title: 2004/881/ES: Sklep Komisije z dne 29. novembra 2004 o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile glede dopolnitev k Dodatku I k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, ob upoštevanju širitve

text:
               21.12.2004

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 373/44

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 29. novembra 2004
   o sklenitvi sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile glede dopolnitev k Dodatku I k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, ob upoštevanju širitve
   (2004/881/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Odločbe Sveta 2002/979/ES z dne 18. novembra 2002 o podpisu in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o pridružitvenem članstvu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (1) in zlasti člena 5(2) Odločbe,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Ob upoštevanju širitve je potrebno dopolniti Dodatek 1, oddelek A Sporazuma o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani z namenom zaščititi nove izraze za žgane pijače novih držav članic z začetkom veljavnosti od 1. maja 2004.

               (2)

               Zato sta Skupnost in Republika Čile v skladu s členom 16(2) zgoraj navedenega sporazuma sklenila sporazum v obliki izmenjave pisem, ki dopolnjuje Dodatek I, oddelek A Sporazuma. To izmenjavo pisem je zato treba odobriti.

               (3)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za izvajanje določb o žganih pijačah –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile glede dopolnitev k Dodatku I, oddelku A k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani se v imenu Skupnosti odobri s tem sklepom.
   Besedilo sporazuma se priloži k temu sklepu.
   Člen 2
   Komisar za kmetijstvo je s Sklepom pooblaščen, da podpiše izmenjavo pisem, ki zavezuje Skupnost.

      V Bruslju, 29. novembra 2004

            Za Komisijo

         Mariann FISCHER BOEL

            Članica Komisije

      (1)  UL L 352, 30.12.2002, str. 1.
   SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM
   med Evropsko skupnostjo in Republiko Čile glede spremembe Dodatka I k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani
   Bruselj, 30. november 2004
   Spoštovani,
   čast imam sklicevati se na sestanke glede tehničnih prilagoditev, ki so potekali v skladu s členom 16(2) Sporazuma o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani z dne 18. novembra 2002, ki omogoča, da države pogodbenice soglasno spremenijo ta sporazum.
   Kot veste, je širitev Evropske unije nastopila 1. maja 2004. Zato je treba narediti tehnične prilagoditve Dodatka I, oddelka A (Seznam zaščitenih označb za žgane pijače s poreklom iz Skupnosti) zgoraj navedenega sporazuma, da bi vključili prepoznavanje in zaščito označb žganih pijač novih držav članic z namenom, da bi veljale za pogodbenice s 1. majem 2004.
   Čast imam predlagati, da Dodatek I, oddelek A k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani zamenja tukaj priloženi Dodatek, ki začne veljati 1. maja 2004 in je predmet začetka veljavnosti na isti dan Pristopne pogodbe k Evropski uniji za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško.
   Hvaležna bi Vam bila, če bi potrdili, da se Vaša vlada strinja z vsebino tega pisma.
   Sprejmite, prosim, zagotovilo mojega najglobljega spoštovanja.

         V imenu Evropske skupnosti

      Mariann FISCHER BOEL

   Bruselj, 30. november 2004
   Spoštovani,
   v čast mi je potrditi prejem Vašega današnjega pisma, ki se glasi:

      „Čast imam sklicevati se na sestanke glede tehničnih prilagoditev, ki so potekali v skladu s členom 16(2) Sporazuma o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani z dne 18. novembra 2002, ki omogoča, da države pogodbenice soglasno spremenijo ta sporazum.
      Kot veste, je širitev Evropske unije nastopila 1. maja 2004. Zato je treba narediti tehnične prilagoditve Dodatka I, oddelka A (Seznam zaščitenih označb za žgane pijače s poreklom iz Skupnosti) zgoraj navedenega sporazuma, da bi vključili prepoznavanje in zaščito označb žganih pijač novih držav članic z namenom, da bi veljale za pogodbenice s 1. majem 2004.
      Čast imam predlagati, da Dodatek I, oddelek A k Sporazumu o trgovanju z žganimi pijačami in aromatiziranimi pijačami Pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani zamenja tukaj priloženi Dodatek, ki začne veljati 1. maja 2004 in je predmet začetka veljavnosti na isti dan Pristopne pogodbe k Evropski uniji za Češko, Estonijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Madžarsko, Malto, Poljsko, Slovenijo in Slovaško.
      Hvaležna bi Vam bila, če bi potrdili, da se Vaša vlada strinja z vsebino tega pisma.“

   V čast mi je potrditi, da se Republika Čile strinja z vsebino tega pisma.
   Sprejmite, prosim, zagotovilo mojega najglobljega spoštovanja.

         V imenu Republike Čile

      Alberto VAN KLAVEREN

      „DODATEK 1
      (omenjen v členu 6)
      ZAŠČITENE OZNAČBE ŽGANIH IN AROMATIZIRANIH PIJAČ
      A.   Seznam zaščitenih označb žganih pijač s poreklom iz Skupnosti
      1.   Rum

                  Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

                  Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

                  Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

                  Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

                  Ron de Málaga

                  Ron de Granada

                  Rum da Madeira

            2. a)   Viski

                  Scotch Whisky

                  Irish Whisky

                  Whisky español

            (Te označbe se lahko dopolnijo z izrazi ‚malt‘ ali ‚grain‘)
      2. b)   Viski

                  Irish Whiskey

                  Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

            (Te označbe se lahko dopolnijo z izrazi ‚Pot Still‘)
      3.   Žitno žganje

                  Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

                  Korn

                  Kornbrand

            4.   Vinsko žganje

                  Eau-de-vie de Cognac

                  Eau-de-vie des Charentes

                  Cognac
                  (Označba ‚Cognac‘ se lahko dopolni z naslednjimi izrazi:

                              —

                              Fine

                              —

                              Grande Fine Champagne

                              —

                              Grande Champagne

                              —

                              Petite Champagne

                              —

                              Petite Fine Champagne

                              —

                              Fine Champagne

                              —

                              Borderies

                              —

                              Fins Bois

                              —

                              Bons Bois)

                  Fine Bordeaux

                  Armagnac

                  Bas Armagnac

                  Haut Armagnac

                  Ténarèse

                  Eau-de-vie de vin de la Marne

                  Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de vin de Bourgogne

                  Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

                  Eau-de-vie de vin de Savoie

                  Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de vin originaire de Provence

                  Eau-de-vie de Faugères/Faugères

                  Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

                  Aguardente do Minho

                  Aguardente do Douro

                  Aguardente da Beira Interior

                  Aguardente da Bairrada

                  Aguardente do Oeste

                  Aguardente do Ribatejo

                  Aguardente do Alentejo

                  Aguardente do Algarve

                  Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

                  Aguardente da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Lourinhã

            5.   Brandy

                  Brandy de Jerez

                  Brandy del Penedés

                  Brandy italiano

                  Brandy Αττικής/Brandy of Attica

                  Brandy Πελλοπονήσου/Brandy of the Peloponnese

                  Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece

                  Deutscher Weinbrand

                  Wachauer Weinbrand

                  Weinbrand Dürnstein

                  Karpatské brandy špeciál

            6.   Destilat grozdnih tropin

                  Eau-de-vie de marc de Champagne ou
                  Marc de Champagne

                  Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de marc de Bourgogne

                  Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

                  Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

                  Marc de Bourgogne

                  Marc de Savoie

                  Marc d'Auvergne

                  Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de marc des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de marc originaire de Provence

                  Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

                  Marc d'Alsace Gewürztraminer

                  Marc de Lorraine

                  Bagaceira do Minho

                  Bagaceira do Douro

                  Bagaceira da Beira Interior

                  Bagaceira da Bairrada

                  Bagaceira do Oeste

                  Bagaceira do Ribatejo

                  Bagaceira do Alentejo

                  Bagaceira do Algarve

                  Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

                  Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Orujo gallego

                  Grappa

                  Grappa di Barolo

                  Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

                  Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

                  Grappa trentina/Grappa del Trentino

                  Grappa friulana/Grappa del Friuli

                  Grappa veneta/Grappa del Veneto

                  Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

                  Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete

                  Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia

                  Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly

                  Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos

                  Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

                  Ζιβανία/Zivania

                  Pálinka

            7.   Žganje iz sadja

                  Schwarzwälder Kirschwasser

                  Schwarzwälder Himbeergeist

                  Schwarzwälder Mirabellenwasser

                  Schwarzwälder Williamsbirne

                  Schwarzwälder Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Kirschwasser

                  Fränkischer Obstler

                  Mirabelle de Lorraine

                  Kirsch d'Alsace

                  Quetsch d'Alsace

                  Framboise d'Alsace

                  Mirabelle d'Alsace

                  Kirsch de Fougerolles

                  Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

                  Südtiroler Aprikot/Südtiroler

                  Marille/Aprikot dell'Alto Adige/Marille dell'Alto Adige

                  Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

                  Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

                  Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

                  Williams friulano o del Friuli

                  Sliwovitz del Veneto

                  Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

                  Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

                  Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

                  Williams trentino/Williams del Trentino

                  Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

                  Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

                  Medronheira do Algarve

                  Medronheira do Buçaco

                  Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

                  Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

                  Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

                  Aguardente de pêra da Lousã

                  Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

                  Wachauer Marillenbrand

                  Bošácka Slivovica

                  Szatmári Szilvapálinka

                  Kecskeméti Barackpálinka

                  Békési Szilvapálinka

                  Szabolcsi Almapálinka

                  Slivovice

                  Pálinka

            8.   Žganje iz jabolčnika in hruškovca

                  Calvados

                  Calvados du Pays d'Auge

                  Eau-de-vie de cidre de Bretagne

                  Eau-de-vie de poiré de Bretagne

                  Eau-de-vie de cidre de Normandie

                  Eau-de-vie de poiré de Normandie

                  Eau-de-vie de cidre du Maine

                  Aguardiente de sidra de Asturias

                  Eau-de-vie de poiré du Maine

            9.   Encijan

                  Bayerischer Gebirgsenzian

                  Südtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige

                  Genziana trentina o del Trentino

            10.   Sadne žgane pijače

                  Pacharán

                  Pacharán navarro

            11.   Brinovec

                  Ostfriesischer Korngenever

                  Genièvre Flandres Artois

                  Hasseltse jenever

                  Balegemse jenever

                  Péket de Wallonie

                  Steinhäger

                  Plymouth Gin

                  Gin de Mahón

                  Vilniaus Džinas

                  Spišská Borovička

                  Slovenská Borovička Juniperus

                  Slovenská Borovička

                  Inovecká Borovička

                  Liptovská Borovička

            12.   Kuminovec

                  Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

                  Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

            13.   Janeževec

                  Anís español

                  Évora anisada

                  Cazalla

                  Chinchón

                  Ojén

                  Rute

                  Oύζο/Ouzo

            14.   Liker

                  Berliner Kümmel

                  Hamburger Kümmel

                  Münchener Kümmel

                  Chiemseer Klosterlikör

                  Bayerischer Kräuterlikör

                  Cassis de Dijon

                  Cassis de Beaufort

                  Irish Cream

                  Palo de Mallorca

                  Ginjinha portuguesa

                  Licor de Singeverga

                  Benediktbeurer Klosterlikör

                  Ettaler Klosterlikör

                  Ratafia de Champagne

                  Ratafia catalana

                  Anis português

                  Finnish berry/Finnish fruit liqueur

                  Grossglockner Alpenbitter

                  Mariazeller Magenlikör

                  Mariazeller Jagasaftl

                  Puchheimer Bitter

                  Puchheimer Schlossgeist

                  Steinfelder Magenbitter

                  Wachauer Marillenlikör

                  Jägertee/Jagertee/Jagatee

                  Allažu Kimelis

                  Čepkelių

                  Demänovka Bylinný Likér

                  Polish Cherry

                  Karlovarská Hořká

            15.   Žgane pijače

                  Pommeau de Bretagne

                  Pommeau du Maine

                  Pommeau de Normandie

                  Svensk Punsch/Swedish Punch

                  Slivovice

            16.   Vodka

                  Svensk Vodka/Swedish Vodka

                  Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

                  Polska Wódka/Polish Vodka

                  Laugarício Vodka

                  Originali Lietuviška degtiné

                  Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Herbal Vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass

                  Latvijas Dzidrais

                  Rīgas Degvīns

                  LB Degvīns

                  LB Vodka

            17.   Žgane pijače grenkega okusa

                  Rīgas melnais Balzāms/Riga Black Balsam

                  Demänovka bylinná horká“.


title: 2012/242/EU: Sklep Sveta z dne 2. maja 2012 o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij

text:
               5.5.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 120/15

         SKLEP SVETA
   z dne 2. maja 2012
   o imenovanju španskega nadomestnega člana Odbora regij
   (2012/242/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga španske vlade,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 22. decembra 2009 in 18. januarja 2010 sprejel sklepa 2009/1014/EU (1) in 2010/29/EU (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2010 do 25. januarja 2015.

               (2)

               Zaradi konca mandata Timotea MARTÍNEZ AGUADA se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2015, se za nadomestno članico Odbora regij imenuje:

               —

               María del Mar ESPAÑA MARTÍ, Viceconsejera de la Consejería de Presidencia y Administraciones Públicas de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.

         Člen 2
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 2. maja 2012

            Za Svet

            Predsednica

         M. VESTAGER

      (1)  UL L 348, 29.12.2009, str. 22.

      (2)  UL L 12, 19.1.2010, str. 11.


title: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2002 o sklenitvi sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino in Protokola k navedenemu Sporazumu kot posledica širitve, ki je začela veljati 1. januarja 1995

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

32002D0245

Uradni list L 084 , 28/03/2002 str. 0041 - 0042

		Sklep Svetaz dne 28. februarja 2002o sklenitvi sporazuma o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino in Protokola k navedenemu Sporazumu kot posledica širitve, ki je začela veljati 1. januarja 1995(2002/245/ES)SVET EVROPSKE UNIJE JE –ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 133 in 308, skupaj z drugim stavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,ob upoštevanju predloga Komisije [1],ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta [2],ob upoštevanju naslednjega:(1) Sporazum o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino, v nadaljevanju "Sporazum", je bil podpisan v Bruslju 16. decembra 1991 in ga je ratificiralo 12 držav članic, ki so bile takrat njegove podpisnice.(2) Začasni sporazum o trgovski in carinski uniji je bil sklenjen med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino do začetka veljavnosti Sporazuma [3].(3) Avstrija, Finska in Švedska so pristopile k Evropski uniji in morajo v skladu s Pogodbo o pristopu pristopiti k Sporazumu.(4) Njihov pristop ne zahteva nobenih sprememb sporazuma, razen priprave verodostojnih besedil v finskem in švedskem jeziku.(5) V teh okoliščinah, glede na posebni položaj San Marina in zaradi pospeševanja zunanjih gospodarskih odnosov Skupnosti, bi moral Sporazum začeti veljati za Skupnost in za 12 držav članic podpisnic.(6) Svet, ki deluje v imenu Skupnosti, bi moral istočasno odobriti Protokol k Sporazumu po pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu "Protokol").(7) Za Avstrijo, Finsko in Švedsko bosta Sporazum in Protokol k Sporazumu, za 12 držav članic pa Protokol, začela veljati po prejemu uradnega obvestila, da so bili izvršeni ustrezni postopki,SKLENIL:Člen 1Sporazum o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino, podpisan v Bruslju dne 16. decembra 1991, vključno z izjavami, ki so del Sporazuma, je v imenu Skupnosti odobren.Besedila Sporazuma in izjav so priložena temu sklepu.Predsednik Sveta v imenu Skupnosti izvrši uradno obvestilo, predvideno v členu 30 Sporazuma.Člen 2Protokol k Sporazumu o sodelovanju in carinski uniji med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko San Marino neposredno po pristopu Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske k Evropski uniji se odobri v imenu Skupnosti.Besedilo Protokola je priloženo temu Sklepu.Predsednik Sveta v imenu Skupnosti izvrši uradno obvestilo, predvideno v členu 3 Protokola.V Bruslju, 28. februarja 2002Za SvetPredsednikA. Acebes Paniagua[1] UL C 302, 22.11.1991, str. 10 inUL C 124, 21.4.1997, str. 1.[2] UL C 241, 21.9.1992, str. 169 inUL C 328, 26.10.1998, str. 218.[3] UL L 359, 9.12.1992, str. 13.--------------------------------------------------


title: Sklep Komisije z dne 25. junija 1980 o ustanovitvi Svetovalnega odbora za nadzor in zmanjšanje onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31980D0686

Uradni list L 188 , 22/07/1980 str. 0011 - 0012 finska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 2 str. 0227  grška posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 1 str. 0248  švedska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 2 str. 0227  španska posebna izdaja: poglavje 15 zvezek 2 str. 0171  portugalska posebna izdaja poglavje 15 zvezek 2 str. 0171

		Sklep Komisijez dne 25. junija 1980o ustanovitvi Svetovalnega odbora za nadzor in zmanjšanje onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje(80/686/EGS)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti,ker je Evropski svet na svojih sestankih 7. in 8. aprila 1978 v Kopenhagnu, 6. in 7. julija 1978 v Bremnu ter 27. in 28. aprila v Luxembourgu zavzel stališče, da bi moral biti eden glavnih ciljev ukrepanja Skupnosti preprečevanje in boj proti onesnaževanju morja, še zlasti z ogljikovodiki;ker je program varstva okolja Evropskih skupnosti iz leta 1973 [1], dopolnjen s programom iz leta 1977 [2], poudaril, da je za zahodno Evropo najpomembneje začeti z učinkovitim ukrepanjem proti nevarnostim pri prevozu ogljikovodikov, vključno z grožnjo resnega onesnaževanja obale kot posledice nesreč na odprtem morju, ter opredelil, da je zaščita morske vode prednostna naloga za zagotovitev vzdrževanja ekoloških ravnovesij;ker je 26. junija 1978 Svet sprejel resolucijo o vzpostavitvi akcijskega programa Evropskih skupnosti za nadzor in zmanjšanje onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje [3];ker mora Komisija v zvezi z onesnaževanjem, povzročenim z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje, pridobiti nasvet visoko usposobljenih strokovnjakov v državah članicah;ker mora Komisija imeti tudi forum, kjer se lahko srečujejo strokovnjaki z namenom zbirati obstoječe informacije in izkušnje, pridobljene v državah članicah, ter tako olajšati usklajevanje ukrepov, sprejetih ali načrtovanih na nacionalni in mednarodni ravni ali na ravni Skupnosti,SKLENILA NASLEDNJE:Člen 1Komisija s tem ustanavlja Svetovalni odbor za nadzor in zmanjšanje onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje, v nadaljnjem besedilu naveden kot "odbor".Člen 2Pristojnosti in naloge odbora so naslednje:1. svetovati Komisiji, na njeno zahtevo ali na lastno pobudo, o vseh problemih v zvezi z izvajanjem ukrepov Skupnosti za nadzor in zmanjšanje onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje;2. dopustiti zbiranje obstoječih informacij in izkušenj, pridobljenih v državah članicah, o načinih nadzorovanja in zmanjševanja onesnaževanja z ogljikovodiki, ki se odvajajo v morje, ter tako olajšati usklajevanje sprejetih ali načrtovanih ukrepov na nacionalni in mednarodni ravni ali ravni Skupnosti.Člen 31. Odbor sestavljajo vladni strokovnjaki s strokovnimi znanji s področij, navedenih v členu 2 (trije predstavniki na državo članico).2. Člane odbora imenuje Komisija na predlog držav članic.3. Predstavniki ustreznih služb Komisije sodelujejo na sestankih odbora.Člen 4Vsak član odbora imenuje namestnika. Brez poseganja v člen 9 se lahko namestnik udeleži sestankov odbora in sodeluje pri delu odbora samo, če se zadevni član odbora sestanka ne more udeležiti.Člen 5Komisija objavi seznam članov v Uradnem listu Evropskih skupnosti kot zadevo, o kateri se obvešča.Člen 6Odboru predseduje predstavnik Komisije.Člen 7Odbor izmed svojih članov izvoli šest podpredsednikov.Ustanovi urad, ki ga sestavljajo predsednik in podpredsedniki.Člen 8Službe Komisije zagotovijo storitve sekretariata odbora in urada.Člen 9Predsednik lahko povabi katero koli osebo s strokovnim znanjem o zadevi na dnevnem redu, da sodeluje pri delu odbora.Strokovnjaki sodelujejo samo v razpravah o zadevi, v zvezi s katero so bili povabljeni.Člen 10Odbor sestavi svoj poslovnikČlen 11Brez poseganja v člen 214 Pogodbe, se od članov odbora zahteva, da ne razkrijejo informacij, ki so jih pridobili v teku dela odbora ali urada, kadar jih Komisija obvesti, da je zahtevano mnenje ali postavljeno vprašanje v zvezi z zaupno zadevo.V takih primerih so na sestankih prisotni samo člani odbora in predstavniki Komisije.Člen 12Ta sklep začne veljati 25. junija 1980.V Bruslju, 25. junija 1980Za KomisijoLorenzo NataliPodpredsednik[1] UL C 112, 20.12.1973, str. 1.[2] UL C 139, 13.6.1977, str. 1.[3] UL C 162, 8.7.1978, str. 1.--------------------------------------------------


title: Sklep Sveta z dne 3. marca 1981 o odobritvi dnevnic in povrnitvi potnih stroškov članom Ekonomsko-socialnega odbora, namestnikom in strokovnjakom

text:
Pomembno pravno obvestilo

|

31981D0121

Uradni list L 067 , 12/03/1981 str. 0029 - 0029 finska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 2 str. 0013  španska posebna izdaja: poglavje 01 zvezek 6 str. 0061  švedska posebna izdaja: poglavje 1 zvezek 2 str. 0013  portugalska posebna izdaja poglavje 01 zvezek 6 str. 0061

		Sklep Svetaz dne 3. marca 1981o odobritvi dnevnic in povrnitvi potnih stroškov članom Ekonomsko-socialnega odbora, namestnikom in strokovnjakom(81/121/EGS)SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JEob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti, zlasti člena 6 Pogodbe,ker je treba določiti postopke za odobritev dnevnic in povrnitev potnih stroškov članov Ekonomsko-socialnega odbora ter namestnikov in strokovnjakov v smislu Poslovnika Ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. junija 1974 [1], kakor je bil nazadnje spremenjen 22. julija 1980 [2],SKLENIL:Člen 1Člani Ekonomsko-socialnega odbora, namestniki in strokovnjaki so upravičeni do dnevnic za dneve, ki jih preživijo na sejah ali potovanjih, in za povrnitev potnih stroškov v skladu s spodnjimi določbami.Člen 2Dnevnica za en dan zasedanja znaša:- 3300 BEF za člane,- 2475 BEF za namestnike in strokovnjake.Člen 31. Čas, ki se upošteva za dnevnico za dni, prebite na potovanju, se izračuna pavšalno za povratna potovanja v skladu z naslednjim izračunom:- tričetrt dneva za razdaljo nad 100 kilometrov do največ 200 kilometrov,- en dan za razdaljo nad 200 kilometrov do največ 500 kilometrov,- en dan in pol za razdaljo nad 500 kilometrov do največ 1000 kilometrov,- dva dneva za razdaljo nad 1000 kilometrov.2. Vendar pa se dnevnica za dni, prebite na potovanju, še naprej izplačuje po tarifah iz finančnega pravilnika Ekonomsko-socialnega odbora, veljavnega na dan 1. marca 1981, dokler metoda izračunavanja iz odstavka 1 ne omogoči doseganja enake ravni povračila.Člen 41. Potni stroški se povrnejo v skladu s finančnim pravilnikom Ekonomsko-socialnega odbora, veljavnega na dan 1. marca 1981, in sicer se namestnike obravnava na enak način kot člane in strokovnjake.2. Potni stroški letalskih prevozov članov, namestnikov in strokovnjakov se povrnejo na podlagi potovanja v turističnem razredu, razen v primeru službenih poti predsednika in podpredsednika, ki sta upravičena do povračila letalske vozovnice v prvem razredu.Člen 5Ta sklep začne učinkovati 1. marca 1981.V Bruslju, 3. marca 1981Za SvetPredsednikG. M. V. van Aardenne[1] UL L 228, 19.8.1974, str. 1[2] UL L 366, 31.12.1980, str. 30--------------------------------------------------


title: 2012/145/EU: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2012 o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama

text:
               10.3.2012

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 72/1

         SKLEP SVETA
   z dne 28. februarja 2012
   o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama
   (2012/145/EU)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s točko (a) člena 218(6) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 17. marca 2008 sprejel Uredbo (ES) št. 241/2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (1).

               (2)

               Unija je z Republiko Gvinejo Bissau izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom EU dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gvineja Bissau izvaja svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

               (3)

               Po zaključku pogajanj je bil 15. junija 2011 Protokol parafiran.

               (4)

               Ta protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2011/885/EU (2) in se začasno uporablja od 16. junija 2011.

               (5)

               Protokol bi bilo treba skleniti –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Protokol, o katerem sta se dogovorili Evropska unija in Republika Gvineja Bissau ter ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau, ki velja med pogodbenicama (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se odobri v imenu Unije (3).
   Člen 2
   Predsednik Sveta v imenu Unije izda uradno obvestilo iz člena 14 Protokola, s čimer se izrazi soglasje Unije, da jo ta protokol zavezuje (4).
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 28. februarja 2012

            Za Svet

            Predsednik

         N. WAMMEN

      (1)  UL L 75, 18.3.2008, str. 49.

      (2)  UL L 344, 28.12.2011, str. 1.

      (3)  Protokol je bil objavljen v UL L 344, 28.12.2011, str. 1, skupaj s sklepom o podpisu.

      (4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.


title: 2009/249/ES: Sklep Sveta z dne 16. marca 2009 o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov

text:
               20.3.2009

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 74/30

      SKLEP SVETA

   z dne 16. marca 2009
   o imenovanju predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov
   (2009/249/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Sklepa št. 235/2008/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (1) in zlasti člena 3 Sklepa,
   ob upoštevanju mnenja Komisije,
   ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta –
   SKLENIL:
   Člen 1
   G. Johnny ÅKERHOLM se imenuje za predsednika Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov za obdobje treh let.
   Člen 2
   Ta sklep začne učinkovati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 16. marca 2009

            Za Svet

            Predsednik

         A. VONDRA

      (1)  UL L 73, 15.3.2008, str. 17.


title: 2011/476/EU: Sklep Komisije z dne 27. julija 2011 o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nepremično opremo za vadbo v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta  Besedilo velja za EGP

text:
               28.7.2011

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 196/16

         SKLEP KOMISIJE
   z dne 27. julija 2011
   o varnostnih zahtevah, ki jih morajo izpolnjevati evropski standardi za nepremično opremo za vadbo v skladu z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta
   (Besedilo velja za EGP)
   (2011/476/EU)
   EVROPSKA KOMISIJA JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
   ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) ter zlasti člena 4(1)(a) Direktive,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropske standarde v skladu z Direktivo 2001/95/ES določajo evropski organi za standarde. Taki standardi morajo zagotavljati, da proizvodi izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo Direktive.

               (2)

               V skladu z Direktivo 2001/95/ES se domneva, da je proizvod varen, kadar je v skladu s prostovoljnimi nacionalnimi standardi, ki prevzemajo evropske, sklicevanja na katere je Komisija objavila v Uradnem listu Evropske unije.

               (3)

               Člen 4 Direktive 2001/95/ES določa postopek za pripravo evropskih standardov. V skladu z navedenim postopkom Komisija določi posebne varnostne zahteve, ki jih morajo evropski standardi izpolnjevati, in na podlagi navedenih zahtev nato evropskim organom za standarde podeli mandat za pripravo navedenih standardov.

               (4)

               Komisija objavi sklicevanja na evropske standarde, ki so bili sprejeti na ta način, v Uradnem listu Evropske unije.

               (5)

               V skladu z drugim pododstavkom člena 4(2) Direktive 2001/95/ES se sklicevanja na evropske standarde, ki so jih evropski organi za standarde sprejeli pred začetkom veljavnosti navedene direktive, lahko objavijo v Uradnem listu Evropske unije celo brez mandata Komisije, če navedeni standardi zagotavljajo skladnost s splošno varnostno zahtevo iz navedene direktive.

               (6)

               Komisija je z Odločbo 2006/514/ES (2) objavila sklicevanja na devet evropskih standardov v zvezi z varnostjo nepremične opreme za vadbo v Uradnem listu Evropske unije.

               (7)

               Devet evropskih standardov o varnosti zadevne nepremične opreme za vadbo iz Odločbe 2006/514/ES ni podprtih z mandatom Komisije, ki bi bil sprejet v skladu s členom 4(1).

               (8)

               Trije navedeni standardi EN 957-4:1996, EN 957-5:1996 in EN 957-6:2001 so bili nadomeščeni z novimi različicami EN 957-4 + A1:2010, EN 957-5:2009 in EN 957-6:2010. Te nove različice so bile sprejete po začetku veljavnosti Direktive 2001/95/ES, zato se sklicevanja nanje brez mandata Komisije, ki določa posebne varnostne zahteve, ne morejo objaviti v Uradnem listu Evropske unije.

               (9)

               Za oceno skladnosti novih različic in morebitnih prihodnjih različic evropskih standardov za nepremično opremo za vadbo s splošno varnostno zahtevo iz Direktive 2001/95/ES je treba ponovno izvesti postopek iz člena 4 navedene direktive.

               (10)

               Komisija mora zato določiti posebne varnostne zahteve za nepremično opremo za vadbo, da lahko nato podeli mandat evropskim organom za standarde, ki na podlagi navedenih zahtev pripravijo ustrezne evropske standarde.

               (11)

               Ko bodo zadevni standardi na voljo in če se bo Komisija odločila, da objavi sklic nanje v Uradnem listu Evropske unije, je treba po postopku iz člena 4(2) Direktive 2001/95/ES domnevati, da nepremična oprema za vadbo, ki je usklajena z navedenimi standardi, izpolnjuje splošno varnostno zahtevo iz Direktive 2001/95/ES glede varnostnih zahtev, ki jih zajemajo standardi.

               (12)

               Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 15 Direktive 2001/95/ES –

         SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   V tem sklepu pomeni „nepremična oprema za vadbo“ proizvod s pogonom ali brez pogona motorja, ki se uporablja za vadbo, trening, diagnostiko ali rehabilitacijo, vključuje ponavljajoče se gibe in je med uporabo nepremičen. Ta oprema stoji na tleh ali je pritrjena na strop, steno ali drugo nepremično strukturo.
   Člen 2
   Posebne varnostne zahteve za proizvode iz člena 1, ki jih morajo v skladu s členom 4 Direktive 2001/95/ES izpolnjevati evropski standardi, so določene v Prilogi k temu sklepu.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 27. julija 2011

            Za Komisijo

            Predsednik

         José Manuel BARROSO

      (1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

      (2)  UL L 200, 20.7.2006, str. 35.

      PRILOGA

         POSEBNE VARNOSTNE ZAHTEVE ZA NEPREMIČNO OPREMO ZA VADBO

         Del I

         Proizvod in opredelitev proizvoda

      Nepremična oprema za vadbo, ki jo zajema ta mandat, se uporablja za vadbo, trening, diagnostiko ali rehabilitacijo in vključuje ponavljajoče se gibe. Oprema je med uporabo nepremična. Stoji na tleh ali je pritrjena na strop, steno ali drugo nepremično strukturo.
      Ta oprema se običajno uporablja v fitnes centrih, hotelih, klubih športa in zdravja, rehabilitacijskih centrih ali doma. Območje, na katerem se uporablja oprema, je „vadbeni prostor“; dostop nanj je mogoče omejiti in ga dovoliti samo uporabnikom in strokovnemu osebju (na primer trenerjem, zdravstvenemu osebju).
      Oprema, ki jo poganja motor, je vključena v področje uporabe teh zahtev za tveganja, ki jih ne zajema direktiva o strojih (Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1)).
      Za nekatero posebno opremo za vadbo so določene dodatne varnostne zahteve, ki dopolnjujejo splošne zahteve.
      Če je predvidena uporaba nepremične opreme za vadbo zajeta tudi v Direktivi Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (2) je treba izpolniti dodatne veljavne zahteve.
      Nepremično opremo za vadbo, ki jo zajema ta mandat, je treba razvrstiti glede na njen namen na posebne razrede točnosti in uporabe.

         Razredi točnosti

      Razred A: visoka točnost
      Razred B: srednja točnost
      Razred C: nizka točnost

         Razredi uporabe

      Razred S (center): strokovna in/ali komercialna uporaba
      Razred H (dom): uporaba na domu
      Razred I: strokovna in/ali komercialna uporaba, vključno z uporabo s strani oseb s posebnimi potrebami (na primer oseb z motnjami vida ali sluha, telesno prizadetih oseb ali oseb z učnimi težavami)

         Del II

      A.   Splošne varnostne zahteve

      Proizvodi morajo ustrezati splošni varnostni zahtevi iz Direktive 2001/95/ES in biti „varni“ v smislu člena 2(b) Direktive. Proizvod je varen predvsem pri normalnih in predvidljivih pogojih uporabe (na primer skladiščenju, prevozu v skladišče, montaži, razstavljanju in vzdrževanju) v celotnem življenjskem ciklu proizvoda. Oprema mora biti varna tudi za poklicne uporabnike (na primer trenerje, učitelje).
      Pri normalnih, zmernih in predvidljivih pogojih uporabe nepremične opreme za vadbo morata biti tveganje poškodbe ali ogroženost zdravja in varnosti minimalizirana. Noben del, do katerega ima uporabnik ali tretja oseba dostop med normalno ali predvideno uporabo, ne sme povzročati fizičnih poškodb ali negativno vplivati na zdravje uporabnika.
      Uporabnike je treba obvestiti o možnih tveganjih in nevarnostih ter o tem, kako jih preprečiti.
      Čeprav oprema za vadbo ni namenjena otrokom, so ti proizvodi vse bolj priljubljeni za domačo rabo in so zato lahko otrokom hitro dostopni. Nesreče otrok na opremi za domačo rabo lahko vključujejo resne poškodbe (predvsem prstov na rokah in nogah) ter opekline, ureznine in zadavljenje. Kadar takih tveganj ni mogoče dovolj minimalizirati s konstrukcijo ali varovalnimi ukrepi, se preostalo tveganje zmanjša z informacijami o proizvodu, namenjenimi staršem ali skrbnikom.
      B.   Posebne varnostne zahteve

      Pri uporabi splošne varnostne zahteve iz Direktive 2001/95/ES se upošteva vsaj naslednje:

                  (a)

                  stabilnost prostostoječe opreme;

                  (b)

                  ostre robove in grobe grebene;

                  (c)

                  konce cevi;

                  (d)

                  mesta stiskanja, križanja, kroženja ter premikanja sem in tja na dostopnem območju;

                  (e)

                  uteži;

                  (f)

                  dostop do opreme in umik z nje;

                  (g)

                  nastavitvene in zaklepne mehanizme;

                  (h)

                  vrvi, pasove in verige;

                  (i)

                  žične vrvi in škripce;

                  (j)

                  vodila za vrvi in pasove;

                  (k)

                  vlečna mesta;

                  (l)

                  mesta za prijem;

                  (m)

                  vgrajene ročaje;

                  (n)

                  nameščene ročaje;

                  (o)

                  vrtljive ročaje;

                  (p)

                  električno varnost;

                  (q)

                  oskrbo in vzdrževanje;

                  (r)

                  navodila za montažo;

                  (s)

                  splošna navodila za uporabo;

                  (t)

                  osnovne biomehanske zahteve;

                  (u)

                  označevanje;

                  (v)

                  opozorila, zlasti v zvezi s tveganji za otroke;

                  (w)

                  enoto za blokado, zlasti za otroke, ki prekine dostop električne energije.

            Pri uporabi splošne varnostne zahteve iz Direktive 2001/95/ES se upoštevajo vsaj naslednji preskusi:

                  (a)

                  preverjanje mer;

                  (b)

                  vizualni pregled;

                  (c)

                  pregled z otipom;

                  (d)

                  preskus delovanja;

                  (e)

                  certifikat proizvajalca;

                  (f)

                  preskus vlečnih mest;

                  (g)

                  preskusni pogoji;

                  (h)

                  preskus stabilnosti;

                  (i)

                  določitev porušne obremenitve vrvi, pasov in verig;

                  (j)

                  preskus vztrajnika;

                  (k)

                  določitev sile snetja nameščenih ročajev;

                  (l)

                  preskus dostopa/umika;

                  (m)

                  preskus vzdržljivosti z obremenitvijo;

                  (n)

                  preskus delovanja nadzora srčnega utripa;

                  (o)

                  preskus točnosti električnega zapisa;

                  (p)

                  ocena navodil in opozoril;

                  (q)

                  poročilo o preskusu.

         (1)  UL L 157, 9.6.2006, str. 24.

         (2)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.


title: 2008/336/ES: Sklep Sveta z dne 14. aprila 2008 o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja

text:
               29.4.2008

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 115/32

      SKLEP SVETA

   z dne 14. aprila 2008
   o imenovanju in zamenjavi članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja
   (2008/336/ES)
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 z dne 10. februarja 1975 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja in zlasti člena 4 Uredbe (1),
   ob upoštevanju predlogov za imenovanje, ki sta ju predložili ŠPANSKA in NIZOZEMSKA vlada,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je s Sklepom z dne 18. septembra 2006 (2) imenoval člane upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja za obdobje od 18. septembra 2006 do 17. septembra 2009.

               (2)

               Dve mesti članov upravnega odbora centra v skupini vladnih predstavnikov sta se sprostili po odstopu Pilar GÓMEZ MUÑOZ in Marcela NOLLENA.

               (3)

               Člana upravnega odbora navedenega centra bi bilo treba imenovati za preostanek sedanjega mandata, ki se izteče 17. septembra 2009 –

         SKLENIL:
   Edini člen
   Za člana upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja se za preostanek mandata, ki se izteče 17. septembra 2009, imenujeta:

      VLADNA PREDSTAVNIKA

               ŠPANIJA: María José GARIJO EQUIZA

               NIZOZEMSKA: Peter van IJSSELMUIDEN

      V Luxembourgu, 14. aprila 2008

            Za Svet

            Predsednik

         I. JARC

      (1)  UL L 39, 13.2.1975, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2051/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 1).

      (2)  UL C 240, 5.10.2006, str. 1.


title: Sklep Sveta (EU) 2016/2136 z dne 21. novembra 2016 o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila

text:
               7.12.2016

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 332/1

         SKLEP SVETA (EU) 2016/2136
   z dne 21. novembra 2016
   o podpisu, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila
   SVET EVROPSKE UNIJE JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Svet je 18. junija 2007 Komisijo pooblastil, da začne pogajanja z Islandijo z namenom podpisa sporazuma o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). Pogajanja so se uspešno zaključila s parafiranjem Sporazuma.

               (2)

               Pogodbenici se strinjata, da bosta medsebojno pospeševali usklajen razvoj geografskih označb, kot so opredeljene v členu 22(1) Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (1), ter spodbujali trgovino s kmetijskimi proizvodi in živili z geografskimi označbami s poreklom z ozemelj pogodbenic.

               (3)

               Zato bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

         SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
   Člen 1
   Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Islandijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila v imenu Unije se odobri s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma (2).
   Člen 2
   Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.
   Člen 3
   Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

      V Bruslju, 21. novembra 2016

            Za Svet

            Predsednik

         P. PLAVČAN

      (1)  Priloga 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, ki je bil podpisan 15. aprila 1994 v Marakešu v Maroku.

      (2)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno v Uradnem listu skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.


title: Sklep št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress

text:
               15.11.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 315/1

      SKLEP št. 1672/2006/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

   z dne 24. oktobra 2006
   o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress
   EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti členov 13(2), 129 in 137(2)(a) Pogodbe,
   ob upoštevanju predloga Komisije,
   ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
   ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
   v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),
   ob upoštevanju naslednjega:

               (1)

               Evropski svet v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 je spodbujanje zaposlovanja in socialnega vključevanja kot bistven del vključil v splošno strategijo Unije zaradi doseganja svojega strateškega cilja v naslednjem desetletju, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju in je sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. Za Unijo je postavil ambiciozne cilje glede doseganja pogojev za polno zaposlenost, izboljšanja kakovosti in storilnosti pri delu in spodbujanja socialne kohezije ter vključujočega trga dela. Strategija je bila ponovno predmet razprave Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23 marca 2005.

               (2)

               V skladu z jasnim namenom Komisije o konsolidiranju in racionaliziranju instrumentov Skupnosti za financiranje, naj bi s tem sklepom vzpostavili enoten in usmerjen program, ki zagotavlja nadaljevanje in razvoj dejavnosti, začetih s Sklepom Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (4), Odločbo Sveta 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001–2005) (5) in Sklepi Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES (6) z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti, št. 1145/2002/ES (7) z dne 10. junija 2002 o spodbujevalnih ukrepih Skupnosti na področju zaposlovanja ter št. 848/2004/ES (8) z dne 29. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk, kakor tudi dejavnosti na področju pogojev dela, izvajanih na ravni Skupnosti.

               (3)

               Na izrednem Evropskem svetu o zaposlovanju v Luksemburgu dne 20. in 21. novembra 1997 je bila uvedena Evropska strategija zaposlovanja o usklajevanju zaposlitvenih politik držav članic na podlagi dogovorjenih zaposlitvenih smernic in priporočil. Evropska strategija zaposlovanja je zdaj najpomembnejši instrument na evropski ravni za izvajanje ciljev Lizbonske strategije glede zaposlovanja in trga dela.

               (4)

               Sklep lizbonskega Evropskega sveta je bil, da je število ljudi, ki živijo pod pragom revščine in v socialni izključenosti v Uniji, nesprejemljivo in da je nujno sprejeti ukrepe, ki bodo ob zastavitvi primernih ciljev imeli odločilni napredek na področju izkoreninjenja revščine. O teh ciljih se je dogovoril Evropski svet v Nici dne 7., 8. in 9. decembra 2000. Evropski svet se je tudi strinjal, da bi morale politike, namenjene boju proti socialni izključenosti, temeljiti na odprti metodi koordinacije, ki povezuje nacionalne akcijske načrte s pobudo Komisije za sodelovanje.

               (5)

               Demografske spremembe predstavljajo zelo pomemben dolgoročni izziv sistemom socialne zaščite glede izplačevanja primernih pokojnin ter glede visoko kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne nege, ki sta dostopna vsem in se lahko dolgoročno financirata. Pomembno je spodbujati politike, ki lahko zagotovijo tako ustrezno socialno zaščito kot trajnost sistemov socialne zaščite. Lizbonski Evropski Svet je sklenil, da bi moralo sodelovanje na tem področju temeljiti na odprti metodi koordinacije.

               (6)

               Pozornost bi bilo treba posvetiti posebnemu položaju priseljencev v tem okviru in pomenu uvedbe ukrepov za preoblikovanje dela na črno v redno zaposlitev.

               (7)

               Zagotavljanje minimalnih standardov in stalnih izboljšav delovnih pogojev v Uniji je bistvena značilnost evropske socialne politike in pomemben splošni cilj Evropske unije. Skupnost igra pomembno vlogo pri pomoči in dopolnjevanju dejavnosti držav članic na področju zdravstvenega varstva in varnosti delavcev, delovnih pogojev, vključno s potrebo po usklajevanju dela in družinskega življenja, zaščite delavcev po izteku delovne pogodbe, obveščanja, svetovanja in sodelovanja delavcev in zastopanja in kolektivne obrambe interesov delavcev in delodajalcev.

               (8)

               Prepoved diskriminacije je temeljno načelo Evropske unije. Člen 13 Pogodbe omogoča ukrepanje v boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Prepoved diskriminacije je prav tako utemeljena v členu 21 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno razviti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti diskriminaciji na eni ali več osnovah. Zato bi pri obravnavi dostopnosti in rezultatov programa morali upoštevati posebne potrebe invalidov v smislu zagotavljanja njihovega polnega in enakega dostopa do dejavnosti, financiranih s tem programom, in do rezultatov in vrednotenja dejavnosti, vključno z nadomestilom dodatnih stroškov, ki jih imajo zaradi svoje invalidnosti. Izkušnje, pridobljene v mnogih leta boja proti določenim oblikam diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spola, so lahko koristne v boju proti drugim oblikam diskriminacije.

               (9)

               Na podlagi člena 13 Pogodbe je Svet sprejel naslednje direktive: Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti (9), med drugim v zvezi z zaposlitvijo, poklicnim usposabljanjem, izobrazbo, dostopom do dobrin in storitev ter socialnim varstvom, Direktivo 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (10), ki prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju in delu na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti, in Direktiva 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (11).

               (10)

               V skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe je enako obravnavanje moških in žensk osnovno načelo prava Skupnosti. Direktive in drugi akti, sprejeti na podlagi tega načela, igrajo odločilno vlogo pri izboljšanju položaja žensk v Uniji. Izkušnje iz ukrepanja na ravni Skupnosti so pokazale, da je za spodbujanje enakosti spolov v politikah Skupnosti ter za boj proti dejanski diskriminaciji potrebna kombinacija instrumentov, ki se medsebojno dopolnjujejo, vključno z zakonodajo, orodji financiranja ter integriranjem. V skladu z načelom enakosti moških in žensk bi se morala integracija načela enakosti spolov pospeševati na vseh področjih in dejavnostih programa.

               (11)

               Mnoge nevladne organizacije (NVO), ki so dejavne na različnih ravneh lahko pomembno prispevajo na evropski ravni z delovanjem preko ključnih mrež, ki sodelujejo pri spreminjanju usmeritev politik, povezanih s splošnimi cilji programa.

               (12)

               Ker cilje tega Sklepa države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi potrebe po izmenjavi informacij na evropski ravni in razširjanju dobre prakse v celotni Skupnosti in ker se lahko ti cilji zaradi večstranske razsežnosti dejavnosti in ukrepov Skupnosti lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev.

               (13)

               Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (12).

               (14)

               Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi se morali sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (13).

               (15)

               Glede na razdelitev programa na pet področij lahko države članice zagotovijo rotacijo svojih nacionalnih predstavnikov v skladu s temami, ki jih obravnava odbor, ki pomaga Komisiji –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Uvedba in trajanje programa
   1.   S tem sklepom se ustanovi program Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost, imenovan Progress („program“), ki finančno podpira uresničevanje ciljev Evropske unije na področjih zaposlovanja in socialnih zadev, kakor je določeno v Sporočilu Komisije o socialni agendi, in s tem prispeva k doseganju ciljev Lizbonske strategije na teh področjih.
   2.   Program se odvija od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.
   Člen 2
   Splošni cilji
   1.   Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje:

               (a)

               izboljšati poznavanje in razumevanje prevladujočega stanja v državah članicah in v ostalih sodelujočih državah s pomočjo analize, vrednotenja in natančnega spremljanja politik;

               (b)

               podpirati razvoj statističnih orodij in metod ter skupnih indikatorjev, po potrebi razčlenjenih glede na spol in starostno skupino, na področjih, ki jih zajema ta program;

               (c)

               podpirati in spremljati izvajanje prava Skupnosti, kjer je to primerno, in političnih ciljev Skupnosti v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv;

               (d)

               spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje dobre prakse ter inovativnih pristopov na evropski ravni;

               (e)

               povečati ozaveščenosti interesnih skupin in širše javnosti o politikah in ciljih Skupnosti, zastavljenih na vsakem od petih področij;

               (f)

               okrepiti zmogljivost ključnih omrežij na evropski ravni za spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Skupnosti, kjer je to primerno.

         2.   Podpira se vključitev načela enakosti spolov na vseh področjih in v vseh dejavnostih programa.
   3.   Rezultati, doseženi v okviru področij programa in dejavnosti, se posredujejo vsem sodelujočim in javnosti, če je to primerno. Komisija po potrebi izmenja mnenja z najpomembnejšimi interesnimi skupinami.
   Člen 3
   Struktura programa
   Program je razdeljen na naslednjih pet področij:

               1.

               Zaposlovanje;

               2.

               Socialna zaščita in vključevanje;

               3.

               Delovni pogoji;

               4.

               Nediskriminacija in raznolikost;

               5.

               Enakost spolov.

         Člen 4
   Področje 1: Zaposlovanje
   Področje 1 podpira izvajanje Evropske strategije zaposlovanja (ESZ) z:

               (a)

               boljšim razumevanjem razmer in možnosti na področju zaposlovanja, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in skupnih indikatorjev v okviru ESZ;

               (b)

               spremljanjem in vrednotenjem izvajanja Evropskih smernic za zaposlovanje in priporočil ter njihovega vpliva, zlasti s pomočjo Skupnega poročila o zaposlovanju, ter z analizo vzajemnega delovanja med ESZ in splošno ekonomsko in socialno politiko ter drugimi področji politike;

               (c)

               organiziranjem izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru ESZ;

               (d)

               ozaveščanjem, razširjanjem informacij in spodbujanjem razprav o izzivih na področju zaposlovanja in politikah in o izvajanju nacionalnih programov reforme, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji in drugimi interesnimi skupinami.

         Člen 5
   Področje 2: Socialna zaščita in vključevanje
   Področje 2 podpira izvajanje odprte metode koordinacije (OMK) na področju socialne zaščite in vključevanja z:

               (a)

               boljšim razumevanjem socialne izključenosti in revščine, socialne zaščite in politik vključevanja, zlasti s pomočjo analiz, študij in razvojem statistike ter skupnih indikatorjev v okviru OMK na področju socialne zaščite in vključevanja;

               (b)

               spremljanjem in vrednotenjem izvajanja OMK na področju socialne zaščite in vključevanja in njenega vpliva na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter z analizo vzajemnega delovanja med OMK in drugimi področji politike;

               (c)

               organizacijo izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru strategije socialne zaščite in vključevanja;

               (d)

               ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprav o ključnih izzivih in političnih vprašanjih, ki se pojavijo v procesu usklajevanja Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji, NVO ter drugimi interesnimi skupinami;

               (e)

               povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja.

         Člen 6
   Področje 3: Delovni pogoji
   Področje 3 podpira izboljšanje delovnega okolja in delovnih pogojev, vključno z zdravjem in varnostjo pri delu ter z usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja z:

               (a)

               boljšim razumevanjem razmer na področju delovnih pogojev, zlasti s pomočjo analiz, študij in, kjer je to primerno, z razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

               (b)

               podporo izvajanju delovnega prava Skupnosti s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, pripravo vodnikov in s povezovanjem specializiranih organov, vključno s socialnimi partnerji, v mrežo;

               (c)

               uvajanjem preventivnih ukrepov in spodbujanjem kulture preprečevanja na področju zdravja in varnosti pri delu;

               (d)

               ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z delovnimi pogoji, tudi med socialnimi partnerji in drugimi interesnimi skupinami.

         Člen 7
   Področje 4: Nediskriminacija in raznolikost
   Področje 4 podpira učinkovito izvajanje načela prepovedi diskriminacije in pospešuje njegovo uvajanje v vse politike Skupnosti z:

               (a)

               boljšim razumevanjem razmer v zvezi z diskriminacijo, zlasti s pomočjo analiz in študij in, kjer je to primerno, razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

               (b)

               podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o nediskriminaciji s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja nediskriminacije v mrežo;

               (c)

               ozaveščanjem, razširjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z diskriminacijo in z integracijo prepovedi diskriminacije v vse politike Skupnosti, vključno med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami;

               (d)

               povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti v boju proti diskriminaciji.

         Člen 8
   Področje 5: Enakost spolov
   Področje 5 podpira učinkovito izvajanje načela enakosti spolov in spodbuja integracijo tega načela v vse politike Skupnosti z:

               (a)

               boljšim razumevanjem razmer na področju enakosti spolov in integracije načela enakosti spolov, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in, kjer je to primerno, indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

               (b)

               podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o enakosti spolov s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja enakosti spolov v mrežo;

               (c)

               ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z enakostjo spolov in integracijo načela enakosti spolov, tudi med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami;

               (d)

               povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju enakosti spolov.

         Člen 9
   Vrste ukrepov
   1.   Program financira naslednje vrste ukrepov, ki se lahko po potrebi izvajajo v nadnacionalnem okviru:

               (a)

               Analitične dejavnosti:

                           (i)

                           zbiranje, priprava in širjenje podatkov in statistik;

                           (ii)

                           razvijanje in širjenje skupnih metodologij in po potrebi indikatorjev ali meril uspešnosti;

                           (iii)

                           izvajanje študij, analiz in raziskav ter širjenje njihovih rezultatov;

                           (iv)

                           vrednotenje in presojanje vplivov ter širjenje njihovih rezultatov;

                           (v)

                           priprava in objava vodnikov, poročil in učnega gradiva na internetu ali v drugih medijih.

               (b)

               Dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in širjenja informacij:

                           (i)

                           določitev in izmenjava dobre prakse, inovativnih pristopov in izkušenj ter organiziranje medsebojnih pregledov in vzajemnega učenja s pomočjo sestankov/delavnic/seminarjev na evropski ravni, nadnacionalni ali nacionalni ravni ob upoštevanju, kjer je mogoče, nacionalnih posebnosti;

                           (ii)

                           organiziranje konferenc/seminarjev predsedstva;

                           (iii)

                           organiziranje konferenc/seminarjev v podporo razvoju ter izvajanju zakonodaje in političnih ciljev Skupnosti;

                           (iv)

                           organiziranje medijskih kampanj in dogodkov;

                           (v)

                           zbiranje in objava materialov zaradi širjenja informacij in rezultatov programa.

               (c)

               Podpora glavnim akterjem:

                           (i)

                           podpora za tekoče stroške tistih ključnih omrežij na evropski ravni, katerih dejavnosti so povezane z izvajanjem ciljev tega programa;

                           (ii)

                           organiziranje delovnih skupin državnih uradnikov za spremljanje izvajanja prava Skupnosti;

                           (iii)

                           financiranje specializiranih seminarjev za strokovnjake, ki delajo na zadevnih področjih, glavne uradnike in druge pomembne akterje;

                           (iv)

                           povezovanje med specializiranimi organi na evropski ravni;

                           (v)

                           financiranje povezovanja strokovnjakov;

                           (vi)

                           financiranje opazovalnic, dejavnih na evropski ravni;

                           (vii)

                           izmenjava osebja med državnimi upravami;

                           (viii)

                           sodelovanje z mednarodnimi institucijami.

         2.   Dejavnosti, predvidene v točki (b) odstavka 1, imajo močno evropsko razsežnost, ustrezen obseg za zagotavljanje realne dodane vrednosti na evropski ravni, izvajajo pa jih nacionalni, regionalni in lokalni organi, specializirane skupine, določene v zakonodaji Skupnosti, ali ključni akterji na posameznih področjih.
   3.   Program ne financira ukrepov za pripravo in izvajanje t. i. Evropskih let.
   Člen 10
   Dostop do programa
   1.   Dostop do tega programa je odprt za vse javne in/ali zasebne organe, akterje in institucije, še zlasti pa za:

               (a)

               države članice;

               (b)

               javne zavode za zaposlovanje in njihove agencije;

               (c)

               lokalne in regionalne oblasti;

               (d)

               specializirane organe, določene v zakonodaji Skupnosti;

               (e)

               socialne partnerje;

               (f)

               NVO, zlasti tiste, ki so organizirane na evropski ravni;

               (g)

               visokošolske ustanove in raziskovalne inštitute;

               (h)

               strokovnjake na področju vrednotenja;

               (i)

               nacionalne statistične urade;

               (j)

               medije.

         2.   Komisija lahko tudi neposredno sodeluje v programu v zvezi z dejavnostmi, predvidenimi v točkah (a) in (b) člena 9(1).
   Člen 11
   Postopek pridobivanja pomoči
   1.   Dejavnosti iz člena 9 se lahko financirajo:

               (a)

               s pogodbo o opravljanju storitev na podlagi javnega razpisa, v tem primeru se uporabi postopke Eurostata v zvezi s sodelovanjem z nacionalnimi statističnimi uradi;

               (b)

               z delnim prispevanjem na podlagi razpisa za predloge, v tem primeru Skupnost praviloma sofinancira do 80 % celotnih stroškov prejemnika pomoči. Vsaka finančna podpora, ki gre preko navedene omejitve je možna le v izjemnih okoliščinah in po natančnem pregledu.

         2.   Dejavnostim iz člena 9(1) se lahko dodeli finančna podpora na podlagi zahtev zanje, ki jih na primer vložijo države članice, v skladu z ustreznimi določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (14), zlasti člena 110 Uredbe, in Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (15), zlasti člena 168 Uredbe.
   Člen 12
   Izvedbene določbe
   1.   Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa in se nanašajo na naslednje zadeve, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(2):

               (a)

               splošne smernice za izvajanje programa;

               (b)

               letni program dela za izvajanje programa, razdeljen na posamezna področja;

               (c)

               finančna podpora, dodeljena s strani Skupnosti;

               (d)

               letni proračun, v skladu s členom 17;

               (e)

               postopki za izbiro ukrepov, ki prejmejo podporo Skupnosti, in osnutek seznama ukrepov, ki so deležni te podpore, predložen s strani Komisije;

               (f)

               merila za vrednotenje programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na stroškovno učinkovitost ter pravila za širjenje in prenašanje rezultatov.

         2.   Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi z vsemi zadevami, ki jih ne zajema odstavek 1, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(3).
   Člen 13
   Odbor
   1.   Komisiji pomaga odbor.
   2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.
   3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
   4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.
   Člen 14
   Sodelovanje z drugimi odbori
   1.   Komisija se poveže z Odborom za socialno zaščito in z Odborom za zaposlovanje za zagotovitev redne in ustrezne obveščenosti o izvajanju ukrepov, na katere se ta sklep nanaša.
   2.   Komisija prav tako obvesti druge ustrezne odbore o ukrepih, ki se izvajajo na petih področjih programa.
   3.   Komisija po potrebi vzpostavi redno in strukturirano sodelovanje med odbori iz člena 13 in nadzornimi odbori, ustanovljenimi za druge ustrezne politike, instrumente in ukrepe.
   Člen 15
   Usklajenost in dopolnjevanje
   1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotavlja splošno usklajenost z drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti z vzpostavljanjem ustreznih mehanizmov za usklajevanje dejavnosti iz programa z ustreznimi dejavnostmi s področja raziskovanja, pravosodja in notranjih zadev, kulture, izobraževanja, usposabljanja in mladinske politike in na področjih širitve in zunanjih odnosov Skupnosti, ter z regionalno politiko in splošno ekonomsko politiko. Posebna pozornost je namenjena možnemu dopolnjevanju tega programa s programi na področju izobraževanja in usposabljanja.
   2.   Komisija in države članice zagotovijo usklajenost in dopolnjevanje ter se izognejo podvajanju ukrepov programa z drugimi zadevnimi ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti s tistimi v okviru Strukturnih skladov, še posebej Evropskega socialnega sklada.
   3.   Komisija zagotovi, da stroški programa ne bremenijo nobenega drugega finančnega instrumenta Skupnosti.
   4.   Komisija redno obvešča odbor iz člena 13 o drugih ukrepih Skupnosti, ki prispevajo k doseganju Lizbonskih strateških ciljev na področju Socialne agende.
   5.   Države članice si na vse možne načine prizadevajo zagotoviti usklajenost in dopolnjevanje med dejavnostmi programa in dejavnostmi, ki se izvajajo na nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravneh.
   Člen 16
   Sodelovanje tretjih držav
   Program je odprt za sodelovanje:

               —

               držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP,

               —

               držav pristopnic in držav kandidatk, pridruženih Evropski uniji, kakor tudi držav Zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces.

         Člen 17
   Financiranje
   1.   Finančna sredstva za izvajanje dejavnosti Skupnosti iz tega sklepa v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 657 590 000 EUR (16).
   2.   V celotnem obdobju finančna razdelitev med različnimi oddelki upošteva naslednje spodnje meje:

               Oddelek 1

               Zaposlovanje

               23 %

               Oddelek 2

               Socialno zaščita in vključevanje

               30 %

               Oddelek 3

               Delovni pogoji

               10 %

               Oddelek 4

               Nediskriminacija in različnost

               23 %

               Oddelek 5

               Enakost spolov

               12 %

         3.   Znesek v višini največ 2 % finančnih sredstev se dodeli za izvajanje programa, ki pokriva, npr. izdatke povezane z delovanjem Odbora iz člena 13 ali vrednotenjem v skladu s členom 19.
   4.   Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira.
   5.   Komisija lahko prosi za tehnično in/ali administrativno pomoč v skupno dobro Komisije in upravičencev, kakor tudi v podporo izdatkom.
   Člen 18
   Zaščita finančnih interesov Skupnosti
   1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru tega sklepa, finančni interesi Skupnosti zaščiteni s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, podkupovanju in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, z učinkovitim nadzorom in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter, v primeru odkritih nepravilnosti, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (17) in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (18) ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (19).
   2.   Za ukrepe Skupnosti, financirane v okviru tega sklepa, izraz „nepravilnost,“ naveden v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, pomeni vsako kršitev določb prava Skupnosti ali pogodbene obveznosti zaradi dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivala na proračun Evropske unije ali proračunska sredstva, ki jih slednji upravlja.
   3.   Pogodbe in dogovori ter dogovori s sodelujočimi tretjimi državami, ki izhajajo iz tega sklepa, predvidevajo zlasti nadzor in finančno kontrolo s strani Komisije (ali katerega koli njenega pooblaščenca) in revizije s strani Računskega sodišča, ki se opravijo na kraju samem, če je to potrebno.
   Člen 19
   Spremljanje in vrednotenje
   1.   Za zagotavljanje rednega spremljanja programa in omogočanje potrebnih preusmeritev Komisija pripravlja letna poročila o dejavnostih s poudarkom na rezultatih programa, ki jih pošlje Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 13.
   2.   Ob pregledu celotnega programa se zaradi ugotavljanja napredka glede doseganja ciljev programa, učinkovite rabe sredstev in evropske dodane vrednosti programa izvaja tudi vmesno vrednotenje različnih razdelkov programa. To se lahko dopolni s sprotnim vrednotenjem. Izvaja ga Komisija s pomočjo zunanjih izvedencev. Če so rezultati na voljo, se objavijo v poročilih o dejavnostih iz odstavka 1.
   3.   Do 31. decembra 2015 Komisija s pomočjo zunanjih izvedencev opravi naknadno vrednotenje celotnega programa, da ugotovi vpliv ciljev programa in njegovo evropsko dodano vrednost. Komisija predloži izvedensko mnenje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.
   4.   V okviru Foruma o izvajanju socialne agende se prav tako razpravlja o izvajanju posameznih področij programa, vključno s predstavitvijo rezultatov in dialogom o prihodnjih prednostnih nalogah.
   Člen 20
   Začetek veljavnosti
   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Strasbourgu, 24. oktobra 2006.

            Za Evropski parlament

            Predsednik

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Svet

            Predsednica

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  UL C 255, 14.10.2005, str. 67.

      (2)  UL C 164, 5.7.2005, str. 48.

      (3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. septembra 2005 (UL C 193 E, 17.8.2006, str. 99), Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2006 (UL C 238 E, 3.10.2006, str. 31), in Stališče Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

      (4)  UL L 303, 2.12.2000, str. 23.

      (5)  UL L 17, 19.1.2001, str. 22. Odločba, kakor je bila spremenjena s Sklepom št. 1554/2005/ES (UL L 255, 30.9.2005, str. 9).

      (6)  UL L 10, 12.1.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

      (7)  UL L 170, 29.6.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES.

      (8)  UL L 157, 30.4.2004, str. 18. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 1554/2005/ES.

      (9)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

      (10)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

      (11)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

      (12)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

      (13)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

      (14)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (15)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EC, Euratom) št. 1248/2006 (UL L 227, 19.8.2006, str. 3).

      (16)  Ta znesek temelji na številkah za leto 2004 in je zaradi upoštevanja inflacije predmet tehničnih prilagoditev.

      (17)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

      (18)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

      (19)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.


title: 2005/613/ES: Odločba Komisije z dne 18. julija 2005 o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškimi postopki pri uvozu poliestrskega rezanega vlakna s poreklom iz, med drugim, Saudove Arabije

text:
               13.8.2005

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 211/20

      ODLOČBA KOMISIJE

   z dne 18. julija 2005
   o sprejetju zaveze, ponujene v zvezi s protidampinškimi postopki pri uvozu poliestrskega rezanega vlakna s poreklom iz, med drugim, Saudove Arabije
   (2005/613/ES)
   KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –
   ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
   ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti členov 8 in 9 Uredbe,
   po posvetovanju s svetovalnim odborom,
   ob upoštevanju naslednjega:
   A.   POSTOPEK

               (1)

               Svet je z Uredbo (ES) št. 428/2005 (2) („končna uredba“) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz poliestrskega rezanega vlakna s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije, spremenil dokončne protidampinške dajatve, ki veljajo za uvoz tega izdelka s poreklom iz Južne Koreje, in zaključil protidampinški postopek v zvezi z uvozom tega izdelka s poreklom iz Tajvana.

               (2)

               Na podlagi razkritja dokončnih ugotovitev je Saudi Basic Industries Corporation („Sabic“) v določenih rokih službam Komisije predložil ponudbo, da se zaveže glede cene in tudi popravljeno ponudbo o tem v svojem imenu in v imenu vseh povezanih družb, vključno s povezanim proizvajalcem zadevnega izdelka Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd). Ta ponujena zaveza ni bila sprejeta zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi (292) končne uredbe. Zlasti najnižje cene, ki jih je prvotno ponudil Sabic, ni odpravljala škodljivega učinka dampinga. Poleg tega je bila prodajna struktura te družbe v Skupnosti taka, da ni omogočala učinkovitega spremljanja izvajanja zaveze.

               (3)

               Rezultati nadaljnjih sestankov med predstavniki Sabica in službami Komisije so privedli do bistvenih popravkov ponujene zaveze, ki so presegli zgoraj navedene probleme. Popravljena ponudba ni le odstranila škodljivega učinka dampinga, ampak je zadovoljivo omejila stopnjo tveganja izogibanja v obliki navzkrižne kompenzacije z drugimi izdelki. Poleg tega je družba tako spremenila svoje prodajne poti v Skupnosti, da bo Komisija lahko učinkovito spremljala izvajanje zaveze.

               (4)

               Končno sprejemljivo zavezo glede cene je Sabic ponudil pred objavo dokončnih ugotovitev, vendar tako pozno v postopku, da je bilo njeno sprejetje s tehničnega vidika nemogoče vključiti v končno uredbo.

               (5)

               Industrija Skupnosti je bila obveščena o tej popravljeni ponudbi in je trdila, da bi sprejetje zaveze glede cene dopuščalo, da bi tak uvoz zaradi ciklične narave oblikovanja cen poliestrskega rezanega vlakna še naprej povzročal resno škodo evropskim proizvajalcem.

               (6)

               Glede tega je treba opozoriti, da končna ponudba predvideva indeksacijo najnižjih cen poliestrskega rezanega vlakna v skladu z javnimi mednarodnimi kotacijami njegovih glavnih surovin, tj. prečiščene tereftalne kisline in monoetilenglikola. Posledično se ciklična narava cen poliestrskega rezanega vlakna, ki v glavnem odraža spremembe v cenah njegovih surovin, obravnava na način, ki razumno odpravlja tveganje nadaljevanja škodljivega dampinga.

               (7)

               Ponujena zaveza predvideva tudi poročanje o drugih izdelkih poleg poliestrskega rezanega vlakna, ki jih s Sabicom povezani odjemalci v Skupnosti prodajajo istim strankam. Zato je tveganje navzkrižne kompenzacije z ostalimi proizvodi v veliki meri odpravljeno.

               (8)

               Posledično noben od argumentov industrije Skupnosti ne spreminja sklepne ugotovitve Komisije, da zaveza, ki jo je ponudil Sabic, odpravlja škodljiv učinek dampinga in zadostno omejuje stopnjo tveganja izogibanja v obliki navzkrižne kompenzacije z ostalimi proizvodi.

         B.   ZAVEZA

               (9)

               Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da se zaveza, ki jo je ponudil Sabic in ki vključuje indeksacijo najnižjih cen v skladu z javnimi kotacijami njegovih glavnih surovin, lahko sprejme, ker odpravlja škodljiv učinek dampinga. Poleg tega bodo redna in natančna poročila, za katere se je družba obvezala, da jih bo priskrbela Komisiji, omogočala učinkovito spremljanje, omejeno pa je tveganje izogibanju zavezi –

         SKLENILA:
   Člen 1
   Zaveza, ki jo ponujajo spodaj navedene družbe v zvezi s protidampinškimi postopki pri rezanih vlaknih iz poliestra s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Saudove Arabije, se sprejme.

               Država

               Družba

               Dodatna TARIC oznaka

               Saudova Arabija

               Proizvaja in prodaja Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah ali proizvaja Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah in prodaja Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), Riad prvemu odjemalcu v Skupnosti, ki nastopa kot uvoznik.

               A671

         Člen 2
   Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

      V Bruslju, 18. julija 2005

            Za Komisijo

         Peter MANDELSON

            Član Komisije

      (1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

      (2)  UL L 71, 17.3.2005, str. 1.


title: 2006/828/ES: Sklep Evropskega parlamenta z dne 27. aprila 2006 o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004

text:
               6.12.2006

               SL

               Uradni list Evropske unije

               L 340/85

      SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

   z dne 27. aprila 2006
   o razrešnici glede izvrševanja proračuna Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004
   (2006/828/ES)
   EVROPSKI PARLAMENT,

               —

               ob upoštevanju letnega zaključnega računa Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004 (1),

               —

               ob upoštevanju poročila Računskega sodišča o letnih računovodskih izkazih Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami za proračunsko leto 2004 z odgovori Centra (2),

               —

               ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ob upoštevanju Pogodbe ES in zlasti člena 276 Pogodbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), in zlasti člena 185 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 302/93 z dne 8. februarja 1993 o ustanovitvi Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (4) ter zlasti člena 11a Uredbe,

               —

               ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), in zlasti člena 94 Uredbe,

               —

               ob upoštevanju člena 71 in Priloge V svojega Poslovnika,

               —

               ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0097/2006),

               1.

               podeli razrešnico direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami glede izvrševanja proračuna Centra za proračunsko leto 2004;

               2.

               navaja svoje pripombe v priloženi resoluciji;

               3.

               naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in priloženo resolucijo posreduje direktorju Evropskega centra za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije (serija L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            Predsednik

         Julian PRIESTLEY

            Generalni sekretar

      (1)  UL C 269, 28.10.2005, str. 44.

      (2)  UL C 332, 28.12.2005, str. 89.

      (3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

      (4)  UL L 36, 12.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1651/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 30).

      (5)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).