezno nadomestita z zneskoma 29,85 EUR in 119,39 EUR.
   2.   V členu 15(2) Sklepa 2003/479/ES in členu 15(2) Sklepa 2007/829/ES se tabela nadomesti z naslednjim:

                  „Oddaljenost med krajem zaposlitve in krajem dodelitve
                  (v km)

                  Znesek v EUR

                  0–150

                  0,00

                  > 150

                  76,74

                  > 300

                  136,42

                  > 500

                  221,71

                  > 800

                  358,14

                  > 1 300

                  562,80

                  > 2 000

                  673,67“

   3.   V členu 15(4) Sklepa 2003/479/ES se znesek 29,44 EUR nadomesti z zneskom 29,85 EUR.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati prvi dan meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bil sprejet.

      V Luxembourgu, 16. junija 2008

            Za Svet

            Predsednik

         D. RUPEL

      (1)  Sklep Sveta 2003/479/ES z dne 16. junija 2003 o pravilih za domače izvedence in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (UL L 160, 28.6.2003, str. 72). Sklep, razveljavljen s Sklepom 2007/829/ES.

      (2)  Sklep Sveta 2007/829/ES z dne 5. decembra 2007 o pravilih, ki se uporabljajo za nacionalne strokovnjake in vojaške uslužbence, dodeljene generalnemu sekretariatu Sveta (UL L 327, 13.12.2007, str. 10).

      (3)  UL L 127, 15.5.2008, str. 1.


title: 2010/113/CFSP: Sklep Sveta 2010/113/SZVP z dne 22. februarja 2010 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za območje afriških Velikih jezer

text:
               23.2.2010

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 46/30

         SKLEP SVETA 2010/113/SZVP
   z dne 22. februarja 2010
   o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za območje afriških Velikih jezer
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28, 31(2) in 33 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 15. februarja 2007 sprejel Skupni ukrep 2007/112/SZVP (1) o imenovanju g. Roelanda VAN DE GEERJA za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za območje afriških Velikih jezer.

               (2)

               Svet je 16. februarja 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/128/SZVP (2) o spremembi in podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za območje afriških Velikih do 28. februarja 2010.

               (3)

               Mandat PPEU bi moral biti podaljšan do 31. avgusta 2010. Mandat PPEU pa lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.

               (4)

               PPEU bo svoj mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko škodile ciljem skupne zunanje in varnostne politike iz člena 21 Pogodbe –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Posebni predstavnik Evropske unije
   G. Roelandu VAN DE GEERJU se mandat posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za območje afriških Velikih jezer podaljša do 31. avgusta 2010. Mandat PPEU lahko predčasno preneha, če tako odloči Svet na priporočilo VP po začetku veljavnosti sklepa o ustanovitvi Evropske službe za zunanje delovanje.
   Člen 2
   Politični cilji
   Naloge PPEU temeljijo na ciljih politike Evropske unije (EU) v zvezi z nadaljnjo stabilizacijo in utrjevanjem razmer po koncu konfliktov na območju afriških Velikih jezer, pri čemer je posebna pozornost namenjena regionalni razsežnosti razvoja dogodkov v zadevnih državah. Ti cilji, ki zlasti podpirajo ravnanje, ki je v skladu z osnovnimi pravili demokracije in dobrega upravljanja, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in pravne države, vključujejo:

               (a)

               dejavno in učinkovito prispevanje k dosledni, trajnostni in odgovorni politiki Unije na območju afriških Velikih jezer zaradi spodbujanja enotnega splošnega pristopa Unije v regiji. PPEU podpira delo VP na tem območju;

               (b)

               zagotavljanje trajne zaveze Unije k procesom stabilizacije in obnove na omenjenem območju, in sicer z dejavno prisotnostjo na kraju samem in v ustreznih mednarodnih forumih, vzdrževanje stikov s ključnimi akterji in sodelovanje pri kriznem upravljanju;

               (c)

               sodelovanje v obdobju po prehodu v Demokratični republiki Kongo (DRK), zlasti v političnem procesu utrjevanja novih institucij in pri opredelitvi širšega mednarodnega okvira za politično svetovanje in usklajevanje z novo vlado;

               (d)

               tesno sodelovanje z Združenimi narodi /MONUC pri mednarodnih prizadevanjih za podporo celoviti reformi varnostnega sektorja v DRK, zlasti glede na usklajevalno vlogo, ki jo je Unija pripravljena prevzeti v zvezi s tem;

               (e)

               sodelovanje pri ustreznih nadaljnjih ukrepih v zvezi z mednarodno konferenco o območju Velikih jezer, zlasti z vzpostavitvijo tesnih stikov s sekretariatom Velikih jezer in njegovim izvršnim sekretarjem, pa tudi s trojko, v okviru mehanizma nadaljnjega ukrepanja ter s spodbujanjem dobrososedskih odnosov na tem območju;

               (f)

               obravnavanje še vedno velikega problema oboroženih skupin, ki delujejo čezmejno, kar povzroča tveganje, da pride do destabilizacije držav na tem območju in poslabšanja njihovih notranjih problemov;

               (g)

               sodelovanje pri stabilizaciji razmer v obdobju po konfliktih v Burundiju, Ruandi in Ugandi, zlasti s soudeležbo na mirovnih pogajanjih z oboroženimi skupinami, kot sta FNL in LRA.

         Člen 3
   Naloge
   Da bi dosegel politične cilje, ima PPEU naslednje naloge:

               (a)

               vzpostaviti in vzdrževati tesne stike z državami območja Velikih jezer, Združenimi narodi, Afriško unijo, ključnimi afriškimi državami in glavnimi partnerji DRK in Unije, pa tudi z regionalnimi in subregionalnimi afriškimi organizacijami, drugimi zadevnimi tretjimi državami in ključnimi regionalnimi voditelji;

               (b)

               svetovati in poročati o možnostih za podporo Unije procesu stabilizacije in utrjevanja razmer ter o najboljšem načinu za uresničevanje njenih pobud;

               (c)

               nuditi svetovanje in pomoč pri reformi varnostnega sektorja (RVS) v DRK;

               (d)

               sodelovati pri nadaljnjem ukrepanju v zvezi z mednarodno konferenco o območju Velikih jezer, zlasti s podporo regionalnim politikam, katerih cilj sta nenasilje in skupna obramba pri reševanju konfliktov, ter – kar zadeva regionalno sodelovanje – s spodbujanjem človekovih pravic in demokratizacije, dobrega upravljanja, pravosodnega sodelovanja ter boja proti nekaznovanju in proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov;

               (e)

               prispevati k boljšemu razumevanju vloge Unije med posamezniki, ki odločilno vplivajo na oblikovanje javnega mnenja na tem območju;

               (f)

               prispevati, če je zaprošen, k pogajanjem o mirovnih sporazumih in sporazumih o premirju med vpletenimi stranmi in njihovi izvedbi ter v primeru, da te strani ne ravnajo skladno s pogoji iz teh sporazumov, stopiti v stik z njimi po diplomatski poti; glede na to, da trenutno potekajo pogajanja z LRA, bi bilo treba takšne dejavnosti izvajati v tesnem sodelovanju s PPEU za Sudan;

               (g)

               prispevati k izvajanju politike in smernic EU o človekovih pravicah, zlasti smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih, ter politike EU glede Resolucije Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, pa tudi spremljati razvoj dogodkov in poročati v zvezi s tem.

         Člen 4
   Izvajanje nalog
   1.   PPEU je odgovoren za izvajanje nalog, pri tem pa je podrejen VP.
   2.   Politični in varnostni odbor (PVO) je v prednostni povezavi s PPEU in je njegova glavna točka za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politične nasvete brez poseganja v pristojnosti VP.
   Člen 5
   Financiranje
   1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. marca 2010 do 31. avgusta 2010 znaša 1 065 000 EUR.
   2.   Odhodki, ki se financirajo iz zneska, določenega v odstavku 1, so upravičeni od 1. marca 2010. Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.
   3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU glede vseh odhodkov odgovarja Komisiji.
   Člen 6
   Ustanovitev in sestava ekipe
   1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za sestavo svoje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena politična vprašanja, kot to zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.
   2.   Države članice in institucije Unije lahko predlagajo začasno dodelitev osebja za delo pri PPEU. Plače osebja, ki ga PPEU začasno dodeli država članica ali institucija Unije, krije zadevna država članica ali institucija Unije. PPEU se lahko dodelijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice začasno dodelile generalnemu sekretariatu Sveta. Člani mednarodnega pogodbenega osebja so državljani ene od držav članic.
   3.   Vse dodeljeno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice ali institucije Unije, ki ga pošilja, ter opravlja svoje obveznosti in ravna v interesu mandata PPEU.
   Člen 7
   Privilegiji in imunitete PPEU in njegovega osebja
   Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in tekoče izvajanje misije PPEU ter članov njegovega osebja, doseže dogovor s pogodbenico gostiteljico oziroma pogodbenicami gostiteljicami. Države članice in Komisija v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.
   Člen 8
   Varnost tajnih podatkov EU
   PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo načela varovanja tajnosti in minimalne standarde varovanja tajnosti, opredeljene v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (3), zlasti pri ravnanju s tajnimi podatki EU.
   Člen 9
   Dostop do informacij in logistična podpora
   1.   Države članice, Komisija in generalni sekretariat Sveta zagotovijo PPEU dostop do vseh ustreznih informacij.
   2.   Delegacije Unije in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.
   Člen 10
   Varnost
   V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno izven Unije, PPEU v skladu s svojimi nalogami in z varnostnimi razmerami na geografskem območju, za katerega je zadolžen, sprejme vse smiselno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod njegovo neposredno pristojnostjo, zlasti tako da:

               (a)

               vzpostavi poseben varnostni načrt misije na podlagi navodil generalnega sekretariata Sveta, ki med drugim vključuje posebne ukrepe za fizično zaščito, organizacijsko varnost in varnost postopkov v zvezi z misijo, upravljanje varnih premikov osebja na območje misije in znotraj njega, obvladovanje primerov ogrožanja varnosti ter načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in za evakuacijo misije;

               (b)

               zagotovi, da je vse osebje, razporejeno izven Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na pogoje na območju misije;

               (c)

               zagotovi, da so vsi člani njegove ekipe, ki bodo razporejeni izven Unije, vključno z lokalnim osebjem, pred prihodom na območje misije ali ob prihodu opravili ustrezno varnostno usposabljanje, in sicer glede na lestvice tveganja, ki jih je za območje misije določil generalnega sekretariat Sveta;

               (d)

               zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih ocen varnosti, za VP, Svet in Komisijo pa se redno pripravljajo pisna poročila o njihovem izvajanju ter o drugih varnostnih vidikih v okviru vmesnih poročil in poročil o izvedbi nalog.

         Člen 11
   Poročanje
   PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna pisna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko na priporočilo VP ali PVO pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve.
   Člen 12
   Usklajevanje
   1.   PPEU se zavzema za usklajenost med akterji skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike in splošno politično usklajevanje na ravni Unije. PPEU pomaga zagotavljati, da vsi instrumenti Unije na terenu delujejo usklajeno za doseganje političnih ciljev Unije. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije, po potrebi pa tudi z dejavnostmi drugih PPEU, dejavnih v regiji. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.
   2.   PPEU na terenu vzdržuje tesen stik z vodji delegacij Unije in z vodji misij držav članic. Ti mu pri izvajanju nalog pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.
   3.   PPEU skrbi za skladnost dejavnosti Misije Evropske unije za pomoč in svetovanje kongovskim organom pri reformi varnostnega sektorja (EUSEC RD Congo) in Policijske misije Evropske unije na področju reforme varnostnega sektorja (RVS) in njegove povezave s pravosodjem v Demokratični republiki Kongo (EUPOL RD Congo) ter zagotavlja lokalne politične smernice vodjema teh misij. PPEU prispeva k usklajevanju, ki ga uresničuje z drugimi mednarodnimi akterji, udeleženimi v reformi varnostnega sektorja v DRK. PPEU in poveljnik civilne operacije se po potrebi medsebojno posvetujeta.
   Člen 13
   Pregled
   Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. Ob izteku mandata PPEU predloži VP, Svetu in Komisiji poročilo o izvedbi nalog.
   Člen 14
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
   Uporablja se od 1. marca 2010.
   Člen 15
   Objava
   Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 22. februarja 2010

            Za Svet

            Predsednica

         C. ASHTON

      (1)  UL L 46, 16.2.2007, str. 79.

      (2)  UL L 46, 17.2.2009, str. 36.

      (3)  UL L 101, 11.04.2001, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/1873 z dne 10. oktobra 2016 o podpisu Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne fundacije EU-LAK v imenu Evropske unije

text:
               22.10.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 288/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/1873
   z dne 10. oktobra 2016
   o podpisu Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne fundacije EU-LAK v imenu Evropske unije
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 209(2) in 212(1) v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,
   ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 23. marca 2012 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja o mednarodnem sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter latinskoameriškimi in karibskimi državami o ustanovitvi Fundacije EU-LAK kot mednarodne organizacije.

               (2)

               Pogajanja o Sporazumu o ustanovitvi Mednarodne fundacije EU-LAK (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) so bila uspešno zaključena 29. januarja 2015.

               (3)

               S Sporazumom bo Fundacija EU-LAK postala mednarodna organizacija s pravno osebnostjo na podlagi mednarodnega javnega prava.

               (4)

               Sporazum bi bilo treba podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

               (5)

               Unija in njene države članice bi morale pri svojih dejavnostih v okviru Fundacije EU-LAK usklajevati svoja stališča v skladu s Pogodbama in načelom lojalnega sodelovanja –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma o ustanovitvi Mednarodne fundacije EU-LAK v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

      V Luxembourgu, 10. oktobra 2016

            Za Svet

            Predsednica

         G. MATEČNÁ